# Europeiska unionens C 299/2008

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 299 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 51 årgången22 november 2008 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 299

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

51 årgången22 november 2008

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | Rådet |
| 2008/C 299/01 | Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om utbildning av domare, åklagare och övrig personal inom domstolsväsendet i Europeiska unionen | 1 |
| | REKOMMENDATIONER |
| | Europeiska centralbanken |
| 2008/C 299/02 | Europeiska centralbankens rekommendation av den 17 november 2008 till Europeiska unionens råd om externa revisorer för Banque centrale du Luxembourg (ECB/2008/16) | 5 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Rådet

2008/C 299/01

Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om utbildning av domare, åklagare och övrig personal inom domstolsväsendet i Europeiska unionen

1

REKOMMENDATIONER

Europeiska centralbanken

2008/C 299/02

Europeiska centralbankens rekommendation av den 17 november 2008 till Europeiska unionens råd om externa revisorer för Banque centrale du Luxembourg (ECB/2008/16)

5

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 299/03 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  ) | 6 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2008/C 299/03

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  )

1

6

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 299/04 | Eurons växelkurs | 8 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2008/C 299/04

Eurons växelkurs

8

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 299/05 | Inbjudan att lämna ansökningar avseende kommissionens beslut av den 14 juli 2006 om inrättande av en granskningsgrupp för redovisningsstandarder | 9 |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 299/06 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5341 – Allianz/Cominvest) (
  1
  ) | 11 |

V   Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Kommissionen

2008/C 299/05

Inbjudan att lämna ansökningar avseende kommissionens beslut av den 14 juli 2006 om inrättande av en granskningsgrupp för redovisningsstandarder

9

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

2008/C 299/06

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5341 – Allianz/Cominvest) (
  1
  )

1

11

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 299/07 | Not till läsaren(se omslagets tredje sida) | s3 |

2008/C 299/07

Not till läsaren(se omslagets tredje sida)

Not till läsaren

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Rådet

| 22.11.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 299/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 299/1

---

Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om utbildning av domare, åklagare och övrig personal inom domstolsväsendet i Europeiska unionen

(2008/C 299/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET, ANTAR DENNA RESOLUTION

av följande skäl:

| (1) | Nationella domare och åklagare spelar en avgörande roll när det gäller att upprätthålla respekten för Europeiska unionens lagstiftning. Effektivt samspel mellan nationella domare och EG-domstolen när det gäller förhandsavgöranden från EG-domstolen rörande giltigheten och/eller tolkningen av bestämmelser i europeisk rätt är av avgörande betydelse för att garantera enhetligheten i den europeiska rättsordningen. Därför riktas uppmärksamheten särskilt mot ett förfarande för brådskande förhandsavgöranden som kan tillämpas på mål som rör frihet, säkerhet och rättvisa. |
| --- | --- |

(1)

Nationella domare och åklagare spelar en avgörande roll när det gäller att upprätthålla respekten för Europeiska unionens lagstiftning. Effektivt samspel mellan nationella domare och EG-domstolen när det gäller förhandsavgöranden från EG-domstolen rörande giltigheten och/eller tolkningen av bestämmelser i europeisk rätt är av avgörande betydelse för att garantera enhetligheten i den europeiska rättsordningen. Därför riktas uppmärksamheten särskilt mot ett förfarande för brådskande förhandsavgöranden som kan tillämpas på mål som rör frihet, säkerhet och rättvisa.

| (2) | Europeiska rådet bestämde i Tammerfors i oktober 1999 att inrättandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa skulle placeras högt på den politiska dagordningen. För att kunna uppnå detta mål hänvisade Europeiska rådet till principen om ömsesidigt erkännande som hörnstenen i det rättsliga samarbetet inom Europeiska unionen, i såväl civilrättsliga som straffrättsliga frågor. |
| --- | --- |

(2)

Europeiska rådet bestämde i Tammerfors i oktober 1999 att inrättandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa skulle placeras högt på den politiska dagordningen. För att kunna uppnå detta mål hänvisade Europeiska rådet till principen om ömsesidigt erkännande som hörnstenen i det rättsliga samarbetet inom Europeiska unionen, i såväl civilrättsliga som straffrättsliga frågor.

| (3) | Domstolar, åklagarmyndigheter och andra behöriga nationella myndigheter i hela Europeiska unionen kan fälla avgöranden på alla stadier av de civilrättsliga och straffrättsliga förfarandena. I enlighet med principen om ömsesidigt erkännande kan dessa beslut erkännas och verkställas i enlighet med tillämplig lag i en annan medlemsstat än den i vilken beslutet fattades. Alla domare och åklagare i Europeiska unionen kan därför komma att behöva verkställa domar i civil- och brottmål som avkunnats i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

(3)

Domstolar, åklagarmyndigheter och andra behöriga nationella myndigheter i hela Europeiska unionen kan fälla avgöranden på alla stadier av de civilrättsliga och straffrättsliga förfarandena. I enlighet med principen om ömsesidigt erkännande kan dessa beslut erkännas och verkställas i enlighet med tillämplig lag i en annan medlemsstat än den i vilken beslutet fattades. Alla domare och åklagare i Europeiska unionen kan därför komma att behöva verkställa domar i civil- och brottmål som avkunnats i en annan medlemsstat.

| (4) | En förutsättning för korrekt tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande är dock att medlemsstaterna och deras rättsliga myndigheter har förtroende för varandras rättssystem. Dessutom kan det intensifierade rättsliga samarbetet, t.ex. direktkontakter mellan rättsliga myndigheter, särskilt i det europeiska rättsliga nätverket och Eurojust, bara bedrivas framgångsrikt i en anda av ömsesidigt förtroende och ömsesidig förståelse mellan de rättsliga myndigheterna. |
| --- | --- |

(4)

En förutsättning för korrekt tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande är dock att medlemsstaterna och deras rättsliga myndigheter har förtroende för varandras rättssystem. Dessutom kan det intensifierade rättsliga samarbetet, t.ex. direktkontakter mellan rättsliga myndigheter, särskilt i det europeiska rättsliga nätverket och Eurojust, bara bedrivas framgångsrikt i en anda av ömsesidigt förtroende och ömsesidig förståelse mellan de rättsliga myndigheterna.

| (5) | I Haagprogrammet från 2004 (1) betonades behovet av att stärka det ömsesidiga förtroendet genom att kräva en uttalad insats för att förbättra den ömsesidiga förståelsen mellan rättsliga myndigheter och olika rättssystem, att främja utbytesprogram för dessa myndigheter och att systematiskt inbegripa Europeiska unionen som en beståndsdel i deras utbildning. |
| --- | --- |

(5)

I Haagprogrammet från 2004 (1) betonades behovet av att stärka det ömsesidiga förtroendet genom att kräva en uttalad insats för att förbättra den ömsesidiga förståelsen mellan rättsliga myndigheter och olika rättssystem, att främja utbytesprogram för dessa myndigheter och att systematiskt inbegripa Europeiska unionen som en beståndsdel i deras utbildning.

| (6) | I Europeiska kommissionens meddelande av den 29 juni 2006 (2) om den rättsliga utbildningen i Europeiska unionen betonades behovet av att utveckla den rättsliga utbildningen för att de framsteg som uppnåtts med att upprätta ett område med frihet, säkerhet och rättvisa ska bli effektiva och synliga. I meddelandet betonades särskilt behoven av att förbättra rättstillämpares kännedom om Europeiska unionens instrument, förbättra den ömsesidiga förståelsen för medlemsstaternas rättssystem och förbättra språkutbildningen. Samtidigt som det betonas att det främst är medlemsstaternas ansvar att till fullo införliva den europeiska dimensionen i sin nationella verksamhet, underströks i meddelandet också behovet av att utveckla en mer fullständigt integrerad typ av utbildning, utformad och genomförd på europeisk nivå. |
| --- | --- |

(6)

I Europeiska kommissionens meddelande av den 29 juni 2006 (2) om den rättsliga utbildningen i Europeiska unionen betonades behovet av att utveckla den rättsliga utbildningen för att de framsteg som uppnåtts med att upprätta ett område med frihet, säkerhet och rättvisa ska bli effektiva och synliga. I meddelandet betonades särskilt behoven av att förbättra rättstillämpares kännedom om Europeiska unionens instrument, förbättra den ömsesidiga förståelsen för medlemsstaternas rättssystem och förbättra språkutbildningen. Samtidigt som det betonas att det främst är medlemsstaternas ansvar att till fullo införliva den europeiska dimensionen i sin nationella verksamhet, underströks i meddelandet också behovet av att utveckla en mer fullständigt integrerad typ av utbildning, utformad och genomförd på europeisk nivå.

| (7) | Ömsesidigt förtroende bygger i synnerhet på vissheten om att alla domare, åklagare och övrig personal inom Europeiska unionens domstolsväsende (såsom notarier och justitiesekreterare) får adekvat utbildning. Utbildningen av domare, åklagare och övrig personal inom domstolsväsendet är således ett viktigt medel för att främja ömsesidigt erkännande. |
| --- | --- |

(7)

Ömsesidigt förtroende bygger i synnerhet på vissheten om att alla domare, åklagare och övrig personal inom Europeiska unionens domstolsväsende (såsom notarier och justitiesekreterare) får adekvat utbildning. Utbildningen av domare, åklagare och övrig personal inom domstolsväsendet är således ett viktigt medel för att främja ömsesidigt erkännande.

| (8) | En adekvat rättslig utbildning förutsätter särskilt att alla domare, åklagare och övrig personal inom domstolsväsendet har tillräcklig kunskap om gemenskapens samarbetsinstrument och att de fullt ut använder sig av Europeiska unionens primärrätt och sekundärrätt. Denna utbildning behöver omfatta alla de aspekter som är av betydelse för utvecklingen av den inre marknaden och området med frihet, säkerhet och rättvisa. Den bör ge tillräcklig kunskap om lagstiftning och rättssystem i de andra medlemsstaterna i Europeiska unionen och främja relevanta kurser i komparativ rätt. |
| --- | --- |

(8)

En adekvat rättslig utbildning förutsätter särskilt att alla domare, åklagare och övrig personal inom domstolsväsendet har tillräcklig kunskap om gemenskapens samarbetsinstrument och att de fullt ut använder sig av Europeiska unionens primärrätt och sekundärrätt. Denna utbildning behöver omfatta alla de aspekter som är av betydelse för utvecklingen av den inre marknaden och området med frihet, säkerhet och rättvisa. Den bör ge tillräcklig kunskap om lagstiftning och rättssystem i de andra medlemsstaterna i Europeiska unionen och främja relevanta kurser i komparativ rätt.

| (9) | Till följd av ikraftträdandet av fördraget om Europeiska unionen organiserar flera organ med europeisk inriktning, t.ex. Europeiskt centrum för domare och advokater vid Europeiska institutet för offentlig administration och Europeiska rättsakademin, utbildningar som är avsedda för juridiska yrken och övrig personal inom domstolsväsendet och huvudsakligen inriktade på EU:s primär- och sekundärrätt. |
| --- | --- |

(9)

Till följd av ikraftträdandet av fördraget om Europeiska unionen organiserar flera organ med europeisk inriktning, t.ex. Europeiskt centrum för domare och advokater vid Europeiska institutet för offentlig administration och Europeiska rättsakademin, utbildningar som är avsedda för juridiska yrken och övrig personal inom domstolsväsendet och huvudsakligen inriktade på EU:s primär- och sekundärrätt.

| (10) | Europeiska nätverket för rättslig utbildning, som inrättades i oktober 2000, är en sammanslutning som innefattar de institutioner i medlemsstaterna som är ansvariga för utbildningen av domare och åklagare. Dess mål är att främja och organisera europeiska utbildningsprogram för medlemsstaternas domare och åklagare samt utbildningspersonal för dessa program. Därför organiserar det europeiska nätverket för rättslig utbildning utarbetandet av en katalog över gränsöverskridande utbildningstillfällen. Det europeiska nätverket för rättslig utbildning har också ansvar för att genomföra ett utbytesprogram för rättsliga myndigheter. |
| --- | --- |

(10)

Europeiska nätverket för rättslig utbildning, som inrättades i oktober 2000, är en sammanslutning som innefattar de institutioner i medlemsstaterna som är ansvariga för utbildningen av domare och åklagare. Dess mål är att främja och organisera europeiska utbildningsprogram för medlemsstaternas domare och åklagare samt utbildningspersonal för dessa program. Därför organiserar det europeiska nätverket för rättslig utbildning utarbetandet av en katalog över gränsöverskridande utbildningstillfällen. Det europeiska nätverket för rättslig utbildning har också ansvar för att genomföra ett utbytesprogram för rättsliga myndigheter.

| (11) | I Haagprogrammet angavs att det europeiska nätverket för rättslig utbildning bör stödjas av Europeiska unionen. I sin resolution av den 24 september 2002 (3) betonade Europaparlamentet betydelsen av det europeiska nätverket för rättslig utbildning. |
| --- | --- |

(11)

I Haagprogrammet angavs att det europeiska nätverket för rättslig utbildning bör stödjas av Europeiska unionen. I sin resolution av den 24 september 2002 (3) betonade Europaparlamentet betydelsen av det europeiska nätverket för rättslig utbildning.

| (12) | Sedan 1996 har Europeiska unionens finansiella program stött rättslig utbildning som utvecklats av nationella utbildningsinstitut och av europeiska organ, såsom Europeiska rättsakademin, Europeiska institutet för offentlig administration och det europeiska nätverket för rättslig utbildning. Genom rådets beslut 2007/126/RIF av den 12 februari 2007 om inrättande, som en del av det allmänna programmet om säkerhet och skydd av friheter, av det särskilda programmet Straffrätt för perioden 2007–2013 (4), inrättades ett permanent administrationsbidrag för det europeiska nätverket för rättslig utbildning. Europeiska rättsakademin och Europeiska institutet för offentlig administration stöds också regelbundet av gemenskapens budget. Särskilda ramavtal för partnerskap har ingåtts mellan Europeiska kommissionen och Europeiska institutet för offentlig administration, Europeiska rättsakademin och det europeiska nätverket för rättslig utbildning. Det sistnämnda är en privilegierad partner i arbetet med att genomföra de rättsliga myndigheternas utbytesprogram och dess effektivitet bör förbättras. |
| --- | --- |

(12)

Sedan 1996 har Europeiska unionens finansiella program stött rättslig utbildning som utvecklats av nationella utbildningsinstitut och av europeiska organ, såsom Europeiska rättsakademin, Europeiska institutet för offentlig administration och det europeiska nätverket för rättslig utbildning. Genom rådets beslut 2007/126/RIF av den 12 februari 2007 om inrättande, som en del av det allmänna programmet om säkerhet och skydd av friheter, av det särskilda programmet Straffrätt för perioden 2007–2013 (4), inrättades ett permanent administrationsbidrag för det europeiska nätverket för rättslig utbildning. Europeiska rättsakademin och Europeiska institutet för offentlig administration stöds också regelbundet av gemenskapens budget. Särskilda ramavtal för partnerskap har ingåtts mellan Europeiska kommissionen och Europeiska institutet för offentlig administration, Europeiska rättsakademin och det europeiska nätverket för rättslig utbildning. Det sistnämnda är en privilegierad partner i arbetet med att genomföra de rättsliga myndigheternas utbytesprogram och dess effektivitet bör förbättras.

| (13) | De nationella organ som tillhandahåller rättslig utbildning är dock fortfarande de som i första hand förmedlar en gemensam grund med såväl teoretiska kunskaper som praktiska tillämpningar, men även i vidare bemärkelse en gemensam europeisk rättslig kultur som bygger på en gemensam europeisk rätt och samtidigt erkänner skillnaderna mellan olika rättssystem och domstolssystem i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(13)

De nationella organ som tillhandahåller rättslig utbildning är dock fortfarande de som i första hand förmedlar en gemensam grund med såväl teoretiska kunskaper som praktiska tillämpningar, men även i vidare bemärkelse en gemensam europeisk rättslig kultur som bygger på en gemensam europeisk rätt och samtidigt erkänner skillnaderna mellan olika rättssystem och domstolssystem i medlemsstaterna.

| (14) | För att kunna främja ett verkligt ömsesidigt förtroende mellan de rättsliga aktörerna i medlemsstaterna förefaller det nödvändigt att för utbildningen välja en utformning som är så bred som möjligt och som syftar till att etablera en gemensam europeisk rättskultur. På grundval av gemensamma värderingar och traditioner bör en sådan gemensam europeisk rättslig kultur bland annat främja kapaciteten hos domare, åklagare och övrig personal inom domstolsväsendet att visa öppenhet gentemot den rättsliga kulturen och traditionerna i andra medlemsstater och att behandla relevanta frågor inom den deontologiska etiken. |
| --- | --- |

(14)

För att kunna främja ett verkligt ömsesidigt förtroende mellan de rättsliga aktörerna i medlemsstaterna förefaller det nödvändigt att för utbildningen välja en utformning som är så bred som möjligt och som syftar till att etablera en gemensam europeisk rättskultur. På grundval av gemensamma värderingar och traditioner bör en sådan gemensam europeisk rättslig kultur bland annat främja kapaciteten hos domare, åklagare och övrig personal inom domstolsväsendet att visa öppenhet gentemot den rättsliga kulturen och traditionerna i andra medlemsstater och att behandla relevanta frågor inom den deontologiska etiken.

| (15) | I sin resolution av den 9 juli 2008 om den nationella domarens roll i det europeiska rättssystemet (5) pekade Europaparlamentet på domares och åklagares otillräckliga kunskap om europeisk rätt på grund av att så få av dem erhållit adekvat utbildning på detta område. Ömsesidiga utvärderingsrapporter har också visat att domare, åklagare och övrig personal inom domstolsväsendet i Europeiska unionens medlemsstater inte alltid har tillräcklig kännedom om europeisk rätt och att de i allmänhet inte i tillräckligt hög grad utnyttjar de europeiska organ som finns tillgängliga för att bland annat underlätta förfarandefrågor, såsom Eurojust och det europeiska rättsliga nätverket. |
| --- | --- |

(15)

I sin resolution av den 9 juli 2008 om den nationella domarens roll i det europeiska rättssystemet (5) pekade Europaparlamentet på domares och åklagares otillräckliga kunskap om europeisk rätt på grund av att så få av dem erhållit adekvat utbildning på detta område. Ömsesidiga utvärderingsrapporter har också visat att domare, åklagare och övrig personal inom domstolsväsendet i Europeiska unionens medlemsstater inte alltid har tillräcklig kännedom om europeisk rätt och att de i allmänhet inte i tillräckligt hög grad utnyttjar de europeiska organ som finns tillgängliga för att bland annat underlätta förfarandefrågor, såsom Eurojust och det europeiska rättsliga nätverket.

| (16) | Betydelsen av att ytterligare utveckla en europeisk rättslig kultur har ännu inte vunnit tillräcklig acceptans hos domare, åklagare och övrig personal inom domstolsväsendet i medlemsstaterna och känslan av att höra hemma i och bidra till ett gemensamt rättsligt område måste förstärkas. |
| --- | --- |

(16)

Betydelsen av att ytterligare utveckla en europeisk rättslig kultur har ännu inte vunnit tillräcklig acceptans hos domare, åklagare och övrig personal inom domstolsväsendet i medlemsstaterna och känslan av att höra hemma i och bidra till ett gemensamt rättsligt område måste förstärkas.

| (17) | Utbildning i Europeiska unionens officiella språk, utöver den berörda personens modersmål, är mycket viktig för domare, åklagare och övrig personal inom domstolsväsendet, bland annat för att möjliggöra och underlätta direkta kontakter mellan olika medlemsstaters rättsliga myndigheter och för att skapa intresse och öppenhet för andra medlemsstaters rättsliga kultur och traditioner. Språkutbildning kan också bidra till att göra det möjligt för domare, åklagare och övrig personal inom domstolsväsendet att delta i utbytesprogram samt i utbildningsverksamhet som hålls i andra medlemsstater. |
| --- | --- |

(17)

Utbildning i Europeiska unionens officiella språk, utöver den berörda personens modersmål, är mycket viktig för domare, åklagare och övrig personal inom domstolsväsendet, bland annat för att möjliggöra och underlätta direkta kontakter mellan olika medlemsstaters rättsliga myndigheter och för att skapa intresse och öppenhet för andra medlemsstaters rättsliga kultur och traditioner. Språkutbildning kan också bidra till att göra det möjligt för domare, åklagare och övrig personal inom domstolsväsendet att delta i utbytesprogram samt i utbildningsverksamhet som hålls i andra medlemsstater.

| (18) | Det är av avgörande betydelse att andra juridiska yrken, såsom advokater, erhåller adekvat utbildning på området europeisk rätt. Dessa yrken är emellertid i flertalet medlemsstater själva ansvariga för att organisera sin utbildning. Det förefaller därför lämpligt att inte inbegripa dem i denna resolutions tillämpningsområde. Detta bör emellertid inte utesluta att nationella myndigheter och Europeiska unionen även finansiellt stöder utbildningen i dessa övriga juridiska yrken på området europeisk rätt, under förutsättning att dessa juridiska yrkens oberoende inte äventyras. |
| --- | --- |

(18)

Det är av avgörande betydelse att andra juridiska yrken, såsom advokater, erhåller adekvat utbildning på området europeisk rätt. Dessa yrken är emellertid i flertalet medlemsstater själva ansvariga för att organisera sin utbildning. Det förefaller därför lämpligt att inte inbegripa dem i denna resolutions tillämpningsområde. Detta bör emellertid inte utesluta att nationella myndigheter och Europeiska unionen även finansiellt stöder utbildningen i dessa övriga juridiska yrken på området europeisk rätt, under förutsättning att dessa juridiska yrkens oberoende inte äventyras.

| (19) | Domare och åklagare fullgör skilda uppgifter i medlemsstaterna. Därför finns det ingenting i denna resolution som tvingar medlemsstaterna att organisera gemensam utbildning för domare och åklagare. |
| --- | --- |

(19)

Domare och åklagare fullgör skilda uppgifter i medlemsstaterna. Därför finns det ingenting i denna resolution som tvingar medlemsstaterna att organisera gemensam utbildning för domare och åklagare.

| (20) | Denna resolution bör innehålla en översynsklausul om tillämpningen av dessa riktlinjer. Med ledning av resultatet av översynen bör lämpliga åtgärder vidtas för att förbättra situationen ytterligare, om och när så är nödvändigt. |
| --- | --- |

(20)

Denna resolution bör innehålla en översynsklausul om tillämpningen av dessa riktlinjer. Med ledning av resultatet av översynen bör lämpliga åtgärder vidtas för att förbättra situationen ytterligare, om och när så är nödvändigt.

| (21) | Med tanke på det ovannämnda bör därför åtgärder vidtas för utbildning av domare, åklagare och övrig personal inom domstolsväsendet. |
| --- | --- |

(21)

Med tanke på det ovannämnda bör därför åtgärder vidtas för utbildning av domare, åklagare och övrig personal inom domstolsväsendet.

RÅDET HAR ENATS OM FÖLJANDE:

| 1. | Medlemsstaterna bör följa nedanstående riktlinjer när de organiserar utbildning för domare, åklagare och övrig personal inom domstolsväsendet (såsom assistenter, notarier och justitiesekreterare) utan att det påverkar rättsväsendets oberoende eller tillämpningen av olika rättsliga organisationer i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterna bör följa nedanstående riktlinjer när de organiserar utbildning för domare, åklagare och övrig personal inom domstolsväsendet (såsom assistenter, notarier och justitiesekreterare) utan att det påverkar rättsväsendets oberoende eller tillämpningen av olika rättsliga organisationer i Europeiska unionen.

| 2. | Dessa riktlinjer bör särskilt ha följande allmänna mål:






  a) | Bidra till att utveckla en verklig europeisk rättslig kultur som utgår från olikheterna i medlemsstaternas rättsliga system men förenas genom europeisk rätt. |
| --- | --- | --- |

2.

Dessa riktlinjer bör särskilt ha följande allmänna mål:

a)

Bidra till att utveckla en verklig europeisk rättslig kultur som utgår från olikheterna i medlemsstaternas rättsliga system men förenas genom europeisk rätt.

| b) | Förbättra kunskapen om europeisk primär- och sekundärrätt hos domare, åklagare och övrig personal inom domstolsväsendet, bland annat om förfarandena i EG-domstolen, och då särskilt främja kunskaperna om förfarandet för att få ett förhandsavgörande om giltigheten och/eller tolkningen av europeisk rätt. |
| --- | --- |

b)

Förbättra kunskapen om europeisk primär- och sekundärrätt hos domare, åklagare och övrig personal inom domstolsväsendet, bland annat om förfarandena i EG-domstolen, och då särskilt främja kunskaperna om förfarandet för att få ett förhandsavgörande om giltigheten och/eller tolkningen av europeisk rätt.

| c) | Genom lämplig utbildning främja en tillämpning av gemenskapsrätten av domare, åklagare och övrig personal inom domstolsväsendet på ett sätt som fullt ut respekterar de grundläggande rättigheter och principer som erkänns i artikel 6 i fördraget om Europeiska unionen och avspeglas i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

c)

Genom lämplig utbildning främja en tillämpning av gemenskapsrätten av domare, åklagare och övrig personal inom domstolsväsendet på ett sätt som fullt ut respekterar de grundläggande rättigheter och principer som erkänns i artikel 6 i fördraget om Europeiska unionen och avspeglas i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| d) | Fördjupa kännedomen om de övriga medlemsstaternas juridiska och rättsliga system, särskilt genom att främja relevanta kurser i komparativ rätt. |
| --- | --- |

d)

Fördjupa kännedomen om de övriga medlemsstaternas juridiska och rättsliga system, särskilt genom att främja relevanta kurser i komparativ rätt.

| e) | Förbättra språkkunskaperna hos domare, åklagare och övrig personal inom domstolsväsendet i hela Europeiska unionen. |
| --- | --- |

e)

Förbättra språkkunskaperna hos domare, åklagare och övrig personal inom domstolsväsendet i hela Europeiska unionen.

| f) | Främja en allmän medvetenhet om frågor som är gemensamma för domare, åklagare och övrig personal inom domstolsväsendet. |
| --- | --- |

f)

Främja en allmän medvetenhet om frågor som är gemensamma för domare, åklagare och övrig personal inom domstolsväsendet.

| g) | Främja en allmän reflexion över utvecklingen av området med frihet, rättvisa och säkerhet och innebörden av detta för rättvisans sätt att fungera. |
| --- | --- |

g)

Främja en allmän reflexion över utvecklingen av området med frihet, rättvisa och säkerhet och innebörden av detta för rättvisans sätt att fungera.

| 3. | Medlemsstaterna bör utgående från tidigare gjorda erfarenheter vidta alla praktiskt genomförbara åtgärder för att se till att deras nationella organ för utbildning av domare, åklagare och övrig personal inom domstolsväsendet






  a) | sprider kunskap om rättssystemen och lagstiftningen i andra medlemsstater i Europeiska unionen genom att till exempel ordna kurser i jämförande rätt, |
| --- | --- | --- |

3.

Medlemsstaterna bör utgående från tidigare gjorda erfarenheter vidta alla praktiskt genomförbara åtgärder för att se till att deras nationella organ för utbildning av domare, åklagare och övrig personal inom domstolsväsendet

a)

sprider kunskap om rättssystemen och lagstiftningen i andra medlemsstater i Europeiska unionen genom att till exempel ordna kurser i jämförande rätt,

| b) | öppnar sina nationella utbildningar för domare, åklagare och övrig personal inom domstolsväsendet från andra medlemsstater ytterligare, |
| --- | --- |

b)

öppnar sina nationella utbildningar för domare, åklagare och övrig personal inom domstolsväsendet från andra medlemsstater ytterligare,

| c) | utvecklar och stimulerar direkt utbyte mellan domare, åklagare och övrig personal inom domstolsväsendet i olika medlemsstater, bland annat genom att aktivt medverka i de rättsliga myndigheternas utbytesprogram (6), genom att främja partnersamverkan och genom alla andra lämpliga åtgärder, |
| --- | --- |

c)

utvecklar och stimulerar direkt utbyte mellan domare, åklagare och övrig personal inom domstolsväsendet i olika medlemsstater, bland annat genom att aktivt medverka i de rättsliga myndigheternas utbytesprogram (6), genom att främja partnersamverkan och genom alla andra lämpliga åtgärder,

| d) | utvecklar det europeiska nätverket för rättslig utbildning med alla lämpliga medel och aktivt deltar i verksamheten. |
| --- | --- |

d)

utvecklar det europeiska nätverket för rättslig utbildning med alla lämpliga medel och aktivt deltar i verksamheten.

| 4. | I syfte att nå de ovan beskrivna allmänna målen ska medlemsstaterna åta sig att främja och om lämpligt utveckla nya konkreta åtgärder, som syftar till att






  a) | lyfta fram den europeiska dimensionen i de juridiska funktionerna genom att






  a) | inkludera europeisk rätt i sina nationella grundutbildningsprogram, om sådana finns, och i sina fortbildningsprogram och kursplaner, med beaktande av de riktlinjer som ska fastställas av det europeiska nätverket för rättslig utbildning och med full användning av erfarenheterna från befintliga utbildningsinstitut, |
| --- | --- | --- | --- |

4.

I syfte att nå de ovan beskrivna allmänna målen ska medlemsstaterna åta sig att främja och om lämpligt utveckla nya konkreta åtgärder, som syftar till att

a)

lyfta fram den europeiska dimensionen i de juridiska funktionerna genom att

a)

inkludera europeisk rätt i sina nationella grundutbildningsprogram, om sådana finns, och i sina fortbildningsprogram och kursplaner, med beaktande av de riktlinjer som ska fastställas av det europeiska nätverket för rättslig utbildning och med full användning av erfarenheterna från befintliga utbildningsinstitut,

| b) | utvidga det utbytesprogram som avses i artikel 3 c till att omfatta övrig personal inom domstolsväsendet, när så är lämpligt, |
| --- | --- |

b)

utvidga det utbytesprogram som avses i artikel 3 c till att omfatta övrig personal inom domstolsväsendet, när så är lämpligt,

| c) | främja kunskaper i åtminstone ett annat officiellt språk inom Europeiska unionen hos domare, åklagare och övrig personal inom domstolsväsendet, särskilt genom utbildningsprogram, och se till att sådana kunskaper premieras om och när det är lämpligt, exempelvis vid rekrytering av domare, åklagare och övrig personal inom domstolsväsendet samt vid utvärderingar, med beaktande av särdragen i berörda medlemsstaters rättssystem och domstolssystem, |
| --- | --- |

c)

främja kunskaper i åtminstone ett annat officiellt språk inom Europeiska unionen hos domare, åklagare och övrig personal inom domstolsväsendet, särskilt genom utbildningsprogram, och se till att sådana kunskaper premieras om och när det är lämpligt, exempelvis vid rekrytering av domare, åklagare och övrig personal inom domstolsväsendet samt vid utvärderingar, med beaktande av särdragen i berörda medlemsstaters rättssystem och domstolssystem,

| d) | främja kunskap om de andra medlemsstaternas rättssystem och lagstiftning, |
| --- | --- |

d)

främja kunskap om de andra medlemsstaternas rättssystem och lagstiftning,

| e) | stödja inlärningen av hur de europeiska e-juridiska verktygen används, |
| --- | --- |

e)

stödja inlärningen av hur de europeiska e-juridiska verktygen används,

| f) | använda modern teknik och uppmuntra e-lärande, |
| --- | --- |

f)

använda modern teknik och uppmuntra e-lärande,

| b) | anta gemensamma europeiska utbildningsprogram, vilkas innehåll bör fastställas av det europeiska nätverket för rättslig utbildning och vilkas genomförande också bör skötas av nätverket och/eller dess medlemmar, såsom






  a) | en eller flera gemensamma utbildningsmoduler, |
| --- | --- | --- |

b)

anta gemensamma europeiska utbildningsprogram, vilkas innehåll bör fastställas av det europeiska nätverket för rättslig utbildning och vilkas genomförande också bör skötas av nätverket och/eller dess medlemmar, såsom

a)

en eller flera gemensamma utbildningsmoduler,

| b) | ett gemensamt utbildningsprogram utformas för vissa relevanta yrkeskategorier, såsom högre tjänstemän inom domstolsväsendet, specialiserade domare eller åklagare och utbildningspersonal, |
| --- | --- |

b)

ett gemensamt utbildningsprogram utformas för vissa relevanta yrkeskategorier, såsom högre tjänstemän inom domstolsväsendet, specialiserade domare eller åklagare och utbildningspersonal,

| c) | ett gemensamt, kort utbildningsprogram för att sammanföra domare, åklagare och övrig personal inom domstolsväsendet från ett flertal medlemsstater (”Europakurser”), vilket till en början bör organiseras av nationella utbildningsinstitut. |
| --- | --- |

c)

ett gemensamt, kort utbildningsprogram för att sammanföra domare, åklagare och övrig personal inom domstolsväsendet från ett flertal medlemsstater (”Europakurser”), vilket till en början bör organiseras av nationella utbildningsinstitut.

| 5. | Det europeiska nätverket för rättslig utbildning och dess ledamöter bör spela en viktig roll i det praktiska genomförandet av dessa riktlinjer. Därför bör lämpliga åtgärder vidtas för att stärka detta. |
| --- | --- |

5.

Det europeiska nätverket för rättslig utbildning och dess ledamöter bör spela en viktig roll i det praktiska genomförandet av dessa riktlinjer. Därför bör lämpliga åtgärder vidtas för att stärka detta.

| 6. | För att uppnå ovannämnda mål uppmanas medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att göra det möjligt för medlemmarna i det europeiska nätverket för rättslig utbildning att öka beloppet för sina respektive finansiella bidrag till nätverket och på det sättet säkerställa att det fungerar på ett hållbart sätt. |
| --- | --- |

6.

För att uppnå ovannämnda mål uppmanas medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att göra det möjligt för medlemmarna i det europeiska nätverket för rättslig utbildning att öka beloppet för sina respektive finansiella bidrag till nätverket och på det sättet säkerställa att det fungerar på ett hållbart sätt.

| 7. | Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att överväga möjligheten att se över de administrativa förfarandena för att fördela gemenskapsmedel till projekt för utbildning av domare, åklagare och övrig personal inom domstolsväsendet, särskilt sådana som organiseras av organ med vilka kommissionen har ingått ramavtal om partnerskap, i synnerhet Europeiska rättsakademin, Europeiska institutet för offentlig administration och det europeiska nätverket för rättslig utbildning, för att ytterligare förenkla dessa förfaranden och möjliggöra att tillgängliga medel fördelas inom kortare tidsramar. |
| --- | --- |

7.

Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att överväga möjligheten att se över de administrativa förfarandena för att fördela gemenskapsmedel till projekt för utbildning av domare, åklagare och övrig personal inom domstolsväsendet, särskilt sådana som organiseras av organ med vilka kommissionen har ingått ramavtal om partnerskap, i synnerhet Europeiska rättsakademin, Europeiska institutet för offentlig administration och det europeiska nätverket för rättslig utbildning, för att ytterligare förenkla dessa förfaranden och möjliggöra att tillgängliga medel fördelas inom kortare tidsramar.

| 8. | Medlemsstaterna och kommissionen uppmanas att se till att denna resolution snabbt genomförs. Ordförandeskapet och kommissionen uppmanas därför också att ta nödvändiga kontakter med de europeiska utbildningsinstituten. |
| --- | --- |

8.

Medlemsstaterna och kommissionen uppmanas att se till att denna resolution snabbt genomförs. Ordförandeskapet och kommissionen uppmanas därför också att ta nödvändiga kontakter med de europeiska utbildningsinstituten.

| 9. | Rådet ska se över tillämpningen av dessa riktlinjer senast fyra år efter antagandet, på grundval av en rapport från kommissionen. Med ledning av resultatet av denna översyn bör lämpliga åtgärder vidtas för att förbättra situationen ytterligare, om och när det är nödvändigt. |
| --- | --- |

9.

Rådet ska se över tillämpningen av dessa riktlinjer senast fyra år efter antagandet, på grundval av en rapport från kommissionen. Med ledning av resultatet av denna översyn bör lämpliga åtgärder vidtas för att förbättra situationen ytterligare, om och när det är nödvändigt.

---

(1)  EUT C 53, 3.3.2005, s. 1.

(2)  KOM(2006) 356 slutlig.

(3)  EUT C 273 E, 14.11.2003, s. 99.

(4)  EUT L 58, 24.2.2007, s. 13.

(5)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(6)  ”Utbytesprogram för domarkåren”, som grundar sig på artikel 49.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).

---

REKOMMENDATIONER

Europeiska centralbanken

| 22.11.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 299/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 299/5

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS REKOMMENDATION

av den 17 november 2008

till Europeiska unionens råd om externa revisorer för Banque centrale du Luxembourg

(ECB/2008/16)

(2008/C 299/02)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 27.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Räkenskaperna för Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna i Eurosystemet granskas av oavhängiga externa revisorer som rekommenderats av ECB-rådet och godkänts av Europeiska unionens råd. |
| --- | --- |

(1)

Räkenskaperna för Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna i Eurosystemet granskas av oavhängiga externa revisorer som rekommenderats av ECB-rådet och godkänts av Europeiska unionens råd.

| (2) | Förordnandet för Banque centrale du Luxembourgs nuvarande externa revisor löper ut efter revisionen avseende räkenskapsåret 2008. Det är därför nödvändigt att utse externa revisorer från och med räkenskapsåret 2009. |
| --- | --- |

(2)

Förordnandet för Banque centrale du Luxembourgs nuvarande externa revisor löper ut efter revisionen avseende räkenskapsåret 2008. Det är därför nödvändigt att utse externa revisorer från och med räkenskapsåret 2009.

| (3) | Banque centrale du Luxembourg har utsett KPMG AUDIT SARL som sina externa revisorer för räkenskapsåren 2009 till 2013. |
| --- | --- |

(3)

Banque centrale du Luxembourg har utsett KPMG AUDIT SARL som sina externa revisorer för räkenskapsåren 2009 till 2013.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJAND:

Det rekommenderas att KPMG AUDIT SARL utses till externa revisorer för Banque centrale du Luxembourg för räkenskapsåren 2009 till 2013.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 17 november 2008.

Jean-Claude TRICHET

ECB:s ordförande

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 22.11.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 299/6 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 299/6

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget

Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 299/03)

| Datum för antagande av beslutet | 17.6.2008 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 597/07 |
| Medlemsstat | Frankrike |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Soutien de l'Agence de l'innovation industrielle en faveur du programme LOwCO2MOTION |
| Rättslig grund | N 121/06 |
| Typ av stödåtgärd | Individuellt stöd |
| Syfte | Forskning och utveckling, miljöskydd |
| Stödform | Bidrag, återbetalningsbart bidrag |
| Budget | Totalt planerat stödbelopp: 61,486 miljoner EUR |
| Stödnivå | 50 % |
| Varaktighet | Till den 31.12.2011 |
| Ekonomisk sektor | Bilindustrin |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Agence de l'innovation industrielle |
| 195, bd Saint Germain |
| F-75007 Paris |

Datum för antagande av beslutet

17.6.2008

Stöd nr

N 597/07

Medlemsstat

Frankrike

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Soutien de l'Agence de l'innovation industrielle en faveur du programme LOwCO2MOTION

Rättslig grund

N 121/06

Typ av stödåtgärd

Individuellt stöd

Syfte

Forskning och utveckling, miljöskydd

Stödform

Bidrag, återbetalningsbart bidrag

Budget

Totalt planerat stödbelopp: 61,486 miljoner EUR

Stödnivå

50 %

Varaktighet

Till den 31.12.2011

Ekonomisk sektor

Bilindustrin

Den beviljande myndighetens namn och adress

Agence de l'innovation industrielle

195, bd Saint Germain

F-75007 Paris

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 8.9.2008 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 191/08 |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Region | Sachsen-Anhalt |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | f|glass GmbH |
| Rättslig grund | § 1 Investitionszulagengesetz 2007 vom 15. Juli 2006; § 4 des Gesetzes über die Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“ vom 6. Oktober 1969 (BGBl. I S. 1861), zuletzt geändert durch Artikel 137 der Verordnung vom 31. Oktober 2006, in Verbindung mit dem 36. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“ (GA) für den Zeitraum 2007-2010; Haushaltsordnung des Landes Sachsen-Anhalt vom 30. April 1991 (GVBl. LSA S. 35), zuletzt geändert durch Artikel 2 des Gesetzes vom 28. April 2004 (GVBl. LSA S. 246) in Verbindung mit der Richtlinie über die Gewährung von Zuwendungen aus Mitteln der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstrukturen“ |
| Typ av stödåtgärd | Individuellt stöd |
| Syfte | Regional utveckling |
| Stödform | Bidrag, skattelättnad |
| Budget | Totalt planerat stödbelopp: 31,52 miljoner EUR |
| Stödnivå | 16,29 % |
| Varaktighet | 2007–2010 |
| Ekonomisk sektor | Tillverkningsindustrin |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Investitionsbank des Landes Sachsen-Anhalt |
| Domplatz 12 |
| D-39104 Magdeburg |

Datum för antagande av beslutet

8.9.2008

Stöd nr

N 191/08

Medlemsstat

Tyskland

Region

Sachsen-Anhalt

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

f|glass GmbH

Rättslig grund

§ 1 Investitionszulagengesetz 2007 vom 15. Juli 2006; § 4 des Gesetzes über die Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“ vom 6. Oktober 1969 (BGBl. I S. 1861), zuletzt geändert durch Artikel 137 der Verordnung vom 31. Oktober 2006, in Verbindung mit dem 36. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“ (GA) für den Zeitraum 2007-2010; Haushaltsordnung des Landes Sachsen-Anhalt vom 30. April 1991 (GVBl. LSA S. 35), zuletzt geändert durch Artikel 2 des Gesetzes vom 28. April 2004 (GVBl. LSA S. 246) in Verbindung mit der Richtlinie über die Gewährung von Zuwendungen aus Mitteln der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstrukturen“

Typ av stödåtgärd

Individuellt stöd

Syfte

Regional utveckling

Stödform

Bidrag, skattelättnad

Budget

Totalt planerat stödbelopp: 31,52 miljoner EUR

Stödnivå

16,29 %

Varaktighet

2007–2010

Ekonomisk sektor

Tillverkningsindustrin

Den beviljande myndighetens namn och adress

Investitionsbank des Landes Sachsen-Anhalt

Domplatz 12

D-39104 Magdeburg

| Finanzamt Magdeburg II |
| --- |
| Tessenowstraße 6 |
| D-39104 Magdeburg |

Finanzamt Magdeburg II

Tessenowstraße 6

D-39104 Magdeburg

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 22.11.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 299/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 299/8

---

Eurons växelkurs (1)

21 november 2008

(2008/C 299/04)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,2602 |
| JPY | japansk yen | 119,3 |
| DKK | dansk krona | 7,4537 |
| GBP | pund sterling | 0,841 |
| SEK | svensk krona | 10,371 |
| CHF | schweizisk franc | 1,5369 |
| ISK | isländsk krona | 245 |
| NOK | norsk krona | 8,927 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,7 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 266,78 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7093 |
| PLN | polsk zloty | 3,8375 |
| RON | rumänsk leu | 3,8035 |
| SKK | slovakisk koruna | 30,404 |
| TRY | turkisk lira | 2,118 |
| AUD | australisk dollar | 2,0278 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,6151 |
| HKD | Hongkongdollar | 9,768 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 2,3854 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,9277 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 890,3 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 13,1848 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 8,6086 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,1317 |
| IDR | indonesisk rupiah | 15 626,48 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,5651 |
| PHP | filippinsk peso | 62,83 |
| RUB | rysk rubel | 34,6421 |
| THB | thailändsk baht | 44,403 |
| BRL | brasiliansk real | 3,0627 |
| MXN | mexikansk peso | 17,6428 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,2602

JPY

japansk yen

119,3

DKK

dansk krona

7,4537

GBP

pund sterling

0,841

SEK

svensk krona

10,371

CHF

schweizisk franc

1,5369

ISK

isländsk krona

245

NOK

norsk krona

8,927

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,7

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

266,78

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7093

PLN

polsk zloty

3,8375

RON

rumänsk leu

3,8035

SKK

slovakisk koruna

30,404

TRY

turkisk lira

2,118

AUD

australisk dollar

2,0278

CAD

kanadensisk dollar

1,6151

HKD

Hongkongdollar

9,768

NZD

nyzeeländsk dollar

2,3854

SGD

singaporiansk dollar

1,9277

KRW

sydkoreansk won

1 890,3

ZAR

sydafrikansk rand

13,1848

CNY

kinesisk yuan renminbi

8,6086

HRK

kroatisk kuna

7,1317

IDR

indonesisk rupiah

15 626,48

MYR

malaysisk ringgit

4,5651

PHP

filippinsk peso

62,83

RUB

rysk rubel

34,6421

THB

thailändsk baht

44,403

BRL

brasiliansk real

3,0627

MXN

mexikansk peso

17,6428

---

(1)

Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

V Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Kommissionen

| 22.11.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 299/9 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 299/9

---

Inbjudan att lämna ansökningar avseende kommissionens beslut av den 14 juli 2006 om inrättande av en granskningsgrupp för redovisningsstandarder

(2008/C 299/05)

Genom beslut av den 14 juli 2006 (1) inrättade kommissionen en grupp bestående av redovisningsexperter, kallad granskningsgruppen för redovisningsstandarder. Gruppen har till uppgift att ge kommissionen vägledning under förfarandet för godkännande av IFRS-standarder (International Financial Reporting Standards) och tolkningar från IFRIC (International Financial Reporting Committee). Den ska yttra sig om huruvida rekommendationer från EFRAG (European Financial Reporting Advisory Group) avseende dessa standarder och tolkningar är väl avvägda och objektiva. Gruppen består av högst sju ledamöter som kommissionen utser bland oberoende redovisningsexperter och företrädare på hög nivå för nationella standardiseringsorgan. Ledamöterna ska utses för en period av tre år som får förlängas. För att uppnå ett regelbundet utbyte av ledamöter kan gruppen även besluta att ledamöter får ersättas med nya i grupper av 2 eller 3. Gruppen har beslutat att byta ut 3 medlemmar under 2009.

Kommissionen inbjuder därför till ansökningar som ska ligga till grund för en förteckning över kandidater som kan ingå i expertgruppen. Förutom de ansökningar som lämnas som svar på denna inbjudan får kommissionen också beakta ansökningar med annat ursprung som lämnas av bransch-, näringslivs- eller yrkesorganisationer eller av medlemsstater.

Kommissionen kommer att pröva ansökningarna utifrån följande kriterier:

| — | styrkt kompetens och yrkeserfarenhet, även på europeisk eller internationell nivå, på redovisningsområdet, med betoning på ekonomisk rapportering, |
| --- | --- |

—

styrkt kompetens och yrkeserfarenhet, även på europeisk eller internationell nivå, på redovisningsområdet, med betoning på ekonomisk rapportering,

| — | oberoende (dvs. personerna ska inte vara direkt engagerade i något privat organ eller någon organisation eller förening eller något annat organ som använder, erbjuder vägledning om eller reviderar räkenskaper enligt IFRS-standarderna eller som företräder användarnas och utarbetarnas intressen), |
| --- | --- |

—

oberoende (dvs. personerna ska inte vara direkt engagerade i något privat organ eller någon organisation eller förening eller något annat organ som använder, erbjuder vägledning om eller reviderar räkenskaper enligt IFRS-standarderna eller som företräder användarnas och utarbetarnas intressen),

| — | behovet av balans i fråga om geografiskt ursprung, kön (2) samt de berörda organens verksamhet och storlek. |
| --- | --- |

—

behovet av balans i fråga om geografiskt ursprung, kön (2) samt de berörda organens verksamhet och storlek.

Undertecknade ansökningar ska inlämnas senast den 15 januari 2009. Efter denna dag kommer kommissionen att utse ledamöterna i granskningsgruppen för redovisningsstandarder och byta ut ledamöter om så krävs för att gruppen ska fungera effektivt. Vid utbyte eller ersättning av ledamöter kommer kommissionen att beakta eventuella ansökningar som inlämnats efter ansökningstidens utgång.

Ansökningarna ska antingen

| — | sändas med rekommenderat brev eller med privat budfirma till följande adress:





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för den inre marknaden och tjänster |
| Att. Mr Pierre Delsaux |
| Rue de Spa 2, 03/205 |
| B-1049 Bryssel |

—

sändas med rekommenderat brev eller med privat budfirma till följande adress:

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för den inre marknaden och tjänster

Att. Mr Pierre Delsaux

Rue de Spa 2, 03/205

B-1049 Bryssel

| — | eller överlämnas personligen mot mottagningsbevis till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för den inre marknaden och tjänster |
| Att. Mr Pierre Delsaux |
| Rue de Spa 2, 03/205 |
| B-1049 Bryssel |

—

eller överlämnas personligen mot mottagningsbevis till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för den inre marknaden och tjänster

Att. Mr Pierre Delsaux

Rue de Spa 2, 03/205

B-1049 Bryssel

| — | eller sändas via e-post till
  MARKT-F3@ec.europa.eu
  Med frasen: ”Standards Advice Review Group” som rubrik. |
| --- | --- |

—

eller sändas via e-post till

MARKT-F3@ec.europa.eu

Med frasen: ”Standards Advice Review Group” som rubrik.

Varje ansökan måste avfattas på ett av Europeiska unionens officiella språk, klart ange den sökandes nationalitet och innehålla nödvändig dokumentation. Alla ansökningar ska innehålla alla uppgifter som krävs för bedömningen av dem; till exempel en meritförteckning som styrker den sökandes yrkeserfarenhet och grad av sakkunskap och en kort skrivelse med uppgift om skälen för ansökan. Ansökningar kan inlämnas antingen av den sökande eller av den organisation som föreslår den sökande. Följande uppgifter ska också ingå:

| — | den myndighet eller organisation som den sökande har arbetat för och under vilken tid, |
| --- | --- |

—

den myndighet eller organisation som den sökande har arbetat för och under vilken tid,

| — | andra myndigheter eller organisationer som den sökande tidigare arbetat för, |
| --- | --- |

—

andra myndigheter eller organisationer som den sökande tidigare arbetat för,

| — | den sökandes särskilda kompetens, |
| --- | --- |

—

den sökandes särskilda kompetens,

| — | de särskilda projekt eller uppgifter som den sökande har medverkat i, |
| --- | --- |

—

de särskilda projekt eller uppgifter som den sökande har medverkat i,

| — | eventuella utgivna arbeten i redovisningsfrågor, särskilt i fråga om ekonomisk rapportering, |
| --- | --- |

—

eventuella utgivna arbeten i redovisningsfrågor, särskilt i fråga om ekonomisk rapportering,

| — | erfarenheter på EU-nivå och internationell nivå, |
| --- | --- |

—

erfarenheter på EU-nivå och internationell nivå,

| — | eventuella intressen som kan äventyra den sökandes oberoende. |
| --- | --- |

—

eventuella intressen som kan äventyra den sökandes oberoende.

De utvalda personerna ska utnämnas i sin personliga kapacitet och vägleda kommissionen utan någon yttre påverkan. Ingen ledamot får ha deltagit i EFRAG:s arbete innan han eller hon utses och får heller inte delta i EFRAG:s arbete före eller under den tid han eller hon är ledamot i gruppen. Ledamöterna ska utses för en treårsperiod med möjlighet till förlängning. De ska iaktta de konfidentialitetsvillkor som anges i artikel 4.8 i kommissionens beslut om inrättande av gruppen.

Nationella standardiseringsorgan, bransch- och yrkesorganisationer, arbetsmarknadsorganisationer och alla andra berörda organisationer uppmanas att underrätta dem som uppfyller kraven om att denna inbjudan att lämna ansökningar föreligger. Ansökningar som lämnas av sådana föreningar, organisationer eller institutioner kommer att beaktas om den föreslagna personen har samtyckt till ansökan.

Kommissionen ersätter kostnader för resor och uppehälle i samband med gruppens verksamhet enligt de regler som gäller inom kommissionen. Ledamöterna kommer inte att få någon ersättning för fullgörandet av sina uppgifter.

Förteckningen över ledamöterna i gruppen kommer att offentliggöras på generaldirektoratets webbplats och i Europeiska unionens officiella tidning. Namnen på ledamöterna ska samlas in, behandlas och offentliggöras i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 45/2001 (3).

För ytterligare uppgifter, var vänlig kontakta Pierre DELSEAUX, tfn (32-2) 296 54 72, e-post: pierre.delsaux@ec.europa.eu, Jeroen HOOIJER, tfn (32-2) 295 58 85, e-post: jeroen.hooijer@ec.europa.eu

---

(1)  Kommissionens beslut 2006/505/EG av den 14 juli 2006 om inrättande av en granskningsgrupp för redovisningsstandarder med uppgift att bistå kommissionen med yttranden om objektivitet och opartiskhet i rekommendationer från European Financial Reporting Advisory Group (EFRAG) (EUT L 199, 21.7.2006, s. 33).

(2)  Kommissionens beslut 2000/407/EG av den 19 juni 2000 om jämn könsfördelning i kommissionens kommittéer och expertgrupper (EGT L 154, 27.6.2000, s. 34).

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (EGT L 8, 12.1.2001, s. 1).

---

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

| 22.11.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 299/11 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 299/11

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5341 – Allianz/Cominvest)

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 299/06)

| 1. | Kommissionen mottog den 13 november 2008 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Allianz SE, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning, förvärvar fullständig kontroll över företaget Commerzbank AG, Cominvest Gruppes, portföljförvaltningsverksamhet, med undantag för verksamheterna öppna fastighetsfonder, slutna fonder och så kallade börshandlade fonder (ETF) genom förvärv av aktier, från Commerzbank. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 13 november 2008 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Allianz SE, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning, förvärvar fullständig kontroll över företaget Commerzbank AG, Cominvest Gruppes, portföljförvaltningsverksamhet, med undantag för verksamheterna öppna fastighetsfonder, slutna fonder och så kallade börshandlade fonder (ETF) genom förvärv av aktier, från Commerzbank.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Allianz: Verksamt inom finanstjänster över hela världen, huvudsakligen inom försäkringar, investeringsförvaltning och banktjänster, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Allianz: Verksamt inom finanstjänster över hela världen, huvudsakligen inom försäkringar, investeringsförvaltning och banktjänster,

| — | Cominvest Gruppe: Verksamt inom investeringsförvaltning. |
| --- | --- |

—

Cominvest Gruppe: Verksamt inom investeringsförvaltning.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5341 – Allianz/Cominvest, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5341 – Allianz/Cominvest, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

22.11.2008

| 22.11.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 299/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 299/s3

---

NOT TILL LÄSAREN

EU-institutionerna har beslutat att deras texter inte längre ska innehålla en hänvisning till den senaste ändringen av den ifrågavarande rättsakten.

Såvida inte annat anges, avser därför hänvisningarna i de texter som här offentliggörs rättsakter i deras gällande lydelse.

---