# Europeiska unionens C 2/2009

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 2 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 52 årgången7 januari 2009 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 2

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

52 årgången7 januari 2009

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | YTTRANDEN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 002/01 | Kommissionens yttrande av den 22 december 2008 om planerna för deponering av radioaktivt avfall från forskningsreaktorn JULES HOROWITZ och lagret MAGENTA för klyvbara material, som båda är belägna på Cadarache-området i Frankrike, i enlighet med artikel 37 i Euratomfördraget | 1 |
| | Europeiska datatillsynsmannen |
| 2009/C 002/02 | Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett flerårigt gemenskapsprogram för att skydda barn som använder Internet och annan kommunikationsteknik | 2 |
| 2009/C 002/03 | Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar | 7 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Kommissionen

2009/C 002/01

Kommissionens yttrande av den 22 december 2008 om planerna för deponering av radioaktivt avfall från forskningsreaktorn JULES HOROWITZ och lagret MAGENTA för klyvbara material, som båda är belägna på Cadarache-området i Frankrike, i enlighet med artikel 37 i Euratomfördraget

1

Europeiska datatillsynsmannen

2009/C 002/02

Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett flerårigt gemenskapsprogram för att skydda barn som använder Internet och annan kommunikationsteknik

2

2009/C 002/03

Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar

7

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 002/04 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  ) | 18 |
| 2009/C 002/05 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar | 21 |
| 2009/C 002/06 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar | 23 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2009/C 002/04

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  )

1

18

2009/C 002/05

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

21

2009/C 002/06

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

23

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 002/07 | Räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner: 2,5 % den 1 januari 2009 – Eurons växelkurs | 25 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2009/C 002/07

Räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner: 2,5 % den 1 januari 2009 – Eurons växelkurs

25

| | |
| --- | --- |
| 2009/C 002/08 | Not till läsaren(se omslagets tredje sida) | s3 |

2009/C 002/08

Not till läsaren(se omslagets tredje sida)

Not till läsaren

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Kommissionen

| 7.1.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 2/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 2/1

---

KOMMISSIONENS YTTRANDE

av den 22 december 2008

om planerna för deponering av radioaktivt avfall från forskningsreaktorn JULES HOROWITZ och lagret MAGENTA för klyvbara material, som båda är belägna på Cadarache-området i Frankrike, i enlighet med artikel 37 i Euratomfördraget

(Endast den franska texten är giltig)

(2009/C 2/01)

Den 29 april 2008 mottog Europeiska kommissionen från Frankrikes regering, i enlighet med artikel 37 i Euratomfördraget, allmänna upplysningar om planerna för deponering av radioaktivt avfall från forskningsreaktorn JULES HOROWITZ och lagret MAGENTA för klyvbara material. Anläggningarna befinner sig på Cadarache-området.

På grundval av dessa upplysningar och den kompletterande information som företrädare för Frankrikes regering gav vid expertgruppens möte den 15 och 16 september 2008 har kommissionen avgett följande yttrande:

| 1. | Avståndet mellan de båda anläggningarna och närmaste angränsande medlemsstat, i det här fallet Italien, är ungefär 110 km, medan det till Spanien är 230 km. |
| --- | --- |

1.

Avståndet mellan de båda anläggningarna och närmaste angränsande medlemsstat, i det här fallet Italien, är ungefär 110 km, medan det till Spanien är 230 km.

| 2. | Under normala förhållanden kommer flytande och gasformiga radioaktiva utsläpp från de båda anläggningarna inte att leda till någon exponering som kan påverka hälsan hos befolkningen i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

2.

Under normala förhållanden kommer flytande och gasformiga radioaktiva utsläpp från de båda anläggningarna inte att leda till någon exponering som kan påverka hälsan hos befolkningen i en annan medlemsstat.

| 3. | Fast radioaktivt avfall från de båda anläggningarna kommer tillfälligt att lagras på plats innan det transporteras till en avfallsanläggning som godkänts av den franska regeringen. Utbränt kärnbränsle från forskningsreaktorn kommer tillfälligt att lagras på plats innan det transporteras till upparbetningsanläggningen i La Hague. |
| --- | --- |

3.

Fast radioaktivt avfall från de båda anläggningarna kommer tillfälligt att lagras på plats innan det transporteras till en avfallsanläggning som godkänts av den franska regeringen. Utbränt kärnbränsle från forskningsreaktorn kommer tillfälligt att lagras på plats innan det transporteras till upparbetningsanläggningen i La Hague.

| 4. | Skulle oplanerade radioaktiva utsläpp ske från någon av anläggningarna till följd av olyckor av den art och omfattning som behandlas i de allmänna upplysningarna, torde de doser som befolkningen i en annan medlemsstat utsätts för inte påverka hälsan. |
| --- | --- |

4.

Skulle oplanerade radioaktiva utsläpp ske från någon av anläggningarna till följd av olyckor av den art och omfattning som behandlas i de allmänna upplysningarna, torde de doser som befolkningen i en annan medlemsstat utsätts för inte påverka hälsan.

SAMMANFATTNINGSVIS anser kommissionen att genomförandet av planerna för deponering av radioaktivt avfall av alla slag från antingen forskningsreaktorn JULES HOROWITZ eller lagret MAGENTA för klyvbara material, som båda är belägna på Cadarache-området i Frankrike, inte torde medföra radioaktiv kontaminering av mark, luft eller vatten i en annan medlemsstat, vare sig under normala driftsförhållanden eller i händelse av en olycka av den art och omfattning som avses i de allmänna upplysningarna.

---

Europeiska datatillsynsmannen

| 7.1.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 2/2 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 2/2

---

Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett flerårigt gemenskapsprogram för att skydda barn som använder Internet och annan kommunikationsteknik

(2009/C 2/02)

EUROPEISKA DATATILLSYNSMANNEN HAR ANTAGIT DETTA YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 286,

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 8,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (1),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (2), särskilt artikel 41, och

med beaktande av den begäran om ett yttrande i enlighet med artikel 28.2 i förordning (EG) nr 45/2001 som datatillsynsmannen den 4 mars 2008 mottog från Europeiska kommissionen.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE:

I   INLEDNING

Samråd med datatillsynsmannen

| 1. | Den 4 mars 2008 översände kommissionen förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett flerårigt gemenskapsprogram för att skydda barn som använder Internet och annan kommunikationsteknik (nedan kallat förslaget) till Europeiska datatillsynsmannen för samråd i enlighet med artikel 28.2 i förordning (EG) nr 45/2001. Detta samråd bör uttryckligen nämnas i ingressen till beslutet. |
| --- | --- |

1.

Den 4 mars 2008 översände kommissionen förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett flerårigt gemenskapsprogram för att skydda barn som använder Internet och annan kommunikationsteknik (nedan kallat förslaget) till Europeiska datatillsynsmannen för samråd i enlighet med artikel 28.2 i förordning (EG) nr 45/2001. Detta samråd bör uttryckligen nämnas i ingressen till beslutet.

Förslaget i sitt sammanhang

| 2. | Det nya fleråriga programmet (nedan kallat programmet) läggs fram som en fortsättning på handlingsplanen för ett säkrare Internet (1999–2004) och programmet ”Safer Internet plus” (2005–2008). |
| --- | --- |

2.

Det nya fleråriga programmet (nedan kallat programmet) läggs fram som en fortsättning på handlingsplanen för ett säkrare Internet (1999–2004) och programmet ”Safer Internet plus” (2005–2008).

| 3. | Fyra inriktningar definieras:






  — | att minska det olagliga innehållet och bekämpa skadligt beteende online, |
| --- | --- | --- |

3.

Fyra inriktningar definieras:

—

att minska det olagliga innehållet och bekämpa skadligt beteende online,

| — | att främja en säkrare online-miljö, |
| --- | --- |

—

att främja en säkrare online-miljö,

| — | att öka medvetenheten hos allmänheten, |
| --- | --- |

—

att öka medvetenheten hos allmänheten,

| — | att inrätta en kunskapsdatabas. |
| --- | --- |

—

att inrätta en kunskapsdatabas.

| 4. | Programmet uppges vara förenligt med gemenskapens berörda politik, program och insatser, som det ska komplettera. Med tanke på det nuvarande antalet regleringsåtgärder för att skydda barn i samband med ny teknik är detta program mer inriktat på åtgärder än på reglering. Tyngdpunkten ligger på de planerade initiativens effektivitet och ändamålsenlighet och anpassning till framväxten av ny teknik. Man räknar i detta sammanhang med att utbytet av information och bästa praxis ska öka. |
| --- | --- |

4.

Programmet uppges vara förenligt med gemenskapens berörda politik, program och insatser, som det ska komplettera. Med tanke på det nuvarande antalet regleringsåtgärder för att skydda barn i samband med ny teknik är detta program mer inriktat på åtgärder än på reglering. Tyngdpunkten ligger på de planerade initiativens effektivitet och ändamålsenlighet och anpassning till framväxten av ny teknik. Man räknar i detta sammanhang med att utbytet av information och bästa praxis ska öka.

| 5. | Eftersom programmet är ett raminstrument går man inte närmare in på de åtgärder som ska vidtas, men lämnar utrymme för inbjudningar att lämna förslag och anbudsförfaranden avseende de fyra fastställda inriktningarna. |
| --- | --- |

5.

Eftersom programmet är ett raminstrument går man inte närmare in på de åtgärder som ska vidtas, men lämnar utrymme för inbjudningar att lämna förslag och anbudsförfaranden avseende de fyra fastställda inriktningarna.

Yttrandets fokus

| 6. | Programmets allmänna inriktningar behandlar skyddet av barn som använder Internet och annan kommunikationsteknik utan särskild tonvikt på integritetsaspekterna (3). Datatillsynsmannen stöder helt och hållet förslagets syfte men vill i detta yttrande lyfta fram dessa integritetsaspekter. |
| --- | --- |

6.

Programmets allmänna inriktningar behandlar skyddet av barn som använder Internet och annan kommunikationsteknik utan särskild tonvikt på integritetsaspekterna (3). Datatillsynsmannen stöder helt och hållet förslagets syfte men vill i detta yttrande lyfta fram dessa integritetsaspekter.

| 7. | Datatillsynsmannen anser det vara viktigt att de planerade initiativen är förenliga med det gällande regelverket såsom det anförs i förslaget (4), särskilt direktiv 2000/31 om elektronisk handel, direktiv 2002/58 om integritet och elektronisk kommunikation och direktiv 95/46 om skyddet av uppgifter (5). |
| --- | --- |

7.

Datatillsynsmannen anser det vara viktigt att de planerade initiativen är förenliga med det gällande regelverket såsom det anförs i förslaget (4), särskilt direktiv 2000/31 om elektronisk handel, direktiv 2002/58 om integritet och elektronisk kommunikation och direktiv 95/46 om skyddet av uppgifter (5).

| 8. | Skyddet av personuppgifter bör beaktas med avseende på de olika aspekter och aktörer som ska ingår i programmet: Huvudsyftet är naturligtvis att skydda barns personuppgifter, men detta är inte det enda syftet. Även personuppgifter avseende personer och innehåll som övervakas för att skydda barn bör beaktas. |
| --- | --- |

8.

Skyddet av personuppgifter bör beaktas med avseende på de olika aspekter och aktörer som ska ingår i programmet: Huvudsyftet är naturligtvis att skydda barns personuppgifter, men detta är inte det enda syftet. Även personuppgifter avseende personer och innehåll som övervakas för att skydda barn bör beaktas.

| 9. | Dessa frågor kommer att tas upp på följande sätt i detta yttrande:






  — | i avsnitt II diskuteras kopplingen mellan uppgiftsskydd och barns säkerhet med betoning på att skyddet av barns uppgifter är ett nödvändigt steg mot ökad säkerhet och förhindrande av missbruk, |
| --- | --- | --- |

9.

Dessa frågor kommer att tas upp på följande sätt i detta yttrande:

—

i avsnitt II diskuteras kopplingen mellan uppgiftsskydd och barns säkerhet med betoning på att skyddet av barns uppgifter är ett nödvändigt steg mot ökad säkerhet och förhindrande av missbruk,

| — | i avsnitt III i yttrandet betonas att behandlingen av personuppgifter är en oskiljaktig del av rapportering, filtrering eller blockering av misstänkt innehåll eller misstänkta personer på Internet:






  — | först utreds frågan om rapportering av misstänkta personer eller sakförhållanden ur ett uppgiftsskyddsperspektiv, |
| --- | --- | --- |

—

i avsnitt III i yttrandet betonas att behandlingen av personuppgifter är en oskiljaktig del av rapportering, filtrering eller blockering av misstänkt innehåll eller misstänkta personer på Internet:

—

först utreds frågan om rapportering av misstänkta personer eller sakförhållanden ur ett uppgiftsskyddsperspektiv,

| — | därefter belyses de tekniska verktygens roll, |
| --- | --- |

—

därefter belyses de tekniska verktygens roll,

| — | slutligen diskuteras branschens ansvar i fråga om dess kontroll över användarnas uppgifter och uppgifter om innehåll. |
| --- | --- |

—

slutligen diskuteras branschens ansvar i fråga om dess kontroll över användarnas uppgifter och uppgifter om innehåll.

II   BEHANDLING AV PERSONUPPGIFTER OCH BARNENS SÄKERHET

| 10. | Europeiska datatillsynsmannen stöder helt och hållet programmet och de riktlinjer som anges för att förbättra skyddet av barn på nätet. Särskilt gäller att en minskning av det olagliga eller skadliga innehållet och en ökad medvetenhet hos barn och andra aktörer är avgörande åtgärder som bör vidareutvecklas. |
| --- | --- |

10.

Europeiska datatillsynsmannen stöder helt och hållet programmet och de riktlinjer som anges för att förbättra skyddet av barn på nätet. Särskilt gäller att en minskning av det olagliga eller skadliga innehållet och en ökad medvetenhet hos barn och andra aktörer är avgörande åtgärder som bör vidareutvecklas.

| 11. | Datatillsynsmannen vill erinra om att ett lämpligt skydd av den personliga information om barn är en viktig första åtgärd för att sörja för säkerhet när på nätet. Detta samband mellan barns integritet och säkerhet framhålls uttryckligen i ministerkommitténs uttalande nyligen om skyddet av barns värdighet, säkerhet och integritet när de använder Internet (6). I uttalandet erinras om att barn har rätt till värdighet, särskilt skydd och den omsorg som krävs för deras välbefinnande liksom ”skydd mot alla former av diskriminering eller godtycklig eller olaglig inblandning i sina privatliv och mot alla olagliga angrepp mot deras heder eller rykte”. |
| --- | --- |

11.

Datatillsynsmannen vill erinra om att ett lämpligt skydd av den personliga information om barn är en viktig första åtgärd för att sörja för säkerhet när på nätet. Detta samband mellan barns integritet och säkerhet framhålls uttryckligen i ministerkommitténs uttalande nyligen om skyddet av barns värdighet, säkerhet och integritet när de använder Internet (6). I uttalandet erinras om att barn har rätt till värdighet, särskilt skydd och den omsorg som krävs för deras välbefinnande liksom ”skydd mot alla former av diskriminering eller godtycklig eller olaglig inblandning i sina privatliv och mot alla olagliga angrepp mot deras heder eller rykte”.

| 12. | Som exempel på risker när det gäller att skydda barns integritet nämns i uttalandet möjligheten att spåra barns aktiviteter, vilket kan medföra risker för att de blir föremål för brottslig verksamhet som till exempel sexuell antastning eller annan olaglig verksamhet. Profilering och lagring av personuppgifter om barns aktiviteter uppges också medföra risk för missbruk i t.ex. kommersiellt syfte eller genom utbildningsanstalters och framtida arbetsgivares sökningar. I uttalandet krävs därför att innehåll och spår som härrör från barn på nätet ska avlägsnas eller raderas efter rimligt kort tid och att information riktad till barn ska tas fram och främjas, särskilt information om kompetent användning av verktyg som ger tillgång till information, utveckling av förmågan till kritisk analys av innehåll och inhämtning av tillräckliga kommunikationskunskaper. |
| --- | --- |

12.

Som exempel på risker när det gäller att skydda barns integritet nämns i uttalandet möjligheten att spåra barns aktiviteter, vilket kan medföra risker för att de blir föremål för brottslig verksamhet som till exempel sexuell antastning eller annan olaglig verksamhet. Profilering och lagring av personuppgifter om barns aktiviteter uppges också medföra risk för missbruk i t.ex. kommersiellt syfte eller genom utbildningsanstalters och framtida arbetsgivares sökningar. I uttalandet krävs därför att innehåll och spår som härrör från barn på nätet ska avlägsnas eller raderas efter rimligt kort tid och att information riktad till barn ska tas fram och främjas, särskilt information om kompetent användning av verktyg som ger tillgång till information, utveckling av förmågan till kritisk analys av innehåll och inhämtning av tillräckliga kommunikationskunskaper.

| 13. | Europeiska datatillsynsmannen stöder dessa slutsatser. Han anser i synnerhet att det är viktigt att öka barnets medvetenhet om riskerna i samband med att man spontant tillhandahåller sådana personuppgifter som verkligt namn, ålder och bostadsort. |
| --- | --- |

13.

Europeiska datatillsynsmannen stöder dessa slutsatser. Han anser i synnerhet att det är viktigt att öka barnets medvetenhet om riskerna i samband med att man spontant tillhandahåller sådana personuppgifter som verkligt namn, ålder och bostadsort.

| 14. | Punkt 3 i de åtgärder (7) som föreslås i det fleråriga programmet är särskilt avsedda att ”öka medvetenheten hos allmänheten” genom åtgärder som riktar sig till barn, föräldrar, vårdnadshavare och lärare och rör möjligheter och risker i samband med användningen av onlineteknik samt ”hur man kan ta sig fram säkert på Internet”. Bland de metoder som nämns i förslaget är spridningen av lämplig information och tillhandahållandet av kontaktpunkter där föräldrar och barn kan få svar på frågor om hur man sörjer för sin säkerhet på nätet två användbara verktyg som uttryckligen bör omfatta denna dimension av skyddet av barns personuppgifter. |
| --- | --- |

14.

Punkt 3 i de åtgärder (7) som föreslås i det fleråriga programmet är särskilt avsedda att ”öka medvetenheten hos allmänheten” genom åtgärder som riktar sig till barn, föräldrar, vårdnadshavare och lärare och rör möjligheter och risker i samband med användningen av onlineteknik samt ”hur man kan ta sig fram säkert på Internet”. Bland de metoder som nämns i förslaget är spridningen av lämplig information och tillhandahållandet av kontaktpunkter där föräldrar och barn kan få svar på frågor om hur man sörjer för sin säkerhet på nätet två användbara verktyg som uttryckligen bör omfatta denna dimension av skyddet av barns personuppgifter.

| 15. | Europeiska datatillsynsmannen vill betona att dataskyddsmyndigheterna är relevanta samtalspartner i detta sammanhang. De bör omnämnas i denna egenskap i förslaget, särskilt när tanken är att samarbete och utbyte av information, erfarenheter och god praxis ska främjas nationellt och på europeisk nivå (8). |
| --- | --- |

15.

Europeiska datatillsynsmannen vill betona att dataskyddsmyndigheterna är relevanta samtalspartner i detta sammanhang. De bör omnämnas i denna egenskap i förslaget, särskilt när tanken är att samarbete och utbyte av information, erfarenheter och god praxis ska främjas nationellt och på europeisk nivå (8).

| 16. | Flera initiativ kan nämnas för att illustrera de insatser som gjorts med denna inriktning på senare tid i medlemsstaterna eller EES-länderna. Den svenska dataskyddsmyndigheten utför en årlig undersökning om barn och ungdomars inställning till Internet och övervakning, precis som den brittiska dataskyddsmyndigheten, (9) som genomfört en enkät riktad till 2 000 barn mellan 14 och 21 år. Den norska dataskyddsmyndigheten inledde i januari 2007 tillsammans med kunskapsdepartementet en utbildningskampanj riktad till skolorna (10). I Portugal har ett protokoll undertecknats mellan dataskyddsmyndigheten och utbildningsministeriet om att främja dataskyddstänkande på Internet och särskilt i sociala nätverk (11). Detta projekt har lett till att de portugisiska sociala nätverken har integrerat ett gränssnitt och en maskot som särskilt riktar sig till barn mellan 10 och 15 år. |
| --- | --- |

16.

Flera initiativ kan nämnas för att illustrera de insatser som gjorts med denna inriktning på senare tid i medlemsstaterna eller EES-länderna. Den svenska dataskyddsmyndigheten utför en årlig undersökning om barn och ungdomars inställning till Internet och övervakning, precis som den brittiska dataskyddsmyndigheten, (9) som genomfört en enkät riktad till 2 000 barn mellan 14 och 21 år. Den norska dataskyddsmyndigheten inledde i januari 2007 tillsammans med kunskapsdepartementet en utbildningskampanj riktad till skolorna (10). I Portugal har ett protokoll undertecknats mellan dataskyddsmyndigheten och utbildningsministeriet om att främja dataskyddstänkande på Internet och särskilt i sociala nätverk (11). Detta projekt har lett till att de portugisiska sociala nätverken har integrerat ett gränssnitt och en maskot som särskilt riktar sig till barn mellan 10 och 15 år.

| 17. | Dessa exempel visar den aktiva och avgörande roll som aktörerna inom dataskyddet spelar när det gäller att skydda barn på nätet och behovet att uttryckligen se dem som samtalspartner i de fleråriga programmen. |
| --- | --- |

17.

Dessa exempel visar den aktiva och avgörande roll som aktörerna inom dataskyddet spelar när det gäller att skydda barn på nätet och behovet att uttryckligen se dem som samtalspartner i de fleråriga programmen.

III   SKYDD AV PERSONUPPGIFTER OCH ÖVRIGA INTRESSENTERS RÄTTIGHETER

I   Rapportering och utbyte av information

| 18. | Den första punkten i förslaget (Minska det olagliga innehållet och bekämpa skadligt beteende online
   (12)) innehåller som en huvudåtgärd att man ska erbjuda kontaktpunkter för rapportering av olagligt innehåll och skadligt beteende på nätet. Det råder ingen tvekan om att de behöriga myndigheterna måste få kännedom om olagligt innehåll eller skadligt beteende om det ska kunna bekämpas. Kontaktpunkter har redan skapats för skydd av barn, men också för att bekämpa skräppost (13). |
| --- | --- |

18.

Den första punkten i förslaget (Minska det olagliga innehållet och bekämpa skadligt beteende online
   (12)) innehåller som en huvudåtgärd att man ska erbjuda kontaktpunkter för rapportering av olagligt innehåll och skadligt beteende på nätet. Det råder ingen tvekan om att de behöriga myndigheterna måste få kännedom om olagligt innehåll eller skadligt beteende om det ska kunna bekämpas. Kontaktpunkter har redan skapats för skydd av barn, men också för att bekämpa skräppost (13).

| 19. | Europeiska datatillsynsmannen noterar dock att det fortfarande är oklart vad som avses med skadligt innehåll: Det saknas uppgift om vem som ska ansvara för att definiera skadligt innehåll och om vilka kriterier som ska gälla. Detta är än mer oroväckande med tanke på konsekvenserna av en eventuell rapportering av sådant innehåll. |
| --- | --- |

19.

Europeiska datatillsynsmannen noterar dock att det fortfarande är oklart vad som avses med skadligt innehåll: Det saknas uppgift om vem som ska ansvara för att definiera skadligt innehåll och om vilka kriterier som ska gälla. Detta är än mer oroväckande med tanke på konsekvenserna av en eventuell rapportering av sådant innehåll.

| 20. | Såsom redan framhållits berörs inom ramen för ett program av denna typ inte bara barns personuppgifter utan även personuppgifter för samtliga personer som på ett eller annat sätt har anknytning till den information som sprids på nätet. Det kan till exempel röra sig om den person som misstänks för oegentligheter och har rapporterats som misstänkt, men även den som rapporterat misstänkt beteende eller innehåll eller den som drabbats av missbruket. Denna information är visserligen nödvändig för ett effektivt rapporteringssystem, men Europeiska datatillsynsmannen anser det vara viktigt att erinra om att den alltid bör behandlas i enlighet med dataskyddsprinciperna. |
| --- | --- |

20.

Såsom redan framhållits berörs inom ramen för ett program av denna typ inte bara barns personuppgifter utan även personuppgifter för samtliga personer som på ett eller annat sätt har anknytning till den information som sprids på nätet. Det kan till exempel röra sig om den person som misstänks för oegentligheter och har rapporterats som misstänkt, men även den som rapporterat misstänkt beteende eller innehåll eller den som drabbats av missbruket. Denna information är visserligen nödvändig för ett effektivt rapporteringssystem, men Europeiska datatillsynsmannen anser det vara viktigt att erinra om att den alltid bör behandlas i enlighet med dataskyddsprinciperna.

| 21. | En del berörda uppgifter kan till och med vara i behov av särskilt skydd, om de kan anses vara känsliga uppgifter enligt artikel 8 i direktiv 95/46/EG. Så kan vara fallet när det gäller uppgifter om dem som begått överträdelser och offer för missbruk, särskilt i fråga om barnpornografi. Det bör noteras att vissa rapporteringssystem på nationell nivå har krävt en ändring av dataskyddslagstiftningen för att rättsliga uppgifter om misstänkta brottslingar eller offer ska få behandlas (14). Europeiska datatillsynsmannen insisterar på att de rapporteringssystem som införs måste ta hänsyn till gällande regelverk om dataskydd. Om detta regelverk ska följas är det av avgörande betydelse att principiellt brottsbekämpningsmyndigheterna kan påvisa ett allmänintresse och ge garantier för att systemet övervakas. |
| --- | --- |

21.

En del berörda uppgifter kan till och med vara i behov av särskilt skydd, om de kan anses vara känsliga uppgifter enligt artikel 8 i direktiv 95/46/EG. Så kan vara fallet när det gäller uppgifter om dem som begått överträdelser och offer för missbruk, särskilt i fråga om barnpornografi. Det bör noteras att vissa rapporteringssystem på nationell nivå har krävt en ändring av dataskyddslagstiftningen för att rättsliga uppgifter om misstänkta brottslingar eller offer ska få behandlas (14). Europeiska datatillsynsmannen insisterar på att de rapporteringssystem som införs måste ta hänsyn till gällande regelverk om dataskydd. Om detta regelverk ska följas är det av avgörande betydelse att principiellt brottsbekämpningsmyndigheterna kan påvisa ett allmänintresse och ge garantier för att systemet övervakas.

II   De tekniska verktygens roll ur ett integritetsperspektiv.

| 22. | Användning av tekniska verktyg främjas som en av lösningarna för att komma till rätta med olagligt innehåll och skadligt beteende (15). Exempel på sådana verktyg ges i konsekvensbedömningen (16), bland annat fastställande av ålder, identifiering av ansikten (för brottsbekämpningsmyndigheters identifiering av offer) eller filtreringsteknik. Dessa verktyg bör enligt förslaget bättre anpassas till de praktiska behoven och vara åtkomliga för de berörda intressenterna. |
| --- | --- |

22.

Användning av tekniska verktyg främjas som en av lösningarna för att komma till rätta med olagligt innehåll och skadligt beteende (15). Exempel på sådana verktyg ges i konsekvensbedömningen (16), bland annat fastställande av ålder, identifiering av ansikten (för brottsbekämpningsmyndigheters identifiering av offer) eller filtreringsteknik. Dessa verktyg bör enligt förslaget bättre anpassas till de praktiska behoven och vara åtkomliga för de berörda intressenterna.

| 23. | Europeiska datatillsynsmannen har redan tydligt tagit ställning (17) för att ny teknik används för att stärka skyddet av de enskildas rättigheter. Han anser att principen om att skydd av privatlivet ska ingå som en del av utformningen bör vara en integrerade del i den tekniska utveckling som innebär behandling av personuppgifter. Datatillsynsmannen stöder därför beslutsamt utvecklingen av projekt som syftar till framtagande av sådan teknik. |
| --- | --- |

23.

Europeiska datatillsynsmannen har redan tydligt tagit ställning (17) för att ny teknik används för att stärka skyddet av de enskildas rättigheter. Han anser att principen om att skydd av privatlivet ska ingå som en del av utformningen bör vara en integrerade del i den tekniska utveckling som innebär behandling av personuppgifter. Datatillsynsmannen stöder därför beslutsamt utvecklingen av projekt som syftar till framtagande av sådan teknik.

| 24. | Det är särskilt viktigt att ta fram system som så långt som möjligt begränsar exponeringen av barns personuppgifter och ger dem tillräckligt skydd, samt att i enlighet därmed ge dem möjlighet att använda nya verktyg i informationssamhället som sociala nätverk på ett säkrare sätt. |
| --- | --- |

24.

Det är särskilt viktigt att ta fram system som så långt som möjligt begränsar exponeringen av barns personuppgifter och ger dem tillräckligt skydd, samt att i enlighet därmed ge dem möjlighet att använda nya verktyg i informationssamhället som sociala nätverk på ett säkrare sätt.

| 25. | Det bör icke desto mindre erinras om att tekniska verktyg, beroende på hur de används, kan påverka människor på vitt skilda sätt. Om de används för att filtrera eller blockera information kan de hindra att barn får tillgång till innehåll som kan vara skadligt, men de kan även hindra människor från att ta del av berättigad information. |
| --- | --- |

25.

Det bör icke desto mindre erinras om att tekniska verktyg, beroende på hur de används, kan påverka människor på vitt skilda sätt. Om de används för att filtrera eller blockera information kan de hindra att barn får tillgång till innehåll som kan vara skadligt, men de kan även hindra människor från att ta del av berättigad information.

| 26. | Även om det stora problemet här handlar om fri tillgång till information påverkas ändå integriteten. Filtrering kan i synnerhet i sin nyaste form med identitetshantering fungera på grundval av bestämda kriterier, bland annat personuppgifter som den uppkopplades ålder (för att hindra att vuxna eller barn kommer åt visst innehåll), informationsinnehållet och trafikuppgifter med anknytning av upphovsmannens identitet. Beroende på hur denna personliga information behandlas – vilket sker automatiskt – kan den enskildes rätt att kommunicera på nätet påverkas. |
| --- | --- |

26.

Även om det stora problemet här handlar om fri tillgång till information påverkas ändå integriteten. Filtrering kan i synnerhet i sin nyaste form med identitetshantering fungera på grundval av bestämda kriterier, bland annat personuppgifter som den uppkopplades ålder (för att hindra att vuxna eller barn kommer åt visst innehåll), informationsinnehållet och trafikuppgifter med anknytning av upphovsmannens identitet. Beroende på hur denna personliga information behandlas – vilket sker automatiskt – kan den enskildes rätt att kommunicera på nätet påverkas.

| 27. | Användningen av filtrerings- eller blockeringsverktyg för kontroll av åtkomsten till nät måste därför användas återhållsamt, med beaktande av deras eventuella negativa följder och med full användning av de integritetsstärkande möjligheter som tekniken erbjuder. |
| --- | --- |

27.

Användningen av filtrerings- eller blockeringsverktyg för kontroll av åtkomsten till nät måste därför användas återhållsamt, med beaktande av deras eventuella negativa följder och med full användning av de integritetsstärkande möjligheter som tekniken erbjuder.

| 28. | Europeiska datatillsynsmannen välkomnar den precisering som ges i konsekvensbedömningen (18) om att inget av de föreslagna alternativen får påverka rätten till integritet och yttrandefriheten. Han delar också den däri framförda uppfattningen att ett av huvudmålen är egenmakt för användaren, dvs. de egna möjligheterna att göra bättre val och vidta lämpliga åtgärder för att skydda barn (19). |
| --- | --- |

28.

Europeiska datatillsynsmannen välkomnar den precisering som ges i konsekvensbedömningen (18) om att inget av de föreslagna alternativen får påverka rätten till integritet och yttrandefriheten. Han delar också den däri framförda uppfattningen att ett av huvudmålen är egenmakt för användaren, dvs. de egna möjligheterna att göra bättre val och vidta lämpliga åtgärder för att skydda barn (19).

III   Tjänsteleverantörernas ansvar

| 29. | Enligt förslaget måste alla intressenter samarbeta om man vill öka skyddet för barn när de använder kommunikationsteknik. Man räknar i förslaget (20) med att dessa intressenter samarbetar och deltar genom i synnerhet självreglering inom branschen. |
| --- | --- |

29.

Enligt förslaget måste alla intressenter samarbeta om man vill öka skyddet för barn när de använder kommunikationsteknik. Man räknar i förslaget (20) med att dessa intressenter samarbetar och deltar genom i synnerhet självreglering inom branschen.

| 30. | Eftersom branschen ansvarar för tillhandahållandet av tele- och innehållstjänster, kan den i viss mån påverka rapporteringen, filtreringen eller blockeringen av information som anses olaglig eller skadlig. Ur rättslig synvinkel kan det emellertid diskuteras i vilken omfattning den faktiskt kan anförtros denna uppgift. |
| --- | --- |

30.

Eftersom branschen ansvarar för tillhandahållandet av tele- och innehållstjänster, kan den i viss mån påverka rapporteringen, filtreringen eller blockeringen av information som anses olaglig eller skadlig. Ur rättslig synvinkel kan det emellertid diskuteras i vilken omfattning den faktiskt kan anförtros denna uppgift.

| 31. | Samarbetet inom branschen när det gäller att skapa medvetenhet bland barn och andra aktörer, t.ex. föräldrar eller lärare, är naturligtvis positivt. Att inrätta varningssystem och värdar på nätplatser, så att olämpligt innehåll kan hållas borta, är också en viktig aspekt av tjänsteleverantörernas ansvar. |
| --- | --- |

31.

Samarbetet inom branschen när det gäller att skapa medvetenhet bland barn och andra aktörer, t.ex. föräldrar eller lärare, är naturligtvis positivt. Att inrätta varningssystem och värdar på nätplatser, så att olämpligt innehåll kan hållas borta, är också en viktig aspekt av tjänsteleverantörernas ansvar.

| 32. | När det gäller leverantörerna av teletjänster, kan man emellertid ifrågasätta övervakningen av telekommunikationer med inriktning antingen på kontroll över innehåll som är immaterialrättsligt skyddad eller annat olagligt innehåll. Problemet leder till frågan om huruvida en näringsidkare som erbjuder en viss tjänst (telekommunikation) bör ingripa på ett område där den i princip bör avstå från ingripande, dvs. i och med att det rör kontroll av telekommunikationens innehåll. Europeiska datatillsynsmannen erinrar om att denna kontroll i princip inte bör utföras av tjänsteleverantörer och i vilket fall inte systematiskt. När detta under vissa omständigheter är nödvändigt, bör det i princip vara brottsbekämpningsmyndigheternas uppgift. |
| --- | --- |

32.

När det gäller leverantörerna av teletjänster, kan man emellertid ifrågasätta övervakningen av telekommunikationer med inriktning antingen på kontroll över innehåll som är immaterialrättsligt skyddad eller annat olagligt innehåll. Problemet leder till frågan om huruvida en näringsidkare som erbjuder en viss tjänst (telekommunikation) bör ingripa på ett område där den i princip bör avstå från ingripande, dvs. i och med att det rör kontroll av telekommunikationens innehåll. Europeiska datatillsynsmannen erinrar om att denna kontroll i princip inte bör utföras av tjänsteleverantörer och i vilket fall inte systematiskt. När detta under vissa omständigheter är nödvändigt, bör det i princip vara brottsbekämpningsmyndigheternas uppgift.

| 33. | Artikel 29-gruppen har i denna fråga i sitt yttrande av den 18 januari 2005 (21) erinrat om att enligt artikel 15 i direktiv 2000/31/EG om elektronisk handel får Internetleverantörer inte åläggas någon systematisk övervaknings- och samarbetsskyldighet. Man framhåller att enligt artikel 8 i direktivet om skydd av uppgifter får behandling av uppgifter om lagöverträdelser, brottmålsdomar eller säkerhetsåtgärder endast utföras på stränga villkor i enlighet med medlemsstaternas tillämpning. Enskilda personer har naturligtvis rätt att behandla rättsliga uppgifter som part i ett rättsligt förfarande, men principen är inte tillräckligt omfattande för att tredje man ska få utföra närmare utredningar, insamling och centralisering av personuppgifter, vilket i synnerhet gäller systematisk generell sökning genom t.ex. genomsökning av Internet. För denna typ av utredningar, framhåller man, är det de rättsliga myndigheterna som har behörighet. |
| --- | --- |

33.

Artikel 29-gruppen har i denna fråga i sitt yttrande av den 18 januari 2005 (21) erinrat om att enligt artikel 15 i direktiv 2000/31/EG om elektronisk handel får Internetleverantörer inte åläggas någon systematisk övervaknings- och samarbetsskyldighet. Man framhåller att enligt artikel 8 i direktivet om skydd av uppgifter får behandling av uppgifter om lagöverträdelser, brottmålsdomar eller säkerhetsåtgärder endast utföras på stränga villkor i enlighet med medlemsstaternas tillämpning. Enskilda personer har naturligtvis rätt att behandla rättsliga uppgifter som part i ett rättsligt förfarande, men principen är inte tillräckligt omfattande för att tredje man ska få utföra närmare utredningar, insamling och centralisering av personuppgifter, vilket i synnerhet gäller systematisk generell sökning genom t.ex. genomsökning av Internet. För denna typ av utredningar, framhåller man, är det de rättsliga myndigheterna som har behörighet.

| 34. | På ett område som är avgörande för yttrandefriheten, tillgången till information, integritet och andra rättigheter aktualiseras frågan om proportionaliteten hos de metoder som används. Europaparlamentet antog nyligen en resolution där man betonar behovet av en lösning som är förenlig med de personliga grundläggande rättigheterna (22). I punkt 23 i resolutionen framhåller parlamentet att ”Internet erbjuder en bred plattform för kulturyttringar samt tillgång till kunskaper och demokratiskt deltagande i utövandet av Europas skaparkraft och sammanför generationerna genom informationssamhället. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att avhålla sig från att vidta åtgärder som strider mot de medborgerliga friheterna och de mänskliga rättigheterna och principerna om proportionalitet, effektivitet och avskräckande verkan, exempelvis avstängning av tillträdet till Internet”. |
| --- | --- |

34.

På ett område som är avgörande för yttrandefriheten, tillgången till information, integritet och andra rättigheter aktualiseras frågan om proportionaliteten hos de metoder som används. Europaparlamentet antog nyligen en resolution där man betonar behovet av en lösning som är förenlig med de personliga grundläggande rättigheterna (22). I punkt 23 i resolutionen framhåller parlamentet att ”Internet erbjuder en bred plattform för kulturyttringar samt tillgång till kunskaper och demokratiskt deltagande i utövandet av Europas skaparkraft och sammanför generationerna genom informationssamhället. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att avhålla sig från att vidta åtgärder som strider mot de medborgerliga friheterna och de mänskliga rättigheterna och principerna om proportionalitet, effektivitet och avskräckande verkan, exempelvis avstängning av tillträdet till Internet”.

| 35. | Europeiska datatillsynsmannen anser att det måste göras en avvägning mellan det berättigade syftet att bekämpa olagligt innehåll och de använda metodernas lämplighet. Han påminner om att det bör vara brottsbekämpningsmyndigheternas uppgift att vid behov i enskilda fall vidta eventuella åtgärder för att övervaka telenäten. |
| --- | --- |

35.

Europeiska datatillsynsmannen anser att det måste göras en avvägning mellan det berättigade syftet att bekämpa olagligt innehåll och de använda metodernas lämplighet. Han påminner om att det bör vara brottsbekämpningsmyndigheternas uppgift att vid behov i enskilda fall vidta eventuella åtgärder för att övervaka telenäten.

IV   SLUTSATS

| 36. | Europeiska datatillsynsmannen stöder förslaget om ett flerårigt program för att skydda barn som använder Internet och annan kommunikationsteknik. Han välkomnar att detta program är tänkt att fokusera på utvecklingen av ny teknik och utformningen av konkreta åtgärder för att effektivare skydda barnen. |
| --- | --- |

36.

Europeiska datatillsynsmannen stöder förslaget om ett flerårigt program för att skydda barn som använder Internet och annan kommunikationsteknik. Han välkomnar att detta program är tänkt att fokusera på utvecklingen av ny teknik och utformningen av konkreta åtgärder för att effektivare skydda barnen.

| 37. | Datatillsynsmannen erinrar om att skyddet av personuppgifter är en viktig förutsättning för barns säkerhet online. Missbruket av barns personliga information måste förhindras genom de riktlinjer som föreslås i programmet, särskilt följande:






  — | att sörja för medvetenhet hos barn och andra aktörer som föräldrar och lärare, |
| --- | --- | --- |

37.

Datatillsynsmannen erinrar om att skyddet av personuppgifter är en viktig förutsättning för barns säkerhet online. Missbruket av barns personliga information måste förhindras genom de riktlinjer som föreslås i programmet, särskilt följande:

—

att sörja för medvetenhet hos barn och andra aktörer som föräldrar och lärare,

| — | att främja branschens utveckling av bästa praxis, |
| --- | --- |

—

att främja branschens utveckling av bästa praxis,

| — | att främja utvecklingen av tekniska verktyg som motsvarar integritetsbehovet, |
| --- | --- |

—

att främja utvecklingen av tekniska verktyg som motsvarar integritetsbehovet,

| — | att gynna utbyte av bra praxis och praktiska erfarenheter mellan berörda myndigheter, inbegripet dataskyddsmyndigheterna. |
| --- | --- |

—

att gynna utbyte av bra praxis och praktiska erfarenheter mellan berörda myndigheter, inbegripet dataskyddsmyndigheterna.

| 38. | Dessa åtgärder bör utarbetas utan att förbise det faktum att skyddet av barn genomförs i en miljö där andra rättigheter kan hotas. Initiativ till insamling, blockering eller rapportering av information bör tas endast med iakttagande av alla inblandade människors grundläggande rättigheter och i enlighet med dataskyddsregelverket. Han påminner särskilt om att det bör vara brottsbekämpningsmyndigheternas uppgift att vid behov under specifika omständigheter vidta eventuella åtgärder för att övervaka telenäten. |
| --- | --- |

38.

Dessa åtgärder bör utarbetas utan att förbise det faktum att skyddet av barn genomförs i en miljö där andra rättigheter kan hotas. Initiativ till insamling, blockering eller rapportering av information bör tas endast med iakttagande av alla inblandade människors grundläggande rättigheter och i enlighet med dataskyddsregelverket. Han påminner särskilt om att det bör vara brottsbekämpningsmyndigheternas uppgift att vid behov under specifika omständigheter vidta eventuella åtgärder för att övervaka telenäten.

| 39. | Europeiska datatillsynsmannen noterar att programmet ger en allmän ram för fortsatta konkreta insatser. Han anser att vissa iakttagelser i detta yttrande utgör ett första steg som kan utvecklas praktiskt genom hänvisning till de projekt som återstår att förverkliga, i linje med programmets inriktning. Han rekommenderar en nära medverkan av dataskyddsmyndigheterna när dessa praktiska projekt ska fastställas. Han hänvisar också till artikel 29-gruppens arbete på området, särskilt arbetsgruppens nuvarande arbete med de sociala nätverken (23). |
| --- | --- |

39.

Europeiska datatillsynsmannen noterar att programmet ger en allmän ram för fortsatta konkreta insatser. Han anser att vissa iakttagelser i detta yttrande utgör ett första steg som kan utvecklas praktiskt genom hänvisning till de projekt som återstår att förverkliga, i linje med programmets inriktning. Han rekommenderar en nära medverkan av dataskyddsmyndigheterna när dessa praktiska projekt ska fastställas. Han hänvisar också till artikel 29-gruppens arbete på området, särskilt arbetsgruppens nuvarande arbete med de sociala nätverken (23).

Utfärdat i Bryssel den 23 juni 2008.

Peter HUSTINX

Europeisk datatillsynsman

---

(1)  EUT L 281, 23.11.1995, s. 31.

1

(2)  EUT L 8, 12.1.2001, s. 1.

2

(3)  Vissa hänvisningar till integritetsfrågorna finns i konsekvensbedömningen (3.2 om särskilda risker – röjande av personuppgifter, 3.3 om målgrupper, 5.2 om analysen av strategiernas inverkan) men de utreds inte närmare.

3

(4)  Punkt 2.1 i motiveringen, Lagstiftningsområdet, och punkt 1.2 i sammanfattningen av konsekvensanalysen om det nuvarande läget inom lagstiftningen.

4

(5)

5

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (direktiv om elektronisk handel) (EGT L 178, 17.7.2000, s. 1), |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (direktiv om elektronisk handel) (EGT L 178, 17.7.2000, s. 1),

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktiv om integritet och elektronisk kommunikation) (EGT L 201, 31.7.2002, s. 37), |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktiv om integritet och elektronisk kommunikation) (EGT L 201, 31.7.2002, s. 37),

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (EGT L 281, 23.11.1995, s. 31). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (EGT L 281, 23.11.1995, s. 31).

(6)  Uttalande antaget av Europarådets ministerkommittés den 20 februari 2008 vid det 1018:e mötet mellan ministrarnas ställföreträdare. Uttalandet återfinns på adressen wcd.coe.int/ViewDoc.jsp?Ref=Decl(20.02.2008)&Ver=0001

6

(7)  Bilaga 1, Åtgärder, punkt 3.

7

(8)  Bilaga 1, Åtgärder, punkt 1.

8

(9)  Se www.ico.gov.uk/youngpeople

9

(10)  Se www.dubestemmer.no

10

(11)  Se dadus.cnpd.pt/

11

(12)  Bilaga 1 i förslaget.

12

(13)  Se till exempel den nätplats som de belgiska myndigheterna tagit fram för detta ändamål: www.ecops.be

13

(14)  Se artikel 3.6 om behandling av uppgifter vid centrumet för rapportering av försvunna barn och sexuellt utnyttjade barn i den belgiska dataskyddslagen av den 8 december 1992.

14

(15)  Bilaga 1, Åtgärder, punkt 1.

15

(16)  Punkt 3.1 i konsekvensbedömningen.

16

(17)  Avsnitt 3.5.1, Nya tendenser, i Europeiska datatillsynsmannens årsrapport för 2006.

17

(18)  Punkt 5.2 i konsekvensbedömningen.

18

(19)  I denna bemärkelse är filtren tänkta att aktiveras av föräldrarna och kunna stängas av, så att de vuxna hela tiden har full kontroll över filtreringseffekten.

19

(20)  Skäl 8 i ingressen. Bilaga 1, punkt 1.4. Sammanfattningen av konsekvensanalysen, punkt 3.1.

20

(21)  Artikel 29-gruppens Working document on data protection issues related to intellectual property rights, WP 104.

21

Working document on data protection issues related to intellectual property rights

(22)  Punkt 23 i Europaparlamentets resolution av den 10 april 2008 om kulturindustrin i Europa (2007/2153(INI)).

22

(23)  Se Working Document 1/2008 on the protection of children's personal data, WP 147, och arbetsgruppens arbetsprogram för 2008–2009 som omfattar sociala nätverk. Dokumenten kan hämtas på nätadressen

23

Working Document 1/2008 on the protection of children's personal data

http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/workinggroup/wpdocs/2008_en.htm

---

| 7.1.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 2/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 2/7

---

Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar

(2009/C 2/03)

EUROPEISKA DATATILLSYNSMANNEN HAR ANTAGIT DETTA YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 286,

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 8,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (1),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (2), särskilt artikel 41, och

med beaktande av den begäran om ett yttrande i enlighet med artikel 28.2 i förordning (EG) nr 45/2001 som datatillsynsmannen mottog från Europeiska kommissionen den 15 maj 2008.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE:

I   INLEDNING

Förslaget

| 1. | Den 30 april 2008 antog kommissionen ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (nedan kallat förslaget) (3) Förslaget översändes av kommissionen till datatillsynsmannen för samråd i enlighet med artikel 28.2 i förordning (EG) nr 45/2001 och mottogs av datatillsynsmannen den 15 maj 2008. |
| --- | --- |

1.

Den 30 april 2008 antog kommissionen ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (nedan kallat förslaget) (3) Förslaget översändes av kommissionen till datatillsynsmannen för samråd i enlighet med artikel 28.2 i förordning (EG) nr 45/2001 och mottogs av datatillsynsmannen den 15 maj 2008.

| 2. | Syftet med förslaget är att göra ett antal materiella ändringar i förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (4). I sin motivering presenterar kommissionen skälen till att den befintliga förordningen bör ses över. Den nämner ”det europeiska initiativet för att främja öppenhet” (5), förordningen om tillämpning av Århuskonventionen (6) på Europeiska gemenskapens institutioner och organ, som är kopplad till förordning (EG) nr 1049/2001 när det gäller tillgång till handlingar som innehåller miljöinformation, samt domstolens rättspraxis och klagomål som behandlats av Europeiska ombudsmannen med avseende på förordning (EG) nr 1049/2001. |
| --- | --- |

2.

Syftet med förslaget är att göra ett antal materiella ändringar i förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (4). I sin motivering presenterar kommissionen skälen till att den befintliga förordningen bör ses över. Den nämner ”det europeiska initiativet för att främja öppenhet” (5), förordningen om tillämpning av Århuskonventionen (6) på Europeiska gemenskapens institutioner och organ, som är kopplad till förordning (EG) nr 1049/2001 när det gäller tillgång till handlingar som innehåller miljöinformation, samt domstolens rättspraxis och klagomål som behandlats av Europeiska ombudsmannen med avseende på förordning (EG) nr 1049/2001.

Samråd med datatillsynsmannen

| 3. | Datatillsynsmannen välkomnar att samråd hålls och rekommenderar att det ska hänvisas till detta samråd i skälen till förslaget på samma sätt som i ett antal andra lagstiftningstexter där samråd har hållits med datatillsynsmannen i enlighet med förordning (EG) nr 45/2001. |
| --- | --- |

3.

Datatillsynsmannen välkomnar att samråd hålls och rekommenderar att det ska hänvisas till detta samråd i skälen till förslaget på samma sätt som i ett antal andra lagstiftningstexter där samråd har hållits med datatillsynsmannen i enlighet med förordning (EG) nr 45/2001.

| 4. | Datatillsynsmannen har särskilt uppmärksammat att förslaget innehåller en bestämmelse om det känsliga förhållandet mellan tillgång till handlingar och rätten till integritet och skydd för personuppgifter, nämligen den föreslagna artikel 4.5. Analysen av denna bestämmelse kommer att utgöra den centrala delen av detta yttrande. |
| --- | --- |

4.

Datatillsynsmannen har särskilt uppmärksammat att förslaget innehåller en bestämmelse om det känsliga förhållandet mellan tillgång till handlingar och rätten till integritet och skydd för personuppgifter, nämligen den föreslagna artikel 4.5. Analysen av denna bestämmelse kommer att utgöra den centrala delen av detta yttrande.

| 5. | Yttrandet kommer emellertid inte att begränsas till denna analys. Analysen kommer att föregås av synpunkter på förslagets bakgrund och tillämpningsområde. Efter analysen av artikel 4.5 kommer andra frågor att behandlas, exempelvis rätten till tillgång till personuppgifter enligt förordning (EG) nr 45/2001. |
| --- | --- |

5.

Yttrandet kommer emellertid inte att begränsas till denna analys. Analysen kommer att föregås av synpunkter på förslagets bakgrund och tillämpningsområde. Efter analysen av artikel 4.5 kommer andra frågor att behandlas, exempelvis rätten till tillgång till personuppgifter enligt förordning (EG) nr 45/2001.

II   FÖRSLAGETS BAKGRUND OCH RÄCKVIDD

Bakgrund

| 6. | Förslaget föregicks av ett offentligt samråd. I motiveringen nämner kommissionen att den har beaktat synpunkterna från flertalet av deltagarna i detta offentliga samråd. |
| --- | --- |

6.

Förslaget föregicks av ett offentligt samråd. I motiveringen nämner kommissionen att den har beaktat synpunkterna från flertalet av deltagarna i detta offentliga samråd.

| 7. | Efter det att förslaget hade antagits, den 2 juni 2008, anordnade utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor en offentlig utfrågning i Europaparlamentet. Detta gav att antal berörda aktörer tillfälle att yttra sig om förslaget. Datatillsynsmannen lämnade också några preliminära synpunkter. Vid detta tillfälle svarade kommissionens företrädare på de olika synpunkterna genom att betona att förslaget återspeglade kommissionens inställning i dagsläget, men att den var öppen för att diskutera texten och överväga förslag till förbättringar av förslaget, inklusive andra alternativ. |
| --- | --- |

7.

Efter det att förslaget hade antagits, den 2 juni 2008, anordnade utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor en offentlig utfrågning i Europaparlamentet. Detta gav att antal berörda aktörer tillfälle att yttra sig om förslaget. Datatillsynsmannen lämnade också några preliminära synpunkter. Vid detta tillfälle svarade kommissionens företrädare på de olika synpunkterna genom att betona att förslaget återspeglade kommissionens inställning i dagsläget, men att den var öppen för att diskutera texten och överväga förslag till förbättringar av förslaget, inklusive andra alternativ.

| 8. | Datatillsynsmannen ser detta öppna tillvägagångssätt som en möjlighet och planerar att bidra till diskussionen med en alternativ text till den föreslagna artikel 4.5. Ett sådant öppet tillvägagångssätt överensstämmer dessutom fullkomligt med begreppet transparens: att främja en god förvaltning och se till att det civila samhället kan delta (se t.ex. artikel 15.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt). |
| --- | --- |

8.

Datatillsynsmannen ser detta öppna tillvägagångssätt som en möjlighet och planerar att bidra till diskussionen med en alternativ text till den föreslagna artikel 4.5. Ett sådant öppet tillvägagångssätt överensstämmer dessutom fullkomligt med begreppet transparens: att främja en god förvaltning och se till att det civila samhället kan delta (se t.ex. artikel 15.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt).

| 9. | Trots att det råder osäkerhet om Lissabonfördragets öde när detta yttrande avges, bör man inte bortse från perspektivet i den rättsliga ramen enligt det nya fördraget. |
| --- | --- |

9.

Trots att det råder osäkerhet om Lissabonfördragets öde när detta yttrande avges, bör man inte bortse från perspektivet i den rättsliga ramen enligt det nya fördraget.

| 10. | Förslaget grundar sig på artikel 255 i EG-fördraget, som ger rätt till tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar. När Lissabonfördraget träder i kraft kommer denna artikel att ersättas av artikel 15 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Artikel 15 utsträcker rätten till tillgång till alla unionens institutioners, organs, kontors och byråers handlingar. Den ändrar artikel 255 bl.a. genom att införa en allmän princip om öppenhet (artikel 15.1) och genom att förplikta Europaparlamentet och rådet att säkerställa att handlingar som rör lagstiftningsförfaranden offentliggörs. |
| --- | --- |

10.

Förslaget grundar sig på artikel 255 i EG-fördraget, som ger rätt till tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar. När Lissabonfördraget träder i kraft kommer denna artikel att ersättas av artikel 15 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Artikel 15 utsträcker rätten till tillgång till alla unionens institutioners, organs, kontors och byråers handlingar. Den ändrar artikel 255 bl.a. genom att införa en allmän princip om öppenhet (artikel 15.1) och genom att förplikta Europaparlamentet och rådet att säkerställa att handlingar som rör lagstiftningsförfaranden offentliggörs.

Räckvidden: begreppet handling

| 11. | Förslaget ska tillämpas på alla handlingar enligt definitionen i förslaget till artikel 3 a. Denna definition har följande lydelse: ”handling: allt innehåll, oberoende av medium (på papper eller lagrat i elektronisk form, ljud- och bildupptagningar samt audiovisuella upptagningar) som upprättats av en institution och formellt överlämnats till en eller flera mottagare eller på annat sätt diarieförts eller mottagits av en institution; elektroniskt lagrade uppgifter, system för behandling och återvinning av uppgifter är att betrakta som handlingar om informationen kan skrivas ut eller kopieras elektroniskt med de verktyg som finns tillgängliga för att hantera systemet”. |
| --- | --- |

11.

Förslaget ska tillämpas på alla handlingar enligt definitionen i förslaget till artikel 3 a. Denna definition har följande lydelse: ”handling: allt innehåll, oberoende av medium (på papper eller lagrat i elektronisk form, ljud- och bildupptagningar samt audiovisuella upptagningar) som upprättats av en institution och formellt överlämnats till en eller flera mottagare eller på annat sätt diarieförts eller mottagits av en institution; elektroniskt lagrade uppgifter, system för behandling och återvinning av uppgifter är att betrakta som handlingar om informationen kan skrivas ut eller kopieras elektroniskt med de verktyg som finns tillgängliga för att hantera systemet”.

| 12. | Skälet till att denna definition citeras i sin helhet är att den ger upphov till följande väsentliga frågor angående förordningens tillämpningsområde:






  — | föremålet för rätten till tillgång: är det ett papper (eller dess elektroniska motsvarighet) eller har det en vidare betydelse: information om EU-institutionernas verksamhet eller information som dessa innehar även om det inte finns någon handling? |
| --- | --- | --- |

12.

Skälet till att denna definition citeras i sin helhet är att den ger upphov till följande väsentliga frågor angående förordningens tillämpningsområde:

—

föremålet för rätten till tillgång: är det ett papper (eller dess elektroniska motsvarighet) eller har det en vidare betydelse: information om EU-institutionernas verksamhet eller information som dessa innehar även om det inte finns någon handling?

| — | vad innebär begränsningen av förordningens tillämpningsområde till handlingar som formellt har överlämnats till en eller flera mottagare eller på annat sätt diarieförts eller mottagits av en institution? |
| --- | --- |

—

vad innebär begränsningen av förordningens tillämpningsområde till handlingar som formellt har överlämnats till en eller flera mottagare eller på annat sätt diarieförts eller mottagits av en institution?

| — | skillnaden i räckvidd mellan förordning (EG) nr 1049/2001 och förordning (EG) nr 45/2001. |
| --- | --- |

—

skillnaden i räckvidd mellan förordning (EG) nr 1049/2001 och förordning (EG) nr 45/2001.

| 13. | Förordningens utgångspunkt är tillgång till handlingar, inte tillgång till information som sådan. Det är detta begrepp som fastställs i artikel 255 i EG-fördraget. Lissabonfördraget skulle inte innebära någon ändring i sak. Det nya fördraget klargör enbart att handlingarnas medium inte är avgörande. Men som förstainstansrätten framhöll i WWF-målet skulle det ”strida mot det krav på öppenhet som följer av förordning (EG) nr 1049/2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar om institutionerna åberopade att handlingar inte existerar för att undgå en tillämpning av förordningen” (7). Enligt domstolen måste de berörda institutionerna i möjligaste mån och på ett sätt som inte är godtyckligt utan förutsebart, upprätta och bevara dokumentation över sin verksamhet. Annars är ett faktiskt utövande av rätten till tillgång till handlingar inte möjligt. |
| --- | --- |

13.

Förordningens utgångspunkt är tillgång till handlingar, inte tillgång till information som sådan. Det är detta begrepp som fastställs i artikel 255 i EG-fördraget. Lissabonfördraget skulle inte innebära någon ändring i sak. Det nya fördraget klargör enbart att handlingarnas medium inte är avgörande. Men som förstainstansrätten framhöll i WWF-målet skulle det ”strida mot det krav på öppenhet som följer av förordning (EG) nr 1049/2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar om institutionerna åberopade att handlingar inte existerar för att undgå en tillämpning av förordningen” (7). Enligt domstolen måste de berörda institutionerna i möjligaste mån och på ett sätt som inte är godtyckligt utan förutsebart, upprätta och bevara dokumentation över sin verksamhet. Annars är ett faktiskt utövande av rätten till tillgång till handlingar inte möjligt.

| 14. | Mot denna bakgrund inbegriper begreppet handling enligt förslaget på ena sidan uttryckligen uppgifter i elektroniska system för lagring, behandling och återvinning, om dessa uppgifter kan skrivas ut eller kopieras. Datatillsynsmannen noterar att denna definition nära överensstämmer med definitionen av behandling av personuppgifter i förordning (EG) nr 45/2001 och utvidgar den möjliga överlappningen med förordning (EG) nr 1049/2001. Det är troligt att antalet begäranden om tillgång till enkla namnförteckningar och/eller andra personuppgifter kommer att öka – även mot bakgrund av utvecklingen av de verktyg som är tillgängliga för att utnyttja elektroniska system – och det är därför ännu viktigare att ta itu med möjliga konfliktområden mellan förordningarna samt deras förhållande till andra tillgängliga instrument, exempelvis rätten till tillgång till personuppgifter (se punkterna 64–67 nedan). |
| --- | --- |

14.

Mot denna bakgrund inbegriper begreppet handling enligt förslaget på ena sidan uttryckligen uppgifter i elektroniska system för lagring, behandling och återvinning, om dessa uppgifter kan skrivas ut eller kopieras. Datatillsynsmannen noterar att denna definition nära överensstämmer med definitionen av behandling av personuppgifter i förordning (EG) nr 45/2001 och utvidgar den möjliga överlappningen med förordning (EG) nr 1049/2001. Det är troligt att antalet begäranden om tillgång till enkla namnförteckningar och/eller andra personuppgifter kommer att öka – även mot bakgrund av utvecklingen av de verktyg som är tillgängliga för att utnyttja elektroniska system – och det är därför ännu viktigare att ta itu med möjliga konfliktområden mellan förordningarna samt deras förhållande till andra tillgängliga instrument, exempelvis rätten till tillgång till personuppgifter (se punkterna 64–67 nedan).

| 15. | På andra sidan föreslår kommissionen att en handling ”existerar” enbart om den har översänts till mottagare eller cirkulerat inom institutionen eller på annat sätt diarieförts. Datatillsynsmannen noterar att det inte alls står klart i vilken utsträckning denna formulering skulle begränsa förordningens tillämpningsområde och därför strida mot principerna om öppenhet och allmänhetens deltagande. Tyvärr ger motiveringen endast begränsad vägledning i detta hänseende. Datatillsynsmannen föreslår därför att begreppet ”handling” ska förtydligas i kommissionens förslag, i själva bestämmelsen eller i ett skäl. |
| --- | --- |

15.

På andra sidan föreslår kommissionen att en handling ”existerar” enbart om den har översänts till mottagare eller cirkulerat inom institutionen eller på annat sätt diarieförts. Datatillsynsmannen noterar att det inte alls står klart i vilken utsträckning denna formulering skulle begränsa förordningens tillämpningsområde och därför strida mot principerna om öppenhet och allmänhetens deltagande. Tyvärr ger motiveringen endast begränsad vägledning i detta hänseende. Datatillsynsmannen föreslår därför att begreppet ”handling” ska förtydligas i kommissionens förslag, i själva bestämmelsen eller i ett skäl.

| 16. | Utan att göra en ingående analys av möjliga tolkningar av dessa mycket viktiga bestämmelser vill datatillsynsmannen påpeka att trots de ändringar av begreppet ”handling” som kommissionen föreslår finns det fortfarande en skillnad när det gäller räckvidden mellan förordning (EG) nr 1049/2001 och förordning (EG) nr 45/2001. Enligt artikel 3.2 i den sistnämnda förordningen är denna endast tillämplig på ”sådan behandling av personuppgifter som helt eller delvis företas på automatisk väg samt på annan behandling än automatisk av sådana personuppgifter som ingår i eller kommer att ingå i ett register”. Förordning (EG) nr 1049/2001 är tillämplig på alla handlingar som en institution innehar. |
| --- | --- |

16.

Utan att göra en ingående analys av möjliga tolkningar av dessa mycket viktiga bestämmelser vill datatillsynsmannen påpeka att trots de ändringar av begreppet ”handling” som kommissionen föreslår finns det fortfarande en skillnad när det gäller räckvidden mellan förordning (EG) nr 1049/2001 och förordning (EG) nr 45/2001. Enligt artikel 3.2 i den sistnämnda förordningen är denna endast tillämplig på ”sådan behandling av personuppgifter som helt eller delvis företas på automatisk väg samt på annan behandling än automatisk av sådana personuppgifter som ingår i eller kommer att ingå i ett register”. Förordning (EG) nr 1049/2001 är tillämplig på alla handlingar som en institution innehar.

| 17. | Även om manuell behandling av personuppgifter minskar i betydelse är det nödvändigt att ta hänsyn till att pappersregister fortfarande används inom Europeiska unionens institutioner och organ. Om sådana pappersregister inte är strukturerade är det möjligt att de inte fullt ut omfattas av förordning (EG) nr 45/2001. Sådana handlingar kan emellertid innehålla personuppgifter och det måste garanteras att undantaget i artikel 4.5 kan tillämpas även i dessa fall. |
| --- | --- |

17.

Även om manuell behandling av personuppgifter minskar i betydelse är det nödvändigt att ta hänsyn till att pappersregister fortfarande används inom Europeiska unionens institutioner och organ. Om sådana pappersregister inte är strukturerade är det möjligt att de inte fullt ut omfattas av förordning (EG) nr 45/2001. Sådana handlingar kan emellertid innehålla personuppgifter och det måste garanteras att undantaget i artikel 4.5 kan tillämpas även i dessa fall.

| 18. | Denna skillnad i räckvidd bör vederbörligen beaktas för att garantera att man tar hänsyn till de rättmätiga intressen hos den person som berörs av uppgifterna även när det gäller pappersregister. Detta är ytterligare ett skäl till att det inte är tillfredsställande att enbart ”hänvisa” till förordning (EG) nr 45/2001 (såsom förklaras nedan, se punkterna 38–40), eftersom det inte skulle ge någon vägledning i de fall där personuppgifter i handlingar inte omfattas av förordning (EG) nr 45/2001. |
| --- | --- |

18.

Denna skillnad i räckvidd bör vederbörligen beaktas för att garantera att man tar hänsyn till de rättmätiga intressen hos den person som berörs av uppgifterna även när det gäller pappersregister. Detta är ytterligare ett skäl till att det inte är tillfredsställande att enbart ”hänvisa” till förordning (EG) nr 45/2001 (såsom förklaras nedan, se punkterna 38–40), eftersom det inte skulle ge någon vägledning i de fall där personuppgifter i handlingar inte omfattas av förordning (EG) nr 45/2001.

III   ARTIKEL 4.5

Allmän utvärdering av bestämmelsen

| 19. | Den föreslagna artikel 4.5 behandlar förhållandet mellan tillgång till handlingar och rätten till integritet och skyddet av personuppgifter och ersätter den nuvarande artikel 4.1 b som allmänt kritiserades för att vara oklar när det gäller det exakta förhållandet mellan dessa grundläggande rättigheter. Den nuvarande artikeln har också ifrågasatts i förstainstansrätten (8). En överklagan på grund av lagskäl har nu lämnats till domstolen (9). |
| --- | --- |

19.

Den föreslagna artikel 4.5 behandlar förhållandet mellan tillgång till handlingar och rätten till integritet och skyddet av personuppgifter och ersätter den nuvarande artikel 4.1 b som allmänt kritiserades för att vara oklar när det gäller det exakta förhållandet mellan dessa grundläggande rättigheter. Den nuvarande artikeln har också ifrågasatts i förstainstansrätten (8). En överklagan på grund av lagskäl har nu lämnats till domstolen (9).

| 20. | Mot denna bakgrund finns det goda skäl att ersätta artikel 4.1 b. Datatillsynsmannen förstår att kommissionen har utnyttjat detta tillfälle till att föreslå en ändring i artikel 4.1 b. Datatillsynsmannen stöder emellertid inte det förslag till bestämmelse som kommissionen har utarbetat. |
| --- | --- |

20.

Mot denna bakgrund finns det goda skäl att ersätta artikel 4.1 b. Datatillsynsmannen förstår att kommissionen har utnyttjat detta tillfälle till att föreslå en ändring i artikel 4.1 b. Datatillsynsmannen stöder emellertid inte det förslag till bestämmelse som kommissionen har utarbetat.

| 21. | För det första är datatillsynsmannen inte övertygad om att detta är rätt tillfälle att göra en ändring, eftersom domstolen ännu inte har fattat något beslut om överklagan. I denna överklagan står grundläggande frågor på spel. |
| --- | --- |

21.

För det första är datatillsynsmannen inte övertygad om att detta är rätt tillfälle att göra en ändring, eftersom domstolen ännu inte har fattat något beslut om överklagan. I denna överklagan står grundläggande frågor på spel.

| 22. | För det andra, och vilket är viktigare: förslaget utgör ingen lämplig lösning. Det består av en allmän regel (artikel 4.5 andra meningen) som






  — | inte återspeglar förstainstansrättens dom i Bavarian Lager, |
| --- | --- | --- |

22.

För det andra, och vilket är viktigare: förslaget utgör ingen lämplig lösning. Det består av en allmän regel (artikel 4.5 andra meningen) som

—

inte återspeglar förstainstansrättens dom i Bavarian Lager,

| — | inte beaktar behovet av en korrekt avvägning mellan de grundläggande rättigheter som står på spel, |
| --- | --- |

—

inte beaktar behovet av en korrekt avvägning mellan de grundläggande rättigheter som står på spel,

| — | inte är genomförbar eftersom den hänvisar till EG-lagstiftning om dataskydd som inte ger ett tydligt svar när ett beslut måste fattas om allmänhetens tillgång till handlingar. |
| --- | --- |

—

inte är genomförbar eftersom den hänvisar till EG-lagstiftning om dataskydd som inte ger ett tydligt svar när ett beslut måste fattas om allmänhetens tillgång till handlingar.

Dessutom består det av en specifik regel (artikel 4.5 första meningen) som i princip är tydligt angiven, men vars räckvidd är alldeles för begränsad.

Detta är inte rätt tillfälle att göra en ändring

| 23. | Datatillsynsmannen är fullt medveten om det möjliga samspelet – och möjliga konflikter – mellan tillgången till handlingar och rätten till integritet och skyddet av personuppgifter. I sitt bakgrundsdokument om allmänhetens tillgång till handlingar och dataskydd, som offentliggjordes i juli 2005, gjorde han en grundlig analys av de frågor som uppkommer genom att förordning (EG) nr 1049/2001 och förordning (EG) nr 45/2001 tillämpas samtidigt. |
| --- | --- |

23.

Datatillsynsmannen är fullt medveten om det möjliga samspelet – och möjliga konflikter – mellan tillgången till handlingar och rätten till integritet och skyddet av personuppgifter. I sitt bakgrundsdokument om allmänhetens tillgång till handlingar och dataskydd, som offentliggjordes i juli 2005, gjorde han en grundlig analys av de frågor som uppkommer genom att förordning (EG) nr 1049/2001 och förordning (EG) nr 45/2001 tillämpas samtidigt.

| 24. | Datatillsynsmannen betonade att allmänhetens tillgång till handlingar på ena sidan och integritet och uppgiftsskydd på andra sidan är grundläggande rättigheter som är fastställda i olika rättsliga instrument på europeisk nivå och som är väsentliga för ”god förvaltning”. Det finns ingen hierarkisk ordning mellan dessa rättigheter och i vissa fall leder det faktum att förordningarna tillämpas samtidigt inte till någon tydligt svar. Enligt datatillsynsmannens bakgrundsdokument kan lösningen vara det integritetsundantag som fastställs i nuvarande artikel 4.1 b i förordning (EG) nr 1049/2001. Såsom klargörs i bakgrundsdokumentet ställer denna bestämmelse tre villkor som alla måste vara uppfyllda för att undantaget från allmänhetens tillgång till handlingar ska tillämpas, nämligen följande:






  — | den registrerades rätt till integritet måste vara hotad, |
| --- | --- | --- |

24.

Datatillsynsmannen betonade att allmänhetens tillgång till handlingar på ena sidan och integritet och uppgiftsskydd på andra sidan är grundläggande rättigheter som är fastställda i olika rättsliga instrument på europeisk nivå och som är väsentliga för ”god förvaltning”. Det finns ingen hierarkisk ordning mellan dessa rättigheter och i vissa fall leder det faktum att förordningarna tillämpas samtidigt inte till någon tydligt svar. Enligt datatillsynsmannens bakgrundsdokument kan lösningen vara det integritetsundantag som fastställs i nuvarande artikel 4.1 b i förordning (EG) nr 1049/2001. Såsom klargörs i bakgrundsdokumentet ställer denna bestämmelse tre villkor som alla måste vara uppfyllda för att undantaget från allmänhetens tillgång till handlingar ska tillämpas, nämligen följande:

—

den registrerades rätt till integritet måste vara hotad,

| — | den registrerade måste påverkas i avsevärd grad om allmänheten får tillgång till handlingen, |
| --- | --- |

—

den registrerade måste påverkas i avsevärd grad om allmänheten får tillgång till handlingen,

| — | lagstiftningen om uppgiftsskydd tillåter inte att allmänheten får tillgång till handlingen. |
| --- | --- |

—

lagstiftningen om uppgiftsskydd tillåter inte att allmänheten får tillgång till handlingen.

| 25. | Huvudlinjerna i datatillsynsmannens analys bekräftades av förstainstansrätten i Bavarian Lager-målet, där förstinstansrätten ombads tolka förhållandet mellan förordning (EG) nr 45/2001 och förordning (EG) nr 1049/2001 och undantaget när det gäller skydd av personuppgifter i den sistnämnda förordningen. De viktigaste punkterna i denna dom kommer att användas för att underbygga detta yttrande. Kommissionen beslutade att överklaga förstainstansrättens dom. Målet behandlas för närvarande av domstolen. I detta mål vid domstolen är datatillsynsmannens ståndpunkt att förstainstansrättens dom bör fastställas. |
| --- | --- |

25.

Huvudlinjerna i datatillsynsmannens analys bekräftades av förstainstansrätten i Bavarian Lager-målet, där förstinstansrätten ombads tolka förhållandet mellan förordning (EG) nr 45/2001 och förordning (EG) nr 1049/2001 och undantaget när det gäller skydd av personuppgifter i den sistnämnda förordningen. De viktigaste punkterna i denna dom kommer att användas för att underbygga detta yttrande. Kommissionen beslutade att överklaga förstainstansrättens dom. Målet behandlas för närvarande av domstolen. I detta mål vid domstolen är datatillsynsmannens ståndpunkt att förstainstansrättens dom bör fastställas.

| 26. | Man kan därför ifrågasätta om detta är rätt tillfälle att ändra bestämmelsen om förhållandet mellan tillgång till handlingar och skydd av personuppgifter eftersom domstolen ännu inte har lämnat något avgörande i målet. Detta mål gäller inte bara tolkningen av den nuvarande lydelsen i artikel 4.1 b (10) utan ger även upphov till mer grundläggande frågor som rör avvägningen mellan de grundläggande rättigheter som står på spel (11). Under dessa omständigheter vore det bättre att invänta domen innan förordningen antas. |
| --- | --- |

26.

Man kan därför ifrågasätta om detta är rätt tillfälle att ändra bestämmelsen om förhållandet mellan tillgång till handlingar och skydd av personuppgifter eftersom domstolen ännu inte har lämnat något avgörande i målet. Detta mål gäller inte bara tolkningen av den nuvarande lydelsen i artikel 4.1 b (10) utan ger även upphov till mer grundläggande frågor som rör avvägningen mellan de grundläggande rättigheter som står på spel (11). Under dessa omständigheter vore det bättre att invänta domen innan förordningen antas.

Ändringen återspeglar inte förstainstansrättens dom

| 27. | Ett annat skäl till att datatillsynsmannen föredrar att invänta domstolens dom är innehållet i förslaget till bestämmelse. I sin motivering hävdar kommissionen att förslagen till ändringar också syftar till att komma till rätta med förstainstansrättens dom i Bavarian Lager-målet. Ändringen återspeglar emellertid inte förstainstansrättens ståndpunkt. |
| --- | --- |

27.

Ett annat skäl till att datatillsynsmannen föredrar att invänta domstolens dom är innehållet i förslaget till bestämmelse. I sin motivering hävdar kommissionen att förslagen till ändringar också syftar till att komma till rätta med förstainstansrättens dom i Bavarian Lager-målet. Ändringen återspeglar emellertid inte förstainstansrättens ståndpunkt.

| 28. | Datatillsynsmannen noterar särskilt att man i kommissionens förslag har strukit alla hänvisningar till skada som åsamkas den enskildes ”privatliv och integritet” som ett nödvändigt villkor för att vägra tillgång till handlingar som innehåller personuppgifter. Därigenom innebär kommissionens förslag en stor förändring av den avvägning som lagstiftaren hittills uppnått enligt förstinstansrättens tolkning. Genom förslaget flyttas fokus när det gäller tillgång till handlingar som innehåller personuppgifter från förordning (EG) nr 1049/2001 till förordning (EG) nr 45/2001. |
| --- | --- |

28.

Datatillsynsmannen noterar särskilt att man i kommissionens förslag har strukit alla hänvisningar till skada som åsamkas den enskildes ”privatliv och integritet” som ett nödvändigt villkor för att vägra tillgång till handlingar som innehåller personuppgifter. Därigenom innebär kommissionens förslag en stor förändring av den avvägning som lagstiftaren hittills uppnått enligt förstinstansrättens tolkning. Genom förslaget flyttas fokus när det gäller tillgång till handlingar som innehåller personuppgifter från förordning (EG) nr 1049/2001 till förordning (EG) nr 45/2001.

| 29. | Åtminstone så länge som förstainstansrättens dom utgör referenspunkten på detta känsliga område är det viktigt att de föreslagna ändringarna verkligen tar hänsyn till denna dom och inte innebär några väsentliga avvikelser från den. Förstainstansrättens dom ger inte enbart en tolkning av några relevanta bestämmelser i både förordning (EG) nr 1049/2001 och förordning (EG) nr 45/2001, utan gör även en korrekt avvägning mellan de rättigheter som skyddas av dessa båda förordningar. Datatillsynsmannen understryker vikten av att lagstiftaren upprätthåller denna avvägning, men eventuellt förtydligar de relevanta bestämmelserna. |
| --- | --- |

29.

Åtminstone så länge som förstainstansrättens dom utgör referenspunkten på detta känsliga område är det viktigt att de föreslagna ändringarna verkligen tar hänsyn till denna dom och inte innebär några väsentliga avvikelser från den. Förstainstansrättens dom ger inte enbart en tolkning av några relevanta bestämmelser i både förordning (EG) nr 1049/2001 och förordning (EG) nr 45/2001, utan gör även en korrekt avvägning mellan de rättigheter som skyddas av dessa båda förordningar. Datatillsynsmannen understryker vikten av att lagstiftaren upprätthåller denna avvägning, men eventuellt förtydligar de relevanta bestämmelserna.

| 30. | I de följande styckena i yttrandet kommer datatillsynsmannen att ytterligare klargöra varför förslaget till artikel 4.5 – tvärtemot kommissionens åsikt – inte återspeglar domstolens rättspraxis. |
| --- | --- |

30.

I de följande styckena i yttrandet kommer datatillsynsmannen att ytterligare klargöra varför förslaget till artikel 4.5 – tvärtemot kommissionens åsikt – inte återspeglar domstolens rättspraxis.

Den andra meningen i artikel 4.5 beaktar inte behovet av en korrekt avvägning

| 31. | Artikel 4.5 andra meningen har följande lydelse: ”Övriga personuppgifter ska lämnas ut om det är förenligt med villkoren för laglig behandling av personuppgifter enligt EG-rättens bestämmelser om skydd för enskilda i samband med behandling av personuppgifter”. |
| --- | --- |

31.

Artikel 4.5 andra meningen har följande lydelse: ”Övriga personuppgifter ska lämnas ut om det är förenligt med villkoren för laglig behandling av personuppgifter enligt EG-rättens bestämmelser om skydd för enskilda i samband med behandling av personuppgifter”.

| 32. | Denna bestämmelse innebär att den myndighet som beslutar om en begäran om tillgång till handlingar måste grunda sitt beslut inte på förordning (EG) nr 1049/2001 utan på förordning (EG) nr 45/2001. Bestämmelsen innehåller alltså den så kallade hänvisningsteori (12) som kommissionen försvarade inför förstainstansrätten i Bavarian Lager. |
| --- | --- |

32.

Denna bestämmelse innebär att den myndighet som beslutar om en begäran om tillgång till handlingar måste grunda sitt beslut inte på förordning (EG) nr 1049/2001 utan på förordning (EG) nr 45/2001. Bestämmelsen innehåller alltså den så kallade hänvisningsteori (12) som kommissionen försvarade inför förstainstansrätten i Bavarian Lager.

| 33. | Denna teori avvisades av domstolen på grundval av den nuvarande lydelsen i artikel 4.1 b i förordning (EG) nr 1049/2001. Domstolen grundade avvisandet på denna lydelse: en ansökan om utlämnande av en handling kan avslås endast om ett utlämnande skulle äventyra skyddet av en persons privatliv och integritet. Domstolens resonemang är emellertid inte enbart en tolkning av texten utan återspeglar resultatet av en avvägning mellan de två grundläggande rättigheter som står på spel: allmänhetens tillgång till handlingar och uppgiftsskyddet. |
| --- | --- |

33.

Denna teori avvisades av domstolen på grundval av den nuvarande lydelsen i artikel 4.1 b i förordning (EG) nr 1049/2001. Domstolen grundade avvisandet på denna lydelse: en ansökan om utlämnande av en handling kan avslås endast om ett utlämnande skulle äventyra skyddet av en persons privatliv och integritet. Domstolens resonemang är emellertid inte enbart en tolkning av texten utan återspeglar resultatet av en avvägning mellan de två grundläggande rättigheter som står på spel: allmänhetens tillgång till handlingar och uppgiftsskyddet.

| 34. | Behovet av en korrekt avvägning mellan dessa grundläggande rättigheter – eller ett ”väl avvägt förhållningssätt” som det vanligen kallas – har också betonats i ett antal dokument som handlar om konflikten mellan dessa båda rättigheter. Detta var exempelvis fallet i yttrande nr 5/2001 från arbetsgruppen för skydd av enskilda med avseende på behandlingen av personuppgifter (13) och i datatillsynsmannens bakgrundsdokument. En liknande infallsvinkel finns i utkastet till Europarådets konvention om tillgång till officiella handlingar, där det fastställs att parterna i ett avtal får begränsa rätten till tillgång till officiella handlingar i syfte att skydda bl.a. ”den personliga integriteten och andra rättmätiga privata intressen” (14). |
| --- | --- |

34.

Behovet av en korrekt avvägning mellan dessa grundläggande rättigheter – eller ett ”väl avvägt förhållningssätt” som det vanligen kallas – har också betonats i ett antal dokument som handlar om konflikten mellan dessa båda rättigheter. Detta var exempelvis fallet i yttrande nr 5/2001 från arbetsgruppen för skydd av enskilda med avseende på behandlingen av personuppgifter (13) och i datatillsynsmannens bakgrundsdokument. En liknande infallsvinkel finns i utkastet till Europarådets konvention om tillgång till officiella handlingar, där det fastställs att parterna i ett avtal får begränsa rätten till tillgång till officiella handlingar i syfte att skydda bl.a. ”den personliga integriteten och andra rättmätiga privata intressen” (14).

| 35. | På ena sidan måste allmänhetens rätt till tillgång till handlingar respekteras, vilket under alla omständigheter innebär följande:






  — | syftet med förordning (EG) nr 1049/2001 bör respekteras. Förordningen bör ge allmänhetens rätt till tillgång till handlingar största möjliga effekt (15). Detta betyder i princip att allmänheten bör ha tillgång till institutionernas samtliga dokument (16). Undantag från denna rättighet måste därför tolkas och tillämpas restriktivt så att tillämpningen av huvudregeln i förordningen inte undergrävs (17), |
| --- | --- | --- |

35.

På ena sidan måste allmänhetens rätt till tillgång till handlingar respekteras, vilket under alla omständigheter innebär följande:

—

syftet med förordning (EG) nr 1049/2001 bör respekteras. Förordningen bör ge allmänhetens rätt till tillgång till handlingar största möjliga effekt (15). Detta betyder i princip att allmänheten bör ha tillgång till institutionernas samtliga dokument (16). Undantag från denna rättighet måste därför tolkas och tillämpas restriktivt så att tillämpningen av huvudregeln i förordningen inte undergrävs (17),

| — | med tanke på hur allmänhetens rätt till tillgång till handlingar är utformad får det inte finnas något krav på att den som gör ansökan ska ange några skäl för sin ansökan, och denne behöver således inte styrka något intresse för att få tillgång till de handlingar som begärs (18). |
| --- | --- |

—

med tanke på hur allmänhetens rätt till tillgång till handlingar är utformad får det inte finnas något krav på att den som gör ansökan ska ange några skäl för sin ansökan, och denne behöver således inte styrka något intresse för att få tillgång till de handlingar som begärs (18).

| 36. | På andra sidan måste rätten till uppgiftsskydd respekteras:






  — | skyddet av personuppgifter fastställs i ett system med kontroller och avvägningar som inte förbjuder behandling av personuppgifter men som omger behandlingen med skyddsåtgärder och garantier. Behandling av personuppgifter är tillåten om den registrerade otvetydigt har lämnat sitt samtycke eller om behandlingen är nödvändig på grund av andra allmänna eller privata intressen (artikel 5 i förordning (EG) nr 45/2001), |
| --- | --- | --- |

36.

På andra sidan måste rätten till uppgiftsskydd respekteras:

—

skyddet av personuppgifter fastställs i ett system med kontroller och avvägningar som inte förbjuder behandling av personuppgifter men som omger behandlingen med skyddsåtgärder och garantier. Behandling av personuppgifter är tillåten om den registrerade otvetydigt har lämnat sitt samtycke eller om behandlingen är nödvändig på grund av andra allmänna eller privata intressen (artikel 5 i förordning (EG) nr 45/2001),

| — | bestämmelserna i förordning (EG) nr 45/2001 måste nödvändigtvis tolkas mot bakgrund av grundläggande rättigheter, särskilt rätten till integritet (19), |
| --- | --- |

—

bestämmelserna i förordning (EG) nr 45/2001 måste nödvändigtvis tolkas mot bakgrund av grundläggande rättigheter, särskilt rätten till integritet (19),

| — | behandlingen av personuppgifter måste därför ske i enlighet med proportionalitetsprincipen och inte faktiskt och specifikt undergräva den registrerades legitima intressen. |
| --- | --- |

—

behandlingen av personuppgifter måste därför ske i enlighet med proportionalitetsprincipen och inte faktiskt och specifikt undergräva den registrerades legitima intressen.

| 37. | En sådan avvägning kan inte garanteras genom att enbart hänvisa till förordning (EG) nr 45/2001, som ”syftar till att säkerställa skyddet för fysiska personers grundläggande fri- och rättigheter, särskilt rätten till skydd för privatlivet, vid behandlingen av personuppgifter” (20). Denna lösning respekterar visserligen rätten till uppgiftsskydd, men respekterar inte allmänhetens rätt till tillgång till handlingar. |
| --- | --- |

37.

En sådan avvägning kan inte garanteras genom att enbart hänvisa till förordning (EG) nr 45/2001, som ”syftar till att säkerställa skyddet för fysiska personers grundläggande fri- och rättigheter, särskilt rätten till skydd för privatlivet, vid behandlingen av personuppgifter” (20). Denna lösning respekterar visserligen rätten till uppgiftsskydd, men respekterar inte allmänhetens rätt till tillgång till handlingar.

Artikel 4.5 andra meningen utgör ingen genomförbar lösning.

| 38. | Förordning (EG) nr 45/2001 ger inget tydligt svar när en gemenskapsinstitution eller ett gemenskapsorgan måste besluta om en begäran om tillgång till handlingar. Sammanfattningsvis (21) tillåter artikel 5 i förordningen behandling av personuppgifter om den är ”nödvändig för att utföra en arbetsuppgift av allmänt intresse” eller om den är ”nödvändig för att fullgöra en rättslig förpliktelse som åvilar den registeransvarige”. Med andra ord bestäms inte behandlingens laglighet av uppgiftsskyddsintresset i sig utan av att behandlingen är nödvändig på grund av ett annat intresse (oavsett om detta är fastställt i en rättslig skyldighet eller inte). Detta leder till slutsatsen att eftersom nödvändigheten inte fastställs av artikel 5 i förordning (EG) nr 45/2001 (eller någon annan bestämmelse i den förordningen) bör den lag vars syfte är att skydda det andra intresset – i detta fall rätten till tillgång till handlingar – ge tillräcklig vägledning. |
| --- | --- |

38.

Förordning (EG) nr 45/2001 ger inget tydligt svar när en gemenskapsinstitution eller ett gemenskapsorgan måste besluta om en begäran om tillgång till handlingar. Sammanfattningsvis (21) tillåter artikel 5 i förordningen behandling av personuppgifter om den är ”nödvändig för att utföra en arbetsuppgift av allmänt intresse” eller om den är ”nödvändig för att fullgöra en rättslig förpliktelse som åvilar den registeransvarige”. Med andra ord bestäms inte behandlingens laglighet av uppgiftsskyddsintresset i sig utan av att behandlingen är nödvändig på grund av ett annat intresse (oavsett om detta är fastställt i en rättslig skyldighet eller inte). Detta leder till slutsatsen att eftersom nödvändigheten inte fastställs av artikel 5 i förordning (EG) nr 45/2001 (eller någon annan bestämmelse i den förordningen) bör den lag vars syfte är att skydda det andra intresset – i detta fall rätten till tillgång till handlingar – ge tillräcklig vägledning.

| 39. | Enligt förslaget bör emellertid alla begäranden om tillgång till handlingar som innehåller personuppgifter bedömas på grundval av en hänvisning till förordning (EG) nr 45/2001, såvida inte den speciella bestämmelsen i artikel 4.5 första meningen är tillämpbar. En sådan hänvisning skulle inte ge den nödvändiga vägledningen för en avvägning mellan de olika intressena. Detta skulle få ett icke önskvärt resultat (en ”moment 22”-situation). |
| --- | --- |

39.

Enligt förslaget bör emellertid alla begäranden om tillgång till handlingar som innehåller personuppgifter bedömas på grundval av en hänvisning till förordning (EG) nr 45/2001, såvida inte den speciella bestämmelsen i artikel 4.5 första meningen är tillämpbar. En sådan hänvisning skulle inte ge den nödvändiga vägledningen för en avvägning mellan de olika intressena. Detta skulle få ett icke önskvärt resultat (en ”moment 22”-situation).

| 40. | Slutligen bör det noteras att hänvisningen till förordning (EG) nr 45/2001 inte löser problemet med oförenligheten mellan allmänhetens rätt till tillgång till handlingar och skyldigheten att bevisa att det är nödvändigt att överföra personuppgifter i enlighet med artikel 8 b i förordning (EG) nr 45/2001. Såsom förstainstansrätten anger i Bavarian Lager: ”Att kräva att den som har ansökt om att handlingarna skall lämnas ut skall styrka att ett utlämnande är nödvändigt innebär enligt förordning (EG) nr 45/2001 att det ställs upp ett tilläggsvillkor. Detta skulle stå i strid med ändamålet för förordning (EG) nr 1049/2001, vilket är att ge allmänheten största möjliga tillgång till de handlingar som förvaras hos institutionerna” (22). |
| --- | --- |

40.

Slutligen bör det noteras att hänvisningen till förordning (EG) nr 45/2001 inte löser problemet med oförenligheten mellan allmänhetens rätt till tillgång till handlingar och skyldigheten att bevisa att det är nödvändigt att överföra personuppgifter i enlighet med artikel 8 b i förordning (EG) nr 45/2001. Såsom förstainstansrätten anger i Bavarian Lager: ”Att kräva att den som har ansökt om att handlingarna skall lämnas ut skall styrka att ett utlämnande är nödvändigt innebär enligt förordning (EG) nr 45/2001 att det ställs upp ett tilläggsvillkor. Detta skulle stå i strid med ändamålet för förordning (EG) nr 1049/2001, vilket är att ge allmänheten största möjliga tillgång till de handlingar som förvaras hos institutionerna” (22).

Tillämpningsområdet för artikel 4.5 första meningen är alldeles för begränsat.

| 41. | Artikel 4.5 första meningen i förslaget har följande lydelse: ”Namn, titel och befattning avseende politiskt tillsatta personer, tjänstemän och företrädare för intresseorganisationer som agerar på tjänstens vägnar ska lämnas ut, om inte detta med tanke på de särskilda omständigheterna skulle påverka de berörda personerna negativt”. Den ger en särskild regel för vissa typer av uppgifter som rör en angiven grupp personer. |
| --- | --- |

41.

Artikel 4.5 första meningen i förslaget har följande lydelse: ”Namn, titel och befattning avseende politiskt tillsatta personer, tjänstemän och företrädare för intresseorganisationer som agerar på tjänstens vägnar ska lämnas ut, om inte detta med tanke på de särskilda omständigheterna skulle påverka de berörda personerna negativt”. Den ger en särskild regel för vissa typer av uppgifter som rör en angiven grupp personer.

| 42. | Som en första preliminär kommentar noterar datatillsynsmannen att det inte råder någon tvekan om att artikel 4.5 första meningen respekterar allmänhetens rätt till tillgång till handlingar. I de situationer som tas upp i denna mening kommer allmänheten vanligen att ges tillgång till handlingar. Datatillsynsmannen anser också att bestämmelsen respekterar rätten till uppgiftsskydd. Den är tillämpbar på den situation som förstainstansrätten behandlar i Bavarian Lager, liksom jämförbara situationer. Enligt domstolen leder utlämnande av namn inte till något intrång i privatlivet i dessa situationer, och dessa personer hade ingen anledning att förmoda att de var föremål för konfidentiell behandling (23). |
| --- | --- |

42.

Som en första preliminär kommentar noterar datatillsynsmannen att det inte råder någon tvekan om att artikel 4.5 första meningen respekterar allmänhetens rätt till tillgång till handlingar. I de situationer som tas upp i denna mening kommer allmänheten vanligen att ges tillgång till handlingar. Datatillsynsmannen anser också att bestämmelsen respekterar rätten till uppgiftsskydd. Den är tillämpbar på den situation som förstainstansrätten behandlar i Bavarian Lager, liksom jämförbara situationer. Enligt domstolen leder utlämnande av namn inte till något intrång i privatlivet i dessa situationer, och dessa personer hade ingen anledning att förmoda att de var föremål för konfidentiell behandling (23).

| 43. | Som en andra preliminär kommentar kan nämnas att bestämmelsen i princip är klar och tydlig och att den uppfyller kravet på rättslig förutsebarhet. Bestämmelsen fastställer de olika befattningar som omfattas och begränsar de personuppgifter som kan lämnas ut. Oavsett om dessa begränsningar är lämpliga eller inte, så är de tydligt formulerade. De är också förenliga med förordning (EG) nr 45/2001: utlämnandet av uppgifterna utgör laglig behandling – eftersom det grundar sig på den rättsliga skyldighet som fastställs i artikel 4.5 – och syftet är begränsat, nämligen att ge allmänheten tillgång till handlingar. |
| --- | --- |

43.

Som en andra preliminär kommentar kan nämnas att bestämmelsen i princip är klar och tydlig och att den uppfyller kravet på rättslig förutsebarhet. Bestämmelsen fastställer de olika befattningar som omfattas och begränsar de personuppgifter som kan lämnas ut. Oavsett om dessa begränsningar är lämpliga eller inte, så är de tydligt formulerade. De är också förenliga med förordning (EG) nr 45/2001: utlämnandet av uppgifterna utgör laglig behandling – eftersom det grundar sig på den rättsliga skyldighet som fastställs i artikel 4.5 – och syftet är begränsat, nämligen att ge allmänheten tillgång till handlingar.

| 44. | När det gäller begränsningen av tillämpningsområdet till en personkrets (ratione personae), måste uppgifter om vissa personer som har offentliga befattningar, offentligt anställda och företrädare för andra intressen lämnas ut. Det förefaller som om syftet med bestämmelsen enbart är att komma till rätta med konsekvenserna av förstainstansrättens dom i Bavarian Lager. Frågan uppkommer varför bestämmelsen inte omfattar en större kategori registrerade i samband med deras yrkesverksamhet. Argumenten till stöd för antagandet att personuppgifter normalt bör lämnas ut i detta sammanhang gäller t.ex. även






  — | anställda i den privata sektorn eller egenföretagare, som inte kan anses vara företrädare för ett visst intresse, såvida det inte finns anledning att anta att utlämnandet skulle få negativa följder för dessa personer, |
| --- | --- | --- |

44.

När det gäller begränsningen av tillämpningsområdet till en personkrets (ratione personae), måste uppgifter om vissa personer som har offentliga befattningar, offentligt anställda och företrädare för andra intressen lämnas ut. Det förefaller som om syftet med bestämmelsen enbart är att komma till rätta med konsekvenserna av förstainstansrättens dom i Bavarian Lager. Frågan uppkommer varför bestämmelsen inte omfattar en större kategori registrerade i samband med deras yrkesverksamhet. Argumenten till stöd för antagandet att personuppgifter normalt bör lämnas ut i detta sammanhang gäller t.ex. även

—

anställda i den privata sektorn eller egenföretagare, som inte kan anses vara företrädare för ett visst intresse, såvida det inte finns anledning att anta att utlämnandet skulle få negativa följder för dessa personer,

| — | akademiska forskare som lägger fram resultatet av sin forskning, |
| --- | --- |

—

akademiska forskare som lägger fram resultatet av sin forskning,

| — | experter som offentligt presenterar sitt expertisområde, |
| --- | --- |

—

experter som offentligt presenterar sitt expertisområde,

| — | lärare och professorer i samband med att de undervisar eller föreläser. |
| --- | --- |

—

lärare och professorer i samband med att de undervisar eller föreläser.

| 45. | Dessa exempel tyder på att det skulle ha varit lämpligt att försöka åstadkomma en vidare bestämmelse som omfattar uppgifter om olika kategorier av personer i samband med deras yrkesverksamhet. |
| --- | --- |

45.

Dessa exempel tyder på att det skulle ha varit lämpligt att försöka åstadkomma en vidare bestämmelse som omfattar uppgifter om olika kategorier av personer i samband med deras yrkesverksamhet.

| 46. | En andra begränsning – det materiella tillämpningsområdet (ratione materiae) – i artikel 4.5 första meningen i förslaget, gäller uppgifterna. Endast namn, titlar och befattningar ska lämnas ut. Detta innebär att uppgifter som rör de berörda personernas privata situation undantas, även om dessa uppgifter inte uppfyller kraven för känsliga uppgifter i den mening som avses i förordning (EG) nr 45/2001. Det skulle exempelvis kunna röra sig om höga tjänstemäns eller politikers hemadress, telefonnummer och e-postadress, eller andra uppgifter som löner och omkostnader. |
| --- | --- |

46.

En andra begränsning – det materiella tillämpningsområdet (ratione materiae) – i artikel 4.5 första meningen i förslaget, gäller uppgifterna. Endast namn, titlar och befattningar ska lämnas ut. Detta innebär att uppgifter som rör de berörda personernas privata situation undantas, även om dessa uppgifter inte uppfyller kraven för känsliga uppgifter i den mening som avses i förordning (EG) nr 45/2001. Det skulle exempelvis kunna röra sig om höga tjänstemäns eller politikers hemadress, telefonnummer och e-postadress, eller andra uppgifter som löner och omkostnader.

| 47. | Det innebär emellertid också att sådana uppgifter undantas som inte har något att göra med den berörda personens privata situation, t.ex. kontorsadress (fysisk och e-post) samt mer allmän information som rör personens befattning. |
| --- | --- |

47.

Det innebär emellertid också att sådana uppgifter undantas som inte har något att göra med den berörda personens privata situation, t.ex. kontorsadress (fysisk och e-post) samt mer allmän information som rör personens befattning.

| 48. | Ett mer grundläggande problem med lösningen i förslaget är att ett namn sällan förekommer ensamt i en handling. Namnet är vanligen kopplat till andra uppgifter om personen. Bavarian Lager gällde exempelvis tillgång till ett protokoll från ett sammanträde. Man kan föreställa sig att protokollet inte enbart innehåller namnen på de personer som var närvarande vid mötet utan även deras bidrag till diskussionen under mötet. Detta bidrag skulle ibland t.o.m. kunna betraktas som känsliga uppgifter i den mening som avses i artikel 10 i förordning (EG) nr 45/2001, t.ex. om det ger uttryck för en politisk uppfattning. Det är därför tveksamt om vissa uppgifter kan behandlas separat. |
| --- | --- |

48.

Ett mer grundläggande problem med lösningen i förslaget är att ett namn sällan förekommer ensamt i en handling. Namnet är vanligen kopplat till andra uppgifter om personen. Bavarian Lager gällde exempelvis tillgång till ett protokoll från ett sammanträde. Man kan föreställa sig att protokollet inte enbart innehåller namnen på de personer som var närvarande vid mötet utan även deras bidrag till diskussionen under mötet. Detta bidrag skulle ibland t.o.m. kunna betraktas som känsliga uppgifter i den mening som avses i artikel 10 i förordning (EG) nr 45/2001, t.ex. om det ger uttryck för en politisk uppfattning. Det är därför tveksamt om vissa uppgifter kan behandlas separat.

IV   EN ALTERNATIV LÖSNING

Behovet av tydlig vägledning från lagstiftaren

| 49. | Förordning (EG) nr 1049/2001 bör i sig ge vägledning till institutioner och organ som behandlar begäranden från allmänheten om tillgång till handlingar som innehåller personuppgifter, samtidigt som den rätta avvägningen mellan de två grundläggande rättigheter som står på spel respekteras fullt ut. |
| --- | --- |

49.

Förordning (EG) nr 1049/2001 bör i sig ge vägledning till institutioner och organ som behandlar begäranden från allmänheten om tillgång till handlingar som innehåller personuppgifter, samtidigt som den rätta avvägningen mellan de två grundläggande rättigheter som står på spel respekteras fullt ut.

| 50. | Enligt datatillsynsmannen krävs det ytterligare diskussioner om hur denna vägledning ska omvandlas till en särskild rättslig bestämmelse. Tidigare erfarenheter visar att detta är en fråga som innebär svåra och grundläggande övervägningar. Bestämmelsen bör formuleras så noggrant som möjligt, med medverkan av de olika berörda aktörerna. |
| --- | --- |

50.

Enligt datatillsynsmannen krävs det ytterligare diskussioner om hur denna vägledning ska omvandlas till en särskild rättslig bestämmelse. Tidigare erfarenheter visar att detta är en fråga som innebär svåra och grundläggande övervägningar. Bestämmelsen bör formuleras så noggrant som möjligt, med medverkan av de olika berörda aktörerna.

Den alternativa lösningen

| 51. | Som ett bidrag till diskussionen föreslår datatillsynsmannen följande bestämmelse om allmänhetens tillgång till personuppgifter:






  1. | Personuppgifter ska inte lämnas ut om ett sådant utlämnande skulle skada den berörda personens rätt till privatliv och integritet. Sådan skada uppkommer inte






  a) | om uppgifterna enbart rör den berörda personens yrkesverksamhet såvida det inte, på grund av särskilda omständigheter, finns skäl att anta att utlämnandet skulle få negativa följder för den personen, |
| --- | --- | --- | --- |

51.

Som ett bidrag till diskussionen föreslår datatillsynsmannen följande bestämmelse om allmänhetens tillgång till personuppgifter:

1.

Personuppgifter ska inte lämnas ut om ett sådant utlämnande skulle skada den berörda personens rätt till privatliv och integritet. Sådan skada uppkommer inte

a)

om uppgifterna enbart rör den berörda personens yrkesverksamhet såvida det inte, på grund av särskilda omständigheter, finns skäl att anta att utlämnandet skulle få negativa följder för den personen,

| b) | om uppgifterna enbart rör en offentlig person såvida det inte, på grund av särskilda omständigheter, finns skäl att anta att utlämnandet skulle få negativa följder för den personen eller dennes närstående, |
| --- | --- |

b)

om uppgifterna enbart rör en offentlig person såvida det inte, på grund av särskilda omständigheter, finns skäl att anta att utlämnandet skulle få negativa följder för den personen eller dennes närstående,

| c) | om uppgifterna redan har offentliggjorts med den berörda personens samtycke. |
| --- | --- |

c)

om uppgifterna redan har offentliggjorts med den berörda personens samtycke.

| 2. | Personuppgifter ska dock lämnas ut om ett övervägande allmänintresse kräver att de utlämnas. I sådana fall måste institutionen eller organet ange allmänintresset, och uppge varför allmänintresset väger tyngre än den berörda personens intressen i det enskilda fallet. |
| --- | --- |

2.

Personuppgifter ska dock lämnas ut om ett övervägande allmänintresse kräver att de utlämnas. I sådana fall måste institutionen eller organet ange allmänintresset, och uppge varför allmänintresset väger tyngre än den berörda personens intressen i det enskilda fallet.

| 3. | Om en institution eller ett organ vägrar att lämna ut en handling på grundval av punkt 1, ska den överväga om handlingen delvis kan lämnas ut. |
| --- | --- |

3.

Om en institution eller ett organ vägrar att lämna ut en handling på grundval av punkt 1, ska den överväga om handlingen delvis kan lämnas ut.

| 52. | Denna bestämmelse kan förklaras på följande sätt: |
| --- | --- |

52.

Denna bestämmelse kan förklaras på följande sätt:

| 53. | Den första delen av punkt 1 anger grundregeln och återspeglar behovet av en korrekt avvägning mellan de grundläggande rättigheter som står på spel. Undantaget från allmänhetens rätt till tillgång handlingar ska endast gälla om den berörda personens rätt till privatliv och integritet skulle skadas om de lämnas ut. Bestämmelsen hänvisar till privatlivet (respekt för privatlivet och familjelivet i enlighet med artikel 7 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och artikel 8 i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna) och inte till uppgiftsskyddet (i den mening som avses i artikel 8 i stadgan). |
| --- | --- |

53.

Den första delen av punkt 1 anger grundregeln och återspeglar behovet av en korrekt avvägning mellan de grundläggande rättigheter som står på spel. Undantaget från allmänhetens rätt till tillgång handlingar ska endast gälla om den berörda personens rätt till privatliv och integritet skulle skadas om de lämnas ut. Bestämmelsen hänvisar till privatlivet (respekt för privatlivet och familjelivet i enlighet med artikel 7 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och artikel 8 i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna) och inte till uppgiftsskyddet (i den mening som avses i artikel 8 i stadgan).

| 54. | Rätten till skydd för personuppgifter – som fastställs i ett system med kontroller och avvägningar för att skydda den registrerade, se även punkt 36 ovan – beaktas emellertid fullt ut. I bestämmelsen anges den rättsliga skyldigheten att lämna ut personuppgifter i enlighet med artikel 5 b i förordning (EG) nr 45/2001. |
| --- | --- |

54.

Rätten till skydd för personuppgifter – som fastställs i ett system med kontroller och avvägningar för att skydda den registrerade, se även punkt 36 ovan – beaktas emellertid fullt ut. I bestämmelsen anges den rättsliga skyldigheten att lämna ut personuppgifter i enlighet med artikel 5 b i förordning (EG) nr 45/2001.

| 55. | Det bör noteras att förordning (EG) nr 45/2001 inte förbjuder behandling av personuppgifter, om det finns en rättslig grund för behandlingen enligt artikel 5 b i förordning (EG) nr 45/2001. Tillämpningen av en sådan rättslig grund i det enskilda fallet ska prövas mot bakgrund av artikel 8 i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. I detta sammanhang hänvisas till domstolens dom i Österreichischer Rundfunk
   (24). Införandet av formuleringen ”skada den berörda personens rätt till privatliv och integritet” i punkt 1 i bestämmelsen anger att det är just denna prövning som avgör om allmänheten ska ges tillgång till personuppgifter. |
| --- | --- |

55.

Det bör noteras att förordning (EG) nr 45/2001 inte förbjuder behandling av personuppgifter, om det finns en rättslig grund för behandlingen enligt artikel 5 b i förordning (EG) nr 45/2001. Tillämpningen av en sådan rättslig grund i det enskilda fallet ska prövas mot bakgrund av artikel 8 i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. I detta sammanhang hänvisas till domstolens dom i Österreichischer Rundfunk
   (24). Införandet av formuleringen ”skada den berörda personens rätt till privatliv och integritet” i punkt 1 i bestämmelsen anger att det är just denna prövning som avgör om allmänheten ska ges tillgång till personuppgifter.

| 56. | Termen integritet finns också i den nuvarande texten i artikel 4.1 b och avser en persons fysiska integritet. Detta kan ha ett mervärde exempelvis om utlämnandet av personuppgifter skulle kunna leda till att personens fysiska integritet hotas utan att det har något direkt samband med dennes rätt till privatliv. |
| --- | --- |

56.

Termen integritet finns också i den nuvarande texten i artikel 4.1 b och avser en persons fysiska integritet. Detta kan ha ett mervärde exempelvis om utlämnandet av personuppgifter skulle kunna leda till att personens fysiska integritet hotas utan att det har något direkt samband med dennes rätt till privatliv.

| 57. | Syftet med den andra delen av punkt 1 i den föreslagna bestämmelsen är att ge vägledning till den institution eller det organ som beslutar om en begäran om tillgång till handlingar. Tre situationer särskiljs där utlämnande av personuppgifter vanligen inte kommer att leda till att den registrerade skadas.






  — | den första situationen är den som behandlas i artikel 4.5 första meningen i kommissionens förslag. Den är formulerad på ett mycket bredare och mer funktionellt sätt, med beaktande av datatillsynsmannens kritiska kommentarer till den nuvarande texten. Bestämmelsen medger att det även i denna situation kan finnas skäl att anta att ett utlämnande skulle påverka personen negativt. I sådana fall måste gemenskapsinstitutionen eller gemenskapsorganet undersöka om det är troligt att detta kommer att ske. Med andra ord förutsätts det att tillgång ska beviljas. Slutligen är lydelsen ”skäl att anta” (osv.) tagen från artikel 8 b i förordning (EG) nr 45/2001, |
| --- | --- | --- |

57.

Syftet med den andra delen av punkt 1 i den föreslagna bestämmelsen är att ge vägledning till den institution eller det organ som beslutar om en begäran om tillgång till handlingar. Tre situationer särskiljs där utlämnande av personuppgifter vanligen inte kommer att leda till att den registrerade skadas.

—

den första situationen är den som behandlas i artikel 4.5 första meningen i kommissionens förslag. Den är formulerad på ett mycket bredare och mer funktionellt sätt, med beaktande av datatillsynsmannens kritiska kommentarer till den nuvarande texten. Bestämmelsen medger att det även i denna situation kan finnas skäl att anta att ett utlämnande skulle påverka personen negativt. I sådana fall måste gemenskapsinstitutionen eller gemenskapsorganet undersöka om det är troligt att detta kommer att ske. Med andra ord förutsätts det att tillgång ska beviljas. Slutligen är lydelsen ”skäl att anta” (osv.) tagen från artikel 8 b i förordning (EG) nr 45/2001,

| — | i den andra situationen tillåts ännu större tillgång när det gäller uppgifter om offentliga personer. Det kan t.ex. gälla politiker eller andra personer vars befattningar eller vars beteende normalt motiverar mer omfattande tillgång för allmänheten på grundval av rätten till information. Återigen finns begränsningen att slutsatsen kan bli en annan i det enskilda fallet. I denna situation bör man även ta hänsyn till möjliga negativa följder för släktingar, |
| --- | --- |

—

i den andra situationen tillåts ännu större tillgång när det gäller uppgifter om offentliga personer. Det kan t.ex. gälla politiker eller andra personer vars befattningar eller vars beteende normalt motiverar mer omfattande tillgång för allmänheten på grundval av rätten till information. Återigen finns begränsningen att slutsatsen kan bli en annan i det enskilda fallet. I denna situation bör man även ta hänsyn till möjliga negativa följder för släktingar,

| — | den tredje situationen gäller uppgifter som redan är offentliga, med den registrerades samtycke. Man kan exempelvis tänka sig att personuppgifter har offentliggjorts på en webbplats eller en i en blogg. |
| --- | --- |

—

den tredje situationen gäller uppgifter som redan är offentliga, med den registrerades samtycke. Man kan exempelvis tänka sig att personuppgifter har offentliggjorts på en webbplats eller en i en blogg.

| 58. | I punkt 2 erkänns att det kan finnas ett övervägande intresse som kräver att allmänheten ges tillgång till handlingar. Vissa uppgifter kan vara absolut nödvändiga för att allmänheten ska kunna bilda sig en väl underbyggd uppfattning om lagstiftningsprocessen eller de europeiska institutionernas funktionssätt i allmänhet. Det kan exempelvis gälla de (ekonomiska) förbindelserna mellan en institution och vissa lobbygrupper. Eftersom denna punkt innehåller ett undantag till ett undantag har ytterligare skyddsåtgärder införts. Institutionen eller organet måste precisera tillämpningen av bestämmelsen i varje enskilt fall. |
| --- | --- |

58.

I punkt 2 erkänns att det kan finnas ett övervägande intresse som kräver att allmänheten ges tillgång till handlingar. Vissa uppgifter kan vara absolut nödvändiga för att allmänheten ska kunna bilda sig en väl underbyggd uppfattning om lagstiftningsprocessen eller de europeiska institutionernas funktionssätt i allmänhet. Det kan exempelvis gälla de (ekonomiska) förbindelserna mellan en institution och vissa lobbygrupper. Eftersom denna punkt innehåller ett undantag till ett undantag har ytterligare skyddsåtgärder införts. Institutionen eller organet måste precisera tillämpningen av bestämmelsen i varje enskilt fall.

| 59. | Genom punkt 3 införs en skyldighet för institutionen eller organet att överväga att delvis lämna ut en handling – t.ex. genom att ta bort namnen – som ytterligare ett instrument för att garantera en korrekt avvägning mellan de grundläggande rättigheter som står på spel, vilket bör användas endast om det finns skäl att vägra att lämna ut handlingen. |
| --- | --- |

59.

Genom punkt 3 införs en skyldighet för institutionen eller organet att överväga att delvis lämna ut en handling – t.ex. genom att ta bort namnen – som ytterligare ett instrument för att garantera en korrekt avvägning mellan de grundläggande rättigheter som står på spel, vilket bör användas endast om det finns skäl att vägra att lämna ut handlingen.

| 60. | Slutligen understryker datatillsynsmannen att denna lösning skulle innebära att man undviker den ”moment 22”-situation som nämns i punkt 39 ovan. |
| --- | --- |

60.

Slutligen understryker datatillsynsmannen att denna lösning skulle innebära att man undviker den ”moment 22”-situation som nämns i punkt 39 ovan.

V   BÖR FÖRORDNING (EG) nr 45/2001 ÄNDRAS?

| 61. | Som en följd av förstainstansrättens dom i Bavarian Lager finns det också ett akut behov av att förtydliga förhållandet mellan allmänhetens tillgång till handlingar och uppgiftsskyddet på grund av de olika tolkningar som i detta sammanhang kan göras av artikel 8 b i förordning (EG) nr 45/2001. Tvisten, bl.a. i Bavarian Lager-målet vid förstainstansrätten, gäller innebörden av ”visar att det är nödvändigt att personuppgifterna överförs” i samband med allmänhetens tillgång till handlingar. Om man tolkar denna fras bokstavligt skulle det betyda att en person som ansöker om en handling enligt förordning (EG) nr 1049/2001 skulle vara tvungen att visa ett övertygande skäl till att han eller hon behöver denna handling, vilket skulle strida mot ett av syftena med förordningen om allmänhetens tillgång till handlingar, nämligen största möjliga tillgång till institutionernas handlingar (25). För att lösa detta problem beslutade förstainstansrätten att den som ansöker om handlingarna inte behöver styrka att ett utlämnande är nödvändigt när personuppgifter överförs för att ge verkan åt rätten till tillgång till handlingar. Förstainstansrätten fastställde också att överföring av uppgifter som inte omfattas av undantaget i artikel 4.1 b inte kan skada den registrerades legitima intressen (26). |
| --- | --- |

61.

Som en följd av förstainstansrättens dom i Bavarian Lager finns det också ett akut behov av att förtydliga förhållandet mellan allmänhetens tillgång till handlingar och uppgiftsskyddet på grund av de olika tolkningar som i detta sammanhang kan göras av artikel 8 b i förordning (EG) nr 45/2001. Tvisten, bl.a. i Bavarian Lager-målet vid förstainstansrätten, gäller innebörden av ”visar att det är nödvändigt att personuppgifterna överförs” i samband med allmänhetens tillgång till handlingar. Om man tolkar denna fras bokstavligt skulle det betyda att en person som ansöker om en handling enligt förordning (EG) nr 1049/2001 skulle vara tvungen att visa ett övertygande skäl till att han eller hon behöver denna handling, vilket skulle strida mot ett av syftena med förordningen om allmänhetens tillgång till handlingar, nämligen största möjliga tillgång till institutionernas handlingar (25). För att lösa detta problem beslutade förstainstansrätten att den som ansöker om handlingarna inte behöver styrka att ett utlämnande är nödvändigt när personuppgifter överförs för att ge verkan åt rätten till tillgång till handlingar. Förstainstansrätten fastställde också att överföring av uppgifter som inte omfattas av undantaget i artikel 4.1 b inte kan skada den registrerades legitima intressen (26).

| 62. | Denna lösning behövdes för att sammanjämka de båda förordningarna på ett tillfredsställande sätt, men den ifrågasätts av kommissionen i dess överklagan till domstolen. Kommissionen framhåller att ”det föreskrivs inte i förordning (EG) nr 45/2001 eller förordning (EG) nr 1049/2001 att den ovannämna bestämmelsen (artikel 8 b) skall lämnas utan avseende, eller att det skulle vara tillåtet att lämna den utan avseende, i syfte ge kraft åt en bestämmelse i förordning (EG) nr 1049/2001” (27). |
| --- | --- |

62.

Denna lösning behövdes för att sammanjämka de båda förordningarna på ett tillfredsställande sätt, men den ifrågasätts av kommissionen i dess överklagan till domstolen. Kommissionen framhåller att ”det föreskrivs inte i förordning (EG) nr 45/2001 eller förordning (EG) nr 1049/2001 att den ovannämna bestämmelsen (artikel 8 b) skall lämnas utan avseende, eller att det skulle vara tillåtet att lämna den utan avseende, i syfte ge kraft åt en bestämmelse i förordning (EG) nr 1049/2001” (27).

| 63. | Enligt datatillsynsmannen är det bästa sättet att lösa denna konflikt att lägga till ett skäl i den ändrade förordning (EG) nr 1049/2001 och därigenom kodifiera förstainstansrättens beslut. Ett sådant skäl kan ha följande lydelse: ”Om personuppgifter överförs för att ge verkan åt rätten till tillgång till handlingar behöver den sökande inte bevisa att ett utlämnande är nödvändigt i enlighet med artikel 8 b i förordning (EG) nr 45/2001”. |
| --- | --- |

63.

Enligt datatillsynsmannen är det bästa sättet att lösa denna konflikt att lägga till ett skäl i den ändrade förordning (EG) nr 1049/2001 och därigenom kodifiera förstainstansrättens beslut. Ett sådant skäl kan ha följande lydelse: ”Om personuppgifter överförs för att ge verkan åt rätten till tillgång till handlingar behöver den sökande inte bevisa att ett utlämnande är nödvändigt i enlighet med artikel 8 b i förordning (EG) nr 45/2001”.

VI   RÄTTEN TILL TILLGÅNG TILL HANDLINGAR OCH RÄTTEN TILL TILLGÅNG TILL EGNA PERSONUPPGIFTER

| 64. | Rätten till tillgång till handlingar i enlighet med förordning (EG) nr 1049/2001 måste särskiljas från artikel 13 i förordning (EG) nr 45/2001. Den rätt till tillgång till handlingar som föreskrivs i förordning (EG) nr 1049/2001 ger en allmän rätt till tillgång till handlingar för alla i syfte att garantera offentliga organs öppenhet. Artikel 13 i förordning (EG) nr 45/2001 är mer begränsad när det gäller vem som kan dra nytta av rätten till tillgång till handlingar, eftersom den ger denna rätt endast till den berörda personen när det gäller information som rör honom eller henne, särskilt för att registrerade ska kunna kontrollera uppgifter som rör dem. Dessutom hänvisar artikel 8.2 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna till rätten till tillgång till handlingar enligt artikel 13 i förordning (EG) nr 45/2001. |
| --- | --- |

64.

Rätten till tillgång till handlingar i enlighet med förordning (EG) nr 1049/2001 måste särskiljas från artikel 13 i förordning (EG) nr 45/2001. Den rätt till tillgång till handlingar som föreskrivs i förordning (EG) nr 1049/2001 ger en allmän rätt till tillgång till handlingar för alla i syfte att garantera offentliga organs öppenhet. Artikel 13 i förordning (EG) nr 45/2001 är mer begränsad när det gäller vem som kan dra nytta av rätten till tillgång till handlingar, eftersom den ger denna rätt endast till den berörda personen när det gäller information som rör honom eller henne, särskilt för att registrerade ska kunna kontrollera uppgifter som rör dem. Dessutom hänvisar artikel 8.2 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna till rätten till tillgång till handlingar enligt artikel 13 i förordning (EG) nr 45/2001.

| 65. | Datatillsynsmannen anser därför att man i förordning (EG) nr 1049/2001 bör förtydliga att det faktum att det finns en rätt till tillgång till handlingar inte påverkar rätten till tillgång till egna personuppgifter enligt förordning (EG) nr 45/2001. |
| --- | --- |

65.

Datatillsynsmannen anser därför att man i förordning (EG) nr 1049/2001 bör förtydliga att det faktum att det finns en rätt till tillgång till handlingar inte påverkar rätten till tillgång till egna personuppgifter enligt förordning (EG) nr 45/2001.

| 66. | Dessutom rekommenderar datatillsynsmannen att lagstiftaren överväger att införa ex officio-tillgång till den registrerades egna personuppgifter. I praktiken händer det nämligen att en person kanske inte är medveten om att han/hon har rätt till tillgång till sina egna personuppgifter i enlighet med artikel 13 i förordning (EG) nr 45/2001 och därför begär tillgång på grundval av förordning (EG) nr 1049/2001. De kan vägras tillgång till handlingen om något av undantagen i förordning (EG) nr 1049/2001 är tillämpliga eller på grund av att det anses att en begäran om särskild tillgång inte omfattas av den förordningen. Om institutionen eller organet i sådana fall känner till syftet med en sådan begäran om tillgång till handlingar (dvs. tillgång till den ansökandes egna personuppgifter) bör institutionen vara skyldig att ge tillgång ex officio till den ansökandes personuppgifter. |
| --- | --- |

66.

Dessutom rekommenderar datatillsynsmannen att lagstiftaren överväger att införa ex officio-tillgång till den registrerades egna personuppgifter. I praktiken händer det nämligen att en person kanske inte är medveten om att han/hon har rätt till tillgång till sina egna personuppgifter i enlighet med artikel 13 i förordning (EG) nr 45/2001 och därför begär tillgång på grundval av förordning (EG) nr 1049/2001. De kan vägras tillgång till handlingen om något av undantagen i förordning (EG) nr 1049/2001 är tillämpliga eller på grund av att det anses att en begäran om särskild tillgång inte omfattas av den förordningen. Om institutionen eller organet i sådana fall känner till syftet med en sådan begäran om tillgång till handlingar (dvs. tillgång till den ansökandes egna personuppgifter) bör institutionen vara skyldig att ge tillgång ex officio till den ansökandes personuppgifter.

| 67. | Båda aspekterna kan klargöras genom att specifika formuleringar införs i skälen till den ändrade förordning (EG) nr 1049/2001, eventuellt i samband med skäl 11 i den befintliga förordningen. I ett första skäl (eller del av ett skäl) kan det anges att allmänhetens rätt till tillgång till handlingar inte påverkar rätten till tillgång till personuppgifter enligt förordning (EG) nr 45/2001. Ett andra skäl (eller del av ett skäl) skulle kunna innefatta begreppet ex officio-tillgång för en ansökande till hans eller hennes egna personuppgifter. Om en person begär tillgång till sina egna personuppgifter bör institutionen på eget initiativ undersöka huruvida den personen har rätt till tillgång enligt förordning (EG) nr 45/2001. |
| --- | --- |

67.

Båda aspekterna kan klargöras genom att specifika formuleringar införs i skälen till den ändrade förordning (EG) nr 1049/2001, eventuellt i samband med skäl 11 i den befintliga förordningen. I ett första skäl (eller del av ett skäl) kan det anges att allmänhetens rätt till tillgång till handlingar inte påverkar rätten till tillgång till personuppgifter enligt förordning (EG) nr 45/2001. Ett andra skäl (eller del av ett skäl) skulle kunna innefatta begreppet ex officio-tillgång för en ansökande till hans eller hennes egna personuppgifter. Om en person begär tillgång till sina egna personuppgifter bör institutionen på eget initiativ undersöka huruvida den personen har rätt till tillgång enligt förordning (EG) nr 45/2001.

VII   VIDAREANVÄNDNING AV PERSONUPPGIFTER I OFFENTLIGA HANDLINGAR

| 68. | En annan fråga som måste övervägas och eventuellt förtydligas i kommissionens förslag är vidareanvändningen av personuppgifter i offentliga handlingar. När tillgång till handlingar beviljas, kan nämligen användningen av de personuppgifter som finns i dessa omfattas av de tillämpliga bestämmelserna om skydd för personuppgifter, särskilt förordning (EG) nr 45/2001, och den nationella lagstiftning som genomför direktiv 95/46. Vidareutnyttjande, spridning och vidare behandling av dessa personuppgifter som utförs av den ansökande, av de institutioner som beviljar tillgång eller av tredje parter som har tillgång till handlingen bör genomföras inom ramen för tillämplig dataskyddslagstiftning. |
| --- | --- |

68.

En annan fråga som måste övervägas och eventuellt förtydligas i kommissionens förslag är vidareanvändningen av personuppgifter i offentliga handlingar. När tillgång till handlingar beviljas, kan nämligen användningen av de personuppgifter som finns i dessa omfattas av de tillämpliga bestämmelserna om skydd för personuppgifter, särskilt förordning (EG) nr 45/2001, och den nationella lagstiftning som genomför direktiv 95/46. Vidareutnyttjande, spridning och vidare behandling av dessa personuppgifter som utförs av den ansökande, av de institutioner som beviljar tillgång eller av tredje parter som har tillgång till handlingen bör genomföras inom ramen för tillämplig dataskyddslagstiftning.

| 69. | Om exempelvis en förteckning med namn och kontaktuppgifter för offentliga tjänstemän lämnas ut till följd av en begäran om tillgång till handlingar, bör denna förteckning inte användas för att rikta en marknadsföringskampanj till de berörda tjänstemännen eller för att skapa en profil av dem, såvida det inte sker i enlighet med den tillämpliga dataskyddslagstiftningen. |
| --- | --- |

69.

Om exempelvis en förteckning med namn och kontaktuppgifter för offentliga tjänstemän lämnas ut till följd av en begäran om tillgång till handlingar, bör denna förteckning inte användas för att rikta en marknadsföringskampanj till de berörda tjänstemännen eller för att skapa en profil av dem, såvida det inte sker i enlighet med den tillämpliga dataskyddslagstiftningen.

| 70. | Det vore därför lämpligt att lagstiftaren utnyttjar detta tillfälle till att framhäva detta samband. Detta tillvägagångssätt skulle överensstämma med lagstiftarens val i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/98/EG av den 17 november 2003 om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn. I detta direktiv är nämligen full överensstämmelse med principerna för skyddet av personuppgifter i enlighet med direktiv 95/46/EG ett av de villkor som uttryckligen nämns för vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (28). |
| --- | --- |

70.

Det vore därför lämpligt att lagstiftaren utnyttjar detta tillfälle till att framhäva detta samband. Detta tillvägagångssätt skulle överensstämma med lagstiftarens val i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/98/EG av den 17 november 2003 om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn. I detta direktiv är nämligen full överensstämmelse med principerna för skyddet av personuppgifter i enlighet med direktiv 95/46/EG ett av de villkor som uttryckligen nämns för vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (28).

| 71. | Mot denna bakgrund föreslår datatillsynsmannen att man lägger till ett skäl med följande lydelse: ”När tillgång till handlingar beviljas omfattas vidareanvändning av personuppgifter i dessa av tillämpliga bestämmelser om skydd för personuppgifter, särskilt nationell lagstiftning som genomför direktiv 95/46/EG”. |
| --- | --- |

71.

Mot denna bakgrund föreslår datatillsynsmannen att man lägger till ett skäl med följande lydelse: ”När tillgång till handlingar beviljas omfattas vidareanvändning av personuppgifter i dessa av tillämpliga bestämmelser om skydd för personuppgifter, särskilt nationell lagstiftning som genomför direktiv 95/46/EG”.

VIII   SLUTSATS

| 72. | Datatillsynsmannen har särskilt uppmärksammat att förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar innehåller en bestämmelse om det känsliga sambandet mellan tillgång till handlingar och rätten till integritet och skydd för personuppgifter, nämligen den föreslagna artikel 4.5. Yttrandet ställer sig i viss utsträckning bakom skälen till att den nuvarande artikel 4.1 b ersätts av en ny bestämmelse, men stöder inte själva bestämmelsen. |
| --- | --- |

72.

Datatillsynsmannen har särskilt uppmärksammat att förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar innehåller en bestämmelse om det känsliga sambandet mellan tillgång till handlingar och rätten till integritet och skydd för personuppgifter, nämligen den föreslagna artikel 4.5. Yttrandet ställer sig i viss utsträckning bakom skälen till att den nuvarande artikel 4.1 b ersätts av en ny bestämmelse, men stöder inte själva bestämmelsen.

| 73. | Bestämmelsen kritiseras av följande skäl:






  1. | Datatillsynsmannen är inte övertygad om att detta är rätt tillfälle att göra en ändring, eftersom ett överklagande har lämnats till domstolen. Grundläggande frågor står på spel i denna överklagan. |
| --- | --- | --- |

73.

Bestämmelsen kritiseras av följande skäl:

1.

Datatillsynsmannen är inte övertygad om att detta är rätt tillfälle att göra en ändring, eftersom ett överklagande har lämnats till domstolen. Grundläggande frågor står på spel i denna överklagan.

| 2. | Förslaget utgör inte någon lämplig lösning. Det består av en allmän regel (artikel 4.5 andra meningen) som






  — | inte återspeglar förstainstansrättens dom i Bavarian Lager, |
| --- | --- | --- |

2.

Förslaget utgör inte någon lämplig lösning. Det består av en allmän regel (artikel 4.5 andra meningen) som

—

inte återspeglar förstainstansrättens dom i Bavarian Lager,

| — | inte beaktar behovet av en korrekt avvägning mellan de grundläggande rättigheter som står på spel, |
| --- | --- |

—

inte beaktar behovet av en korrekt avvägning mellan de grundläggande rättigheter som står på spel,

| — | inte är genomförbar eftersom den hänvisar till EG-lagstiftning om dataskydd som inte ger ett tydligt svar när ett beslut måste fattas om allmänhetens tillgång till handlingar. |
| --- | --- |

—

inte är genomförbar eftersom den hänvisar till EG-lagstiftning om dataskydd som inte ger ett tydligt svar när ett beslut måste fattas om allmänhetens tillgång till handlingar.

| 3. | Den består av en specifik regel (artikel 4.5 första meningen) som i princip är tydligt angiven, men vars räckvidd är alldeles för begränsad. |
| --- | --- |

3.

Den består av en specifik regel (artikel 4.5 första meningen) som i princip är tydligt angiven, men vars räckvidd är alldeles för begränsad.

| 74. | Som ett bidrag till diskussionen föreslår datatillsynsmannen följande undantag från allmänhetens tillgång till personuppgifter:






  1. | Personuppgifter ska inte lämnas ut om ett sådant utlämnande skulle skada den berörda personens rätt till privatliv och integritet. Sådan skada uppkommer inte







  a) | om uppgifterna enbart rör den berörda personens yrkesverksamhet såvida det inte, på grund av särskilda omständigheter, finns skäl att anta att utlämnandet skulle få negativa följder för den personen, |
| --- | --- | --- | --- |

74.

Som ett bidrag till diskussionen föreslår datatillsynsmannen följande undantag från allmänhetens tillgång till personuppgifter:

1.

Personuppgifter ska inte lämnas ut om ett sådant utlämnande skulle skada den berörda personens rätt till privatliv och integritet. Sådan skada uppkommer inte

a)

om uppgifterna enbart rör den berörda personens yrkesverksamhet såvida det inte, på grund av särskilda omständigheter, finns skäl att anta att utlämnandet skulle få negativa följder för den personen,

| b) | om uppgifterna enbart rör en offentlig person såvida det inte, på grund av särskilda omständigheter, finns skäl att anta att utlämnandet skulle få negativa följder för den personen eller dennes närstående, |
| --- | --- |

b)

om uppgifterna enbart rör en offentlig person såvida det inte, på grund av särskilda omständigheter, finns skäl att anta att utlämnandet skulle få negativa följder för den personen eller dennes närstående,

| c) | om uppgifterna redan har offentliggjorts med den berörda personens samtycke. |
| --- | --- |

c)

om uppgifterna redan har offentliggjorts med den berörda personens samtycke.

| 2. | Personuppgifter ska dock lämnas ut om ett övervägande allmänintresse kräver att de utlämnas. I sådana fall måste institutionen eller organet ange allmänintresset, och uppge varför allmänintresset väger tyngre än den berörda personens intressen i det enskilda fallet. |
| --- | --- |

2.

Personuppgifter ska dock lämnas ut om ett övervägande allmänintresse kräver att de utlämnas. I sådana fall måste institutionen eller organet ange allmänintresset, och uppge varför allmänintresset väger tyngre än den berörda personens intressen i det enskilda fallet.

| 3. | Om en institution eller ett organ vägrar att lämna ut en handling på grundval av punkt 1 ska den överväga om handlingen delvis kan lämnas ut. |
| --- | --- |

3.

Om en institution eller ett organ vägrar att lämna ut en handling på grundval av punkt 1 ska den överväga om handlingen delvis kan lämnas ut.

| 75. | I yttrandet urskiljs flera andra punkter där förordningen om allmänhetens tillgång till handlingar behöver förtydligas, särskilt när det gäller förhållandet till bestämmelserna i förordning (EG) nr 45/2001. Man kan åstadkomma dessa förtydliganden genom att lägga till skäl eller eventuellt lagbestämmelser om följande ämnen:






  a) | Begreppet handling, för att se till att förordningen om allmänhetens tillgång får en så bred tillämpning som möjligt. |
| --- | --- | --- |

75.

I yttrandet urskiljs flera andra punkter där förordningen om allmänhetens tillgång till handlingar behöver förtydligas, särskilt när det gäller förhållandet till bestämmelserna i förordning (EG) nr 45/2001. Man kan åstadkomma dessa förtydliganden genom att lägga till skäl eller eventuellt lagbestämmelser om följande ämnen:

a)

Begreppet handling, för att se till att förordningen om allmänhetens tillgång får en så bred tillämpning som möjligt.

| b) | Tolkningen av artikel 8 b i förordning (EG) nr 45/2001 i samband med allmänhetens tillgång till handlingar, för att säkerställa att den som ansöker om tillgång inte behöver bevisa att ett utlämnande är nödvändigt. |
| --- | --- |

b)

Tolkningen av artikel 8 b i förordning (EG) nr 45/2001 i samband med allmänhetens tillgång till handlingar, för att säkerställa att den som ansöker om tillgång inte behöver bevisa att ett utlämnande är nödvändigt.

| c) | Förhållandet mellan allmänhetens rätt till tillgång till handlingar och rätten till tillgång till egna personuppgifter enligt förordning (EG) nr 45/2001, för att säkerställa att rätten till tillgång till offentliga handlingar inte påverkar rätten till tillgång till egna personuppgifter. |
| --- | --- |

c)

Förhållandet mellan allmänhetens rätt till tillgång till handlingar och rätten till tillgång till egna personuppgifter enligt förordning (EG) nr 45/2001, för att säkerställa att rätten till tillgång till offentliga handlingar inte påverkar rätten till tillgång till egna personuppgifter.

| d) | En institutions skyldighet att på eget initiativ undersöka om en person som begär tillgång till uppgifter som rör honom eller henne i enlighet med förordningen om allmänhetens tillgång till handlingar har rätt till tillgång enligt förordning (EG) nr 45/2001. |
| --- | --- |

d)

En institutions skyldighet att på eget initiativ undersöka om en person som begär tillgång till uppgifter som rör honom eller henne i enlighet med förordningen om allmänhetens tillgång till handlingar har rätt till tillgång enligt förordning (EG) nr 45/2001.

| e) | Vidareanvändning av personuppgifter i offentliga handlingar, för att säkerställa att denna vidareanvändning omfattas av tillämpliga bestämmelser om skydd för personuppgifter. |
| --- | --- |

e)

Vidareanvändning av personuppgifter i offentliga handlingar, för att säkerställa att denna vidareanvändning omfattas av tillämpliga bestämmelser om skydd för personuppgifter.

Utfärdat i Bryssel den 30 juni 2008.

Peter HUSTINX

Europeisk datatillsynsman

---

(1)  EUT L 281, 23.11.1995, s. 31.

1

(2)  EUT L 8, 12.1.2001, s. 1.

2

(3)  KOM(2008) 229 slutlig.

3

(4)  EGT L 145, 31.5.2001, s. 43.

4

(5)  Punkt 6 i protokoll nr 1721 från kommissionens möte den 9 november 2005. Se även SEK(2005) 1300 och SEK(2005) 1301.

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1367/2006 av den 6 september 2006 om tillämpning av bestämmelserna i Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor på gemenskapens institutioner och organ (EUT L 264, 25.9.2006, s. 13).

6

(7)  Dom av den 25 april 2007, mål T-264/04 WWF European Policy Programme mot Europeiska unionens råd, punkt 61.

7

(8)  Dom av den 8 november 2007, Bavarian Lager mot kommissionen, mål T-194/04. Ytterligare två mål som ännu inte har avgjorts rör samma fråga.

8

(9)  Mål vid domstolen C-28/08 P, kommissionen mot Bavarian Lager (EUT C 79, 29.3.2008, s. 21).

9

(10)  Det står klart att lagstiftaren har rätt att ändra texten i ett lagstiftningsinstrument. Det faktum att tolkningen av texten är föremål för en domstolstvist ändrar inte detta.

10

(11)  När det gäller denna avvägning, se punkterna 31–37 nedan.

11

(12)  Eftersom den innebär att prövningen nu regleras av förordning (EG) nr 45/2001 i stället för förordning (EG) nr 1049/2001.

12

(13)  Yttrande nr 5/2001 om Europeiska ombudsmannens särskilda rapport till Europaparlamentet med anledning av det förslag till rekommendation som riktats till Europeiska kommissionen i klagomål 713/98/IJH av den 17 maj 2001, WP 44, tillgänglig på arbetsgruppens webbplats.

13

(14)  Artikel 3 f i utkastet till konvention, som Europarådet för närvarande håller på att slutligt utforma. Det senaste utkastet finns på följande länk:

14

http://assembly.coe.int/Main.asp?link=/Documents/WorkingDocs/Doc08/EDOC11631.htm

(15)  Artikel 1 och skäl 4 i förordningen. Skäl 4 kommer att bli skäl 6 efter ändringarna av förordningen enligt förslaget.

15

(16)  Skäl 11 i förordningen. Skäl 11 kommer att bli skäl 17 efter ändringarna av förordningen enligt förslaget.

16

(17)  Punkt 94 i förstainstansrätten dom i Bavarian Lager, och den rättspraxis som nämns där.

17

Bavarian Lager

(18)  Punkt 107 i förstainstansrätten dom i Bavarian Lager, och den rättspraxis som nämns där.

18

Bavarian Lager

(19)  Se särskilt domstolens dom i Österreichischer Rundfunk.

19

Österreichischer Rundfunk

(20)  Punkt 98 i domen.

20

(21)  Se datatillsynsmannens bakgrundsdokument för en mer ingående förklaring av artikel 5.

21

(22)  Punkt 107 i förstainstansrättens dom. Anm.: Artikel 8 i förordning (EG) nr 45/2001 inför också andra skyldigheter, men de utgör inte något problem i detta sammanhang.

22

Anm.

(23)  Se särskilt punkterna 131, 132 och 137 i domen.

23

(24)  Domstolens dom av den 20 maj 2003, Rechnungshof (C-465/00) mot Österreichischer Rundfunk m.fl. och Christa Neukomm (C-138/01) och Joseph Lauermann (C-139/01) mot Österreichischer Rundfunk, förenade målen C-465/00, C-138/01 och C-139/01, REG 2003, s. I-4989.

24

(25)  Se punkt 107 i förstainstansrättens dom.

25

(26)  Se punkterna 107 och 108 i förstainstansrättens dom.

26

(27)  Se kommissionen överklagande i mål C-28/08P som nämns i fotnot 7.

27

(28)  Se skäl 21 och artikel 1.4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/98/EG av den 17 november 2003 om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (EUT L 345, 31.12.2003, s. 90).

28

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 7.1.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 2/18 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 2/18

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget

Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

(Text av betydelse för EES)

(2009/C 2/04)

| Datum för antagande av beslutet | 8.10.2008 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 679/07 |
| Medlemsstat | Frankrike |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Soutien de l'Agence de l'innovation industrielle en faveur du programme «DEFI COMPOSITE» |
| Rättslig grund | Régime N 121/06 |
| Typ av stödåtgärd | Individuellt stöd |
| Syfte | Forskning och utveckling |
| Stödform | Bidrag, återbetalningsbart bidrag |
| Budget | Totalt planerat stödbelopp: 63,638 miljoner EUR |
| Stödnivå | 50 % |
| Varaktighet | 4 år |
| Ekonomisk sektor | Tillverkningsindustrin |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | OSEO Innovation |
| 27-31, Av. du Général Leclerc |
| F-94710 Maisons-Alfort Cedex |

Datum för antagande av beslutet

8.10.2008

Stöd nr

N 679/07

Medlemsstat

Frankrike

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Soutien de l'Agence de l'innovation industrielle en faveur du programme «DEFI COMPOSITE»

Rättslig grund

Régime N 121/06

Typ av stödåtgärd

Individuellt stöd

Syfte

Forskning och utveckling

Stödform

Bidrag, återbetalningsbart bidrag

Budget

Totalt planerat stödbelopp: 63,638 miljoner EUR

Stödnivå

50 %

Varaktighet

4 år

Ekonomisk sektor

Tillverkningsindustrin

Den beviljande myndighetens namn och adress

OSEO Innovation

27-31, Av. du Général Leclerc

F-94710 Maisons-Alfort Cedex

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 5.11.2008 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 234/08 |
| Medlemsstat | Sverige |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Stöd för investeringar i solvärme |
| Rättslig grund | Förordning om stöd för investeringar i solvärme; Förordning (1988:764) om statligt stöd till näringslivet |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Miljöskydd |
| Stödform | Bidrag |
| Budget | Totalt planerat stödbelopp: 15,5 miljoner SEK |
| Stödnivå | 60 % |
| Varaktighet | 1.7.2008-30.6.2013 |
| Ekonomisk sektor | Alla sektorer |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Boverket Box 534 |
| S-371 23 Karlskrona |

Datum för antagande av beslutet

5.11.2008

Stöd nr

N 234/08

Medlemsstat

Sverige

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Stöd för investeringar i solvärme

Rättslig grund

Förordning om stöd för investeringar i solvärme; Förordning (1988:764) om statligt stöd till näringslivet

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Miljöskydd

Stödform

Bidrag

Budget

Totalt planerat stödbelopp: 15,5 miljoner SEK

Stödnivå

60 %

Varaktighet

1.7.2008-30.6.2013

Ekonomisk sektor

Alla sektorer

Den beviljande myndighetens namn och adress

Boverket Box 534

S-371 23 Karlskrona

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 18.11.2008 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 256/08 |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Region | Brandenburg |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Richtlinie des Ministeriums für Wirtschaft zur Förderung von Forschung und Entwicklungsvorhaben im Land Brandenburg — Große Richtlinie |
| Rättslig grund | Richtlinie des Ministeriums für Wirtschaft zur Förderung von Forschung und Entwicklungsvorhaben im Land Brandenburg — Große Richtlinie |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Forskning och utveckling, innovation |
| Stödform | Bidrag |
| Budget | Beräknade utgifter per år: 11,66 miljoner EUR
  Totalt planerat stödbelopp: 70 miljoner EUR |
| Stödnivå | 80 % |
| Varaktighet | 2008-31.12.2013 |
| Ekonomisk sektor | — |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Investitionsbank des Landes Brandenburg (ILB) |
| Steinstraße 104-106 |
| D-14480 Potsdam |

Datum för antagande av beslutet

18.11.2008

Stöd nr

N 256/08

Medlemsstat

Tyskland

Region

Brandenburg

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Richtlinie des Ministeriums für Wirtschaft zur Förderung von Forschung und Entwicklungsvorhaben im Land Brandenburg — Große Richtlinie

Rättslig grund

Richtlinie des Ministeriums für Wirtschaft zur Förderung von Forschung und Entwicklungsvorhaben im Land Brandenburg — Große Richtlinie

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Forskning och utveckling, innovation

Stödform

Bidrag

Budget

Beräknade utgifter per år: 11,66 miljoner EUR

Totalt planerat stödbelopp: 70 miljoner EUR

Stödnivå

80 %

Varaktighet

2008-31.12.2013

Ekonomisk sektor

—

Den beviljande myndighetens namn och adress

Investitionsbank des Landes Brandenburg (ILB)

Steinstraße 104-106

D-14480 Potsdam

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 7.1.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 2/21 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 2/21

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget

Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

(2009/C 2/05)

| Datum för antagande av beslutet | 26.11.2008 |
| --- | --- |
| Stöd nr | NN 47/04 ex N/344/A/1999 |
| Medlemsstat | Nederländerna |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Programma Beheer |
| Rättslig grund | De artikelen 2 en 4 van de Kaderwet LNV-subsidies, artikel 29, eerste lid, van de Wet agrarisch grondverkeer; Subsidieregeling natuurbeheer 2000 (SN) en Subsidieregeling agrarisch natuurbeheer (SAN) en de Wet Inrichting Landelijk gebied (WILG) |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning: naturvård, investeringsstöd, kompensationsstöd, stöd till miljöåtgärder inom jordbruket och skogsbrukssektorn, tekniskt stöd |
| Syfte | Skötsel, återställande och underhåll av naturområden, traditionella landskap |
| Stödform | Ersättning för verksamheternas verkliga kostnader och för inkomstbortfall i samband med jordbrukets miljöåtgärder |
| Budget | Från högst 28 miljoner EUR per år, år 2000, till 58 miljoner EUR per år, år 2013 |
| Stödnivå | Högst 100 % av de verkliga kostnaderna |
| Varaktighet | Från och med den 1.1.2000 till och med den 31.12.2013 |
| Ekonomisk sektor | Markägare, jordbruk, råvaruproduktion, skogsbrukssektorn |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Ministerie van LNV |
| Postbus 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| NEDERLAND |

Datum för antagande av beslutet

26.11.2008

Stöd nr

NN 47/04 ex N/344/A/1999

Medlemsstat

Nederländerna

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Programma Beheer

Rättslig grund

De artikelen 2 en 4 van de Kaderwet LNV-subsidies, artikel 29, eerste lid, van de Wet agrarisch grondverkeer; Subsidieregeling natuurbeheer 2000 (SN) en Subsidieregeling agrarisch natuurbeheer (SAN) en de Wet Inrichting Landelijk gebied (WILG)

Typ av stödåtgärd

Stödordning: naturvård, investeringsstöd, kompensationsstöd, stöd till miljöåtgärder inom jordbruket och skogsbrukssektorn, tekniskt stöd

Syfte

Skötsel, återställande och underhåll av naturområden, traditionella landskap

Stödform

Ersättning för verksamheternas verkliga kostnader och för inkomstbortfall i samband med jordbrukets miljöåtgärder

Budget

Från högst 28 miljoner EUR per år, år 2000, till 58 miljoner EUR per år, år 2013

Stödnivå

Högst 100 % av de verkliga kostnaderna

Varaktighet

Från och med den 1.1.2000 till och med den 31.12.2013

Ekonomisk sektor

Markägare, jordbruk, råvaruproduktion, skogsbrukssektorn

Den beviljande myndighetens namn och adress

Ministerie van LNV

Postbus 20401

2500 EK Den Haag

NEDERLAND

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 26.11.2008 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 14/07 |
| Medlemsstat | Förenade kungariket |
| Region | England |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Natural England Management Agreement Scheme |
| Rättslig grund | Natural Environment § Rural Communities Act 2006; Countryside and Rights of Way Act 2000 (amended) |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Bevara och förbättra den naturliga miljön |
| Stödform | Bidrag |
| Budget | 250 miljoner GBP |
| Stödnivå | Upp till 100 % |
| Varaktighet | 2008–2013 |
| Ekonomisk sektor | Jordbrukssektorn |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Natural England |
| Endcliffe |
| Deepdale Business Park |
| Ashford Road |
| Bakewell |
| Derbyshire |
| UNITED KINGDOM |

Datum för antagande av beslutet

26.11.2008

Stöd nr

N 14/07

Medlemsstat

Förenade kungariket

Region

England

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Natural England Management Agreement Scheme

Rättslig grund

Natural Environment § Rural Communities Act 2006; Countryside and Rights of Way Act 2000 (amended)

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Bevara och förbättra den naturliga miljön

Stödform

Bidrag

Budget

250 miljoner GBP

Stödnivå

Upp till 100 %

Varaktighet

2008–2013

Ekonomisk sektor

Jordbrukssektorn

Den beviljande myndighetens namn och adress

Natural England

Endcliffe

Deepdale Business Park

Ashford Road

Bakewell

Derbyshire

UNITED KINGDOM

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 26.11.2008 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 380/08 |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | Lombardia |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Aiuti al settore forestale — 10 000 ettari di boschi e sistemi verdi multifunzionali |
| Rättslig grund | Legge regionale n. 27/2004 articolo 16; delibera di Giunta regionale n. 2513 dell'11 maggio 2006; delibera di Giunta regionale n. 3839 del 20 dicembre 2006 |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Förbättra skogar och skapa multifunktionella gröna system |
| Stödform | Direkt stöd |
| Budget | 200 000 000 EUR |
| Stödnivå | Högsta stödnivå är 100 % |
| Varaktighet | Till den 31.12.2013 |
| Ekonomisk sektor | Skogsbruk |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Regione Lombardia — Direzione Generale Agricoltura |
| Via Pola 12/14 |
| 20124 Milano MI |
| ITALIA |

Datum för antagande av beslutet

26.11.2008

Stöd nr

N 380/08

Medlemsstat

Italien

Region

Lombardia

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Aiuti al settore forestale — 10 000 ettari di boschi e sistemi verdi multifunzionali

Rättslig grund

Legge regionale n. 27/2004 articolo 16; delibera di Giunta regionale n. 2513 dell'11 maggio 2006; delibera di Giunta regionale n. 3839 del 20 dicembre 2006

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Förbättra skogar och skapa multifunktionella gröna system

Stödform

Direkt stöd

Budget

200 000 000 EUR

Stödnivå

Högsta stödnivå är 100 %

Varaktighet

Till den 31.12.2013

Ekonomisk sektor

Skogsbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress

Regione Lombardia — Direzione Generale Agricoltura

Via Pola 12/14

20124 Milano MI

ITALIA

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 7.1.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 2/23 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 2/23

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget

Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

(2009/C 2/06)

| Datum för antagande av beslutet | 4.12.2008 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 645/07 |
| Medlemsstat | Spanien |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Proyecto de Orden APA de medidas urgentes para reparar los daños causados por inundaciones acaecidas por el desbordamiento del río Ebro en marzo y abril de 2007 |
| Rättslig grund | Proyecto de Orden APA/2007, por la que se desarrolla el artículo 4 del Real Decreto-Ley no 3/2007, de 13 de abril, por el que se adoptan medidas urgentes para reparar los daños causados por las inundaciones producidas por desbordamientos en la cuenca del río Ebro durante la última semana del mes de marzo y la primera del mes de abril de 2007 |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Ersättning för förluster till följd av en exceptionell händelse |
| Stödform | Direktstöd och skattelättnader |
| Budget | 2 287 535 EUR |
| Stödnivå | Upp till 80 % |
| Varaktighet | Punktstöd |
| Ekonomisk sektor | Jordbruk |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Entidad Estatal de Seguros Agrarios |
| Ministerio de Agricultura |
| C/ Miguel Angel 23, 5a planta |
| 28010 Madrid |
| ESPAÑA |

Datum för antagande av beslutet

4.12.2008

Stöd nr

N 645/07

Medlemsstat

Spanien

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Proyecto de Orden APA de medidas urgentes para reparar los daños causados por inundaciones acaecidas por el desbordamiento del río Ebro en marzo y abril de 2007

Rättslig grund

Proyecto de Orden APA/2007, por la que se desarrolla el artículo 4 del Real Decreto-Ley no 3/2007, de 13 de abril, por el que se adoptan medidas urgentes para reparar los daños causados por las inundaciones producidas por desbordamientos en la cuenca del río Ebro durante la última semana del mes de marzo y la primera del mes de abril de 2007

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Ersättning för förluster till följd av en exceptionell händelse

Stödform

Direktstöd och skattelättnader

Budget

2 287 535 EUR

Stödnivå

Upp till 80 %

Varaktighet

Punktstöd

Ekonomisk sektor

Jordbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress

Entidad Estatal de Seguros Agrarios

Ministerio de Agricultura

C/ Miguel Angel 23, 5a planta

28010 Madrid

ESPAÑA

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 4.12.2008 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 358/08 |
| Medlemsstat | Nederländerna |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Garantstelling landbouwondernemingen |
| Rättslig grund | Kaderwet LNV-subisdies en Regeling LNV-subsidies |
| Typ av stödåtgärd | Garantier |
| Syfte | Åtgärden är en generell subvention till jordbrukssektorn i form av en garanti för att stödja investeringar i uppbyggnad, övertagande, underhåll eller förbättringar av små eller medelstora jordbruksföretag |
| Stödform | Efter utbelaningar av bidrag, en garanti på 80 % av lån för jordbruksinvesteringar |
| Budget | De faktiska betalningarna för garantin kommer att uppgå till i genomsnitt 3,6 miljoner EUR per år |
| Stödnivå | Allmän garanti: 3,33 %, garanti för unga jordbrukare: 5,83 %, plus-garanti: 3,33 %, plus-garanti för efterställda lån: 3,15 % |
| Varaktighet | 2009–2014 |
| Ekonomisk sektor | Jordbruk |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit |
| Postbus 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| NEDERLAND |

Datum för antagande av beslutet

4.12.2008

Stöd nr

N 358/08

Medlemsstat

Nederländerna

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Garantstelling landbouwondernemingen

Rättslig grund

Kaderwet LNV-subisdies en Regeling LNV-subsidies

Typ av stödåtgärd

Garantier

Syfte

Åtgärden är en generell subvention till jordbrukssektorn i form av en garanti för att stödja investeringar i uppbyggnad, övertagande, underhåll eller förbättringar av små eller medelstora jordbruksföretag

Stödform

Efter utbelaningar av bidrag, en garanti på 80 % av lån för jordbruksinvesteringar

Budget

De faktiska betalningarna för garantin kommer att uppgå till i genomsnitt 3,6 miljoner EUR per år

Stödnivå

Allmän garanti: 3,33 %, garanti för unga jordbrukare: 5,83 %, plus-garanti: 3,33 %, plus-garanti för efterställda lån: 3,15 %

Varaktighet

2009–2014

Ekonomisk sektor

Jordbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress

Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

Postbus 20401

2500 EK Den Haag

NEDERLAND

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 7.1.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 2/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 2/25

---

Räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner (1):

2,5 % den 1 januari 2009

Eurons växelkurs (2)

6 januari 2009

(2009/C 2/07)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,3332 |
| JPY | japansk yen | 125,84 |
| DKK | dansk krona | 7,4530 |
| GBP | pund sterling | 0,91760 |
| SEK | svensk krona | 10,5675 |
| CHF | schweizisk franc | 1,5018 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 9,3850 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 26,410 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 266,67 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7070 |
| PLN | polsk zloty | 4,0200 |
| RON | rumänsk leu | 4,0675 |
| TRY | turkisk lira | 2,0256 |
| AUD | australisk dollar | 1,8727 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5850 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,3369 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 2,2700 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,9719 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 753,58 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 12,4521 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 9,1138 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,2835 |
| IDR | indonesisk rupiah | 14 665,20 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,6789 |
| PHP | filippinsk peso | 62,570 |
| RUB | rysk rubel | 38,8859 |
| THB | thailändsk baht | 46,755 |
| BRL | brasiliansk real | 2,9517 |
| MXN | mexikansk peso | 17,7949 |
| INR | indisk rupie | 64,8270 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,3332

JPY

japansk yen

125,84

DKK

dansk krona

7,4530

GBP

pund sterling

0,91760

SEK

svensk krona

10,5675

CHF

schweizisk franc

1,5018

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

9,3850

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

26,410

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

266,67

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7070

PLN

polsk zloty

4,0200

RON

rumänsk leu

4,0675

TRY

turkisk lira

2,0256

AUD

australisk dollar

1,8727

CAD

kanadensisk dollar

1,5850

HKD

Hongkongdollar

10,3369

NZD

nyzeeländsk dollar

2,2700

SGD

singaporiansk dollar

1,9719

KRW

sydkoreansk won

1 753,58

ZAR

sydafrikansk rand

12,4521

CNY

kinesisk yuan renminbi

9,1138

HRK

kroatisk kuna

7,2835

IDR

indonesisk rupiah

14 665,20

MYR

malaysisk ringgit

4,6789

PHP

filippinsk peso

62,570

RUB

rysk rubel

38,8859

THB

thailändsk baht

46,755

BRL

brasiliansk real

2,9517

MXN

mexikansk peso

17,7949

INR

indisk rupie

64,8270

---

(1)

Räntesats vid den transaktion som närmast föregick det angivna datumet. Vid refinansieringstransaktioner till rörlig ränta är räntesatsen marginalräntesatsen.

(2)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

7.1.2009

| 7.1.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 2/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 2/s3

---

NOT TILL LÄSAREN

EU-institutionerna har beslutat att deras texter inte längre ska innehålla en hänvisning till den senaste ändringen av den ifrågavarande rättsakten.

Såvida inte annat anges, avser därför hänvisningarna i de texter som här offentliggörs rättsakter i deras gällande lydelse.

---