# Uradni list C 2/2009

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 2 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 527. januar 2009 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 2

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 527. januar 2009

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | MNENJA |
| | Komisija |
| 2009/C 002/01 | Mnenje komisije z dne 22. decembra 2008 o načrtih za odlaganje radioaktivnih odpadkov iz raziskovalnega reaktorja JULES HOROWITZ in skladišča cepljivih materialov MAGENTA na lokaciji Cadarache v Franciji v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom | 1 |
| | Evropski nadzornik za varstvo podatkov |
| 2009/C 002/02 | Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o oblikovanju večletnega programa Skupnosti za zaščito otrok, ki uporabljajo internet in druge komunikacijske tehnologije | 2 |
| 2009/C 002/03 | Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije | 7 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Komisija

2009/C 002/01

Mnenje komisije z dne 22. decembra 2008 o načrtih za odlaganje radioaktivnih odpadkov iz raziskovalnega reaktorja JULES HOROWITZ in skladišča cepljivih materialov MAGENTA na lokaciji Cadarache v Franciji v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom

1

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

2009/C 002/02

Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o oblikovanju večletnega programa Skupnosti za zaščito otrok, ki uporabljajo internet in druge komunikacijske tehnologije

2

2009/C 002/03

Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije

7

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2009/C 002/04 | Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  ) | 18 |
| 2009/C 002/05 | Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora | 21 |
| 2009/C 002/06 | Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora | 23 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2009/C 002/04

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  )

1

18

2009/C 002/05

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

21

2009/C 002/06

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

23

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2009/C 002/07 | Obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih glavnih refinančnih operacijah: 2,5 % 1. januarja 2009 – Menjalni tečaji eura | 25 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2009/C 002/07

Obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih glavnih refinančnih operacijah: 2,5 % 1. januarja 2009 – Menjalni tečaji eura

25

| | |
| --- | --- |
| 2009/C 002/08 | Opomba bralcu(glej notranjo stran zadnje strani ovitka) | s3 |

2009/C 002/08

Opomba bralcu(glej notranjo stran zadnje strani ovitka)

Opomba bralcu

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Komisija

| 7.1.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 2/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 2/1

---

MNENJE KOMISIJE

z dne 22. decembra 2008

o načrtih za odlaganje radioaktivnih odpadkov iz raziskovalnega reaktorja JULES HOROWITZ in skladišča cepljivih materialov MAGENTA na lokaciji Cadarache v Franciji v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

(2009/C 2/01)

Evropska komisija je 29. aprila 2008 v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom od francoske vlade prejela splošne podatke o načrtu za odlaganje radioaktivnih odpadkov iz raziskovalnega reaktorja JULES HOROWITZ in skladišča cepljivih materialov MAGENTA na lokaciji Cadarache.

Na podlagi teh podatkov in dodatnih informacij, ki so jih je na posvetovanju s skupino izvedencev 15. in 16. septembra 2008 zagotovili predstavniki francoske vlade, je Komisija oblikovala naslednje mnenje:

| 1. | Razdalja med obema obratoma in najbližjo točko na ozemlju druge države članice, v tem primeru Italije, znaša približno 110 km, medtem ko je Španija oddaljena 230 km. |
| --- | --- |

1.

Razdalja med obema obratoma in najbližjo točko na ozemlju druge države članice, v tem primeru Italije, znaša približno 110 km, medtem ko je Španija oddaljena 230 km.

| 2. | Med običajnim postopkom odvajanje tekočih in plinastih izpustov iz obeh obratov ne bo povzročilo izpostavljenosti, ki bi lahko vplivala na zdravje prebivalstva v drugi državi članici. |
| --- | --- |

2.

Med običajnim postopkom odvajanje tekočih in plinastih izpustov iz obeh obratov ne bo povzročilo izpostavljenosti, ki bi lahko vplivala na zdravje prebivalstva v drugi državi članici.

| 3. | Trdni radioaktivni odpadki iz obratov bodo začasno deponirani na kraju samem, nato pa bodo premeščeni na odlagališče, ki ga odobri francoska vlada. Izrabljeni gorilni elementi iz raziskovalnega reaktorja bodo začasno deponirani na kraju samem in nato premeščeni v predelovalni obrat v La Hague. |
| --- | --- |

3.

Trdni radioaktivni odpadki iz obratov bodo začasno deponirani na kraju samem, nato pa bodo premeščeni na odlagališče, ki ga odobri francoska vlada. Izrabljeni gorilni elementi iz raziskovalnega reaktorja bodo začasno deponirani na kraju samem in nato premeščeni v predelovalni obrat v La Hague.

| 4. | V primeru nenačrtovanih izpustov radioaktivnih snovi iz obeh obratov zaradi nesreč, ki bi bile take vrste in razsežnosti, kakor je navedeno v splošnih podatkih, količine, ki bi prešle v drugo državo članico, ne bi vplivale na zdravje prebivalstva. |
| --- | --- |

4.

V primeru nenačrtovanih izpustov radioaktivnih snovi iz obeh obratov zaradi nesreč, ki bi bile take vrste in razsežnosti, kakor je navedeno v splošnih podatkih, količine, ki bi prešle v drugo državo članico, ne bi vplivale na zdravje prebivalstva.

Komisija torej meni, da tako ob normalnem delovanju kot v primeru nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kakor je navedeno v splošnih podatkih, izvedba načrtov za odlaganje radioaktivnih odpadkov v kateri koli obliki iz raziskovalnega reaktorja JULES HOROWITZ ali skladišča cepljivih materialov MAGENTA na lokaciji Cadarache v Franciji ne bi povzročila radioaktivne kontaminacije vode, zemlje ali zraka druge države članice.

---

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

| 7.1.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 2/2 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 2/2

---

Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o oblikovanju večletnega programa Skupnosti za zaščito otrok, ki uporabljajo internet in druge komunikacijske tehnologije

(2009/C 2/02)

EVROPSKI NADZORNIK ZA VARSTVO PODATKOV JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 286 Pogodbe,

ob upoštevanju Listine o temeljnih pravicah Evropske unije in zlasti člena 8 Listine,

ob upoštevanju Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (1),

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (2) ter zlasti člena 41 Uredbe,

ob upoštevanju zaprosila za mnenje v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001, ki ga je 4. marca 2008 prejel od Evropske komisije –

SPREJEL NASLEDNJE MNENJE:

I.   UVOD

Posvetovanje z evropskim nadzornikom za varstvo podatkov (ENVP)

| 1. | Komisija je 4. marca 2008 poslala ENVP predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o oblikovanju večletnega programa Skupnosti za zaščito otrok, ki uporabljajo internet in druge komunikacijske tehnologije, (v nadaljnjem besedilu „predlog“) da bi se z njim posvetovala v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001. V preambuli sklepa bi bilo treba to posvetovanje izrecno omeniti. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 4. marca 2008 poslala ENVP predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o oblikovanju večletnega programa Skupnosti za zaščito otrok, ki uporabljajo internet in druge komunikacijske tehnologije, (v nadaljnjem besedilu „predlog“) da bi se z njim posvetovala v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001. V preambuli sklepa bi bilo treba to posvetovanje izrecno omeniti.

Predlog in njegovo ozadje

| 2. | Nov večletni program (v nadaljnjem besedilu „program“) je bil predložen kot naslednik programov „Varnejši internet (1999–2004)“ in „Varnejši internet Plus (2005–2008)“. |
| --- | --- |

2.

Nov večletni program (v nadaljnjem besedilu „program“) je bil predložen kot naslednik programov „Varnejši internet (1999–2004)“ in „Varnejši internet Plus (2005–2008)“.

| 3. | V njem so opredeljene štiri smernice:






  — | zmanjševanje nezakonite vsebine in obravnava škodljivega vedenja na spletu, |
| --- | --- | --- |

3.

V njem so opredeljene štiri smernice:

—

zmanjševanje nezakonite vsebine in obravnava škodljivega vedenja na spletu,

| — | spodbujanje varnejšega spletnega okolja, |
| --- | --- |

—

spodbujanje varnejšega spletnega okolja,

| — | zagotavljanje ozaveščenosti javnosti, |
| --- | --- |

—

zagotavljanje ozaveščenosti javnosti,

| — | vzpostavitev baze znanja. |
| --- | --- |

—

vzpostavitev baze znanja.

| 4. | Program naj bi bil usklajen z ustreznimi politikami, programi in ukrepi Skupnosti, ki naj bi jih tudi dopolnjeval. Glede na številne veljavne regulativne ukrepe na področju zaščite otrok v zvezi z novimi tehnologijami je ta program usmerjen bolj v ukrepanje kot urejanje. Poudarek je na učinkovitosti in uspešnosti pobud, ki jih je treba sprejeti, ter na prilagajanju razvoju novih tehnologij. S tega vidika predvideva okrepljeno izmenjavo informacij in najboljših praks. |
| --- | --- |

4.

Program naj bi bil usklajen z ustreznimi politikami, programi in ukrepi Skupnosti, ki naj bi jih tudi dopolnjeval. Glede na številne veljavne regulativne ukrepe na področju zaščite otrok v zvezi z novimi tehnologijami je ta program usmerjen bolj v ukrepanje kot urejanje. Poudarek je na učinkovitosti in uspešnosti pobud, ki jih je treba sprejeti, ter na prilagajanju razvoju novih tehnologij. S tega vidika predvideva okrepljeno izmenjavo informacij in najboljših praks.

| 5. | Program se kot okvirni instrument ne poglablja v podrobnosti ukrepov, ki jih je treba sprejeti, temveč omogoča javne razpise za zbiranje predlogov in ponudb v skladu s štirimi opredeljenimi smernicami. |
| --- | --- |

5.

Program se kot okvirni instrument ne poglablja v podrobnosti ukrepov, ki jih je treba sprejeti, temveč omogoča javne razpise za zbiranje predlogov in ponudb v skladu s štirimi opredeljenimi smernicami.

Bistveni elementi mnenja

| 6. | Program je na splošno naravnan na obravnavo zaščite otrok, ki uporabljajo internet in druge komunikacijske tehnologije, brez posebnega poudarka na vidikih zasebnosti tega vprašanja (3). ENVP cilj predloga sicer v celoti podpira, v tem mnenju pa želi osvetliti te vidike zasebnosti. |
| --- | --- |

6.

Program je na splošno naravnan na obravnavo zaščite otrok, ki uporabljajo internet in druge komunikacijske tehnologije, brez posebnega poudarka na vidikih zasebnosti tega vprašanja (3). ENVP cilj predloga sicer v celoti podpira, v tem mnenju pa želi osvetliti te vidike zasebnosti.

| 7. | Po mnenju ENVP je bistvenega pomena, da se načrtovane pobude uskladijo z obstoječim pravnim okvirom, kakor je naveden v predlogu (4), zlasti pa z Direktivo 2000/31/ES o elektronskem poslovanju, Direktivo 2002/58/ES o zasebnosti in elektronskih komunikacijah ter Direktivo 95/46/ES o varstvu podatkov (5). |
| --- | --- |

7.

Po mnenju ENVP je bistvenega pomena, da se načrtovane pobude uskladijo z obstoječim pravnim okvirom, kakor je naveden v predlogu (4), zlasti pa z Direktivo 2000/31/ES o elektronskem poslovanju, Direktivo 2002/58/ES o zasebnosti in elektronskih komunikacijah ter Direktivo 95/46/ES o varstvu podatkov (5).

| 8. | Varstvo osebnih podatkov bi bilo treba upoštevati v zvezi z različnimi vidiki in različnimi akterji, ki so udeleženi v programu: seveda je glavno vprašanje varstvo osebnih podatkov otrok, vendar pa to vprašanje ni edino – upoštevati je treba tudi osebne podatke posameznikov in vsebine, ki se nadzorujejo zaradi zaščite otrok. |
| --- | --- |

8.

Varstvo osebnih podatkov bi bilo treba upoštevati v zvezi z različnimi vidiki in različnimi akterji, ki so udeleženi v programu: seveda je glavno vprašanje varstvo osebnih podatkov otrok, vendar pa to vprašanje ni edino – upoštevati je treba tudi osebne podatke posameznikov in vsebine, ki se nadzorujejo zaradi zaščite otrok.

| 9. | V tem mnenju se ta vprašanja obravnavajo na naslednji način:






  — | v poglavju II se vzpostavlja povezava med varstvom podatkov in varnostjo otrok, pri čemer je poudarjeno, da je varstvo podatkov otrok nujno potrebno zaradi večje varnosti in preprečevanja zlorab, |
| --- | --- | --- |

9.

V tem mnenju se ta vprašanja obravnavajo na naslednji način:

—

v poglavju II se vzpostavlja povezava med varstvom podatkov in varnostjo otrok, pri čemer je poudarjeno, da je varstvo podatkov otrok nujno potrebno zaradi večje varnosti in preprečevanja zlorab,

| — | v poglavju III mnenja je poudarjeno, da je obdelava osebnih podatkov neločljivo povezana tudi s prijavljanjem, filtriranjem ali blokiranjem sumljivih vsebin ali oseb na internetu:






  — | v prvi točki se analizira vprašanje prijavljanja sumljivih oseb ali dejstev z vidika varstva podatkov, |
| --- | --- | --- |

—

v poglavju III mnenja je poudarjeno, da je obdelava osebnih podatkov neločljivo povezana tudi s prijavljanjem, filtriranjem ali blokiranjem sumljivih vsebin ali oseb na internetu:

—

v prvi točki se analizira vprašanje prijavljanja sumljivih oseb ali dejstev z vidika varstva podatkov,

| — | druga točka je posvečena vlogi tehničnih orodij, |
| --- | --- |

—

druga točka je posvečena vlogi tehničnih orodij,

| — | v zadnji točki se obravnava odgovornost sektorja glede na njegovo nadzorovanje podatkov uporabnikov in podatkov o vsebini. |
| --- | --- |

—

v zadnji točki se obravnava odgovornost sektorja glede na njegovo nadzorovanje podatkov uporabnikov in podatkov o vsebini.

II.   VARSTVO OSEBNIH PODATKOV IN VARNOST OTROK

| 10. | ENVP v celoti podpira cilj programa in opredeljene smernice, da bi okrepili zaščito otrok, ki uporabljajo internet. Zlasti zmanjšanje nezakonitih ali škodljivih vsebin ter dviganje ozaveščenosti otrok in drugih akterjev sta odločilna ukrepa, ki bi ju bilo treba dodatno razviti. |
| --- | --- |

10.

ENVP v celoti podpira cilj programa in opredeljene smernice, da bi okrepili zaščito otrok, ki uporabljajo internet. Zlasti zmanjšanje nezakonitih ali škodljivih vsebin ter dviganje ozaveščenosti otrok in drugih akterjev sta odločilna ukrepa, ki bi ju bilo treba dodatno razviti.

| 11. | ENVP želi opozoriti, da je ustrezno varstvo osebnih podatkov otrok bistveni predukrep za zagotovitev varnosti pri uporabi interneta. Ta medsebojna povezanost zasebnosti in varnosti otrok je izrecno navedena v nedavni deklaraciji Odbora ministrov o „zaščiti dostojanstva, varnosti in zasebnosti otrok, ki uporabljajo internet“ (6). V deklaraciji je navedeno, da je za dobro počutje otrok nujno, da imajo pravico do dostojanstva, posebne zaščite in skrbi ter do „zaščite pred vsemi oblikami diskriminacije ali pred samovoljnimi ali nezakonitimi posegi v njihovo zasebnost ter pred nezakonitimi napadi na njihovo čast in ugled“. |
| --- | --- |

11.

ENVP želi opozoriti, da je ustrezno varstvo osebnih podatkov otrok bistveni predukrep za zagotovitev varnosti pri uporabi interneta. Ta medsebojna povezanost zasebnosti in varnosti otrok je izrecno navedena v nedavni deklaraciji Odbora ministrov o „zaščiti dostojanstva, varnosti in zasebnosti otrok, ki uporabljajo internet“ (6). V deklaraciji je navedeno, da je za dobro počutje otrok nujno, da imajo pravico do dostojanstva, posebne zaščite in skrbi ter do „zaščite pred vsemi oblikami diskriminacije ali pred samovoljnimi ali nezakonitimi posegi v njihovo zasebnost ter pred nezakonitimi napadi na njihovo čast in ugled“.

| 12. | V deklaraciji je kot primer tveganja, povezanega z zaščito zasebnosti otrok, navedena možnost sledenja dejavnostim otrok, zaradi katerih bi lahko bili ti izpostavljeni kriminalnim dejavnostim, na primer nadlegovanju zaradi spolnih namenov ali drugim nezakonitim dejavnostim. Tudi izdelava profilov in hramba osebnih podatkov v zvezi z dejavnostmi otrok sta prikazana kot možni izvor tveganja za zlorabe, na primer za poslovne namene ali pri iskanju izobraževalnih ustanov ali morebitnih delodajalcev. Deklaracija zato poziva k odstranitvi ali izbrisu vsebin ali sledi, ki jih otroci pustijo na internetu, v sprejemljivo kratkem roku, pa tudi k razvoju in spodbujanju obveščenosti otrok, zlasti o ustrezni uporabi orodij, ki zagotavljajo dostop do informacij, k razvijanju kritične analize vsebin in usvajanju ustreznih komunikacijskih spretnosti. |
| --- | --- |

12.

V deklaraciji je kot primer tveganja, povezanega z zaščito zasebnosti otrok, navedena možnost sledenja dejavnostim otrok, zaradi katerih bi lahko bili ti izpostavljeni kriminalnim dejavnostim, na primer nadlegovanju zaradi spolnih namenov ali drugim nezakonitim dejavnostim. Tudi izdelava profilov in hramba osebnih podatkov v zvezi z dejavnostmi otrok sta prikazana kot možni izvor tveganja za zlorabe, na primer za poslovne namene ali pri iskanju izobraževalnih ustanov ali morebitnih delodajalcev. Deklaracija zato poziva k odstranitvi ali izbrisu vsebin ali sledi, ki jih otroci pustijo na internetu, v sprejemljivo kratkem roku, pa tudi k razvoju in spodbujanju obveščenosti otrok, zlasti o ustrezni uporabi orodij, ki zagotavljajo dostop do informacij, k razvijanju kritične analize vsebin in usvajanju ustreznih komunikacijskih spretnosti.

| 13. | ENVP podpira te ugotovitve. Zlasti se mu zdi bistvenega pomena, da se dvigne ozaveščenost otrok glede tveganja, povezanega s spontanim posredovanjem osebnih podatkov, kot so pravo ime, starost ali kraj bivanja. |
| --- | --- |

13.

ENVP podpira te ugotovitve. Zlasti se mu zdi bistvenega pomena, da se dvigne ozaveščenost otrok glede tveganja, povezanega s spontanim posredovanjem osebnih podatkov, kot so pravo ime, starost ali kraj bivanja.

| 14. | Točka 3 ukrepov (7), ki so predlagani v večletnem programu, je posebej posvečena „Zagotavljanju ozaveščanja javnosti“ z dejavnostmi za otroke, starše, skrbnike in učitelje, in sicer glede priložnosti in tveganj, povezanih z uporabo internetnih tehnologij in „načinov, kako na spletu ostati varen“. V predlogu sta med načini navedena tudi razširjanje ustreznih informacij in zagotavljanje kontaktnih točk, kjer starši in otroci lahko dobijo odgovore na vprašanja o tem, kako na spletu ostati varen; gre za uporabni orodji, v kateri bi bilo treba izrecno vključiti to razsežnost varstva osebnih podatkov otrok. |
| --- | --- |

14.

Točka 3 ukrepov (7), ki so predlagani v večletnem programu, je posebej posvečena „Zagotavljanju ozaveščanja javnosti“ z dejavnostmi za otroke, starše, skrbnike in učitelje, in sicer glede priložnosti in tveganj, povezanih z uporabo internetnih tehnologij in „načinov, kako na spletu ostati varen“. V predlogu sta med načini navedena tudi razširjanje ustreznih informacij in zagotavljanje kontaktnih točk, kjer starši in otroci lahko dobijo odgovore na vprašanja o tem, kako na spletu ostati varen; gre za uporabni orodji, v kateri bi bilo treba izrecno vključiti to razsežnost varstva osebnih podatkov otrok.

| 15. | ENVP želi poudariti, da so v tem okviru ustrezni sogovorniki organi za varstvo podatkov. Ti bi morali biti omenjeni v predlogu, zlasti kjer ta predvideva spodbujanje sodelovanja in izmenjavo informacij, izkušenj in dobrih praks na ravni držav in na evropski ravni (8). |
| --- | --- |

15.

ENVP želi poudariti, da so v tem okviru ustrezni sogovorniki organi za varstvo podatkov. Ti bi morali biti omenjeni v predlogu, zlasti kjer ta predvideva spodbujanje sodelovanja in izmenjavo informacij, izkušenj in dobrih praks na ravni držav in na evropski ravni (8).

| 16. | Kot ponazoritev zadnjih ukrepov, ki so bili v tem oziru sprejeti v državah članicah ali v državah članicah EGP, se lahko omeni več pobud. Švedski organ za varstvo podatkov vsako leto izvaja raziskavo o odnosu mladine do interneta in nadzora, organ za varstvo podatkov Združenega kraljestva (9) pa je prav tako izvedel raziskavo med 2000 otroci, starimi od 14 do 21 let. Norveški organ za varstvo podakov je skupaj z ministrstvom za izobraževanje januarja 2007 začel izobraževalno kampanjo za šole (10). Na Portugalskem sta organ za varstvo podatkov in ministrstvo za izobraževanje podpisala protokol o spodbujanju kulture za varstvo podatkov na internetu in zlasti družbenih mrežah (11). V okviru tega projekta so socialne mreže na Portugalskem vgradile vmesnik in vpeljale maskoto za otroke, stare od 10 do 15 let. |
| --- | --- |

16.

Kot ponazoritev zadnjih ukrepov, ki so bili v tem oziru sprejeti v državah članicah ali v državah članicah EGP, se lahko omeni več pobud. Švedski organ za varstvo podatkov vsako leto izvaja raziskavo o odnosu mladine do interneta in nadzora, organ za varstvo podatkov Združenega kraljestva (9) pa je prav tako izvedel raziskavo med 2000 otroci, starimi od 14 do 21 let. Norveški organ za varstvo podakov je skupaj z ministrstvom za izobraževanje januarja 2007 začel izobraževalno kampanjo za šole (10). Na Portugalskem sta organ za varstvo podatkov in ministrstvo za izobraževanje podpisala protokol o spodbujanju kulture za varstvo podatkov na internetu in zlasti družbenih mrežah (11). V okviru tega projekta so socialne mreže na Portugalskem vgradile vmesnik in vpeljale maskoto za otroke, stare od 10 do 15 let.

| 17. | Ti primeri ponazarjajo aktivno in odločilno vlogo, ki jo imajo organi za varstvo podatkov pri zaščiti otrok na internetu, ter potrebo, da se otroci izrecno vključijo v večletni program kot sogovorniki. |
| --- | --- |

17.

Ti primeri ponazarjajo aktivno in odločilno vlogo, ki jo imajo organi za varstvo podatkov pri zaščiti otrok na internetu, ter potrebo, da se otroci izrecno vključijo v večletni program kot sogovorniki.

III.   VARSTVO OSEBNIH PODATKOV IN PRAVICE DRUGIH ZAINTERESIRANIH STRANI

I.   Prijavljanje in izmenjava informacij

| 18. | V prvi točki predloga („Zmanjševanje nezakonite vsebine in obravnava škodljivega vedenja na spletu“ (12)) se kot eden glavnih ukrepov navaja zagotovitev kontaktnih točk za prijavljanje nezakonitih vsebin in škodljivega vedenja na spletu. Nesporno je, da je za učinkovito zoperstavljanje nezakonitim vsebinam ali škodljivemu vedenju o njih treba obvestiti pristojne organe. Kontaktne točke v zvezi z zaščito otrok so bile dejansko že vzpostavljene, obstajajo pa tudi, na primer, za boj proti neželeni elektronski pošti (13). |
| --- | --- |

18.

V prvi točki predloga („Zmanjševanje nezakonite vsebine in obravnava škodljivega vedenja na spletu“ (12)) se kot eden glavnih ukrepov navaja zagotovitev kontaktnih točk za prijavljanje nezakonitih vsebin in škodljivega vedenja na spletu. Nesporno je, da je za učinkovito zoperstavljanje nezakonitim vsebinam ali škodljivemu vedenju o njih treba obvestiti pristojne organe. Kontaktne točke v zvezi z zaščito otrok so bile dejansko že vzpostavljene, obstajajo pa tudi, na primer, za boj proti neželeni elektronski pošti (13).

| 19. | Ne glede na to pa ENVP ugotavlja, da je pojem škodljivih vsebin še nejasen: nikjer ni navedeno, kdo je odgovoren za opredelitev škodljive vsebine in v skladu s kakšnimi merili naj bi jo opredelil kot takšno. To je še toliko bolj zaskrbljujoče zaradi posledic, ki bi jih morebitna prijava takšne vsebine imela. |
| --- | --- |

19.

Ne glede na to pa ENVP ugotavlja, da je pojem škodljivih vsebin še nejasen: nikjer ni navedeno, kdo je odgovoren za opredelitev škodljive vsebine in v skladu s kakšnimi merili naj bi jo opredelil kot takšno. To je še toliko bolj zaskrbljujoče zaradi posledic, ki bi jih morebitna prijava takšne vsebine imela.

| 20. | Poleg tega in kot je bilo že povedano, v okviru programa, kakršen je sedanji, niso na kocki le osebni podatki otrok, temveč tudi osebni podatki vseh posameznikov, na katere se na takšen ali drugačen način nanašajo informacije, ki krožijo po omrežju. Lahko bi šlo, na primer, za osebo, ki je osumljena neprimernega vedenja ali je prijavljena kot osumljena, ali pa tudi za osebo, ki prijavi sumljivo vedenje ali vsebino ali pa žrtvo zlorabe. Čeprav so te informacije potrebne zaradi učinkovitosti sistema prijavljanja, pa je po mnenju ENVP pomembno opozoriti, da jih je vedno treba obravnavati v skladu z načeli varstva podatkov. |
| --- | --- |

20.

Poleg tega in kot je bilo že povedano, v okviru programa, kakršen je sedanji, niso na kocki le osebni podatki otrok, temveč tudi osebni podatki vseh posameznikov, na katere se na takšen ali drugačen način nanašajo informacije, ki krožijo po omrežju. Lahko bi šlo, na primer, za osebo, ki je osumljena neprimernega vedenja ali je prijavljena kot osumljena, ali pa tudi za osebo, ki prijavi sumljivo vedenje ali vsebino ali pa žrtvo zlorabe. Čeprav so te informacije potrebne zaradi učinkovitosti sistema prijavljanja, pa je po mnenju ENVP pomembno opozoriti, da jih je vedno treba obravnavati v skladu z načeli varstva podatkov.

| 21. | Nekatere kočljive podatke bi morda bilo treba celo posebej zaščititi, saj bi lahko veljali za občutljive podatke v smislu člena 8 Direktive 95/46/ES. To bi lahko veljalo za podatke, povezane s kršitelji in tudi z žrtvami zlorab, zlasti v primeru otroške pornografije. Treba je ugotoviti, da je bilo treba na ravni držav spremeniti zakonodajo na področju varstva podatkov v zvezi z nekaterimi sistemi prijavljanja, da bi omogočili obdelavo pravosodnih podatkov osumljenih storilcev ali žrtev (14). ENVP vztraja pri tem, da je treba pri vzpostavljajočih se sistemih prijavljanja upoštevati obstoječi okvir varstva podatkov. Pri uskladitvi s tem okvirom so odločilni elementi izkazan javni interes in zagotovila glede nadzorovanja sistema, načeloma s strani organov kazenskega pregona. |
| --- | --- |

21.

Nekatere kočljive podatke bi morda bilo treba celo posebej zaščititi, saj bi lahko veljali za občutljive podatke v smislu člena 8 Direktive 95/46/ES. To bi lahko veljalo za podatke, povezane s kršitelji in tudi z žrtvami zlorab, zlasti v primeru otroške pornografije. Treba je ugotoviti, da je bilo treba na ravni držav spremeniti zakonodajo na področju varstva podatkov v zvezi z nekaterimi sistemi prijavljanja, da bi omogočili obdelavo pravosodnih podatkov osumljenih storilcev ali žrtev (14). ENVP vztraja pri tem, da je treba pri vzpostavljajočih se sistemih prijavljanja upoštevati obstoječi okvir varstva podatkov. Pri uskladitvi s tem okvirom so odločilni elementi izkazan javni interes in zagotovila glede nadzorovanja sistema, načeloma s strani organov kazenskega pregona.

II.   Vloga tehničnih orodij z vidika zasebnosti

| 22. | Uporaba tehničnih orodij se spodbuja kot ena od rešitev za obravnavanje nezakonitih vsebin in škodljivega ravnanja (15). Primeri takšnih orodij so navedeni v oceni učinka (16), vključno z orodji za ugotavljanje starosti, prepoznavanje obrazov (s čimer lahko organi kazenskega pregona ugotavljajo istovetnost žrtev) ali tehnologijami za filtriranje. V skladu s predlogom bi bilo treba ta orodja bolje prilagoditi praktičnim potrebam in ustreznim zainteresiranim stranem omogočiti dostop do njih. |
| --- | --- |

22.

Uporaba tehničnih orodij se spodbuja kot ena od rešitev za obravnavanje nezakonitih vsebin in škodljivega ravnanja (15). Primeri takšnih orodij so navedeni v oceni učinka (16), vključno z orodji za ugotavljanje starosti, prepoznavanje obrazov (s čimer lahko organi kazenskega pregona ugotavljajo istovetnost žrtev) ali tehnologijami za filtriranje. V skladu s predlogom bi bilo treba ta orodja bolje prilagoditi praktičnim potrebam in ustreznim zainteresiranim stranem omogočiti dostop do njih.

| 23. | ENVP se je že jasno zavzel (17) za uporabo novih tehnologij, da bi okrepili varstvo pravic posameznikov. Po njegovem mnenju bi moralo biti načelo spoštovanja zasebnosti že pri načrtovanju neločljiv del tehnološkega razvoja, ki zadeva obdelavo osebnih podatkov. ENVP zaradi tega zelo spodbuja pripravo projektov, s katerimi bi se tehnologije razvijale v tem smislu. |
| --- | --- |

23.

ENVP se je že jasno zavzel (17) za uporabo novih tehnologij, da bi okrepili varstvo pravic posameznikov. Po njegovem mnenju bi moralo biti načelo spoštovanja zasebnosti že pri načrtovanju neločljiv del tehnološkega razvoja, ki zadeva obdelavo osebnih podatkov. ENVP zaradi tega zelo spodbuja pripravo projektov, s katerimi bi se tehnologije razvijale v tem smislu.

| 24. | Bistvenega pomena je razvoj sistemov, v okviru katerih se bo kar najbolj omejilo razkrivanje osebnih podatkov otrok, s čimer jim bo zagotovljena zanesljiva zaščita, ustrezno temu pa tudi možnost, da uporabljajo nova orodja informacijske družbe, na primer družbene mreže, na varnejši način. |
| --- | --- |

24.

Bistvenega pomena je razvoj sistemov, v okviru katerih se bo kar najbolj omejilo razkrivanje osebnih podatkov otrok, s čimer jim bo zagotovljena zanesljiva zaščita, ustrezno temu pa tudi možnost, da uporabljajo nova orodja informacijske družbe, na primer družbene mreže, na varnejši način.

| 25. | Vseeno pa je treba opozoriti, da imajo tehnološka orodja lahko različne učinke na posameznike, odvisno od načina njihove uporabe. Če se uporabljajo za filtriranje ali blokiranje informacij, lahko otrokom preprečijo dostop do morebitno škodljivih vsebin, nekomu drugemu pa dostop do informacij, do katerih je upravičen. |
| --- | --- |

25.

Vseeno pa je treba opozoriti, da imajo tehnološka orodja lahko različne učinke na posameznike, odvisno od načina njihove uporabe. Če se uporabljajo za filtriranje ali blokiranje informacij, lahko otrokom preprečijo dostop do morebitno škodljivih vsebin, nekomu drugemu pa dostop do informacij, do katerih je upravičen.

| 26. | Tudi če je tu najpomembnejše vprašanje pravica dostopa do informacij, so z vidika zasebnosti še vedno prisotne posledice. Filtriranje, zlasti najnovejši razvoj v zvezi z njim, tj. uporaba upravljanja identitete, lahko dejansko deluje na podlagi določenih meril, vključno z osebnimi podatki, na primer starostjo posameznika, priključenega na omrežje (da se prepreči dostop odraslih ali otrok do posebnih vsebin), vsebino informacij in podatki o prometu, povezani z identiteto avtorja informacij. Odvisno od tega, kako bodo te osebne informacije (samodejno) obdelane, bi za zadevne posameznike to lahko imelo posledice v zvezi z njihovo pravico do internetnega komuniciranja. |
| --- | --- |

26.

Tudi če je tu najpomembnejše vprašanje pravica dostopa do informacij, so z vidika zasebnosti še vedno prisotne posledice. Filtriranje, zlasti najnovejši razvoj v zvezi z njim, tj. uporaba upravljanja identitete, lahko dejansko deluje na podlagi določenih meril, vključno z osebnimi podatki, na primer starostjo posameznika, priključenega na omrežje (da se prepreči dostop odraslih ali otrok do posebnih vsebin), vsebino informacij in podatki o prometu, povezani z identiteto avtorja informacij. Odvisno od tega, kako bodo te osebne informacije (samodejno) obdelane, bi za zadevne posameznike to lahko imelo posledice v zvezi z njihovo pravico do internetnega komuniciranja.

| 27. | Filtriranje ali orodje za blokiranje, s katerima se nadzoruje dostop do omrežij, je treba torej uporabljati previdno in pri tem upoštevati njune možne škodljive učinke ter v celoti izkoristiti možnosti za okrepitev zasebnosti, ki jih ponuja tehnologija. |
| --- | --- |

27.

Filtriranje ali orodje za blokiranje, s katerima se nadzoruje dostop do omrežij, je treba torej uporabljati previdno in pri tem upoštevati njune možne škodljive učinke ter v celoti izkoristiti možnosti za okrepitev zasebnosti, ki jih ponuja tehnologija.

| 28. | ENVP pozdravlja natančno razlago iz ocene učinka (18), v skladu s katero naj nobena od predlaganih možnosti ne bi okrnila pravice do zasebnosti in svobode izražanja. Strinja se tudi s tam navedenim stališčem, da je eden od glavnih ciljev spodbujanje vloge uporabnika, tj. „ozaveščanje za sprejemanje boljših odločitev in ustreznih ukrepov“, da bi zaščitili otroke (19). |
| --- | --- |

28.

ENVP pozdravlja natančno razlago iz ocene učinka (18), v skladu s katero naj nobena od predlaganih možnosti ne bi okrnila pravice do zasebnosti in svobode izražanja. Strinja se tudi s tam navedenim stališčem, da je eden od glavnih ciljev spodbujanje vloge uporabnika, tj. „ozaveščanje za sprejemanje boljših odločitev in ustreznih ukrepov“, da bi zaščitili otroke (19).

III.   Odgovornost ponudnikov storitev

| 29. | V predlogu velja sodelovanje med vsemi zainteresiranimi strani za nujen element pri krepitvi zaščite otrok, ki uporabljajo komunikacijske tehnologije. Predlog (20) predvideva v zvezi s temi zainteresiranimi stranmi sodelovanje in pritegnitev sektorja, zlasti v okviru samoregulacije. |
| --- | --- |

29.

V predlogu velja sodelovanje med vsemi zainteresiranimi strani za nujen element pri krepitvi zaščite otrok, ki uporabljajo komunikacijske tehnologije. Predlog (20) predvideva v zvezi s temi zainteresiranimi stranmi sodelovanje in pritegnitev sektorja, zlasti v okviru samoregulacije.

| 30. | Glede na to, da je ta gospodarski sektor odgovoren za zagotavljanje telekomunikacijskih storitev in storitev v zvezi z vsebinami, bi lahko imel določen vpliv na prijavljanje, filtriranje ali blokiranje informacij, kadar te veljajo za nezakonite ali škodljive. Možno pa je, da bi se s pravnega vidika lahko sprožile razprave o tem, do kakšnega obsega bi mu dejansko lahko zaupali takšno nalogo. |
| --- | --- |

30.

Glede na to, da je ta gospodarski sektor odgovoren za zagotavljanje telekomunikacijskih storitev in storitev v zvezi z vsebinami, bi lahko imel določen vpliv na prijavljanje, filtriranje ali blokiranje informacij, kadar te veljajo za nezakonite ali škodljive. Možno pa je, da bi se s pravnega vidika lahko sprožile razprave o tem, do kakšnega obsega bi mu dejansko lahko zaupali takšno nalogo.

| 31. | Seveda je z vidika ozaveščanja otrok in drugih zadevnih akterjev, na primer staršev ali učiteljev, sodelovanje sektorja seveda dobrodošlo. Bistven vidik odgovornosti ponudnikov vsebin je tudi vzpostavljanje alarmnih sistemov in določitev moderatorjev za internetne strani, ki lahko izključijo neprimerne vsebine. |
| --- | --- |

31.

Seveda je z vidika ozaveščanja otrok in drugih zadevnih akterjev, na primer staršev ali učiteljev, sodelovanje sektorja seveda dobrodošlo. Bistven vidik odgovornosti ponudnikov vsebin je tudi vzpostavljanje alarmnih sistemov in določitev moderatorjev za internetne strani, ki lahko izključijo neprimerne vsebine.

| 32. | V zvezi s ponudniki telekomunikacijskih storitev je mogoče razpravljati o vprašanju spremljanja telekomunikacij, najsi bo to z vidika nadzora vsebin, zaščitenih s pravicami intelektualne lastnine, kot tudi drugih nezakonitih vsebin. V zvezi s tem se zastavlja vprašanje vpletenosti poslovnega akterja, ki ponuja posebno (telekomunikacijsko) storitev, v okolju, v katerem naj načeloma ne bi deloval, tj. pri nadzoru vsebin telekomunikacij. ENVP opozarja, da takšnega nadzora načeloma ne bi smeli opravljati ponudniki storitev, nikakor pa ga ne bi smeli opravljati sistematično. Kadar je to potrebno zaradi posebnih okoliščin, bi to načeloma morala biti naloga organov kazenskega pregona. |
| --- | --- |

32.

V zvezi s ponudniki telekomunikacijskih storitev je mogoče razpravljati o vprašanju spremljanja telekomunikacij, najsi bo to z vidika nadzora vsebin, zaščitenih s pravicami intelektualne lastnine, kot tudi drugih nezakonitih vsebin. V zvezi s tem se zastavlja vprašanje vpletenosti poslovnega akterja, ki ponuja posebno (telekomunikacijsko) storitev, v okolju, v katerem naj načeloma ne bi deloval, tj. pri nadzoru vsebin telekomunikacij. ENVP opozarja, da takšnega nadzora načeloma ne bi smeli opravljati ponudniki storitev, nikakor pa ga ne bi smeli opravljati sistematično. Kadar je to potrebno zaradi posebnih okoliščin, bi to načeloma morala biti naloga organov kazenskega pregona.

| 33. | Delovna skupina iz člena 29 je v mnenju z dne 18. januarja 2005 opozorila, da v zvezi s tem vprašanjem (21) v skladu s členom 15 Direktive 2000/31/ES o elektronskem poslovanju ponudnikom storitev informacijske družbe ni mogoče naložiti sistematične obveznosti nadzora in sodelovanja. (...) Kakor je navedeno v členu 8 direktive o varstvu podatkov, se podatki v zvezi s prekrški, kazenskimi obsodbami ali varnostnimi ukrepi lahko obdelujejo le pod strogimi pogoji, ki jih uveljavijo države članice. Medtem ko je jasno, da ima posameznik pravico do obdelave pravosodnih podatkov v postopku pravdnega spora, v katerem je sam udeležen, pa načelo ne dopušča, da bi tretje strani temljito preiskovale, zbirale ali na enem mestu združevale osebne podatke, zlasti in vključno s splošnim sistematičnim raziskovanjem, na primer s pregledovanjem interneta (...). Takšna preiskava spada v pristojnost pravosodnih organov. |
| --- | --- |

33.

Delovna skupina iz člena 29 je v mnenju z dne 18. januarja 2005 opozorila, da v zvezi s tem vprašanjem (21) v skladu s členom 15 Direktive 2000/31/ES o elektronskem poslovanju ponudnikom storitev informacijske družbe ni mogoče naložiti sistematične obveznosti nadzora in sodelovanja. (...) Kakor je navedeno v členu 8 direktive o varstvu podatkov, se podatki v zvezi s prekrški, kazenskimi obsodbami ali varnostnimi ukrepi lahko obdelujejo le pod strogimi pogoji, ki jih uveljavijo države članice. Medtem ko je jasno, da ima posameznik pravico do obdelave pravosodnih podatkov v postopku pravdnega spora, v katerem je sam udeležen, pa načelo ne dopušča, da bi tretje strani temljito preiskovale, zbirale ali na enem mestu združevale osebne podatke, zlasti in vključno s splošnim sistematičnim raziskovanjem, na primer s pregledovanjem interneta (...). Takšna preiskava spada v pristojnost pravosodnih organov.

| 34. | Na področju, kjer gre za svobodo govora, dostop do informacij, zasebnost in druge temeljne pravice, se zaradi vpletenosti zasebnih akterjev zastavlja vprašanje sorazmernosti uporabljenih sredstev. Evropski parlament je pred kratkim sprejel resolucijo, v kateri je poudaril, da je treba najti rešitev, ki bo v skladu s temeljnimi pravicami posameznikov (22). V točki 23 resolucije je navedel, da „je internet obsežna platforma za kulturno izražanje, dostop do znanja in demokratično udeležbo pri evropskemu ustvarjanju, ki z informacijsko družb povezuje generacije; [Parlament] poziva Komisijo in države članice, naj se izogibajo sprejemanju ukrepov, ki so v nasprotju z državljanskimi svoboščinami in človekovimi pravicami ter z načeli sorazmernosti, učinkovitosti in odvračanja, kot je na primer prekinitev dostopa do interneta“. |
| --- | --- |

34.

Na področju, kjer gre za svobodo govora, dostop do informacij, zasebnost in druge temeljne pravice, se zaradi vpletenosti zasebnih akterjev zastavlja vprašanje sorazmernosti uporabljenih sredstev. Evropski parlament je pred kratkim sprejel resolucijo, v kateri je poudaril, da je treba najti rešitev, ki bo v skladu s temeljnimi pravicami posameznikov (22). V točki 23 resolucije je navedel, da „je internet obsežna platforma za kulturno izražanje, dostop do znanja in demokratično udeležbo pri evropskemu ustvarjanju, ki z informacijsko družb povezuje generacije; [Parlament] poziva Komisijo in države članice, naj se izogibajo sprejemanju ukrepov, ki so v nasprotju z državljanskimi svoboščinami in človekovimi pravicami ter z načeli sorazmernosti, učinkovitosti in odvračanja, kot je na primer prekinitev dostopa do interneta“.

| 35. | ENVP meni, da je treba uravnotežiti legitimen cilj boja proti nezakonitim vsebinam in ustrezno naravo uporabljenih sredstev. Opozarja, da bi moral biti vsakršen ukrep nadzorovanja telekomunikacijskih omrežij, če je to potrebno v posebnih primerih, naloga organov kazenskega pregona. |
| --- | --- |

35.

ENVP meni, da je treba uravnotežiti legitimen cilj boja proti nezakonitim vsebinam in ustrezno naravo uporabljenih sredstev. Opozarja, da bi moral biti vsakršen ukrep nadzorovanja telekomunikacijskih omrežij, če je to potrebno v posebnih primerih, naloga organov kazenskega pregona.

IV.   SKLEP

| 36. | ENVP podpira predlog za večletni program za zaščito otrok, ki uporabljajo internet in druge komunikacijske tehnologije. Pozdravlja dejstvo, da naj bi se ta program osredotočil na razvoj novih tehnologij in na pripravo konkretnih ukrepov za okrepitev učinkovitosti zaščite otrok. |
| --- | --- |

36.

ENVP podpira predlog za večletni program za zaščito otrok, ki uporabljajo internet in druge komunikacijske tehnologije. Pozdravlja dejstvo, da naj bi se ta program osredotočil na razvoj novih tehnologij in na pripravo konkretnih ukrepov za okrepitev učinkovitosti zaščite otrok.

| 37. | ENVP opozarja, da je varstvo osebnih podatkov bistveni predpogoj za varnost otrok na internetu. Preprečiti je treba zlorabo osebnih podatkov otrok, in sicer z uporabo smernic, predlaganih v programu, zlasti pa z naslednjim:






  — | zagotoviti ozaveščenost otrok in drugih zainteresiranih strani, na primer staršev in učiteljev, |
| --- | --- | --- |

37.

ENVP opozarja, da je varstvo osebnih podatkov bistveni predpogoj za varnost otrok na internetu. Preprečiti je treba zlorabo osebnih podatkov otrok, in sicer z uporabo smernic, predlaganih v programu, zlasti pa z naslednjim:

—

zagotoviti ozaveščenost otrok in drugih zainteresiranih strani, na primer staršev in učiteljev,

| — | spodbuditi oblikovanje najboljših praks v sektorju, |
| --- | --- |

—

spodbuditi oblikovanje najboljših praks v sektorju,

| — | spodbuditi razvoj tehnoloških orodij, ustreznih z vidika zasebnosti, |
| --- | --- |

—

spodbuditi razvoj tehnoloških orodij, ustreznih z vidika zasebnosti,

| — | spodbuditi izmenjavo dobrih praks in praktičnih izkušenj med ustreznimi organi, tudi med organi za varstvo podatkov. |
| --- | --- |

—

spodbuditi izmenjavo dobrih praks in praktičnih izkušenj med ustreznimi organi, tudi med organi za varstvo podatkov.

| 38. | Pri pripravi teh ukrepov ne bi smeli spregledati dejstva, da zaščita otrok poteka v okolju, kjer bi lahko bile ogrožene pravice drugih. Kakršnokoli pobudo za zbiranje, blokiranje ali prijavljanje informacij bi bilo treba sprejeti le ob spoštovanju temeljnih pravic vseh vpletenih posameznikov in v skladu s pravnim okvirom za varstvo podatkov. ENVP zlasti opozarja, da bi moralo biti nadzorovanje telekomunikacijskih omrežij, če je to potrebno v posebnih okoliščinah, naloga organov kazenskega pregona. |
| --- | --- |

38.

Pri pripravi teh ukrepov ne bi smeli spregledati dejstva, da zaščita otrok poteka v okolju, kjer bi lahko bile ogrožene pravice drugih. Kakršnokoli pobudo za zbiranje, blokiranje ali prijavljanje informacij bi bilo treba sprejeti le ob spoštovanju temeljnih pravic vseh vpletenih posameznikov in v skladu s pravnim okvirom za varstvo podatkov. ENVP zlasti opozarja, da bi moralo biti nadzorovanje telekomunikacijskih omrežij, če je to potrebno v posebnih okoliščinah, naloga organov kazenskega pregona.

| 39. | ENVP ugotavlja, da je ta program splošni okvir za nadaljnje konkretne ukrepe. Meni, da so nekatere ugotovitve iz tega mnenja le prvi korak in bi jih lahko v skladu s smernicami iz programa v praksi še nadalje razvili v zvezi s projekti, ki jih je še treba vzpostaviti. Priporoča, da se pri opredelitvi teh praktičnih projektov k sodelovanju pritegnejo organi za varstvo podatkov. Sklicuje se tudi na dejavnosti Delovne skupine iz člena 29 v zvezi s tem vprašanjem, zlasti pa tudi na potekajoče delo delovne skupine za družbene mreže (23). |
| --- | --- |

39.

ENVP ugotavlja, da je ta program splošni okvir za nadaljnje konkretne ukrepe. Meni, da so nekatere ugotovitve iz tega mnenja le prvi korak in bi jih lahko v skladu s smernicami iz programa v praksi še nadalje razvili v zvezi s projekti, ki jih je še treba vzpostaviti. Priporoča, da se pri opredelitvi teh praktičnih projektov k sodelovanju pritegnejo organi za varstvo podatkov. Sklicuje se tudi na dejavnosti Delovne skupine iz člena 29 v zvezi s tem vprašanjem, zlasti pa tudi na potekajoče delo delovne skupine za družbene mreže (23).

V Bruslju, 23. junij 2008

Peter HUSTINX

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

---

(1)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

1

(2)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

2

(3)  Nekaj navedb glede zasebnosti je mogoče zaslediti v oceni učinka (3.2.2 Posebna tveganja: razkritje osebnih podatkov; 3.3 Ciljne skupine; 5.2 Analiza učinka političnih možnosti), vendar pa niso razdelane v večji meri.

3

(4)  Obrazložitveni memorandum, 2.1. Zakonodajni okvir; Povzetek ocene učinka, 1.2 Trenutno stanje: zakonodaja.

4

(5)

5

| — | Direktiva 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu („Direktiva o elektronskem poslovanju“) (UL L 178, 17.7.2000, str. 1), |
| --- | --- |

—

Direktiva 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu („Direktiva o elektronskem poslovanju“) (UL L 178, 17.7.2000, str. 1),

| — | Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (UL L 201, 31.7.2002, str. 37), |
| --- | --- |

—

Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (UL L 201, 31.7.2002, str. 37),

| — | Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 281, 23.11.1995, str. 31). |
| --- | --- |

—

Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 281, 23.11.1995, str. 31).

(6)  Deklaracija Odbora ministrov z dne 20. februarja 2008, sprejeta na 1018. seji namestnikov ministrov; na voljo na naslovu: „wcd.coe.int/ViewDoc.jsp?Ref=Decl(20.02.2008)&Ver=0001“.

6

(7)  Priloga 1, Dejavnosti, točka 3.

7

(8)  Priloga 1, Dejavnosti, točka 1.

8

(9)  Glej „www.ico.gov.uk/youngpeople“

9

(10)  Glej „www.dubestemmer.no“

10

(11)  Glej „dadus.cnpd.pt“

11

(12)  Priloga 1 predloga.

12

(13)  Glej na primer spletno stran, ki so jo v te namene postavili belgijski organi: www.ecops.be

13

(14)  Glej člen 3(6) belgijskega zakona o varstvu podatkov z dne 8. decembra 1992 v zvezi z obdelavo podatkov s strani centra za prijavljanje pogrešanih ali spolno zlorabljenih otrok.

14

(15)  Priloga 1, Dejavnosti, točka 1.

15

(16)  Ocena učinka, točka 3.1.

16

(17)  Letno poročilo ENVP za leto 2006, del 3.5.1 Tehnološki razvoj.

17

(18)  Ocena učinka, točka 5.2.

18

(19)  V tem smislu naj bi filtre vklopili starši, možno pa bi jih bilo tudi izklopiti, tako da bi odrasli v celoti nadzorovali učinke filtriranja.

19

(20)  Uvodna izjava 8 preambule; Priloga 1.4, točka 1; Povzetek ocene učinka, točka 3.1.

20

(21)  Delovni dokument Delovne skupine iz člena 29 o vprašanjih varstva podatkov, povezanih s pravicami intelektualne lastnine, WP 104.

21

(22)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. aprila 2008 o kulturnih industrijah v Evropi (2007/2153(INI)), točka 23.

22

(23)  Glej delovni dokument št. 1/2008 z dne 18. februarja 2008 o varstvu osebnih podatkov otrok, WP 147, za bolj splošni pregled pa delovni program delovne skupine za leti 2008–2009, vključno v zvezi z družbenimi mrežami, na voljo na naslovu:

23

http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/workinggroup/wpdocs/2008_en.htm

---

| 7.1.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 2/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 2/7

---

Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije

(2009/C 2/03)

EVROPSKI NADZORNIK ZA VARSTVO PODATKOV JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 286 pogodbe,

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in zlasti člena 8 listine,

ob upoštevanju Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (1),

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (2) ter zlasti člena 41 Uredbe,

ob upoštevanju zaprosila za mnenje v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001, ki ga je 15. maja 2008 prejel od Komisije –

SPREJEL NASLEDNJE MNENJE:

I.   UVOD

Predlog

| 1. | Komisija je 30. aprila 2008 sprejela predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (v nadaljnjem besedilu „predlog“) (3). Komisija je predlog poslala v posvetovanje ENVP v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001, ki je predlog prejel 15. maja 2008. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 30. aprila 2008 sprejela predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (v nadaljnjem besedilu „predlog“) (3). Komisija je predlog poslala v posvetovanje ENVP v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001, ki je predlog prejel 15. maja 2008.

| 2. | Namen predloga je bistveno spremeniti Uredbo (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (4). Komisija v obrazložitvenem memorandumu navaja razloge za ponovni pregled obstoječe uredbe. Navaja „Pobudo za preglednost v Evropi“ (5), ki poziva k večji preglednosti, uredbo, po kateri se Aarhuška konvencija (6) uporablja za institucije in organe Evropske skupnosti in ki součinkuje z Uredbo (ES) št. 1049/2001 glede dostopa do dokumentov z okoljskimi informacijami, ter sodno prakso Sodišča in pritožbe, ki jih rešuje Evropski varuh človekovih pravic, ki se nanašajo na Uredbo (ES) št. 1049/2001. |
| --- | --- |

2.

Namen predloga je bistveno spremeniti Uredbo (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (4). Komisija v obrazložitvenem memorandumu navaja razloge za ponovni pregled obstoječe uredbe. Navaja „Pobudo za preglednost v Evropi“ (5), ki poziva k večji preglednosti, uredbo, po kateri se Aarhuška konvencija (6) uporablja za institucije in organe Evropske skupnosti in ki součinkuje z Uredbo (ES) št. 1049/2001 glede dostopa do dokumentov z okoljskimi informacijami, ter sodno prakso Sodišča in pritožbe, ki jih rešuje Evropski varuh človekovih pravic, ki se nanašajo na Uredbo (ES) št. 1049/2001.

Posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov (ENVP)

| 3. | ENVP pozdravlja posvetovanje z njim in priporoča, da se na to posvetovanje sklicuje v uvodnih izjavah predloga na podoben način, kot v številnih drugih zakonodajnih besedilih, v zvezi s katerimi je bilo opravljeno posvetovanje z ENVP, v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001. |
| --- | --- |

3.

ENVP pozdravlja posvetovanje z njim in priporoča, da se na to posvetovanje sklicuje v uvodnih izjavah predloga na podoben način, kot v številnih drugih zakonodajnih besedilih, v zvezi s katerimi je bilo opravljeno posvetovanje z ENVP, v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001.

| 4. | Pozornost ENVP je zlasti pritegnilo dejstvo, da predlog vsebuje določbo (predlagani člen 4(5)), ki ureja občutljivo razmerje med dostopom do dokumentov ter pravico do zasebnosti in pravico do varstva osebnih podatkov. Preučitev te določbe bo poglavitni del tega mnenja. |
| --- | --- |

4.

Pozornost ENVP je zlasti pritegnilo dejstvo, da predlog vsebuje določbo (predlagani člen 4(5)), ki ureja občutljivo razmerje med dostopom do dokumentov ter pravico do zasebnosti in pravico do varstva osebnih podatkov. Preučitev te določbe bo poglavitni del tega mnenja.

| 5. | Vendar pa mnenje ne bo omejeno na to preučitev. Pred preučitvijo bodo pripravljena stališča o ozadju predloga in njegovega področja uporabe. Po preučitvi člena 4(5) bodo obravnavana druga vprašanja, kot je pravica do dostopa do osebnih podatkov v okviru Uredbo (ES) št. 45/2001. |
| --- | --- |

5.

Vendar pa mnenje ne bo omejeno na to preučitev. Pred preučitvijo bodo pripravljena stališča o ozadju predloga in njegovega področja uporabe. Po preučitvi člena 4(5) bodo obravnavana druga vprašanja, kot je pravica do dostopa do osebnih podatkov v okviru Uredbo (ES) št. 45/2001.

II.   OZADJE PREDLOGA IN NJEGOVO PODROČJE UPORABE

Ozadje

| 6. | Pred oblikovanjem predloga je bilo opravljeno javno posvetovanje. Komisija v obrazložitvenem memorandumu navaja, da je upoštevala večino pripomb, ki so jih izrazili sodelujoči v javnem posvetovanju. |
| --- | --- |

6.

Pred oblikovanjem predloga je bilo opravljeno javno posvetovanje. Komisija v obrazložitvenem memorandumu navaja, da je upoštevala večino pripomb, ki so jih izrazili sodelujoči v javnem posvetovanju.

| 7. | Po sprejetju predloga je 2. junija 2008 v Evropskem parlamentu potekala javna obravnava, ki jo je pripravil Odbor LIBE. Ob tej priložnosti so številne zainteresirane strani izrazile svoje mnenje o predlogu. Tudi ENVP je dal nekaj okvirnih pripomb. Ob tej priložnosti so predstavniki Evropske komisije v odziv na različne komentarje poudarili, da predlog odraža trenutno miselnost, da pa je Komisija pripravljena o besedilu še razpravljati in razmisliti o pobudah za izboljšanje predloga, pripravljena pa je upoštevati tudi alternativne rešitve. |
| --- | --- |

7.

Po sprejetju predloga je 2. junija 2008 v Evropskem parlamentu potekala javna obravnava, ki jo je pripravil Odbor LIBE. Ob tej priložnosti so številne zainteresirane strani izrazile svoje mnenje o predlogu. Tudi ENVP je dal nekaj okvirnih pripomb. Ob tej priložnosti so predstavniki Evropske komisije v odziv na različne komentarje poudarili, da predlog odraža trenutno miselnost, da pa je Komisija pripravljena o besedilu še razpravljati in razmisliti o pobudah za izboljšanje predloga, pripravljena pa je upoštevati tudi alternativne rešitve.

| 8. | ENVP v tem odprtem pristopu vidi priložnost, razpravo pa želi obogatiti z alternativnim besedilom za predlagani člen 4(5). Takšen odprt pristop poleg tega popolnoma ustreza pojmu preglednosti: spodbuja se dobro upravljanje in zagotovi udeležba civilne družbe (glej na primer člen 15(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije). |
| --- | --- |

8.

ENVP v tem odprtem pristopu vidi priložnost, razpravo pa želi obogatiti z alternativnim besedilom za predlagani člen 4(5). Takšen odprt pristop poleg tega popolnoma ustreza pojmu preglednosti: spodbuja se dobro upravljanje in zagotovi udeležba civilne družbe (glej na primer člen 15(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije).

| 9. | Navkljub negotovosti usode Lizbonske pogodbe v trenutku izdaje tega mnenja ne bi smeli zanemariti stališča pravnega okvira v skladu z novo Pogodbo. |
| --- | --- |

9.

Navkljub negotovosti usode Lizbonske pogodbe v trenutku izdaje tega mnenja ne bi smeli zanemariti stališča pravnega okvira v skladu z novo Pogodbo.

| 10. | Predlog temelji na členu 255 Pogodbe o ES, ki zagotavlja pravico dostopa do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije. Ko bo Lizbonska pogodba začela veljati, bo ta člen nadomestil člen 15 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Člen 15 razširja pravico do dostopa do dokumentov vseh institucij, organov, uradov in agencij Unije. Člen 15 spreminja člen 255 med drugim z uvedbo splošnega načela javnosti (člen 15(1)) ter Evropski parlament in Svet zavezuje, da zagotovita objavo dokumentov, ki se nanašajo na zakonodajne postopke. |
| --- | --- |

10.

Predlog temelji na členu 255 Pogodbe o ES, ki zagotavlja pravico dostopa do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije. Ko bo Lizbonska pogodba začela veljati, bo ta člen nadomestil člen 15 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Člen 15 razširja pravico do dostopa do dokumentov vseh institucij, organov, uradov in agencij Unije. Člen 15 spreminja člen 255 med drugim z uvedbo splošnega načela javnosti (člen 15(1)) ter Evropski parlament in Svet zavezuje, da zagotovita objavo dokumentov, ki se nanašajo na zakonodajne postopke.

Področje uporabe: pojem dokumenti

| 11. | Predlog se nanaša na vse dokumente v okviru opredelitve iz predlaganega člena 3(a). Ta opredelitev se glasi: „dokument“ pomeni neko vsebino ne glede na to, kakšen je njen medij (napisana na papirju ali shranjena v elektronski obliki ali kot zvočni, vizualni ali avdiovizualni zapis), ki ga je pripravila institucija in ga je uradno poslala enemu ali več prejemnikom ali kako drugače evidentirala, ali ki ga je institucija prejela; podatki iz sistemov za elektronsko shranjevanje, obdelavo ali priklic so dokumenti, če jih je mogoče izvleči v obliki tiskalniškega izpisa ali elektronskega zapisa z orodji, ki so na voljo za uporabo sistema. |
| --- | --- |

11.

Predlog se nanaša na vse dokumente v okviru opredelitve iz predlaganega člena 3(a). Ta opredelitev se glasi: „dokument“ pomeni neko vsebino ne glede na to, kakšen je njen medij (napisana na papirju ali shranjena v elektronski obliki ali kot zvočni, vizualni ali avdiovizualni zapis), ki ga je pripravila institucija in ga je uradno poslala enemu ali več prejemnikom ali kako drugače evidentirala, ali ki ga je institucija prejela; podatki iz sistemov za elektronsko shranjevanje, obdelavo ali priklic so dokumenti, če jih je mogoče izvleči v obliki tiskalniškega izpisa ali elektronskega zapisa z orodji, ki so na voljo za uporabo sistema.

| 12. | Ta opredelitev je bila navedena v celoti, ker se ob njej postavljajo nekatera ključna vprašanja glede področja uporabe uredbe:






  — | Predmet pravice dostopa: ali gre za kos papirja (ali njegovo elektronsko različico) ali ima širši pomen: informacije o dejavnostih institucij EU ali informacije, ki jih slednje imajo, ne glede na obstoj dokumenta? |
| --- | --- | --- |

12.

Ta opredelitev je bila navedena v celoti, ker se ob njej postavljajo nekatera ključna vprašanja glede področja uporabe uredbe:

—

Predmet pravice dostopa: ali gre za kos papirja (ali njegovo elektronsko različico) ali ima širši pomen: informacije o dejavnostih institucij EU ali informacije, ki jih slednje imajo, ne glede na obstoj dokumenta?

| — | Kaj pomeni omejitev področja uporabe uredbe na dokumente, ki so bili uradno poslani enemu ali več prejemnikom ali drugače evidentirani ali prejeti s strani institucije? |
| --- | --- |

—

Kaj pomeni omejitev področja uporabe uredbe na dokumente, ki so bili uradno poslani enemu ali več prejemnikom ali drugače evidentirani ali prejeti s strani institucije?

| — | Razlika področja uporabe med Uredbo (ES) št. 1049/2001 in Uredbo (ES) št. 45/2001. |
| --- | --- |

—

Razlika področja uporabe med Uredbo (ES) št. 1049/2001 in Uredbo (ES) št. 45/2001.

| 13. | Točka, v kateri uredba odstopa, je dostop do dokumentov in ne dostop do informacij samih. Ta pomen je zapisan v členu 255 Pogodbe o ES. Lizbonska pogodba ne bi prinesla bistvenih sprememb. Nova pogodba le pojasnjuje, da nosilec dokumentov nima odločilnega pomena. Vendar pa je Sodišče prve stopnje v primeru WWF navedlo, da „bi bilo v nasprotju z zahtevo po preglednosti, iz katere izhaja Uredba (ES) št. 1049/2001, če bi se institucije sklicevale na neobstoj dokumentov, da bi se izognile uporabi te uredbe“ (7). Zadevne institucije zato v skladu s Sodiščem v največji možni meri ter nearbitrarno in predvidljivo pripravljajo in hranijo dokumentacijo o svojih dejavnostih. V nasprotnem primeru pravice do dostopa do dokumentov dejansko ni mogoče izvrševati. |
| --- | --- |

13.

Točka, v kateri uredba odstopa, je dostop do dokumentov in ne dostop do informacij samih. Ta pomen je zapisan v členu 255 Pogodbe o ES. Lizbonska pogodba ne bi prinesla bistvenih sprememb. Nova pogodba le pojasnjuje, da nosilec dokumentov nima odločilnega pomena. Vendar pa je Sodišče prve stopnje v primeru WWF navedlo, da „bi bilo v nasprotju z zahtevo po preglednosti, iz katere izhaja Uredba (ES) št. 1049/2001, če bi se institucije sklicevale na neobstoj dokumentov, da bi se izognile uporabi te uredbe“ (7). Zadevne institucije zato v skladu s Sodiščem v največji možni meri ter nearbitrarno in predvidljivo pripravljajo in hranijo dokumentacijo o svojih dejavnostih. V nasprotnem primeru pravice do dostopa do dokumentov dejansko ni mogoče izvrševati.

| 14. | Na osnovi tega predlog po eni strani v pojem dokumenta izrecno vključuje „podatke iz sistemov za elektronsko shranjevanje, obdelavo ali priklic“, če jih je mogoče pridobiti. ENVP opozarja, da je ta opredelitev podobna opredelitvi obdelave osebnih podatkov iz Uredbe (ES) št. 45/2001 in veča možnost prekrivanja z Uredbo (ES) št. 1049/2001. Verjetno je, da se bo število zahtev za dostop do samih seznamov imen in/ali drugih osebnih podatkov povečalo – tudi v luči razvoja orodij za izrabo elektronskih sistemov –, zato je še pomembnejše obravnavati morebitna sporna področja med uredbama ter razmerje do drugih razpoložljivih instrumentov, kakršna je pravica dostopa do osebnih podatkov (glej spodaj, točke 64–67). |
| --- | --- |

14.

Na osnovi tega predlog po eni strani v pojem dokumenta izrecno vključuje „podatke iz sistemov za elektronsko shranjevanje, obdelavo ali priklic“, če jih je mogoče pridobiti. ENVP opozarja, da je ta opredelitev podobna opredelitvi obdelave osebnih podatkov iz Uredbe (ES) št. 45/2001 in veča možnost prekrivanja z Uredbo (ES) št. 1049/2001. Verjetno je, da se bo število zahtev za dostop do samih seznamov imen in/ali drugih osebnih podatkov povečalo – tudi v luči razvoja orodij za izrabo elektronskih sistemov –, zato je še pomembnejše obravnavati morebitna sporna področja med uredbama ter razmerje do drugih razpoložljivih instrumentov, kakršna je pravica dostopa do osebnih podatkov (glej spodaj, točke 64–67).

| 15. | Po drugi strani Komisija predlaga, da dokument „obstaja“ le, če je bil poslan prejemnikom ali če je bil v obtoku znotraj institucije ali če je bil kako drugače evidentiran. ENVP opozarja, da še zdaleč ni jasno, do katere mere bi ta ubeseditev omejila področje uporabe uredbe in bi bila torej v nasprotju z načeli preglednosti in udeležbe javnosti. Na žalost obrazložitveni memorandum v zvezi s tem ne ponuja veliko smernic. ENVP zato predlaga, da bi bilo treba pojem „dokument“ razjasniti v sami določbi ali v uvodni izjavi predloga Komisije. |
| --- | --- |

15.

Po drugi strani Komisija predlaga, da dokument „obstaja“ le, če je bil poslan prejemnikom ali če je bil v obtoku znotraj institucije ali če je bil kako drugače evidentiran. ENVP opozarja, da še zdaleč ni jasno, do katere mere bi ta ubeseditev omejila področje uporabe uredbe in bi bila torej v nasprotju z načeli preglednosti in udeležbe javnosti. Na žalost obrazložitveni memorandum v zvezi s tem ne ponuja veliko smernic. ENVP zato predlaga, da bi bilo treba pojem „dokument“ razjasniti v sami določbi ali v uvodni izjavi predloga Komisije.

| 16. | Ne da bi podrobno preučeval morebitne interpretacije teh ključnih določb, ENVP izpostavlja, da kljub spremembam pojma „dokument“, ki jih je predlagala Komisija, še zmeraj obstaja razlika v področju uporabe Uredbe (ES) št. 1049/2001 in Uredbe (ES) št. 45/2001. Slednja uredba se v skladu z njenih členom 3(2) uporablja „za obdelavo osebnih podatkov, ki v celoti ali delno poteka z avtomatskimi sredstvi, in za obdelavo, drugačno kot z avtomatskimi sredstvi, osebnih podatkov, ki sestavljajo del zbirke ali ki so namenjeni sestavljanju dela zbirke“. Uredba (ES) št. 1049/2001 se uporablja za vse dokumente, ki jih hrani institucija. |
| --- | --- |

16.

Ne da bi podrobno preučeval morebitne interpretacije teh ključnih določb, ENVP izpostavlja, da kljub spremembam pojma „dokument“, ki jih je predlagala Komisija, še zmeraj obstaja razlika v področju uporabe Uredbe (ES) št. 1049/2001 in Uredbe (ES) št. 45/2001. Slednja uredba se v skladu z njenih členom 3(2) uporablja „za obdelavo osebnih podatkov, ki v celoti ali delno poteka z avtomatskimi sredstvi, in za obdelavo, drugačno kot z avtomatskimi sredstvi, osebnih podatkov, ki sestavljajo del zbirke ali ki so namenjeni sestavljanju dela zbirke“. Uredba (ES) št. 1049/2001 se uporablja za vse dokumente, ki jih hrani institucija.

| 17. | Čeprav postaja ročna obdelava osebnih podatkov čedalje manj pomembna, je treba upoštevati, da se v institucijah in organih Evropske unije še zmeraj uporabljajo datoteke v papirnati obliki. Če takšne papirnate datoteke niso strukturirane, jih Uredba (ES) št. 45/2001 morda v celoti ne zajema. Vendar pa takšni dokumenti lahko vsebujejo osebne podatke in zagotoviti je treba, da se tudi v teh primerih lahko uporabi izjema iz člena 4(5). |
| --- | --- |

17.

Čeprav postaja ročna obdelava osebnih podatkov čedalje manj pomembna, je treba upoštevati, da se v institucijah in organih Evropske unije še zmeraj uporabljajo datoteke v papirnati obliki. Če takšne papirnate datoteke niso strukturirane, jih Uredba (ES) št. 45/2001 morda v celoti ne zajema. Vendar pa takšni dokumenti lahko vsebujejo osebne podatke in zagotoviti je treba, da se tudi v teh primerih lahko uporabi izjema iz člena 4(5).

| 18. | To razliko v področju uporabe je treba upoštevati, da bi tudi pri papirnatih datotekah zagotovili ustrezno upoštevanje zakonitega interesa posameznika, na katerega se osebni podatki nanašajo. To je dodaten razlog, zakaj zgolj „sklicevanje“ na Uredbo (ES) št. 45/2001, kot je razloženo spodaj (glej točke 38–40), ni zadovoljivo, ker ne bi zagotovilo usmeritve v primerih, ko osebni podatki iz dokumentov ne sodijo v področje uporabe Uredbe (ES) št. 45/2001. |
| --- | --- |

18.

To razliko v področju uporabe je treba upoštevati, da bi tudi pri papirnatih datotekah zagotovili ustrezno upoštevanje zakonitega interesa posameznika, na katerega se osebni podatki nanašajo. To je dodaten razlog, zakaj zgolj „sklicevanje“ na Uredbo (ES) št. 45/2001, kot je razloženo spodaj (glej točke 38–40), ni zadovoljivo, ker ne bi zagotovilo usmeritve v primerih, ko osebni podatki iz dokumentov ne sodijo v področje uporabe Uredbe (ES) št. 45/2001.

III.   ČLEN 4(5)

Splošna ocena določbe

| 19. | Predlagani člen 4(5) obravnava razmerje med dostopom do dokumentov ter pravico do zasebnosti in varstvom osebnih podatkov in nadomešča sedanji člen 4(1)(b), ki je bil na splošno kritiziran zaradi njegove dvoumnosti glede natančnega razmerja med temi temeljnimi pravicami. Sedanji člen je bil tudi predmet spora na Sodišču prve stopnje (8). Vložena je bila pritožba na osnovi prava, ki jo obravnava Sodišče (9). |
| --- | --- |

19.

Predlagani člen 4(5) obravnava razmerje med dostopom do dokumentov ter pravico do zasebnosti in varstvom osebnih podatkov in nadomešča sedanji člen 4(1)(b), ki je bil na splošno kritiziran zaradi njegove dvoumnosti glede natančnega razmerja med temi temeljnimi pravicami. Sedanji člen je bil tudi predmet spora na Sodišču prve stopnje (8). Vložena je bila pritožba na osnovi prava, ki jo obravnava Sodišče (9).

| 20. | S tega stališča obstajajo dobri razlogi za zamenjavo člena 4(1)(b). Vendar ENVP razume, da je Komisija to priložnost izkoristila za predlog spremembe člena 4(1)(b). Kljub temu ENVP ne podpira predlagane določbe, kakor jo je ubesedila Komisija. |
| --- | --- |

20.

S tega stališča obstajajo dobri razlogi za zamenjavo člena 4(1)(b). Vendar ENVP razume, da je Komisija to priložnost izkoristila za predlog spremembe člena 4(1)(b). Kljub temu ENVP ne podpira predlagane določbe, kakor jo je ubesedila Komisija.

| 21. | Prvič, ENVP ni prepričan, da je sedaj, ko Sodišče še obravnava pritožbo, ustrezen trenutek za spremembe. V tej pritožbi se obravnavajo temeljna vprašanja. |
| --- | --- |

21.

Prvič, ENVP ni prepričan, da je sedaj, ko Sodišče še obravnava pritožbo, ustrezen trenutek za spremembe. V tej pritožbi se obravnavajo temeljna vprašanja.

| 22. | Drugič in bolj pomembno: predlog ne zagotavlja ustrezne rešitve. Vsebuje splošno pravilo (drugi stavek člena 4(5)), ki:






  — | ne upošteva sodbe Sodišča prve stopnje v zadevi Bavarian Lager, |
| --- | --- | --- |

22.

Drugič in bolj pomembno: predlog ne zagotavlja ustrezne rešitve. Vsebuje splošno pravilo (drugi stavek člena 4(5)), ki:

—

ne upošteva sodbe Sodišča prve stopnje v zadevi Bavarian Lager,

| — | ne izpolnjuje potrebe po ustreznem razmerju med zadevnimi temeljnimi pravicami, |
| --- | --- |

—

ne izpolnjuje potrebe po ustreznem razmerju med zadevnimi temeljnimi pravicami,

| — | je neizvedljivo, ker se sklicuje na zakonodajo ES o varstvu podatkov, ki ne zagotavlja jasnega odgovora, kdaj je treba sprejeti odločitev o dostopu javnosti. |
| --- | --- |

—

je neizvedljivo, ker se sklicuje na zakonodajo ES o varstvu podatkov, ki ne zagotavlja jasnega odgovora, kdaj je treba sprejeti odločitev o dostopu javnosti.

Poleg tega vsebuje posebno pravilo (prvi stavek člena 4(5)), ki je načeloma dobro opredeljeno, vendar pa je njegovo področje uporabe preveč omejeno.

Sedaj ni primeren čas za spremembe

| 23. | ENVP se popolnoma zaveda morebitnih interakcij – in morebitnih trenj – med dostopom do dokumentov ter pravico do zasebnosti in varstvom osebnih podatkov. ENVP je v dokumentu o stanju v ozadju na področju dostopa javnosti do dokumentov in varstva podatkov, objavljenem julija 2005, podrobno preučil vprašanja, ki izhajajo iz sočasne uporabe Uredbe (ES) št. 1049/2001 in Uredbe (ES) št. 45/2001. |
| --- | --- |

23.

ENVP se popolnoma zaveda morebitnih interakcij – in morebitnih trenj – med dostopom do dokumentov ter pravico do zasebnosti in varstvom osebnih podatkov. ENVP je v dokumentu o stanju v ozadju na področju dostopa javnosti do dokumentov in varstva podatkov, objavljenem julija 2005, podrobno preučil vprašanja, ki izhajajo iz sočasne uporabe Uredbe (ES) št. 1049/2001 in Uredbe (ES) št. 45/2001.

| 24. | ENVP je predvsem poudaril, da so dostop javnosti po en strani ter zasebnost in varstvo osebnih podatkov na drugi temeljne pravice, ki so zapisane v različnih pravnih instrumentih na evropski ravni in predstavljajo ključne elemente „dobrega upravljanja“. Med temi pravicami ne obstaja hierarhični red in v nekaterih primerih sočasna uporaba uredb ne privede do očitnega odgovora. V skladu z dokumentom ENVP o stanju v ozadju se rešitev lahko najde v izjemi glede zasebnosti iz sedanjega člena 4(1)(b) Uredbe (ES) št. 1049/2001. Dokument o stanju v ozadju razlaga, da ta določba določa tri pogoje, ki jih je treba izpolniti, da bi veljala izjema glede dostopa javnosti:






  — | zasebnost posameznika, na katerega se podatki nanašajo, mora biti ogrožena, |
| --- | --- | --- |

24.

ENVP je predvsem poudaril, da so dostop javnosti po en strani ter zasebnost in varstvo osebnih podatkov na drugi temeljne pravice, ki so zapisane v različnih pravnih instrumentih na evropski ravni in predstavljajo ključne elemente „dobrega upravljanja“. Med temi pravicami ne obstaja hierarhični red in v nekaterih primerih sočasna uporaba uredb ne privede do očitnega odgovora. V skladu z dokumentom ENVP o stanju v ozadju se rešitev lahko najde v izjemi glede zasebnosti iz sedanjega člena 4(1)(b) Uredbe (ES) št. 1049/2001. Dokument o stanju v ozadju razlaga, da ta določba določa tri pogoje, ki jih je treba izpolniti, da bi veljala izjema glede dostopa javnosti:

—

zasebnost posameznika, na katerega se podatki nanašajo, mora biti ogrožena,

| — | dostop javnosti mora bistveno vplivati na posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, |
| --- | --- |

—

dostop javnosti mora bistveno vplivati na posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki,

| — | zakonodaja o varstvu podatkov ne dovoljuje dostopa javnosti. |
| --- | --- |

—

zakonodaja o varstvu podatkov ne dovoljuje dostopa javnosti.

| 25. | Glavne točke preučitve ENVP je potrdilo Sodišče prve stopnje v zadevi Bavarian Lager, ko je bilo pozvano, naj razloži razmerje med Uredbo (ES) št. 45/2001 in Uredbo (ES) št. 1049/2001 ter izjemo glede varstva osebnih podatkov iz slednje uredbe. Glavni elementi te sodbe bodo uporabljeni za utemeljitev tega mnenja. Komisija je vložila pritožbo na sodbo Sodišča prve stopnje, zadeva pa sedaj čaka na obravnavo pred Sodiščem. V tem primeru pred Sodiščem ENVP zavzema stališče, da bi bilo treba upoštevati sodbo Sodišča prve stopnje. |
| --- | --- |

25.

Glavne točke preučitve ENVP je potrdilo Sodišče prve stopnje v zadevi Bavarian Lager, ko je bilo pozvano, naj razloži razmerje med Uredbo (ES) št. 45/2001 in Uredbo (ES) št. 1049/2001 ter izjemo glede varstva osebnih podatkov iz slednje uredbe. Glavni elementi te sodbe bodo uporabljeni za utemeljitev tega mnenja. Komisija je vložila pritožbo na sodbo Sodišča prve stopnje, zadeva pa sedaj čaka na obravnavo pred Sodiščem. V tem primeru pred Sodiščem ENVP zavzema stališče, da bi bilo treba upoštevati sodbo Sodišča prve stopnje.

| 26. | Zato je vprašljivo, ali je sedaj, ko zadeva čaka na obravnavo pred Sodiščem, primeren trenutek za spremembo določbe o razmerju med dostopom do dokumentov in varstvom osebnih podatkov. V tem primeru ne gre le za interpretacijo sedanje ubeseditve člena 4(1)(b) (10), temveč za bolj temeljna vprašanja, ki se nanašajo na razmerje med zadevnimi temeljnimi pravicami (11). V teh okoliščinah bi bilo boljše počakati s sprejetjem uredbe, dokler Sodišče o zadevi ne razsodi. |
| --- | --- |

26.

Zato je vprašljivo, ali je sedaj, ko zadeva čaka na obravnavo pred Sodiščem, primeren trenutek za spremembo določbe o razmerju med dostopom do dokumentov in varstvom osebnih podatkov. V tem primeru ne gre le za interpretacijo sedanje ubeseditve člena 4(1)(b) (10), temveč za bolj temeljna vprašanja, ki se nanašajo na razmerje med zadevnimi temeljnimi pravicami (11). V teh okoliščinah bi bilo boljše počakati s sprejetjem uredbe, dokler Sodišče o zadevi ne razsodi.

Sprememba ne odraža sodbe Sodišče prve stopnje

| 27. | Razlog, da se počaka na sodbo Sodišča, je tudi v vsebini predlagane določbe. Komisija v obrazložitvenem memorandumu trdi, da je namen predlaganih sprememb tudi upoštevanje sodbe Sodišča prve stopnje v zadevi Bavarian Lager. Vendar pa sprememba ne odraža stališča Sodišča prve stopnje. |
| --- | --- |

27.

Razlog, da se počaka na sodbo Sodišča, je tudi v vsebini predlagane določbe. Komisija v obrazložitvenem memorandumu trdi, da je namen predlaganih sprememb tudi upoštevanje sodbe Sodišča prve stopnje v zadevi Bavarian Lager. Vendar pa sprememba ne odraža stališča Sodišča prve stopnje.

| 28. | ENVP zlasti opozarja, da je v predlogu Komisije črtan vsakršen sklic na ogrozitev „zasebnosti in integritete“ posameznika kot potreben prag za utemeljitev zavrnitve dostopa do dokumentov, ki vsebujejo osebne podatke. S tem predlog Komisije močno spreminja razmerje, ki ga je zakonodajalec dosegel, kot ga je razložilo Sodišče prve stopnje. S predlogom se poudarek na dostopu do dokumentov, ki vsebujejo osebne podatke, premika z Uredbe (ES) št. 1049/2001 na Uredbo (ES) št. 45/2001. |
| --- | --- |

28.

ENVP zlasti opozarja, da je v predlogu Komisije črtan vsakršen sklic na ogrozitev „zasebnosti in integritete“ posameznika kot potreben prag za utemeljitev zavrnitve dostopa do dokumentov, ki vsebujejo osebne podatke. S tem predlog Komisije močno spreminja razmerje, ki ga je zakonodajalec dosegel, kot ga je razložilo Sodišče prve stopnje. S predlogom se poudarek na dostopu do dokumentov, ki vsebujejo osebne podatke, premika z Uredbe (ES) št. 1049/2001 na Uredbo (ES) št. 45/2001.

| 29. | Pomembno je, da predlagane spremembe – vsaj dokler velja sodba Sodišča prve stopnje za sklicno točko na tem občutljivem področju – dejansko upoštevajo to sodbo in se od nje bistveno ne oddaljujejo. Sodba Sodišča prve stopnje ne samo da vsebuje interpretacijo nekaterih zadevnih določb tako Uredbe (ES) št. 1049/2001 kot Uredbe (ES) št. 45/2001, ampak tudi zagotavlja pravo razmerje med pravicami, ki jih ščitita navedeni uredbi. ENVP poudarja, da je pomembno, da zakonodajalec ohrani to razmerje in po možnosti obenem pojasni zadevne določbe. |
| --- | --- |

29.

Pomembno je, da predlagane spremembe – vsaj dokler velja sodba Sodišča prve stopnje za sklicno točko na tem občutljivem področju – dejansko upoštevajo to sodbo in se od nje bistveno ne oddaljujejo. Sodba Sodišča prve stopnje ne samo da vsebuje interpretacijo nekaterih zadevnih določb tako Uredbe (ES) št. 1049/2001 kot Uredbe (ES) št. 45/2001, ampak tudi zagotavlja pravo razmerje med pravicami, ki jih ščitita navedeni uredbi. ENVP poudarja, da je pomembno, da zakonodajalec ohrani to razmerje in po možnosti obenem pojasni zadevne določbe.

| 30. | ENVP bo v naslednjih odstavkih tega mnenja nadalje pojasnil, zakaj v nasprotju s stališčem Komisije predlagani člen 4(5) ne odraža sodne prakse Sodišča. |
| --- | --- |

30.

ENVP bo v naslednjih odstavkih tega mnenja nadalje pojasnil, zakaj v nasprotju s stališčem Komisije predlagani člen 4(5) ne odraža sodne prakse Sodišča.

Drugi stavek člena 4(5) ne izpolnjuje potrebe po pravem razmerju

| 31. | V drugem stavku člena 4(5) je navedeno: „Drugi osebni podatki se razkrijejo v skladu s pogoji o zakoniti obdelavi takih podatkov, določenimi v zakonodaji ES o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov“. |
| --- | --- |

31.

V drugem stavku člena 4(5) je navedeno: „Drugi osebni podatki se razkrijejo v skladu s pogoji o zakoniti obdelavi takih podatkov, določenimi v zakonodaji ES o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov“.

| 32. | Ta določba pomeni, da organ, ki odloča o zahtevi po dostopu javnosti, svoje odločitve ne sme sprejeti na osnovi Uredbe (ES) št. 1049/2001, temveč na osnovi Uredbe (ES) št. 45/2001. Ta določba torej vsebuje t. i. „teorijo sklicevanja“ (12), kakor jo je zagovarjala Komisija pred Sodiščem prve stopnje v zadevi Bavarian Lager. |
| --- | --- |

32.

Ta določba pomeni, da organ, ki odloča o zahtevi po dostopu javnosti, svoje odločitve ne sme sprejeti na osnovi Uredbe (ES) št. 1049/2001, temveč na osnovi Uredbe (ES) št. 45/2001. Ta določba torej vsebuje t. i. „teorijo sklicevanja“ (12), kakor jo je zagovarjala Komisija pred Sodiščem prve stopnje v zadevi Bavarian Lager.

| 33. | To teorijo je navedeno sodišče zavrnilo na osnovi sedanje ubeseditve člena 4(1)(b) Uredbe (ES) št. 1049/2001. Sodišče je zavrnitev utemeljilo na osnovi naslednje ubeseditve: razkritje se lahko zvrne le, če bi bila s tem ogrožena zasebnost ali integriteta osebe. Vendar ta utemeljitev Sodišča ni le interpretacija besedila, ampak odraža izid iskanja pravega razmerja med dvema zadevnima temeljnima pravicama: dostopom javnosti in varstvom podatkov. |
| --- | --- |

33.

To teorijo je navedeno sodišče zavrnilo na osnovi sedanje ubeseditve člena 4(1)(b) Uredbe (ES) št. 1049/2001. Sodišče je zavrnitev utemeljilo na osnovi naslednje ubeseditve: razkritje se lahko zvrne le, če bi bila s tem ogrožena zasebnost ali integriteta osebe. Vendar ta utemeljitev Sodišča ni le interpretacija besedila, ampak odraža izid iskanja pravega razmerja med dvema zadevnima temeljnima pravicama: dostopom javnosti in varstvom podatkov.

| 34. | Potreba po pravem razmerju med tema temeljnima pravicama – ali „uravnotežen pristop“, kot ga običajno poimenujejo – je bila poudarjena tudi v številnih dokumentih, ki obravnavajo trčenje teh dveh pravic. Primer tega sta denimo Mnenje št. 5/2001 Delovne skupine iz člena 29 (13) in dokument ENVP o stanju v ozadju. Podoben pristop je izbran tudi v osnutku Konvencije Sveta Evrope o dostopu do uradnih dokumentov, ki določa, da pogodbenice lahko omejijo pravico dostopa do uradnih dokumentov, da bi med drugim obvarovali „zasebnost in druge zakonite zasebne interese“ (14). |
| --- | --- |

34.

Potreba po pravem razmerju med tema temeljnima pravicama – ali „uravnotežen pristop“, kot ga običajno poimenujejo – je bila poudarjena tudi v številnih dokumentih, ki obravnavajo trčenje teh dveh pravic. Primer tega sta denimo Mnenje št. 5/2001 Delovne skupine iz člena 29 (13) in dokument ENVP o stanju v ozadju. Podoben pristop je izbran tudi v osnutku Konvencije Sveta Evrope o dostopu do uradnih dokumentov, ki določa, da pogodbenice lahko omejijo pravico dostopa do uradnih dokumentov, da bi med drugim obvarovali „zasebnost in druge zakonite zasebne interese“ (14).

| 35. | Po eni strani je treba spoštovati pravico do dostopa javnosti, kar v vsakem primeru pomeni, da:






  — | je treba namen Uredbe (ES) št. 1049/2001 spoštovati. Uredba bi morala zagotoviti največji možni učinek pravici do dostopa javnosti (15). To načeloma pomeni, da bi morali biti vsi dokumenti institucij dostopni javnosti (16). Posledično se morajo izjeme glede te pravice razlagati in uporabljati restriktivno, da se ne bi otežila uporaba splošnega načela v tej uredbi (17). |
| --- | --- | --- |

35.

Po eni strani je treba spoštovati pravico do dostopa javnosti, kar v vsakem primeru pomeni, da:

—

je treba namen Uredbe (ES) št. 1049/2001 spoštovati. Uredba bi morala zagotoviti največji možni učinek pravici do dostopa javnosti (15). To načeloma pomeni, da bi morali biti vsi dokumenti institucij dostopni javnosti (16). Posledično se morajo izjeme glede te pravice razlagati in uporabljati restriktivno, da se ne bi otežila uporaba splošnega načela v tej uredbi (17).

| — | glede na naravo pravice dostopa javnosti prosilec ni dolžan navesti razlogov za prošnjo in mu torej ni treba dokazati kakršnega koli interesa za dostop do zahtevanih dokumentov (18). |
| --- | --- |

—

glede na naravo pravice dostopa javnosti prosilec ni dolžan navesti razlogov za prošnjo in mu torej ni treba dokazati kakršnega koli interesa za dostop do zahtevanih dokumentov (18).

| 36. | Po drugi strani je treba spoštovati pravico do varstva podatkov:






  — | Varstvo osebnih podatkov je določeno v sistemu kontrol in razmerij, ki ne prepoveduje obdelave osebnih podatkov, temveč obdelavo podvrže zaščitnim ukrepom in zagotovilom. Obdelava osebnih podatkov je dovoljena, če posameznik, na katerega se osebni podatki nanašajo, nedvoumno da svojo privolitev ali če je obdelava potrebna zaradi drugih javnih in zasebnih interesov (člen 5 Uredbe (ES) št. 45/2001). |
| --- | --- | --- |

36.

Po drugi strani je treba spoštovati pravico do varstva podatkov:

—

Varstvo osebnih podatkov je določeno v sistemu kontrol in razmerij, ki ne prepoveduje obdelave osebnih podatkov, temveč obdelavo podvrže zaščitnim ukrepom in zagotovilom. Obdelava osebnih podatkov je dovoljena, če posameznik, na katerega se osebni podatki nanašajo, nedvoumno da svojo privolitev ali če je obdelava potrebna zaradi drugih javnih in zasebnih interesov (člen 5 Uredbe (ES) št. 45/2001).

| — | Določbe Uredbe (ES) št. 45/2001 je treba nujno interpretirati v luči temeljnih pravic, zlasti pravice do zasebnosti (19). |
| --- | --- |

—

Določbe Uredbe (ES) št. 45/2001 je treba nujno interpretirati v luči temeljnih pravic, zlasti pravice do zasebnosti (19).

| — | Obdelava osebnih podatkov mora biti torej v skladu z načelom sorazmernosti in ne sme dejansko in izrecno izpodbijati zakonitega interesa posameznika, na katerega se osebni podatki nanašajo. |
| --- | --- |

—

Obdelava osebnih podatkov mora biti torej v skladu z načelom sorazmernosti in ne sme dejansko in izrecno izpodbijati zakonitega interesa posameznika, na katerega se osebni podatki nanašajo.

| 37. | Takšnega razmerja ni mogoče zagotoviti le s sklicem na Uredbo (ES) št. 45/2001, ki „zagotavlja varstvo svoboščin in temeljnih pravic fizičnih oseb, zlasti njihovo zasebnost pri obdelavi osebnih podatkov“ (20). Ta rešitev morda spoštuje pravico do varstva podatkov, vendar ne spoštuje pravice do dostopa javnosti. |
| --- | --- |

37.

Takšnega razmerja ni mogoče zagotoviti le s sklicem na Uredbo (ES) št. 45/2001, ki „zagotavlja varstvo svoboščin in temeljnih pravic fizičnih oseb, zlasti njihovo zasebnost pri obdelavi osebnih podatkov“ (20). Ta rešitev morda spoštuje pravico do varstva podatkov, vendar ne spoštuje pravice do dostopa javnosti.

Drugi stavek člena 4(5) ne nudi izvedljive rešitve

| 38. | Uredba (ES) št. 45/2001 ne ponuja jasnega odgovora, kdaj mora institucija ali organ Skupnosti odločiti o zahtevi za dostop javnosti. Na kratko (21), člen 5 uredbe dovoljuje obdelavo osebnih podatkov, če je ta „potrebna za opravljanje nalog, ki se izvajajo v javnem interesu“ ali „zaradi skladnosti s pravno zavezo, ki ji je zavezan upravljavec“. Drugače povedano, zakonitosti obdelave ne določa sam interes po varstvu podatkov, temveč potreba po obdelavi zaradi drugega interesa (bodisi določen v obliki pravne obveznosti ali ne). Iz tega lahko sklepamo, da bi glede na to, da potrebe ne določa sam člen 5 Uredbe (ES) št. 45/2001 (ali katera koli druga določba te uredbe), moral ustrezno usmeritev zagotoviti zakon, ki je bil oblikovan za varstvo drugih interesov – v tem primeru, pravice dostopa do dokumentov. |
| --- | --- |

38.

Uredba (ES) št. 45/2001 ne ponuja jasnega odgovora, kdaj mora institucija ali organ Skupnosti odločiti o zahtevi za dostop javnosti. Na kratko (21), člen 5 uredbe dovoljuje obdelavo osebnih podatkov, če je ta „potrebna za opravljanje nalog, ki se izvajajo v javnem interesu“ ali „zaradi skladnosti s pravno zavezo, ki ji je zavezan upravljavec“. Drugače povedano, zakonitosti obdelave ne določa sam interes po varstvu podatkov, temveč potreba po obdelavi zaradi drugega interesa (bodisi določen v obliki pravne obveznosti ali ne). Iz tega lahko sklepamo, da bi glede na to, da potrebe ne določa sam člen 5 Uredbe (ES) št. 45/2001 (ali katera koli druga določba te uredbe), moral ustrezno usmeritev zagotoviti zakon, ki je bil oblikovan za varstvo drugih interesov – v tem primeru, pravice dostopa do dokumentov.

| 39. | Vendar pa je treba v skladu s predlogom vse zahteve po dostopu do dokumentov, ki vsebujejo osebne podatke – razen če se uporablja posebna določba prvega stavka člena 4(5) –, oceniti na podlagi sklica na Uredbo (ES) št. 45/2001. Takšen sklic ne bi zagotovil ustreznih smernic pri iskanju ravnovesja med interesi. To bi privedlo do neželenega izida (položaja, v katerem ni mogoče najti dobre rešitve). |
| --- | --- |

39.

Vendar pa je treba v skladu s predlogom vse zahteve po dostopu do dokumentov, ki vsebujejo osebne podatke – razen če se uporablja posebna določba prvega stavka člena 4(5) –, oceniti na podlagi sklica na Uredbo (ES) št. 45/2001. Takšen sklic ne bi zagotovil ustreznih smernic pri iskanju ravnovesja med interesi. To bi privedlo do neželenega izida (položaja, v katerem ni mogoče najti dobre rešitve).

| 40. | Končno je treba opozoriti, da sklic na Uredbo (ES) št. 45/2001 ne rešuje neskladnosti med pravico do dostopa javnosti in obveznostjo, da se dokaže potreba po prenosu osebnih podatkov, kakor je določeno v členu 8(b) Uredbe (ES) št. 45/2001. Kot je navedlo Sodišče prve stopnje v zadevi Bavarian Lager: „Če bi moral namreč prosilec dokazati potrebo po prenosu kot dodaten pogoj, zahtevan v uredbi št. 45/2001, bi bila ta zahteva v nasprotju s ciljem Uredbe (ES) št. 1049/2001, ki je čim širši dostop javnosti do dokumentov, s katerimi razpolagajo institucije“ (22). |
| --- | --- |

40.

Končno je treba opozoriti, da sklic na Uredbo (ES) št. 45/2001 ne rešuje neskladnosti med pravico do dostopa javnosti in obveznostjo, da se dokaže potreba po prenosu osebnih podatkov, kakor je določeno v členu 8(b) Uredbe (ES) št. 45/2001. Kot je navedlo Sodišče prve stopnje v zadevi Bavarian Lager: „Če bi moral namreč prosilec dokazati potrebo po prenosu kot dodaten pogoj, zahtevan v uredbi št. 45/2001, bi bila ta zahteva v nasprotju s ciljem Uredbe (ES) št. 1049/2001, ki je čim širši dostop javnosti do dokumentov, s katerimi razpolagajo institucije“ (22).

Področje uporabe prvega stavka člena 4(5) je preveč omejeno

| 41. | Prvi stavek člena 4(5) predloga se glasi: „Imena, nazivi in funkcije nosilcev javne funkcije, javnih uslužbencev in zastopnikov interesnih skupin v zvezi z njihovimi poklicnimi dejavnostmi se razkrijejo, razen če bi to v posebnih okoliščinah negativno vplivalo na zadevno osebo“. Določa posebno pravilo za določeno vrsto podatkov, ki se nanašajo na posebno skupino ljudi. |
| --- | --- |

41.

Prvi stavek člena 4(5) predloga se glasi: „Imena, nazivi in funkcije nosilcev javne funkcije, javnih uslužbencev in zastopnikov interesnih skupin v zvezi z njihovimi poklicnimi dejavnostmi se razkrijejo, razen če bi to v posebnih okoliščinah negativno vplivalo na zadevno osebo“. Določa posebno pravilo za določeno vrsto podatkov, ki se nanašajo na posebno skupino ljudi.

| 42. | Kot prvo predhodno opombo ENVP navaja, da prvi stavek člena 4(5) nedvomno spoštuje pravico do dostopa javnosti. V primerih, ki ji obravnava navedeni stavek, bi se načeloma omogočil dostop javnosti do dokumentov. ENVP meni, da določba spoštuje tudi pravico do varstva podatkov. Zajema primer, s katerim se je soočilo Sodišče prve stopnje v zadevi Bavarian Lager, in primerljive primere. Sodišče prve stopnje navaja: v teh primerih razkritje imen ne privede do posega v zasebno življenje posameznikov, te osebe pa tudi ne bi imele razlogov, da bi menile, da so bile zaupno obravnavane (23). |
| --- | --- |

42.

Kot prvo predhodno opombo ENVP navaja, da prvi stavek člena 4(5) nedvomno spoštuje pravico do dostopa javnosti. V primerih, ki ji obravnava navedeni stavek, bi se načeloma omogočil dostop javnosti do dokumentov. ENVP meni, da določba spoštuje tudi pravico do varstva podatkov. Zajema primer, s katerim se je soočilo Sodišče prve stopnje v zadevi Bavarian Lager, in primerljive primere. Sodišče prve stopnje navaja: v teh primerih razkritje imen ne privede do posega v zasebno življenje posameznikov, te osebe pa tudi ne bi imele razlogov, da bi menile, da so bile zaupno obravnavane (23).

| 43. | Kot druga predhodna pripomba se lahko navede, da je določba načeloma dobro opredeljena in izpolnjuje pogoj pravne varnosti. Določba opredeljuje različne funkcije, ki jih osebe opravljajo, in omejuje osebne podatke, ki se lahko razkrijejo. Ne glede na vprašanje, ali so navedene omejitve ustrezne, so te nedvomno jasno opredeljene. Skladne so tudi z Uredbo (ES) št. 45/2001: razkritje podatkov pomeni zakonito obdelavo – ker temelji na pravni obveznosti iz člena 4(5) –, namen pa je omejen, in sicer odobritev dostopa javnosti. |
| --- | --- |

43.

Kot druga predhodna pripomba se lahko navede, da je določba načeloma dobro opredeljena in izpolnjuje pogoj pravne varnosti. Določba opredeljuje različne funkcije, ki jih osebe opravljajo, in omejuje osebne podatke, ki se lahko razkrijejo. Ne glede na vprašanje, ali so navedene omejitve ustrezne, so te nedvomno jasno opredeljene. Skladne so tudi z Uredbo (ES) št. 45/2001: razkritje podatkov pomeni zakonito obdelavo – ker temelji na pravni obveznosti iz člena 4(5) –, namen pa je omejen, in sicer odobritev dostopa javnosti.

| 44. | V zvezi z omejitvami področja uporabe načela ratione personae je treba razkriti nekatere podatke o nosilcih javnih funkcij, javnih uslužbencih in zastopnikih interesnih skupin. Zdi se, da je cilj določbe zgolj urediti posledice sodbe Sodišča prve stopnje v zadevi Bavarian Lager. Postavlja se vprašanje, zakaj določba ne obravnava širše kategorije posameznikov, na katere se osebni podatki nanašajo, v povezavi z njihovimi poklicnimi dejavnostmi. Argumenti, ki podpirajo predpostavko, da bi bilo treba v zvezi s tem osebne podatke običajno razkriti, so na primer utemeljeni tudi v zvezi z:






  — | zaposlenimi v zasebnem sektorju ali samozaposlenimi osebami, ki niso zastopnikih interesnih skupin, razen če obstaja razlog za domnevo, da bi razkritje na to osebo negativno vplivalo, |
| --- | --- | --- |

44.

V zvezi z omejitvami področja uporabe načela ratione personae je treba razkriti nekatere podatke o nosilcih javnih funkcij, javnih uslužbencih in zastopnikih interesnih skupin. Zdi se, da je cilj določbe zgolj urediti posledice sodbe Sodišča prve stopnje v zadevi Bavarian Lager. Postavlja se vprašanje, zakaj določba ne obravnava širše kategorije posameznikov, na katere se osebni podatki nanašajo, v povezavi z njihovimi poklicnimi dejavnostmi. Argumenti, ki podpirajo predpostavko, da bi bilo treba v zvezi s tem osebne podatke običajno razkriti, so na primer utemeljeni tudi v zvezi z:

—

zaposlenimi v zasebnem sektorju ali samozaposlenimi osebami, ki niso zastopnikih interesnih skupin, razen če obstaja razlog za domnevo, da bi razkritje na to osebo negativno vplivalo,

| — | akademskimi raziskovalci, ki predstavljajo rezultate svojih raziskav, |
| --- | --- |

—

akademskimi raziskovalci, ki predstavljajo rezultate svojih raziskav,

| — | strokovnjaki, ki predstavljajo svoje strokovno področje v javnem procesu, |
| --- | --- |

—

strokovnjaki, ki predstavljajo svoje strokovno področje v javnem procesu,

| — | učitelji in profesorji pri izvajanju njihovih funkcij poučevanja in predavanja. |
| --- | --- |

—

učitelji in profesorji pri izvajanju njihovih funkcij poučevanja in predavanja.

| 45. | Ti primeri kažejo na to, da bi bilo koristno najti širšo določbo, ki zajema podatke o različnih kategorijah oseb pri opravljanju poklicne dejavnosti. |
| --- | --- |

45.

Ti primeri kažejo na to, da bi bilo koristno najti širšo določbo, ki zajema podatke o različnih kategorijah oseb pri opravljanju poklicne dejavnosti.

| 46. | Druga omejitev – ratione materiae – v prvem stavku člena 4(5) predloga se nanaša na podatkovne elemente. Razkrijejo se le imena, nazivi in funkcije. Sem ne sodijo podatki, ki razkrivajo elemente zasebnega položaja zadevne osebe, tudi če ti podatki niso občutljivi podatki v smislu člena 10 Uredbe (ES) št. 45/2001. Pomisli se lahko na domači naslov, telefonsko številko in e-poštni naslov ali druge podatke, kot so podatki o plači in stroških, ki se nanašajo na visoke uradnike ali politike. |
| --- | --- |

46.

Druga omejitev – ratione materiae – v prvem stavku člena 4(5) predloga se nanaša na podatkovne elemente. Razkrijejo se le imena, nazivi in funkcije. Sem ne sodijo podatki, ki razkrivajo elemente zasebnega položaja zadevne osebe, tudi če ti podatki niso občutljivi podatki v smislu člena 10 Uredbe (ES) št. 45/2001. Pomisli se lahko na domači naslov, telefonsko številko in e-poštni naslov ali druge podatke, kot so podatki o plači in stroških, ki se nanašajo na visoke uradnike ali politike.

| 47. | Vendar pa prav tako ne vsebuje podatkovnih elementov, ki so v čemerkoli povezani z zasebnim položajem zadevne osebe, kot je njen službeni naslov (fizični in e-poštni), ter splošnejše informacije, ki se nanašajo na funkcijo zadevne osebe. |
| --- | --- |

47.

Vendar pa prav tako ne vsebuje podatkovnih elementov, ki so v čemerkoli povezani z zasebnim položajem zadevne osebe, kot je njen službeni naslov (fizični in e-poštni), ter splošnejše informacije, ki se nanašajo na funkcijo zadevne osebe.

| 48. | Bistveno večji problem s pristopom predloga je, da so imena redkokdaj vključena v dokument sam. Ime je običajno povezano z drugimi podatki, ki se nanašajo na osebo. V zadevi Bavarian Lager je na primer šlo za dostop do zapisnika sestanka. Lahko si predstavljamo, da zapisnik ne vsebuje le imen na sestanku navzočih posameznikov, temveč tudi njihove prispevke k razpravi med sestankom. Te prispevke bi lahko včasih celo opredelili kot občutljive podatke, kakor so opredeljeni v členu 10 Uredbe (ES) št. 45/2001, na primer, če se izrazi politično mnenje. Torej ni povsem jasno, ali bi lahko določene podatke obravnavali ločeno. |
| --- | --- |

48.

Bistveno večji problem s pristopom predloga je, da so imena redkokdaj vključena v dokument sam. Ime je običajno povezano z drugimi podatki, ki se nanašajo na osebo. V zadevi Bavarian Lager je na primer šlo za dostop do zapisnika sestanka. Lahko si predstavljamo, da zapisnik ne vsebuje le imen na sestanku navzočih posameznikov, temveč tudi njihove prispevke k razpravi med sestankom. Te prispevke bi lahko včasih celo opredelili kot občutljive podatke, kakor so opredeljeni v členu 10 Uredbe (ES) št. 45/2001, na primer, če se izrazi politično mnenje. Torej ni povsem jasno, ali bi lahko določene podatke obravnavali ločeno.

IV.   ALTERNATIVNA REŠITEV

Potreba po jasni usmeritvi s strani zakonodajalca

| 49. | Uredba (ES) št. 1049/2001 bi morala sama zagotoviti usmeritev institucijam in organom, ki se ukvarjajo z zahtevami po dostopu javnosti do dokumentov, ki vsebujejo osebne podatke, pri tem pa upoštevati pravo razmerje med dvema zadevnima temeljnima pravicama. |
| --- | --- |

49.

Uredba (ES) št. 1049/2001 bi morala sama zagotoviti usmeritev institucijam in organom, ki se ukvarjajo z zahtevami po dostopu javnosti do dokumentov, ki vsebujejo osebne podatke, pri tem pa upoštevati pravo razmerje med dvema zadevnima temeljnima pravicama.

| 50. | Po mnenju ENVP je potrebna nadaljnja razprava o tem, kako to usmeritev prenesti v točno določeno zakonsko določbo. Pretekle izkušnje so pokazale, da gre za vprašanje, ki zahteva zahteven in temeljni razmislek. Oblikovati bi ga bilo treba čim bolj previdno in ob sodelovanju različnih zainteresiranih strani. |
| --- | --- |

50.

Po mnenju ENVP je potrebna nadaljnja razprava o tem, kako to usmeritev prenesti v točno določeno zakonsko določbo. Pretekle izkušnje so pokazale, da gre za vprašanje, ki zahteva zahteven in temeljni razmislek. Oblikovati bi ga bilo treba čim bolj previdno in ob sodelovanju različnih zainteresiranih strani.

Alternativna rešitev

| 51. | ENVP kot prispevek k razpravi predlaga naslednjo določbo za dostop javnosti do osebnih podatkov:






  1. | Osebni podatki se ne razkrijejo, če bi takšno razkritje ogrozilo zasebnost ali integriteto zadevne osebe. Do takšne grožnje ne pride:






  (a) | če se podatki nanašajo le na poklicne dejavnosti zadevne osebe, razen če obstaja razlog za domnevo – odvisno od posebnih okoliščin –, da bi razkritje negativno vplivalo na to osebo; |
| --- | --- | --- | --- |

51.

ENVP kot prispevek k razpravi predlaga naslednjo določbo za dostop javnosti do osebnih podatkov:

1.

Osebni podatki se ne razkrijejo, če bi takšno razkritje ogrozilo zasebnost ali integriteto zadevne osebe. Do takšne grožnje ne pride:

(a)

če se podatki nanašajo le na poklicne dejavnosti zadevne osebe, razen če obstaja razlog za domnevo – odvisno od posebnih okoliščin –, da bi razkritje negativno vplivalo na to osebo;

| (b) | če se podatki nanašajo le na javno osebo, razen če obstaja razlog za domnevo – odvisno od posebnih okoliščin –, da bi razkritje negativno vplivalo na to osebo ali njene sorodnike; |
| --- | --- |

(b)

če se podatki nanašajo le na javno osebo, razen če obstaja razlog za domnevo – odvisno od posebnih okoliščin –, da bi razkritje negativno vplivalo na to osebo ali njene sorodnike;

| (c) | če so bili podatki že objavljeni s privolitvijo zadevne osebe. |
| --- | --- |

(c)

če so bili podatki že objavljeni s privolitvijo zadevne osebe.

| 2. | Osebni podatki se kljub temu razkrijejo, če prevlada javni interes za razkritje. V teh primerih institucija ali organ javni interes točno opredeli. Navede razloge, zakaj v določenem primeru prevlada javni interes nad interesi zadevne osebe. |
| --- | --- |

2.

Osebni podatki se kljub temu razkrijejo, če prevlada javni interes za razkritje. V teh primerih institucija ali organ javni interes točno opredeli. Navede razloge, zakaj v določenem primeru prevlada javni interes nad interesi zadevne osebe.

| 3. | Če institucija ali organ zavrne dostop do dokumenta na osnovi odstavka 1, preuči, ali je mogoče dovoliti delni dostop do dokumenta. |
| --- | --- |

3.

Če institucija ali organ zavrne dostop do dokumenta na osnovi odstavka 1, preuči, ali je mogoče dovoliti delni dostop do dokumenta.

| 52. | To določbo lahko pojasnimo tako, kakor je opisano v nadaljevanju. |
| --- | --- |

52.

To določbo lahko pojasnimo tako, kakor je opisano v nadaljevanju.

| 53. | Prvi del odstavka 1 vsebuje temeljno pravilo in odraža potrebo po pravem razmerju med zadevnimi temeljnimi pravicami. Izjema k pravici dostopa javnosti se uporablja le, če bi razkritje ogrozilo zasebnost ali integriteto zadevne osebe. Določba se nanaša na zasebnost (spoštovanje zasebnega in družinskega življenja, kakor je to opredeljeno v členu 7 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije in člena 8 EKČP) in ne na varstvo podatkov (kakor je to opredeljeno v členu 8 Listine). |
| --- | --- |

53.

Prvi del odstavka 1 vsebuje temeljno pravilo in odraža potrebo po pravem razmerju med zadevnimi temeljnimi pravicami. Izjema k pravici dostopa javnosti se uporablja le, če bi razkritje ogrozilo zasebnost ali integriteto zadevne osebe. Določba se nanaša na zasebnost (spoštovanje zasebnega in družinskega življenja, kakor je to opredeljeno v členu 7 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije in člena 8 EKČP) in ne na varstvo podatkov (kakor je to opredeljeno v členu 8 Listine).

| 54. | Vendar pa se popolnoma upošteva pravica varstva osebnih podatkov, kakor je določena v sistemu kontrol in razmerij za varstvo posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki; glej tudi točko 36 zgoraj. Določba določa pravno obveznost za razkritje osebnih podatkov, kakor je predvideno v členu 5(b) Uredbe (ES) št. 45/2001. |
| --- | --- |

54.

Vendar pa se popolnoma upošteva pravica varstva osebnih podatkov, kakor je določena v sistemu kontrol in razmerij za varstvo posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki; glej tudi točko 36 zgoraj. Določba določa pravno obveznost za razkritje osebnih podatkov, kakor je predvideno v členu 5(b) Uredbe (ES) št. 45/2001.

| 55. | Opozoriti je treba, da Uredba (ES) št. 45/2001 ne prepoveduje obdelave osebnih podatkov, kolikor ta temelji na pravni osnovi za obdelavo v skladu s členom 5(b) Uredbe (ES) št. 45/2001. Uporabo takšne pravne osnove je treba v posebnih primerih preučiti v luči člena 8 EKČP in sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice. V tem kontekstu bi se bilo treba sklicevati na sodbo Sodišča v zadevi Österreichischer Rundfunk
   (24). Vnos besedila „ogrozilo zasebnost ali integriteto zadevne osebe“ v odstavek 1 določbe določa, da se točno s tem preizkusom ugotovi, ali se omogoči dostop javnosti do osebnih podatkov. |
| --- | --- |

55.

Opozoriti je treba, da Uredba (ES) št. 45/2001 ne prepoveduje obdelave osebnih podatkov, kolikor ta temelji na pravni osnovi za obdelavo v skladu s členom 5(b) Uredbe (ES) št. 45/2001. Uporabo takšne pravne osnove je treba v posebnih primerih preučiti v luči člena 8 EKČP in sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice. V tem kontekstu bi se bilo treba sklicevati na sodbo Sodišča v zadevi Österreichischer Rundfunk
   (24). Vnos besedila „ogrozilo zasebnost ali integriteto zadevne osebe“ v odstavek 1 določbe določa, da se točno s tem preizkusom ugotovi, ali se omogoči dostop javnosti do osebnih podatkov.

| 56. | Izraz integriteta je bil vključen tudi sedanje besedilo člena 4(1)(b) in se nanaša na fizično integriteto osebe. Ima lahko dodano vrednost na primer v primerih, ko bi razkritje osebnih podatkov lahko ogrozilo fizično integriteto osebe brez neposredne zveze z zasebnostjo te osebe. |
| --- | --- |

56.

Izraz integriteta je bil vključen tudi sedanje besedilo člena 4(1)(b) in se nanaša na fizično integriteto osebe. Ima lahko dodano vrednost na primer v primerih, ko bi razkritje osebnih podatkov lahko ogrozilo fizično integriteto osebe brez neposredne zveze z zasebnostjo te osebe.

| 57. | Namen drugega dela odstavka 1 predlagane določbe je zagotoviti smernice instituciji ali organu, ki odloča v zvezi z zahtevo po dostopu javnosti. Razlikuje med tremi primeri, v katerih razkritje osebnih podatkov običajno ne bo ogrozilo posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki.






  — | Prvi primer ureja prvi stavek člena 4(5) predloga Komisije. Glede na kritične pripombe ENVP na sedanje besedilo je oblikovan veliko širše in bolj funkcionalno. Določba določa, da tudi v tem primeru morda obstaja razlog za sklepanje, da bi razkritje negativno vplivalo na to osebo. V tem primeru mora institucija ali organ Skupnosti preučiti, ali je verjetno, da bo prišlo do tega učinka. Drugače povedano: predpostavlja se dostop. Besedna zveza „razlog za domnevo“ (itd.) je vzeta iz člena 8(b) Uredbe (ES) št. 45/2001. |
| --- | --- | --- |

57.

Namen drugega dela odstavka 1 predlagane določbe je zagotoviti smernice instituciji ali organu, ki odloča v zvezi z zahtevo po dostopu javnosti. Razlikuje med tremi primeri, v katerih razkritje osebnih podatkov običajno ne bo ogrozilo posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki.

—

Prvi primer ureja prvi stavek člena 4(5) predloga Komisije. Glede na kritične pripombe ENVP na sedanje besedilo je oblikovan veliko širše in bolj funkcionalno. Določba določa, da tudi v tem primeru morda obstaja razlog za sklepanje, da bi razkritje negativno vplivalo na to osebo. V tem primeru mora institucija ali organ Skupnosti preučiti, ali je verjetno, da bo prišlo do tega učinka. Drugače povedano: predpostavlja se dostop. Besedna zveza „razlog za domnevo“ (itd.) je vzeta iz člena 8(b) Uredbe (ES) št. 45/2001.

| — | Drugi primer določa, da je v primeru podatkov o javnih osebah dovoljen še širši dostop. Sem lahko prištejemo politike in druge osebe, katerih funkcije oziroma vedenje običajno upravičujejo širši dostop javnosti na osnovi pravice javnosti do seznanitve. Tukaj spet velja omejitev, da se v posameznih primerih sklepi lahko razlikujejo. V tem primeru je treba upoštevati tudi morebiten negativen vpliv na sorodnike. |
| --- | --- |

—

Drugi primer določa, da je v primeru podatkov o javnih osebah dovoljen še širši dostop. Sem lahko prištejemo politike in druge osebe, katerih funkcije oziroma vedenje običajno upravičujejo širši dostop javnosti na osnovi pravice javnosti do seznanitve. Tukaj spet velja omejitev, da se v posameznih primerih sklepi lahko razlikujejo. V tem primeru je treba upoštevati tudi morebiten negativen vpliv na sorodnike.

| — | Tretji primer se nanaša na podatke, ki so že javni s privolitvijo posameznika, na katerega se osebni podatki nanašajo. Lahko si predstavljamo, da se osebni podatki v tem primeru objavijo na spletni strani ali blogu. |
| --- | --- |

—

Tretji primer se nanaša na podatke, ki so že javni s privolitvijo posameznika, na katerega se osebni podatki nanašajo. Lahko si predstavljamo, da se osebni podatki v tem primeru objavijo na spletni strani ali blogu.

| 58. | Odstavek 2 priznava dejstvo, da lahko prevlada javni interes za dostop javnosti. Nekateri podatki so nujni, da si javnost lahko oblikuje argumentirano mnenje o zakonodajnem procesu ali delovanju evropskih institucij bolj na splošno. Pri tem lahko pomislimo na (finančne) odnose med institucijami in nekaterimi skupinami lobistov. Ta odstavek vsebuje izjemo k izjemi, zato so vključeni dodatni zaščitni ukrepi. Institucija ali organ morata za vsak posamezen primer točno določiti uporabo določbe. |
| --- | --- |

58.

Odstavek 2 priznava dejstvo, da lahko prevlada javni interes za dostop javnosti. Nekateri podatki so nujni, da si javnost lahko oblikuje argumentirano mnenje o zakonodajnem procesu ali delovanju evropskih institucij bolj na splošno. Pri tem lahko pomislimo na (finančne) odnose med institucijami in nekaterimi skupinami lobistov. Ta odstavek vsebuje izjemo k izjemi, zato so vključeni dodatni zaščitni ukrepi. Institucija ali organ morata za vsak posamezen primer točno določiti uporabo določbe.

| 59. | Odstavek 3 zavezuje institucijo ali organ, da razmislita o delnem dostopu – na primer z izbrisom imen iz dokumentov – kot dodatnem instrumentu za zagotovitev pravega razmerja med zadevnimi temeljnimi pravicami, ki naj bi se uporabil le, če obstaja razlog za zavrnitev. |
| --- | --- |

59.

Odstavek 3 zavezuje institucijo ali organ, da razmislita o delnem dostopu – na primer z izbrisom imen iz dokumentov – kot dodatnem instrumentu za zagotovitev pravega razmerja med zadevnimi temeljnimi pravicami, ki naj bi se uporabil le, če obstaja razlog za zavrnitev.

| 60. | ENVP na koncu poudarja, da bi se s to rešitvijo izognili „položaju, v katerem ni mogoče najti dobre rešitve“, kakor je omenjeno zgoraj v točki 39. |
| --- | --- |

60.

ENVP na koncu poudarja, da bi se s to rešitvijo izognili „položaju, v katerem ni mogoče najti dobre rešitve“, kakor je omenjeno zgoraj v točki 39.

V.   ALI BI BILO TREBA UREDBO (ES) št. 45/2001 SPREMENITI?

| 61. | Iz sodbe Sodišča prve stopnje v zadevi Bavarian Lager je mogoče sklepati, da je potreba po pojasnitvi razmerja med dostopom javnosti in varstvom podatkov nujna tudi zaradi različnih interpretacij člena 8(b) Uredbe (ES) št. 45/2001, ki so v tem kontekstu mogoče. Pojasniti je treba tudi nejasnosti, ki se – med drugim v zadevi Bavarian Lager pred Sodiščem prve stopnje – nanašajo na pomen besed „dokaže potrebo po prenosu podatkov“ v kontekstu dostopa javnosti. Če to določbo razumemo dobesedno, bi to pomenilo, da bi moral prosilec za dokument v okviru Uredbe (ES) št. 1049/2001 navesti prepričljiv razlog za dostop do dokumenta, kar bi bilo v nasprotju z enim izmed ciljev uredbe o dostopu javnosti, in sicer z najbolj širokim dostopom do dokumentov, ki jih hranijo institucije (25). Da bi odpravilo to težavo, se je Sodišče prve stopnje odločilo, da prosilcu ni treba dokazati nujnosti razkritja, ko se prenašajo osebni podatki z namenom uresničitve pravice dostopa javnosti do dokumentov. Obenem je navedlo, da prenos podatkov ne sodi v izjemo iz člena 4(1)(b) in ne more prejudicirati legitimnih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki (26). |
| --- | --- |

61.

Iz sodbe Sodišča prve stopnje v zadevi Bavarian Lager je mogoče sklepati, da je potreba po pojasnitvi razmerja med dostopom javnosti in varstvom podatkov nujna tudi zaradi različnih interpretacij člena 8(b) Uredbe (ES) št. 45/2001, ki so v tem kontekstu mogoče. Pojasniti je treba tudi nejasnosti, ki se – med drugim v zadevi Bavarian Lager pred Sodiščem prve stopnje – nanašajo na pomen besed „dokaže potrebo po prenosu podatkov“ v kontekstu dostopa javnosti. Če to določbo razumemo dobesedno, bi to pomenilo, da bi moral prosilec za dokument v okviru Uredbe (ES) št. 1049/2001 navesti prepričljiv razlog za dostop do dokumenta, kar bi bilo v nasprotju z enim izmed ciljev uredbe o dostopu javnosti, in sicer z najbolj širokim dostopom do dokumentov, ki jih hranijo institucije (25). Da bi odpravilo to težavo, se je Sodišče prve stopnje odločilo, da prosilcu ni treba dokazati nujnosti razkritja, ko se prenašajo osebni podatki z namenom uresničitve pravice dostopa javnosti do dokumentov. Obenem je navedlo, da prenos podatkov ne sodi v izjemo iz člena 4(1)(b) in ne more prejudicirati legitimnih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki (26).

| 62. | Ta rešitev je bila potrebna, da bi uredbi uskladili na zadovoljiv način, Komisija pa jo izpodbija s svojo pritožbo pred Sodiščem. Komisija navaja, da „nobena določba iz Uredbe (ES) št. 45/2001 ali iz Uredbe (ES) št. 1049/2001 ne zahteva oziroma ne dovoljuje, da bi se ta določba umaknila zato, da bi imelo pravilo iz Uredbe (ES) št. 1049/2001 učinek“ (27). |
| --- | --- |

62.

Ta rešitev je bila potrebna, da bi uredbi uskladili na zadovoljiv način, Komisija pa jo izpodbija s svojo pritožbo pred Sodiščem. Komisija navaja, da „nobena določba iz Uredbe (ES) št. 45/2001 ali iz Uredbe (ES) št. 1049/2001 ne zahteva oziroma ne dovoljuje, da bi se ta določba umaknila zato, da bi imelo pravilo iz Uredbe (ES) št. 1049/2001 učinek“ (27).

| 63. | V skladu z ENVP bi se ta trenja najboljše razrešila z vnosom uvodne izjave v spremenjeno Uredbo (ES) št. 1049/2001, s čimer bi se kodificirala odločba Sodišča prve stopnje. Takšna uvodna izjava bi se lahko glasila: „Če se prenašajo osebni podatki z namenom uresničitve pravice dostopa do dokumentov, prosilcu ni treba dokazati nujnosti razkritja za namene člena 8(b) Uredbe (ES) št. 45/2001“. |
| --- | --- |

63.

V skladu z ENVP bi se ta trenja najboljše razrešila z vnosom uvodne izjave v spremenjeno Uredbo (ES) št. 1049/2001, s čimer bi se kodificirala odločba Sodišča prve stopnje. Takšna uvodna izjava bi se lahko glasila: „Če se prenašajo osebni podatki z namenom uresničitve pravice dostopa do dokumentov, prosilcu ni treba dokazati nujnosti razkritja za namene člena 8(b) Uredbe (ES) št. 45/2001“.

VI.   PRAVICA DOSTOPA DO DOKUMENTOV IN PRAVICA DOSTOPA DO LASTNIH OSEBNIH PODATKOV

| 64. | Pravico do dostopa do dokumentov, kakor je določena v Uredbi (ES) št. 1049/2001, je treba razlikovati od člena 13 Uredbe (ES) št. 45/2001. Pravica do dostopa, kakor je določena v Uredbi (ES) št. 1049/2001, dovoljuje splošno pravico do dostopa vsem, kadar gre za dokumente, da bi zagotovili preglednost javnih organov. Člen 13 Uredbe (ES) št. 45/2001 je bolj omejen glede upravičencev do pravice dostopa, saj to pravico podeljuje le zadevni osebi za informacije, ki se nanjo nanašajo, zlasti z namenom, da se posameznikom, na katere se osebni podatki nanašajo, omogoči nadzor nad informacijami, ki se nanje nanašajo. Pravica dostopa iz člena 13 Uredbe (ES) št. 45/2001 je poleg tega navedena v členu 8(2) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. |
| --- | --- |

64.

Pravico do dostopa do dokumentov, kakor je določena v Uredbi (ES) št. 1049/2001, je treba razlikovati od člena 13 Uredbe (ES) št. 45/2001. Pravica do dostopa, kakor je določena v Uredbi (ES) št. 1049/2001, dovoljuje splošno pravico do dostopa vsem, kadar gre za dokumente, da bi zagotovili preglednost javnih organov. Člen 13 Uredbe (ES) št. 45/2001 je bolj omejen glede upravičencev do pravice dostopa, saj to pravico podeljuje le zadevni osebi za informacije, ki se nanjo nanašajo, zlasti z namenom, da se posameznikom, na katere se osebni podatki nanašajo, omogoči nadzor nad informacijami, ki se nanje nanašajo. Pravica dostopa iz člena 13 Uredbe (ES) št. 45/2001 je poleg tega navedena v členu 8(2) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah.

| 65. | Na osnovi tega ENVP meni, da bi Uredba (ES) št. 45/2001 morala pojasniti, da obstoj pravice dostopa do dokumentov ne posega v pravico dostopa do lastnih osebnih podatkov v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001. |
| --- | --- |

65.

Na osnovi tega ENVP meni, da bi Uredba (ES) št. 45/2001 morala pojasniti, da obstoj pravice dostopa do dokumentov ne posega v pravico dostopa do lastnih osebnih podatkov v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001.

| 66. | ENVP poleg tega zakonodajalcu priporoča, naj razmisli o tem, da bi v spremenjeno uredbo vnesel dostop po uradni dolžnosti do lastnih osebnih podatkov posameznika, na katerega se osebni podatki nanašajo. Res je, da se ljudje v praksi ne zavedajo obstoja pravice dostopa do svojih osebnih podatkov, kakor je navedeno v členu 13 Uredbe (ES) št. 45/2001, in zato prosijo za dostop v luči Uredbe (ES) št. 1049/2001. Dostop do dokumenta se lahko zavrne, če se uporabi ena izmed izjem iz Uredbe (ES) št. 1049/2001 ali če velja, da zahteva po posebnem dostopu ne sodi v področje uporabe te uredbe. V takšnem primeru, ko institucija ali organ pozna obseg takšne prošnje za dostop (tj. dostop do pobudnikovih osebnih podatkov), bi morala institucija zagotoviti dostop do pobudnikovih osebnih podatkov po uradni dolžnosti. |
| --- | --- |

66.

ENVP poleg tega zakonodajalcu priporoča, naj razmisli o tem, da bi v spremenjeno uredbo vnesel dostop po uradni dolžnosti do lastnih osebnih podatkov posameznika, na katerega se osebni podatki nanašajo. Res je, da se ljudje v praksi ne zavedajo obstoja pravice dostopa do svojih osebnih podatkov, kakor je navedeno v členu 13 Uredbe (ES) št. 45/2001, in zato prosijo za dostop v luči Uredbe (ES) št. 1049/2001. Dostop do dokumenta se lahko zavrne, če se uporabi ena izmed izjem iz Uredbe (ES) št. 1049/2001 ali če velja, da zahteva po posebnem dostopu ne sodi v področje uporabe te uredbe. V takšnem primeru, ko institucija ali organ pozna obseg takšne prošnje za dostop (tj. dostop do pobudnikovih osebnih podatkov), bi morala institucija zagotoviti dostop do pobudnikovih osebnih podatkov po uradni dolžnosti.

| 67. | Oba vidika bi se lahko pojasnila z uvedbo posebnih izjav v uvodne izjave k spremenjeni Uredbi (ES) št. 1049/2001, po možnosti v povezavi z uvodno izjavo 11 obstoječe uredbe. V prvi uvodni izjavi (ali delu uvodne izjave) bi bilo lahko navedeno, da pravica dostopa do javnih dokumentov ne posega v pravico dostopa do osebnih podatkov v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001. Druga uvodna izjava (ali del uvodne izjave) bi lahko vseboval pojem dostopa prosilca do njegovih osebnih podatkov po uradni dolžnosti. Ko oseba zahteva dostop do podatkov, ki se nanjo nanašajo, bi morala institucija na lastno pobudo preučiti, ali je ta oseba upravičena do dostopa v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001. |
| --- | --- |

67.

Oba vidika bi se lahko pojasnila z uvedbo posebnih izjav v uvodne izjave k spremenjeni Uredbi (ES) št. 1049/2001, po možnosti v povezavi z uvodno izjavo 11 obstoječe uredbe. V prvi uvodni izjavi (ali delu uvodne izjave) bi bilo lahko navedeno, da pravica dostopa do javnih dokumentov ne posega v pravico dostopa do osebnih podatkov v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001. Druga uvodna izjava (ali del uvodne izjave) bi lahko vseboval pojem dostopa prosilca do njegovih osebnih podatkov po uradni dolžnosti. Ko oseba zahteva dostop do podatkov, ki se nanjo nanašajo, bi morala institucija na lastno pobudo preučiti, ali je ta oseba upravičena do dostopa v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001.

VII   NADALJNJA UPORABA OSEBNIH PODATKOV IZ JAVNIH DOKUMENTOV

| 68. | Še eno vprašanje, o katerem bi bilo treba razmisliti in ga morebiti razjasniti v predlogu Komisije, je nadaljnja uporaba osebnih podatkov iz javnih dokumentov. Drži, da se pri odobritvi dostopa do dokumentov lahko za uporabo osebnih podatkov iz teh dokumentov uporabljajo veljavni predpisi o varstvu osebnih podatkov in zlasti Uredba (ES) št. 45/2001 ter nacionalna zakonodaja, ki izvaja Direktivo 95/46/ES. Ponovna uporaba, razširjanje in nadaljnja obdelava navedenih osebnih podatkov s strani prosilca ali institucij, ki odobrijo dostop, ali tretjih strani, ki imajo dostop do dokumenta, bi morali biti opravljeni v okviru zakonodaje o varstvu podatkov, ki se uporablja. |
| --- | --- |

68.

Še eno vprašanje, o katerem bi bilo treba razmisliti in ga morebiti razjasniti v predlogu Komisije, je nadaljnja uporaba osebnih podatkov iz javnih dokumentov. Drži, da se pri odobritvi dostopa do dokumentov lahko za uporabo osebnih podatkov iz teh dokumentov uporabljajo veljavni predpisi o varstvu osebnih podatkov in zlasti Uredba (ES) št. 45/2001 ter nacionalna zakonodaja, ki izvaja Direktivo 95/46/ES. Ponovna uporaba, razširjanje in nadaljnja obdelava navedenih osebnih podatkov s strani prosilca ali institucij, ki odobrijo dostop, ali tretjih strani, ki imajo dostop do dokumenta, bi morali biti opravljeni v okviru zakonodaje o varstvu podatkov, ki se uporablja.

| 69. | Če se na primer seznam imen in kontaktnih podatkov javnih uradnikov razkrije na podlagi zahteve za dostop, se ta seznam ne sme uporabiti za usmeritev tržne kampanje zoper zadevne uradnike ali za oblikovanje njihovih profilov, razen če je to v skladu z zakonodajo o varstvu podatkov, ki se uporablja. |
| --- | --- |

69.

Če se na primer seznam imen in kontaktnih podatkov javnih uradnikov razkrije na podlagi zahteve za dostop, se ta seznam ne sme uporabiti za usmeritev tržne kampanje zoper zadevne uradnike ali za oblikovanje njihovih profilov, razen če je to v skladu z zakonodajo o varstvu podatkov, ki se uporablja.

| 70. | Zato je priporočljivo, da zakonodajalec uporabi to priložnost za poudarek tega razmerja. Ta pristop bi bil v skladu z izbiro zakonodajalca v Direktivi 2003/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o ponovni uporabi informacij javnega sektorja. Res je, da je v navedeni direktivi popolna skladnost z načeli zaščite osebnih podatkov v skladu z Direktivo 95/46/ES eden izmed izrecno navedenih pogojev za ponovno uporabo informacij javnega sektorja (28). |
| --- | --- |

70.

Zato je priporočljivo, da zakonodajalec uporabi to priložnost za poudarek tega razmerja. Ta pristop bi bil v skladu z izbiro zakonodajalca v Direktivi 2003/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o ponovni uporabi informacij javnega sektorja. Res je, da je v navedeni direktivi popolna skladnost z načeli zaščite osebnih podatkov v skladu z Direktivo 95/46/ES eden izmed izrecno navedenih pogojev za ponovno uporabo informacij javnega sektorja (28).

| 71. | S tega stališča ENVP predlaga uvedbo uvodne izjave, ki navaja, „da se pri odobritvi dostopa do dokumentov lahko za uporabo osebnih podatkov iz teh dokumentov uporabljajo veljavni predpisi o varstvu osebnih podatkov in zlasti nacionalna zakonodaja, ki izvaja Direktivo 95/46/ES“. |
| --- | --- |

71.

S tega stališča ENVP predlaga uvedbo uvodne izjave, ki navaja, „da se pri odobritvi dostopa do dokumentov lahko za uporabo osebnih podatkov iz teh dokumentov uporabljajo veljavni predpisi o varstvu osebnih podatkov in zlasti nacionalna zakonodaja, ki izvaja Direktivo 95/46/ES“.

VIII.   SKLEP

| 72. | Pozornost ENVP je zlasti pritegnilo dejstvo, da predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije vsebuje določbo, ki ureja občutljivo razmerje med dostopom do dokumentov ter pravico do zasebnosti in pravico do varstva osebnih podatkov (predlagani člen 4(5)). S tem mnenjem je izražena določena mera podpore razlogom za zamenjavo sedanjega člena 4(1)(b) z novo določbo, vendar se ne podpira same določbe. |
| --- | --- |

72.

Pozornost ENVP je zlasti pritegnilo dejstvo, da predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije vsebuje določbo, ki ureja občutljivo razmerje med dostopom do dokumentov ter pravico do zasebnosti in pravico do varstva osebnih podatkov (predlagani člen 4(5)). S tem mnenjem je izražena določena mera podpore razlogom za zamenjavo sedanjega člena 4(1)(b) z novo določbo, vendar se ne podpira same določbe.

| 73. | Ta določba se kritizira iz naslednjih razlogov:






  1. | ENVP ni prepričan, da je sedaj, ko Sodišče še obravnava pritožbo, ustrezen trenutek za spremembe. V tej pritožbi se obravnavajo temeljna vprašanja. |
| --- | --- | --- |

73.

Ta določba se kritizira iz naslednjih razlogov:

1.

ENVP ni prepričan, da je sedaj, ko Sodišče še obravnava pritožbo, ustrezen trenutek za spremembe. V tej pritožbi se obravnavajo temeljna vprašanja.

| 2. | Predlog ne zagotavlja ustrezne rešitve. Vsebuje splošno pravilo (drugi stavek člena 4(5)), ki:






  — | ne upošteva sodbe Sodišča prve stopnje v zadevi Bavarian Lager, |
| --- | --- | --- |

2.

Predlog ne zagotavlja ustrezne rešitve. Vsebuje splošno pravilo (drugi stavek člena 4(5)), ki:

—

ne upošteva sodbe Sodišča prve stopnje v zadevi Bavarian Lager,

| — | ne izpolnjuje potrebe po ustreznem razmerju med zadevnimi temeljnimi pravicami, |
| --- | --- |

—

ne izpolnjuje potrebe po ustreznem razmerju med zadevnimi temeljnimi pravicami,

| — | je neizvedljivo, ker se sklicuje na zakonodajo ES o varstvu podatkov, ki ne zagotavlja jasnega odgovora, kdaj je treba sprejeti odločitev o dostopu javnosti. |
| --- | --- |

—

je neizvedljivo, ker se sklicuje na zakonodajo ES o varstvu podatkov, ki ne zagotavlja jasnega odgovora, kdaj je treba sprejeti odločitev o dostopu javnosti.

| 3. | Vsebuje posebno pravilo (prvi stavek člena 4(5)), ki je načeloma dobro opredeljeno, vendar pa je njegovo področje uporabe preveč omejeno. |
| --- | --- |

3.

Vsebuje posebno pravilo (prvi stavek člena 4(5)), ki je načeloma dobro opredeljeno, vendar pa je njegovo področje uporabe preveč omejeno.

| 74. | ENVP kot prispevek k razpravi predlaga naslednjo izjemo glede dostopa javnosti do osebnih podatkov:






  1. | Osebni podatki se ne razkrijejo, če bi takšno razkritje ogrozilo zasebnost ali integriteto zadevne osebe. Do takšne grožnje ne pride:







  (a) | če se podatki nanašajo le na poklicne dejavnosti zadevne osebe, razen če obstaja razlog za domnevo – odvisno od posebnih okoliščin –, da bi razkritje negativno vplivalo na to osebo; |
| --- | --- | --- | --- |

74.

ENVP kot prispevek k razpravi predlaga naslednjo izjemo glede dostopa javnosti do osebnih podatkov:

1.

Osebni podatki se ne razkrijejo, če bi takšno razkritje ogrozilo zasebnost ali integriteto zadevne osebe. Do takšne grožnje ne pride:

(a)

če se podatki nanašajo le na poklicne dejavnosti zadevne osebe, razen če obstaja razlog za domnevo – odvisno od posebnih okoliščin –, da bi razkritje negativno vplivalo na to osebo;

| (b) | če se podatki nanašajo le na javno osebo, razen če obstaja razlog za domnevo – odvisno od posebnih okoliščin –, da bi razkritje negativno vplivalo na to osebo ali njene sorodnike; |
| --- | --- |

(b)

če se podatki nanašajo le na javno osebo, razen če obstaja razlog za domnevo – odvisno od posebnih okoliščin –, da bi razkritje negativno vplivalo na to osebo ali njene sorodnike;

| (c) | če so bili podatki že objavljeni s privolitvijo zadevne osebe. |
| --- | --- |

(c)

če so bili podatki že objavljeni s privolitvijo zadevne osebe.

| 2. | Osebni podatki se kljub temu razkrijejo, če prevlada javni interes za razkritje. V teh primerih institucija ali organ javni interes točno opredeli. Navede razloge, zakaj v določenem primeru prevlada javni interes nad interesi zadevne osebe. |
| --- | --- |

2.

Osebni podatki se kljub temu razkrijejo, če prevlada javni interes za razkritje. V teh primerih institucija ali organ javni interes točno opredeli. Navede razloge, zakaj v določenem primeru prevlada javni interes nad interesi zadevne osebe.

| 3. | Če institucija ali organ zavrne dostop do dokumenta na osnovi odstavka 1, preuči, ali je mogoče dovoliti delni dostop do dokumenta. |
| --- | --- |

3.

Če institucija ali organ zavrne dostop do dokumenta na osnovi odstavka 1, preuči, ali je mogoče dovoliti delni dostop do dokumenta.

| 75. | V mnenju je opredeljenih več drugih točk, kjer so potrebne pojasnitve uredbe o dostopu javnosti, predvsem pa njenega razmerja do določb Uredbe (ES) št. 45/2001. Pojasnitve se lahko navedejo v obliki uvodnih izjav ali morebiti zakonodajnih določb o naslednjih temah:






  (a) | koncept dokumenta, tako da se zagotovi najširša možna uporaba uredbe o dostopu javnosti; |
| --- | --- | --- |

75.

V mnenju je opredeljenih več drugih točk, kjer so potrebne pojasnitve uredbe o dostopu javnosti, predvsem pa njenega razmerja do določb Uredbe (ES) št. 45/2001. Pojasnitve se lahko navedejo v obliki uvodnih izjav ali morebiti zakonodajnih določb o naslednjih temah:

(a)

koncept dokumenta, tako da se zagotovi najširša možna uporaba uredbe o dostopu javnosti;

| (b) | interpretacija člena 8(b) Uredbe (ES) št. 45/2001 v okviru dostopa javnosti, tako da se zagotovi, da prosilcu za dostop javnosti ni treba dokazati potrebe po razkritju; |
| --- | --- |

(b)

interpretacija člena 8(b) Uredbe (ES) št. 45/2001 v okviru dostopa javnosti, tako da se zagotovi, da prosilcu za dostop javnosti ni treba dokazati potrebe po razkritju;

| (c) | razmerje med pravico dostopa javnosti do dokumentov ter pravico dostopa do lastnih osebnih podatkov v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001, tako da se zagotovi, da pravica dostopa javnosti do dokumentov ne posega v pravico dostopa do lastnih osebnih podatkov; |
| --- | --- |

(c)

razmerje med pravico dostopa javnosti do dokumentov ter pravico dostopa do lastnih osebnih podatkov v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001, tako da se zagotovi, da pravica dostopa javnosti do dokumentov ne posega v pravico dostopa do lastnih osebnih podatkov;

| (d) | obveznost institucije, da na lastno pobudo preuči, ali je ta oseba upravičena do dostopa v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001, ko oseba v okviru uredbe o dostopu javnosti zahteva dostop do podatkov, ki se nanjo nanašajo; |
| --- | --- |

(d)

obveznost institucije, da na lastno pobudo preuči, ali je ta oseba upravičena do dostopa v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001, ko oseba v okviru uredbe o dostopu javnosti zahteva dostop do podatkov, ki se nanjo nanašajo;

| (e) | nadaljnja uporaba osebnih podatkov iz javnih dokumentov, da bi zagotovili, da se za to nadaljnjo uporabo uporabljajo veljavni predpisi o varstvu osebnih podatkov. |
| --- | --- |

(e)

nadaljnja uporaba osebnih podatkov iz javnih dokumentov, da bi zagotovili, da se za to nadaljnjo uporabo uporabljajo veljavni predpisi o varstvu osebnih podatkov.

V Bruslju, 30. junija 2008

Peter HUSTINX

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

---

(1)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

1

(2)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

2

(3)  Dok. COM(2008) 229 konč.

3

(4)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

4

(5)  Zapisnik seje Komisije št. 1721 z dne 9. novembra 2005, točka 6; glej tudi dokumenta SEC(2005) 1300 in SEC(2005) 1301.

5

(6)  Uredba (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije v institucijah in organih Skupnosti (UL L 264, 25.9.2006, str. 13).

6

(7)  Sodba z dne 25. aprila 2007, zadeva T-264/04 WWF European Policy Programme proti Svetu, odstavek 61.

7

(8)  Sodba z dne 8. novembra 2007, Bavarian Lager proti Komisiji, T-194/04. Dva druga še nerešena primera obravnavata isto vprašanje.

8

(9)  Nerešena zadeva C-28/08 P, Komisija proti Bavarian Lager (UL C 79, str. 21).

9

(10)  Jasno je, da ima zakonodajalec pravico spremeniti besedilo zakonodajnega instrumenta. Tega ne spremeni dejstvo, da je interpretacija besedila predmet spora pred Sodiščem.

10

(11)  V zvezi s tem razmerjem glej spodnje točke 31–37.

11

(12)  Ker prenaša preizkus z Uredbe (ES) št. 1049/2001 na Uredbo (ES) št. 45/2001.

12

(13)  Mnenje št. 5/2001 o posebnem poročilu Evropskega varuha človekovih pravic za Evropski parlament na osnovi osnutka priporočila Evropske komisije v Pritožbi 713/98/IJH, 17. maja 2001, WP 44, dostopno na spletni strani Delovne skupine.

13

(14)  Člen 3(f) osnutka konvencije, ki se v Svetu Evrope trenutno dokončno oblikuje. Najnovejši osnutek je na voljo na naslednji povezavi:

14

http://assembly.coe.int/Main.asp?link=/Documents/WorkingDocs/Doc08/EDOC11631.htm

(15)  Člen 1 in uvodna izjava 4 uredbe; uvodna izjava 4 bo po spremembi uredbe v skladu s predlogom preštevilčena v uvodno izjavo 6.

15

(16)  Uvodna izjava 11 uredbe; uvodna izjava 11 bo po spremembi uredbe v skladu s predlogom preštevilčena v uvodno izjavo 17.

16

(17)  Odstavek 94 sodbe Sodišča prve stopnje v zadevi Bavarian Lager ter tam navedena sodna praksa.

17

(18)  Odstavek 107 sodbe Sodišča prve stopnje v zadevi Bavarian Lager, podrobneje razložen spodaj v točki 40.

18

(19)  Glej v tej povezavi zlasti sodbo Sodišča v zadevi Österreichischer Rundfunk.

19

(20)  Odstavek 98 sodbe.

20

(21)  Glej dokument ENVP o stanju v ozadju za podrobnejšo razlago člena 5.

21

(22)  Odstavek 107 sodbe Sodišča prva stopnje. Pomni: člen 8 Uredbe (ES) št. 45/2001 uvaja tudi druge obveznosti, vendar te ne predstavljajo težav v sedanjem kontekstu.

22

(23)  Glej zlasti odstavke 131, 132 in 137 sodbe.

23

(24)  Sodba Sodišča z dne 20. maja 2003, Rechnungshof (C-465/00) proti Österreichischer Rundfunk in drugi in Christa Neukomm (C-138/01) in Joseph Lauermann (C-139/01) proti Österreichischer Rundfunk. Združene zadeve C-465/00, C-138/01 in C-139/01, ZOdl 2003 str. I-4989.

24

(25)  Glej odstavek 107 sodbe Sodišča prve stopnje.

25

(26)  Odstavka 107 in 108 sodbe Sodišča prve stopnje.

26

(27)  Glej vlogo Komisije v zadevi C-28/08 P, omenjeni v opombi 7.

27

(28)  Glej uvodno izjavo 21 in člen 1(4) Direktive 2003/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o ponovni uporabi informacij javnega sektorja (UL L 345, 31.12.2003, str. 90).

28

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 7.1.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 2/18 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 2/18

---

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(Besedilo velja za EGP)

(2009/C 2/04)

| Datum sprejetja odločitve | 8.10.2008 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 679/07 |
| Država članica | Francija |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Soutien de l'Agence de l'innovation industrielle en faveur du programme «DEFI COMPOSITE» |
| Pravna podlaga | Régime N 121/06 |
| Vrsta ukrepa | Individualna pomoč |
| Cilj | Raziskave in razvoj |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva, povratna sredstva |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči: 63,638 mio EUR |
| Intenzivnost | 50 % |
| Trajanje | 4 leta |
| Gospodarski sektorji | Predelovalna industrija |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | OSEO Innovation |
| 27-31, Av. du Général Leclerc |
| F-94710 Maisons-Alfort Cedex |

Datum sprejetja odločitve

8.10.2008

Št. pomoči

N 679/07

Država članica

Francija

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Soutien de l'Agence de l'innovation industrielle en faveur du programme «DEFI COMPOSITE»

Pravna podlaga

Régime N 121/06

Vrsta ukrepa

Individualna pomoč

Cilj

Raziskave in razvoj

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva, povratna sredstva

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči: 63,638 mio EUR

Intenzivnost

50 %

Trajanje

4 leta

Gospodarski sektorji

Predelovalna industrija

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

OSEO Innovation

27-31, Av. du Général Leclerc

F-94710 Maisons-Alfort Cedex

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 5.11.2008 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 234/08 |
| Država članica | Švedska |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Stöd för investeringar i solvärme |
| Pravna podlaga | Förordning om stöd för investeringar i solvärme; Förordning (1988:764) om statligt stöd till näringslivet |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Varstvo okolja |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči: 15,5 mio SEK |
| Intenzivnost | 60 % |
| Trajanje | 1.7.2008-30.6.2013 |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Boverket Box 534 |
| S-371 23 Karlskrona |

Datum sprejetja odločitve

5.11.2008

Št. pomoči

N 234/08

Država članica

Švedska

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Stöd för investeringar i solvärme

Pravna podlaga

Förordning om stöd för investeringar i solvärme; Förordning (1988:764) om statligt stöd till näringslivet

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Varstvo okolja

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči: 15,5 mio SEK

Intenzivnost

60 %

Trajanje

1.7.2008-30.6.2013

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Boverket Box 534

S-371 23 Karlskrona

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 18.11.2008 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 256/08 |
| Država članica | Nemčija |
| Regija | Brandenburg |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Richtlinie des Ministeriums für Wirtschaft zur Förderung von Forschung und Entwicklungsvorhaben im Land Brandenburg — Große Richtlinie |
| Pravna podlaga | Richtlinie des Ministeriums für Wirtschaft zur Förderung von Forschung und Entwicklungsvorhaben im Land Brandenburg — Große Richtlinie |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Raziskave in razvoj, inovacije |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki: 11,66 mio EUR
  Skupni znesek načrtovane pomoči: 70 mio EUR |
| Intenzivnost | 80 % |
| Trajanje | 2008-31.12.2013 |
| Gospodarski sektorji | — |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Investitionsbank des Landes Brandenburg (ILB) |
| Steinstraße 104-106 |
| D-14480 Potsdam |

Datum sprejetja odločitve

18.11.2008

Št. pomoči

N 256/08

Država članica

Nemčija

Regija

Brandenburg

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Richtlinie des Ministeriums für Wirtschaft zur Förderung von Forschung und Entwicklungsvorhaben im Land Brandenburg — Große Richtlinie

Pravna podlaga

Richtlinie des Ministeriums für Wirtschaft zur Förderung von Forschung und Entwicklungsvorhaben im Land Brandenburg — Große Richtlinie

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Raziskave in razvoj, inovacije

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Načrtovani letni izdatki: 11,66 mio EUR

Skupni znesek načrtovane pomoči: 70 mio EUR

Intenzivnost

80 %

Trajanje

2008-31.12.2013

Gospodarski sektorji

—

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Investitionsbank des Landes Brandenburg (ILB)

Steinstraße 104-106

D-14480 Potsdam

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 7.1.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 2/21 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 2/21

---

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(2009/C 2/05)

| Datum sprejetja odločitve | 26.11.2008 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | NN 47/04 ex N/344/A/1999 |
| Država članica | Nizozemska |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Programma Beheer |
| Pravna podlaga | De artikelen 2 en 4 van de Kaderwet LNV-subsidies, artikel 29, eerste lid, van de Wet agrarisch grondverkeer; Subsidieregeling natuurbeheer 2000 (SN) en Subsidieregeling agrarisch natuurbeheer (SAN) en de Wet Inrichting Landelijk gebied (WILG) |
| Vrsta ukrepa | Shema: okoljsko upravljanje – pomoč za naložbe, pomoč za nadomestila, pomoč za kmetijsko-okoljske in gozdarske ukrepe ter tehnična pomoč |
| Cilj | Ohranjanje, obnavljanje in vzdrževanje naravnih območij in tradicionalnih krajin |
| Oblika pomoči | Povračilo dejanskih stroškov dejavnosti in nadomestilo izpada dohodka zaradi kmetijsko-okoljskih ukrepov |
| Proračun | Od največ 28 milijonov EUR letno za leto 2000 do največ 58 milijonov EUR letno za leto 2013 |
| Intenzivnost | Največ 100 % dejanskih stroškov |
| Trajanje | 1.1.2000-31.12.2013 |
| Gospodarski sektorji | Lastniki zemljišč, kmetijstvo; primarna pridelava, gozdarstvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministerie van LNV |
| Postbus 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| NEDERLAND |

Datum sprejetja odločitve

26.11.2008

Št. pomoči

NN 47/04 ex N/344/A/1999

Država članica

Nizozemska

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Programma Beheer

Pravna podlaga

De artikelen 2 en 4 van de Kaderwet LNV-subsidies, artikel 29, eerste lid, van de Wet agrarisch grondverkeer; Subsidieregeling natuurbeheer 2000 (SN) en Subsidieregeling agrarisch natuurbeheer (SAN) en de Wet Inrichting Landelijk gebied (WILG)

Vrsta ukrepa

Shema: okoljsko upravljanje – pomoč za naložbe, pomoč za nadomestila, pomoč za kmetijsko-okoljske in gozdarske ukrepe ter tehnična pomoč

Cilj

Ohranjanje, obnavljanje in vzdrževanje naravnih območij in tradicionalnih krajin

Oblika pomoči

Povračilo dejanskih stroškov dejavnosti in nadomestilo izpada dohodka zaradi kmetijsko-okoljskih ukrepov

Proračun

Od največ 28 milijonov EUR letno za leto 2000 do največ 58 milijonov EUR letno za leto 2013

Intenzivnost

Največ 100 % dejanskih stroškov

Trajanje

1.1.2000-31.12.2013

Gospodarski sektorji

Lastniki zemljišč, kmetijstvo; primarna pridelava, gozdarstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministerie van LNV

Postbus 20401

2500 EK Den Haag

NEDERLAND

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 26.11.2008 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 14/07 |
| Država članica | Združeno kraljestvo |
| Regija | England |
| Naziv | Natural England Management Agreement Scheme |
| Pravna podlaga | Natural Environment § Rural Communities Act 2006; Countryside and Rights of Way Act 2000 (amended) |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Ohranitev in izboljšanje naravnega okolja |
| Oblika pomoči | Nepovratna sredstva |
| Proračun | 250 mio GBP |
| Intenzivnost | Največ 100 % |
| Trajanje | 2008-2013 |
| Gospodarski sektorji | Kmetijski sektor |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Natural England |
| Endcliffe |
| Deepdale Business Park |
| Ashford Road |
| Bakewell |
| Derbyshire |
| UNITED KINGDOM |

Datum sprejetja odločitve

26.11.2008

Št. pomoči

N 14/07

Država članica

Združeno kraljestvo

Regija

England

Naziv

Natural England Management Agreement Scheme

Pravna podlaga

Natural Environment § Rural Communities Act 2006; Countryside and Rights of Way Act 2000 (amended)

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Ohranitev in izboljšanje naravnega okolja

Oblika pomoči

Nepovratna sredstva

Proračun

250 mio GBP

Intenzivnost

Največ 100 %

Trajanje

2008-2013

Gospodarski sektorji

Kmetijski sektor

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Natural England

Endcliffe

Deepdale Business Park

Ashford Road

Bakewell

Derbyshire

UNITED KINGDOM

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 26.11.2008 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 380/08 |
| Država članica | Italija |
| Regija | Lombardia |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Aiuti al settore forestale — 10 000 ettari di boschi e sistemi verdi multifunzionali |
| Pravna podlaga | Legge regionale n. 27/2004 articolo 16; delibera di Giunta regionale n. 2513 dell'11 maggio 2006; delibera di Giunta regionale n. 3839 del 20 dicembre 2006 |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Izboljšati gozdove in ustvariti večnamenske zelene sisteme |
| Oblika pomoči | Neposredna subvencija |
| Proračun | 200 000 000 EUR |
| Intenzivnost | Največja intenzivnost je 100 % |
| Trajanje | Do 31.12.2013 |
| Gospodarski sektorji | Gozdarstvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Regione Lombardia — Direzione Generale Agricoltura |
| Via Pola 12/14 |
| 20124 Milano MI |
| ITALIA |

Datum sprejetja odločitve

26.11.2008

Št. pomoči

N 380/08

Država članica

Italija

Regija

Lombardia

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Aiuti al settore forestale — 10 000 ettari di boschi e sistemi verdi multifunzionali

Pravna podlaga

Legge regionale n. 27/2004 articolo 16; delibera di Giunta regionale n. 2513 dell'11 maggio 2006; delibera di Giunta regionale n. 3839 del 20 dicembre 2006

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Izboljšati gozdove in ustvariti večnamenske zelene sisteme

Oblika pomoči

Neposredna subvencija

Proračun

200 000 000 EUR

Intenzivnost

Največja intenzivnost je 100 %

Trajanje

Do 31.12.2013

Gospodarski sektorji

Gozdarstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Regione Lombardia — Direzione Generale Agricoltura

Via Pola 12/14

20124 Milano MI

ITALIA

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 7.1.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 2/23 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 2/23

---

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(2009/C 2/06)

| Datum sprejetja odločitve | 4.12.2008 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 645/07 |
| Država članica | Španija |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Proyecto de Orden APA de medidas urgentes para reparar los daños causados por inundaciones acaecidas por el desbordamiento del río Ebro en marzo y abril de 2007 |
| Pravna podlaga | Proyecto de Orden APA/2007, por la que se desarrolla el artículo 4 del Real Decreto-Ley no 3/2007, de 13 de abril, por el que se adoptan medidas urgentes para reparar los daños causados por las inundaciones producidas por desbordamientos en la cuenca del río Ebro durante la última semana del mes de marzo y la primera del mes de abril de 2007 |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Nadomestilo izgub zaradi izjemnih dogodkov |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva in davčne olajšave |
| Proračun | 2 287 535 EUR |
| Intenzivnost | Največ 80 % |
| Trajanje | Ad hoc |
| Gospodarski sektorji | Kmetijstvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Entidad Estatal de Seguros Agrarios |
| Ministerio de Agricultura |
| C/ Miguel Angel 23, 5a planta |
| 28010 Madrid |
| ESPAÑA |

Datum sprejetja odločitve

4.12.2008

Št. pomoči

N 645/07

Država članica

Španija

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Proyecto de Orden APA de medidas urgentes para reparar los daños causados por inundaciones acaecidas por el desbordamiento del río Ebro en marzo y abril de 2007

Pravna podlaga

Proyecto de Orden APA/2007, por la que se desarrolla el artículo 4 del Real Decreto-Ley no 3/2007, de 13 de abril, por el que se adoptan medidas urgentes para reparar los daños causados por las inundaciones producidas por desbordamientos en la cuenca del río Ebro durante la última semana del mes de marzo y la primera del mes de abril de 2007

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Nadomestilo izgub zaradi izjemnih dogodkov

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva in davčne olajšave

Proračun

2 287 535 EUR

Intenzivnost

Največ 80 %

Trajanje

Ad hoc

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Entidad Estatal de Seguros Agrarios

Ministerio de Agricultura

C/ Miguel Angel 23, 5a planta

28010 Madrid

ESPAÑA

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 4.12.2008 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 358/08 |
| Država članica | Nizozemska |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Garantstelling landbouwondernemingen |
| Pravna podlaga | Kaderwet LNV-subisdies en Regeling LNV-subsidies |
| Vrsta ukrepa | Jamstvo |
| Cilj | Ukrep se nanaša na splošno denarno pomoč kmetijskemu sektorju v obliki jamstva pri podpori vlaganja v obnovo, prevzem, vzdrževanje ali za napredek malih in srednje velikih kmetijskih podjetij |
| Oblika pomoči | Po plačilu premije jamstvo za 80 % posojila pri kmetijskih naložbah |
| Proračun | Dejanski zneski jamstev bodo znašali v povprečju do največ 3,6 mio EUR na leto |
| Intenzivnost | Splošno jamstvo: 3,33 %, jamstvo za mlade kmete: 5,83 %, dodatno jamstvo: 3,33 %, dodatno jamstvo za nepreferencialno posojilo: 3,15 % |
| Trajanje | 2009-2014 |
| Gospodarski sektorji | Kmetijstvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit |
| Postbus 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| NEDERLAND |

Datum sprejetja odločitve

4.12.2008

Št. pomoči

N 358/08

Država članica

Nizozemska

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Garantstelling landbouwondernemingen

Pravna podlaga

Kaderwet LNV-subisdies en Regeling LNV-subsidies

Vrsta ukrepa

Jamstvo

Cilj

Ukrep se nanaša na splošno denarno pomoč kmetijskemu sektorju v obliki jamstva pri podpori vlaganja v obnovo, prevzem, vzdrževanje ali za napredek malih in srednje velikih kmetijskih podjetij

Oblika pomoči

Po plačilu premije jamstvo za 80 % posojila pri kmetijskih naložbah

Proračun

Dejanski zneski jamstev bodo znašali v povprečju do največ 3,6 mio EUR na leto

Intenzivnost

Splošno jamstvo: 3,33 %, jamstvo za mlade kmete: 5,83 %, dodatno jamstvo: 3,33 %, dodatno jamstvo za nepreferencialno posojilo: 3,15 %

Trajanje

2009-2014

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

Postbus 20401

2500 EK Den Haag

NEDERLAND

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 7.1.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 2/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 2/25

---

Obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih glavnih refinančnih operacijah (1):

2,5 % 1. januarja 2009

Menjalni tečaji eura (2)

6. januarja 2009

(2009/C 2/07)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,3332 |
| JPY | japonski jen | 125,84 |
| DKK | danska krona | 7,4530 |
| GBP | funt šterling | 0,91760 |
| SEK | švedska krona | 10,5675 |
| CHF | švicarski frank | 1,5018 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 9,3850 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 26,410 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 266,67 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7070 |
| PLN | poljski zlot | 4,0200 |
| RON | romunski leu | 4,0675 |
| TRY | turška lira | 2,0256 |
| AUD | avstralski dolar | 1,8727 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5850 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,3369 |
| NZD | novozelandski dolar | 2,2700 |
| SGD | singapurski dolar | 1,9719 |
| KRW | južnokorejski won | 1 753,58 |
| ZAR | južnoafriški rand | 12,4521 |
| CNY | kitajski juan | 9,1138 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,2835 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 665,20 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6789 |
| PHP | filipinski peso | 62,570 |
| RUB | ruski rubelj | 38,8859 |
| THB | tajski bat | 46,755 |
| BRL | brazilski real | 2,9517 |
| MXN | mehiški peso | 17,7949 |
| INR | indijska rupija | 64,8270 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,3332

JPY

japonski jen

125,84

DKK

danska krona

7,4530

GBP

funt šterling

0,91760

SEK

švedska krona

10,5675

CHF

švicarski frank

1,5018

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

9,3850

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

26,410

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

266,67

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7070

PLN

poljski zlot

4,0200

RON

romunski leu

4,0675

TRY

turška lira

2,0256

AUD

avstralski dolar

1,8727

CAD

kanadski dolar

1,5850

HKD

hongkonški dolar

10,3369

NZD

novozelandski dolar

2,2700

SGD

singapurski dolar

1,9719

KRW

južnokorejski won

1 753,58

ZAR

južnoafriški rand

12,4521

CNY

kitajski juan

9,1138

HRK

hrvaška kuna

7,2835

IDR

indonezijska rupija

14 665,20

MYR

malezijski ringit

4,6789

PHP

filipinski peso

62,570

RUB

ruski rubelj

38,8859

THB

tajski bat

46,755

BRL

brazilski real

2,9517

MXN

mehiški peso

17,7949

INR

indijska rupija

64,8270

---

(1)

Stopnja, ki je bila uporabljena v zadnji operaciji, izvedeni pred navedenim dnevom. V primeru razpisa z variabilno obrestno stopnjo je obrestna stopnja mejna stopnja.

(2)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

7.1.2009

| 7.1.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 2/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 2/s3

---

OPOMBA BRALCU

Institucije so se odločile, da v svojih besedilih ne bodo več navajale zadnje spremembe navedenih besedil.

Če ni navedeno drugače, se akti iz objavljenih besedil sklicujejo na akte v trenutno veljavni različici.

---