# Jurnalul Oficial C 355/20 o

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 355 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6020 octombrie 2017 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 355

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6020 octombrie 2017

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2015-2016Ședințele dintre 26 și 29 octombrie 2015
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în
  JO C 423, 17.11.2016 .
  Textele adoptate din 27 octombrie 2015 privind descărcările de gestiune referitoare la exercițiul financiar 2013 au fost publicate în
  JO L 314, 1.12.2015 .TEXTE ADOPTATE | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2015-2016Ședințele dintre 26 și 29 octombrie 2015
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în
  JO C 423, 17.11.2016 .
  Textele adoptate din 27 octombrie 2015 privind descărcările de gestiune referitoare la exercițiul financiar 2013 au fost publicate în
  JO L 314, 1.12.2015 .TEXTE ADOPTATE

PARLAMENTUL EUROPEAN

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în

JO C 423, 17.11.2016

Textele adoptate din 27 octombrie 2015 privind descărcările de gestiune referitoare la exercițiul financiar 2013 au fost publicate în

JO L 314, 1.12.2015

1

---

| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| --- | --- |
| | REZOLUŢII |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 27 octombrie 2015 |
| 2017/C 355/01 | Rezoluţia Parlamentului European din 27 octombrie 2015 referitoare la criza Ebola: lecțiile pe termen lung și modalitatea de consolidare a sistemelor de sănătate în țările în curs de dezvoltare pentru prevenirea crizelor viitoare (2014/2204(INI)) | 2 |
| 2017/C 355/02 | Rezoluţia Parlamentului European din 27 octombrie 2015 referitoare la măsurarea emisiilor în sectorul autovehiculelor (2015/2865(RSP)) | 11 |
| | Miercuri, 28 octombrie 2015 |
| 2017/C 355/03 | Rezoluţia Parlamentului European din 28 octombrie 2015 referitoare la inițiativa cetățenească europeană (2014/2257(INI)) | 17 |
| 2017/C 355/04 | Rezoluţia Parlamentului European din 28 octombrie 2015 referitoare la Strategia UE pentru regiunea Mării Adriatice și a Mării Ionice (2014/2214(INI)) | 23 |
| 2017/C 355/05 | Rezoluţia Parlamentului European din 28 octombrie 2015 referitoare la politica de coeziune și revizuirea Strategiei Europa 2020 (2014/2246(INI)) | 37 |
| 2017/C 355/06 | Rezoluţia Parlamentului European din 28 octombrie 2015 referitoare la fondurile structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică: orientări privind aplicarea articolului 23 din Regulamentul privind dispozițiile comune (2015/2052(INI)) | 45 |
| | Joi, 29 octombrie 2015 |
| 2017/C 355/07 | Rezoluţia Parlamentului European din 29 octombrie 2015 referitoare la cursul dat Rezoluției Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la supravegherea electronică în masă a cetățenilor UE (2015/2635(RSP)) | 51 |
| 2017/C 355/08 | Rezoluţia Parlamentului European din 29 octombrie 2015 referitoare la recomandarea Consiliului privind integrarea șomerilor de lungă durată pe piața forței de muncă (2015/2820(RSP)) | 59 |
| 2017/C 355/09 | Rezoluţia Parlamentului European din 29 octombrie 2015 referitoare la utilizarea în siguranță a sistemelor de aeronave pilotate de la distanță (SAPD), cunoscute ca vehicule aeriene fără pilot (UAV) în domeniul aviației civile (2014/2243(INI)) | 63 |
| 2017/C 355/10 | Rezoluţia Parlamentului European din 29 octombrie 2015 referitoare la noile provocări și concepte pentru promovarea turismului în Europa (2014/2241(INI)) | 71 |
| 2017/C 355/11 | Rezoluţia Parlamentului European din 29 octombrie 2015 referitoare la atribuirea, de către Conferința Mondială pentru Radiocomunicații (WRC15), ce urmează a avea loc la Geneva, în perioada 2-27 noiembrie 2015, a benzii de frecvențe radio necesare pentru sprijinirea dezvoltării viitoare a unei tehnologii prin satelit care să stea la baza unor sisteme de urmărire globală a zborurilor (2015/2857(RSP)) | 86 |

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 27 octombrie 2015

2017/C 355/01

Rezoluţia Parlamentului European din 27 octombrie 2015 referitoare la criza Ebola: lecțiile pe termen lung și modalitatea de consolidare a sistemelor de sănătate în țările în curs de dezvoltare pentru prevenirea crizelor viitoare (2014/2204(INI))

2

2017/C 355/02

Rezoluţia Parlamentului European din 27 octombrie 2015 referitoare la măsurarea emisiilor în sectorul autovehiculelor (2015/2865(RSP))

11

Miercuri, 28 octombrie 2015

2017/C 355/03

Rezoluţia Parlamentului European din 28 octombrie 2015 referitoare la inițiativa cetățenească europeană (2014/2257(INI))

17

2017/C 355/04

Rezoluţia Parlamentului European din 28 octombrie 2015 referitoare la Strategia UE pentru regiunea Mării Adriatice și a Mării Ionice (2014/2214(INI))

23

2017/C 355/05

Rezoluţia Parlamentului European din 28 octombrie 2015 referitoare la politica de coeziune și revizuirea Strategiei Europa 2020 (2014/2246(INI))

37

2017/C 355/06

Rezoluţia Parlamentului European din 28 octombrie 2015 referitoare la fondurile structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică: orientări privind aplicarea articolului 23 din Regulamentul privind dispozițiile comune (2015/2052(INI))

45

Joi, 29 octombrie 2015

2017/C 355/07

Rezoluţia Parlamentului European din 29 octombrie 2015 referitoare la cursul dat Rezoluției Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la supravegherea electronică în masă a cetățenilor UE (2015/2635(RSP))

51

2017/C 355/08

Rezoluţia Parlamentului European din 29 octombrie 2015 referitoare la recomandarea Consiliului privind integrarea șomerilor de lungă durată pe piața forței de muncă (2015/2820(RSP))

59

2017/C 355/09

Rezoluţia Parlamentului European din 29 octombrie 2015 referitoare la utilizarea în siguranță a sistemelor de aeronave pilotate de la distanță (SAPD), cunoscute ca vehicule aeriene fără pilot (UAV) în domeniul aviației civile (2014/2243(INI))

63

2017/C 355/10

Rezoluţia Parlamentului European din 29 octombrie 2015 referitoare la noile provocări și concepte pentru promovarea turismului în Europa (2014/2241(INI))

71

2017/C 355/11

Rezoluţia Parlamentului European din 29 octombrie 2015 referitoare la atribuirea, de către Conferința Mondială pentru Radiocomunicații (WRC15), ce urmează a avea loc la Geneva, în perioada 2-27 noiembrie 2015, a benzii de frecvențe radio necesare pentru sprijinirea dezvoltării viitoare a unei tehnologii prin satelit care să stea la baza unor sisteme de urmărire globală a zborurilor (2015/2857(RSP))

86

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN |
| | Marți, 27 octombrie 2015 |
| 2017/C 355/12 | P8_TA(2015)0360Politica agricolă comună: abrogarea actelor caduce ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 27 octombrie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de abrogare a Directivei 76/621/CEE a Consiliului privind stabilirea nivelului maxim de acid erucic în uleiuri și grăsimi, precum și a Regulamentului (CE) nr. 320/2006 al Consiliului de instituire a unui regim temporar de restructurare a industriei zahărului (COM(2015)0174 – C8-0101/2015 – 2015/0090(COD))P8_TC1-COD(2015)0090Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 27 octombrie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului de abrogare a Directivei 76/621/CEE a Consiliului privind stabilirea nivelului maxim de acid erucic în uleiuri și grăsimi, precum și a Regulamentului (CE) nr. 320/2006 al Consiliului de instituire a unui regim temporar de restructurare a industriei zahărului | 89 |
| 2017/C 355/13 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 27 octombrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Protocolului de modificare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană de stabilire a unor măsuri echivalente cu cele prevăzute de Directiva 2003/48/CE a Consiliului privind impozitarea veniturilor din economii sub forma plăților de dobânzi (08266/1/2015 – C8-0169/2015 – 2015/0076(NLE)) | 91 |
| 2017/C 355/14 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 27 octombrie 2015 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de abrogare a Directivei 2003/48/CE a Consiliului (COM(2015)0129 – C8-0086/2015 – 2015/0065(CNS)) | 93 |
| 2017/C 355/15 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 27 octombrie 2015 referitor la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește datele dactiloscopice în Suedia (10027/2015 – C8-0197/2015 – 2015/0804(CNS)) | 96 |
| 2017/C 355/16 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 27 octombrie 2015 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește datele dactiloscopice în Belgia (10029/2015 – C8-0196/2015 – 2015/0805(CNS)) | 97 |
| 2017/C 355/17 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 27 octombrie 2015 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește datele dactiloscopice în Polonia (09989/2015 – C8-0195/2015 – 2015/0806(CNS)) | 98 |
| 2017/C 355/18 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 27 octombrie 2015 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului privind pachetele de servicii de călătorie și serviciile de călătorie asociate, de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 și a Directivei 2011/83/UE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivei 90/314/CEE a Consiliului (09173/3/2015 – C8-0281/2015 – 2013/0246(COD)) | 99 |
| 2017/C 355/19 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 27 octombrie 2015 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor măsuri privind accesul la internetul deschis și de modificare a Directivei 2002/22/CE privind serviciul universal și drepturile utilizatorilor cu privire la rețelele și serviciile electronice de comunicații și a Regulamentului (UE) nr. 531/2012 privind roamingul în rețelele publice de comunicații mobile în interiorul Uniunii (10788/2/2015 – C8-0294/2015 – 2013/0309(COD)) | 100 |
| 2017/C 355/20 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 27 octombrie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr 1236/2005 al Consiliului privind comerțul cu anumite bunuri susceptibile de a fi utilizate pentru a impune pedeapsa capitală, tortura și alte pedepse și tratamente cu cruzime, inumane sau degradante (COM(2014)0001 – C7-0014/2014 – 2014/0005(COD)) | 101 |
| 2017/C 355/21 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 27 octombrie 2015 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2011/16/UE în ceea ce privește schimbul automat obligatoriu de informații în domeniul fiscal (COM(2015)0135 – C8-0085/2015 – 2015/0068(CNS)) | 122 |
| | Miercuri, 28 octombrie 2015 |
| 2017/C 355/22 | Rezoluţia Parlamentului European din 28 octombrie 2015 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2016 (11706/2015 – C8-0274/2015 – 2015/2132(BUD)) | 146 |
| 2017/C 355/23 | P8_TA(2015)0377Curtea de Justiție a Uniunii Europene: numărul judecătorilor din cadrul Tribunalului ***IIRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 28 octombrie 2015 referitoare la poziția Consiliului în primă lectură în vederea adoptării Regulamentului Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Protocolului nr. 3 privind Statutul Curții de Justiție a Uniunii Europene (09375/1/2015 – C8-0166/2015 – 2011/0901B(COD))P8_TC2-COD(2011)0901BPoziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 28 octombrie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE, Euratom) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Protocolului nr. 3 privind Statutul Curții de Justiție a Uniunii Europene | 163 |
| 2017/C 355/24 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 28 octombrie 2015 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1343/2011 privind unele dispoziții referitoare la pescuitul în zona Acordului CGPM (Comisia Generală pentru Pescuit în Marea Mediterană) (08806/1/2015 – C8-0260/2015 – 2014/0213(COD)) | 164 |
| 2017/C 355/25 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 28 octombrie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 în ceea ce privește posibilitatea statelor membre de a restricționa sau de a interzice utilizarea produselor alimentare și furajelor modificate genetic pe teritoriul lor (COM(2015)0177 – C8-0107/2015 – 2015/0093(COD)) | 165 |
| 2017/C 355/26 | P8_TA(2015)0380Alimentele noi ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 28 octombrie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind alimentele noi (COM(2013)0894 – C7-0487/2013 – 2013/0435(COD))P8_TC1-COD(2013)0435Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 28 octombrie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului privind alimentele noi, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1169/2011 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 258/97 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 1852/2001 al Comisiei | 166 |
| 2017/C 355/27 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 28 octombrie 2015 privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind reducerea emisiilor naționale de anumiți poluanți atmosferici și de modificare a Directivei 2003/35/CE (COM(2013)0920 – C7-0004/2014 – 2013/0443(COD)) | 167 |
| | Joi, 29 octombrie 2015 |
| 2017/C 355/28 | P8_TA(2015)0386Agenția UE pentru formare în materie de aplicare a legii (CEPOL) ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 29 octombrie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Agenției Uniunii Europene pentru formare în materie de aplicare a legii (CEPOL), de abrogare și de înlocuire a Deciziei 2005/681/JAI a Consiliului (COM(2014)0465 – C8-0110/2014 – 2014/0217(COD))P8_TC1-COD(2014)0217Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 29 octombrie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului privind Agenția Uniunii Europene pentru Formare în Materie de Aplicare a Legii (CEPOL) și de înlocuire și de abrogare a Deciziei 2005/681/JAI a Consiliului | 209 |
| 2017/C 355/29 | P8_TA(2015)0387Transparența operațiunilor de finanțare prin instrumente financiare ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 29 octombrie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind raportarea și transparența operațiunilor de finanțare prin instrumente financiare (COM(2014)0040 – C7-0023/2014 – 2014/0017(COD))P8_TC1-COD(2014)0017Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 29 octombrie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului privind transparența operațiunilor de finanțare prin instrumente financiare și transparența reutilizării și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 | 210 |

III   Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Marți, 27 octombrie 2015

2017/C 355/12

P8_TA(2015)0360Politica agricolă comună: abrogarea actelor caduce ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 27 octombrie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de abrogare a Directivei 76/621/CEE a Consiliului privind stabilirea nivelului maxim de acid erucic în uleiuri și grăsimi, precum și a Regulamentului (CE) nr. 320/2006 al Consiliului de instituire a unui regim temporar de restructurare a industriei zahărului (COM(2015)0174 – C8-0101/2015 – 2015/0090(COD))P8_TC1-COD(2015)0090Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 27 octombrie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului de abrogare a Directivei 76/621/CEE a Consiliului privind stabilirea nivelului maxim de acid erucic în uleiuri și grăsimi, precum și a Regulamentului (CE) nr. 320/2006 al Consiliului de instituire a unui regim temporar de restructurare a industriei zahărului

89

2017/C 355/13

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 27 octombrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Protocolului de modificare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană de stabilire a unor măsuri echivalente cu cele prevăzute de Directiva 2003/48/CE a Consiliului privind impozitarea veniturilor din economii sub forma plăților de dobânzi (08266/1/2015 – C8-0169/2015 – 2015/0076(NLE))

91

2017/C 355/14

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 27 octombrie 2015 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de abrogare a Directivei 2003/48/CE a Consiliului (COM(2015)0129 – C8-0086/2015 – 2015/0065(CNS))

93

2017/C 355/15

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 27 octombrie 2015 referitor la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește datele dactiloscopice în Suedia (10027/2015 – C8-0197/2015 – 2015/0804(CNS))

96

2017/C 355/16

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 27 octombrie 2015 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește datele dactiloscopice în Belgia (10029/2015 – C8-0196/2015 – 2015/0805(CNS))

97

2017/C 355/17

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 27 octombrie 2015 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește datele dactiloscopice în Polonia (09989/2015 – C8-0195/2015 – 2015/0806(CNS))

98

2017/C 355/18

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 27 octombrie 2015 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului privind pachetele de servicii de călătorie și serviciile de călătorie asociate, de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 și a Directivei 2011/83/UE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivei 90/314/CEE a Consiliului (09173/3/2015 – C8-0281/2015 – 2013/0246(COD))

99

2017/C 355/19

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 27 octombrie 2015 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor măsuri privind accesul la internetul deschis și de modificare a Directivei 2002/22/CE privind serviciul universal și drepturile utilizatorilor cu privire la rețelele și serviciile electronice de comunicații și a Regulamentului (UE) nr. 531/2012 privind roamingul în rețelele publice de comunicații mobile în interiorul Uniunii (10788/2/2015 – C8-0294/2015 – 2013/0309(COD))

100

2017/C 355/20

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 27 octombrie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr 1236/2005 al Consiliului privind comerțul cu anumite bunuri susceptibile de a fi utilizate pentru a impune pedeapsa capitală, tortura și alte pedepse și tratamente cu cruzime, inumane sau degradante (COM(2014)0001 – C7-0014/2014 – 2014/0005(COD))

101

2017/C 355/21

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 27 octombrie 2015 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2011/16/UE în ceea ce privește schimbul automat obligatoriu de informații în domeniul fiscal (COM(2015)0135 – C8-0085/2015 – 2015/0068(CNS))

122

Miercuri, 28 octombrie 2015

2017/C 355/22

Rezoluţia Parlamentului European din 28 octombrie 2015 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2016 (11706/2015 – C8-0274/2015 – 2015/2132(BUD))

146

2017/C 355/23

P8_TA(2015)0377Curtea de Justiție a Uniunii Europene: numărul judecătorilor din cadrul Tribunalului ***IIRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 28 octombrie 2015 referitoare la poziția Consiliului în primă lectură în vederea adoptării Regulamentului Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Protocolului nr. 3 privind Statutul Curții de Justiție a Uniunii Europene (09375/1/2015 – C8-0166/2015 – 2011/0901B(COD))P8_TC2-COD(2011)0901BPoziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 28 octombrie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE, Euratom) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Protocolului nr. 3 privind Statutul Curții de Justiție a Uniunii Europene

163

2017/C 355/24

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 28 octombrie 2015 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1343/2011 privind unele dispoziții referitoare la pescuitul în zona Acordului CGPM (Comisia Generală pentru Pescuit în Marea Mediterană) (08806/1/2015 – C8-0260/2015 – 2014/0213(COD))

164

2017/C 355/25

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 28 octombrie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 în ceea ce privește posibilitatea statelor membre de a restricționa sau de a interzice utilizarea produselor alimentare și furajelor modificate genetic pe teritoriul lor (COM(2015)0177 – C8-0107/2015 – 2015/0093(COD))

165

2017/C 355/26

P8_TA(2015)0380Alimentele noi ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 28 octombrie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind alimentele noi (COM(2013)0894 – C7-0487/2013 – 2013/0435(COD))P8_TC1-COD(2013)0435Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 28 octombrie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului privind alimentele noi, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1169/2011 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 258/97 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 1852/2001 al Comisiei

166

2017/C 355/27

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 28 octombrie 2015 privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind reducerea emisiilor naționale de anumiți poluanți atmosferici și de modificare a Directivei 2003/35/CE (COM(2013)0920 – C7-0004/2014 – 2013/0443(COD))

167

Joi, 29 octombrie 2015

2017/C 355/28

P8_TA(2015)0386Agenția UE pentru formare în materie de aplicare a legii (CEPOL) ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 29 octombrie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Agenției Uniunii Europene pentru formare în materie de aplicare a legii (CEPOL), de abrogare și de înlocuire a Deciziei 2005/681/JAI a Consiliului (COM(2014)0465 – C8-0110/2014 – 2014/0217(COD))P8_TC1-COD(2014)0217Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 29 octombrie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului privind Agenția Uniunii Europene pentru Formare în Materie de Aplicare a Legii (CEPOL) și de înlocuire și de abrogare a Deciziei 2005/681/JAI a Consiliului

209

2017/C 355/29

P8_TA(2015)0387Transparența operațiunilor de finanțare prin instrumente financiare ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 29 octombrie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind raportarea și transparența operațiunilor de finanțare prin instrumente financiare (COM(2014)0040 – C7-0023/2014 – 2014/0017(COD))P8_TC1-COD(2014)0017Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 29 octombrie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului privind transparența operațiunilor de finanțare prin instrumente financiare și transparența reutilizării și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012

210

---

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | Procedura de consultare |
| --- | --- |
| *** | Procedura de aprobare |
| ***I | Procedura legislativă ordinară (prima lectură) |
| ***II | Procedura legislativă ordinară (a doua lectură) |
| ***III | Procedura legislativă ordinară (a treia lectură) |

Legenda simbolurilor utilizate

*

Procedura de consultare

***

Procedura de aprobare

***I

Procedura legislativă ordinară (prima lectură)

***II

Procedura legislativă ordinară (a doua lectură)

***III

Procedura legislativă ordinară (a treia lectură)

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus în proiectul de act.)

Amendamentele Parlamentului:

părțile noi de text sunt evidențiate prin caractere
  cursive aldine.
  Părțile de text eliminate sunt indicate prin simbolul ▌ sau sunt tăiate. Înlocuirile sunt semnalate prin evidențierea cu caractere
  cursive aldine
  a textului nou și prin eliminarea sau tăierea textului înlocuit.

cursive aldine.

cursive aldine

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

20.10.2017

| 20.10.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 355/1 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 355/1

---

PARLAMENTUL EUROPEAN

SESIUNEA 2015-2016

Ședințele dintre 26 și 29 octombrie 2015

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în

  JO C 423, 17.11.2016
  .

Textele adoptate din 27 octombrie 2015 privind descărcările de gestiune referitoare la exercițiul financiar 2013 au fost publicate în

  JO L 314, 1.12.2015
  .

TEXTE ADOPTATE

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 27 octombrie 2015

| 20.10.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 355/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 355/2

---

P8_TA(2015)0374

Criza Ebola: lecțiile pe termen lung

Rezoluţia Parlamentului European din 27 octombrie 2015 referitoare la criza Ebola: lecțiile pe termen lung și modalitatea de consolidare a sistemelor de sănătate în țările în curs de dezvoltare pentru prevenirea crizelor viitoare (2014/2204(INI))

(2017/C 355/01)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Rezoluția 2177 (2014) a Consiliului de Securitate al ONU din 18 septembrie 2014 privind pacea și securitatea în Africa, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 2177 (2014) a Consiliului de Securitate al ONU din 18 septembrie 2014 privind pacea și securitatea în Africa,

| — | având în vedere Rezoluția 69/1 a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite din 19 septembrie 2014 privind măsurile de limitare și combatere a epidemiei cauzată de virusul Ebola, declarată recent în Africa de Vest, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 69/1 a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite din 19 septembrie 2014 privind măsurile de limitare și combatere a epidemiei cauzată de virusul Ebola, declarată recent în Africa de Vest,

| — | având în vedere decizia Secretarului General al ONU, Ban Ki-moon, de creare a primei misiuni sanitare de urgență din istoria organizației, Misiunea ONU pentru acțiuni de urgență contra Ebola (UNMEER), în urma adoptării Rezoluției 69/1 a Adunării Generale a ONU și a Rezoluției 2177(2014) a Consiliului de Securitate al ONU privind epidemia de Ebola, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Secretarului General al ONU, Ban Ki-moon, de creare a primei misiuni sanitare de urgență din istoria organizației, Misiunea ONU pentru acțiuni de urgență contra Ebola (UNMEER), în urma adoptării Rezoluției 69/1 a Adunării Generale a ONU și a Rezoluției 2177(2014) a Consiliului de Securitate al ONU privind epidemia de Ebola,

| — | având în vedere Regulamentul sanitar internațional al OMS – RSI din 2005 (WA 32.1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul sanitar internațional al OMS – RSI din 2005 (WA 32.1),

| — | având în vedere recomandările OMS din consultarea privind zoonozele din 5 mai 2004, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandările OMS din consultarea privind zoonozele din 5 mai 2004,

| — | având în vedere declarația OMS din 8 august 2014 privind declararea epidemiei de Ebola drept urgență la nivel internațional în domeniul sănătății publice, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația OMS din 8 august 2014 privind declararea epidemiei de Ebola drept urgență la nivel internațional în domeniul sănătății publice,

| — | având în vedere foaia de parcurs a OMC din 28 august 2014 privind măsurile de reacție la virusul Ebola, precum și actualizările acesteia, |
| --- | --- |

—

având în vedere foaia de parcurs a OMC din 28 august 2014 privind măsurile de reacție la virusul Ebola, precum și actualizările acesteia,

| — | având în vedere raportul directoarei generale a OMS prezentat la sesiunea extraordinară a Consiliului executiv dedicată crizei provocată de virusul Ebola, care a avut loc la Geneva, la 25 ianuarie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul directoarei generale a OMS prezentat la sesiunea extraordinară a Consiliului executiv dedicată crizei provocată de virusul Ebola, care a avut loc la Geneva, la 25 ianuarie 2015,

| — | având în vedere declarația OMS din 9 mai 2015 privind sfârșitul epidemiei cu virusul Ebola din Liberia; |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația OMS din 9 mai 2015 privind sfârșitul epidemiei cu virusul Ebola din Liberia;

| — | având în vedere Orientările pentru programele de imunizare în regiunea africană în contextul Ebola emise de OMS; |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările pentru programele de imunizare în regiunea africană în contextul Ebola emise de OMS;

| — | având în vedere declarația de la încheierea reuniunii de primăvară din 2015 a Grupului Banca Mondială – FMI, desfășurată la Washington DC, SUA, în perioada 17-19 aprilie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația de la încheierea reuniunii de primăvară din 2015 a Grupului Banca Mondială – FMI, desfășurată la Washington DC, SUA, în perioada 17-19 aprilie 2015,

| — | având în vedere Conferința internațională intitulată „Ebola: – From Emergency to Recovery” (De la urgență la redresare), desfășurată la Bruxelles la 3 martie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Conferința internațională intitulată „Ebola: – From Emergency to Recovery” (De la urgență la redresare), desfășurată la Bruxelles la 3 martie 2015,

| — | având în vedere lansarea de către Uniunea Africană la 21 august 2014, a Misiunii de sprijin a Uniunii Africane pentru combaterea Ebola în Africa de Vest (ASEOWA), |
| --- | --- |

—

având în vedere lansarea de către Uniunea Africană la 21 august 2014, a Misiunii de sprijin a Uniunii Africane pentru combaterea Ebola în Africa de Vest (ASEOWA),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1291/2013 din 11 decembrie 2013 de stabilire a Programului-cadru pentru cercetare și inovare (2014 – 2020) Orizont 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1291/2013 din 11 decembrie 2013 de stabilire a Programului-cadru pentru cercetare și inovare (2014 – 2020) Orizont 2020,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei Europene COM(2010)0128 împreună cu SEC(2010)0380, 0381 și 0382 privind rolul UE în materie de sănătate globală, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei Europene COM(2010)0128 împreună cu SEC(2010)0380, 0381 și 0382 privind rolul UE în materie de sănătate globală,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 24 octombrie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 24 octombrie 2014,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului privind rolul UE în materie de sănătate globală, adoptate în cadrul celei de-a 3011-a reuniuni a Consiliului Afaceri Externe de la Bruxelles din 10 mai 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului privind rolul UE în materie de sănătate globală, adoptate în cadrul celei de-a 3011-a reuniuni a Consiliului Afaceri Externe de la Bruxelles din 10 mai 2010,

| — | având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe al Uniunii Europene din 15 august 2014, 20 octombrie 2014, 17 noiembrie 2014, 12 decembrie 2014 și din 16 martie 2015 privind criza provocată de epidemia de Ebola în Africa de Vest, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe al Uniunii Europene din 15 august 2014, 20 octombrie 2014, 17 noiembrie 2014, 12 decembrie 2014 și din 16 martie 2015 privind criza provocată de epidemia de Ebola în Africa de Vest,

| — | având în vedere rapoartele comisarului european, dl Christos Stylianides, coordonator al UE pentru virusul Ebola, prezentate Consiliului European din noiembrie 2014 și din martie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele comisarului european, dl Christos Stylianides, coordonator al UE pentru virusul Ebola, prezentate Consiliului European din noiembrie 2014 și din martie 2015,

| — | având în vedere cadrul de intervenție globală al UE pentru epidemia cauzată de virusul Ebola în Africa de Vest, elaborat de Serviciul European de Acțiune Externă și de Comisia Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere cadrul de intervenție globală al UE pentru epidemia cauzată de virusul Ebola în Africa de Vest, elaborat de Serviciul European de Acțiune Externă și de Comisia Europeană,

| — | având în vedere Inițiativa privind transparența în industriile extractive (EITI) și Raportul intermediar EITI din 2011 privind Sierra Leone, Raportul intermediar EITI din 2012 privind Liberia și Raportul intermediar EITI din 2012 privind Guineea, |
| --- | --- |

—

având în vedere Inițiativa privind transparența în industriile extractive (EITI) și Raportul intermediar EITI din 2011 privind Sierra Leone, Raportul intermediar EITI din 2012 privind Liberia și Raportul intermediar EITI din 2012 privind Guineea,

| — | având în vedere programul francez de reacție RIPOST, „Rețeaua de instituții de sănătate publică din Africa de Vest”, |
| --- | --- |

—

având în vedere programul francez de reacție RIPOST, „Rețeaua de instituții de sănătate publică din Africa de Vest”,

| — | având în vedere Rezoluția privind epidemia de Ebola, adoptată de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la 3 decembrie 2014, la Strasbourg, Franța, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția privind epidemia de Ebola, adoptată de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la 3 decembrie 2014, la Strasbourg, Franța,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 18 septembrie 2014 referitoare la răspunsul UE după izbucnirea epidemiei de Ebola (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 18 septembrie 2014 referitoare la răspunsul UE după izbucnirea epidemiei de Ebola (1),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, precum și cel al Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0281/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, precum și cel al Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0281/2015),

| A. | întrucât în sistemele de sănătate din Liberia, Sierra Leone și Guineea există lacune enorme și cele trei țări deja înainte de epidemie ocupau ultimele locuri în clasamentul întocmit de PNUD în Indicele dezvoltării umane, cu aproximativ 80 % din cetățeni trăind în condiții de sărăcie extremă și înregistrând cele mai înalte rate de mortalitate prematură la adulți și la copiii sub cinci ani din lume, cauzată de boli în marea majoritate tratabile; |
| --- | --- |

A.

întrucât în sistemele de sănătate din Liberia, Sierra Leone și Guineea există lacune enorme și cele trei țări deja înainte de epidemie ocupau ultimele locuri în clasamentul întocmit de PNUD în Indicele dezvoltării umane, cu aproximativ 80 % din cetățeni trăind în condiții de sărăcie extremă și înregistrând cele mai înalte rate de mortalitate prematură la adulți și la copiii sub cinci ani din lume, cauzată de boli în marea majoritate tratabile;

| B. | întrucât criza Ebola este sistemică la nivel local și regional, dar și la nivelul guvernării naționale și globale; |
| --- | --- |

B.

întrucât criza Ebola este sistemică la nivel local și regional, dar și la nivelul guvernării naționale și globale;

| C. | întrucât amploarea catastrofei poate fi atribuită mai multor factori, printre care: eșecul politic al țărilor afectate de a trage semnalul de alarmă, răspunsul neadaptat al comunității internaționale, efectele distrugătoare ale închiderii frontierelor și restricțiilor impuse asupra persoanelor, ineficiența mecanismelor de supraveghere și alertă, răspunsul lent și insuficient adaptat, odată ce ajutorul a fost în sfârșit mobilizat; absența marcantă de leadership a OMS, lipsa de cercetare și dezvoltare în domeniul medicamentelor, diagnosticării și vaccinurilor; |
| --- | --- |

C.

întrucât amploarea catastrofei poate fi atribuită mai multor factori, printre care: eșecul politic al țărilor afectate de a trage semnalul de alarmă, răspunsul neadaptat al comunității internaționale, efectele distrugătoare ale închiderii frontierelor și restricțiilor impuse asupra persoanelor, ineficiența mecanismelor de supraveghere și alertă, răspunsul lent și insuficient adaptat, odată ce ajutorul a fost în sfârșit mobilizat; absența marcantă de leadership a OMS, lipsa de cercetare și dezvoltare în domeniul medicamentelor, diagnosticării și vaccinurilor;

| D. | întrucât trei cazuri nou confirmate ale virusului Ebola au fost înregistrate în săptămâna care s-a încheiat la 18 octombrie 2015, toate în Guineea; întrucât în această țară în cele două săptămâni anterioare fuseseră raportate zero cazuri; întrucât Sierra Leone a raportat zero cazuri pentru a cincea săptămână consecutivă; întrucât la 3 septembrie 2015 OMS a declarat Liberia liberă de transmiterea virusului Ebola la populația umană; întrucât au fost confirmate 28 512 de cazuri, incluzând 11 313 de decese confirmate. |
| --- | --- |

D.

întrucât trei cazuri nou confirmate ale virusului Ebola au fost înregistrate în săptămâna care s-a încheiat la 18 octombrie 2015, toate în Guineea; întrucât în această țară în cele două săptămâni anterioare fuseseră raportate zero cazuri; întrucât Sierra Leone a raportat zero cazuri pentru a cincea săptămână consecutivă; întrucât la 3 septembrie 2015 OMS a declarat Liberia liberă de transmiterea virusului Ebola la populația umană; întrucât au fost confirmate 28 512 de cazuri, incluzând 11 313 de decese confirmate.

| E. | întrucât se cunosc în continuare destul de puține lucruri despre prevalența, transmiterea și potențialul de a suferi mutații al virusului Ebola; întrucât confuzia larg răspândită și neînțelegerile persistente legate de cauzele și consecințele epidemiei provocate de virusul Ebola au contribuit la răspândirea virusului; întrucât cercetarea etnografică este utilă pentru a înțelege felul în care funcționează comunitățile și cum se poate ajunge la persoane din medii culturale diferite; |
| --- | --- |

E.

întrucât se cunosc în continuare destul de puține lucruri despre prevalența, transmiterea și potențialul de a suferi mutații al virusului Ebola; întrucât confuzia larg răspândită și neînțelegerile persistente legate de cauzele și consecințele epidemiei provocate de virusul Ebola au contribuit la răspândirea virusului; întrucât cercetarea etnografică este utilă pentru a înțelege felul în care funcționează comunitățile și cum se poate ajunge la persoane din medii culturale diferite;

| F. | întrucât virusul Ebola a fost găsit și în spermă și în fluidul ocular al persoanelor convalescente; întrucât există cazuri individuale evidente de transmitere pe cale sexuală care indică dificultățile de a eradica virusului și de a determina momentul în care se poate considera că nu mai există Ebola în țările respective; |
| --- | --- |

F.

întrucât virusul Ebola a fost găsit și în spermă și în fluidul ocular al persoanelor convalescente; întrucât există cazuri individuale evidente de transmitere pe cale sexuală care indică dificultățile de a eradica virusului și de a determina momentul în care se poate considera că nu mai există Ebola în țările respective;

| G. | întrucât într-un număr mare de țări africane sistemele de sănătate și educație s-au deteriorat din cauza programelor de ajustare structurală impuse de FMI și Banca Mondială, cu reduceri bugetare obligatorii în sectorul public; |
| --- | --- |

G.

întrucât într-un număr mare de țări africane sistemele de sănătate și educație s-au deteriorat din cauza programelor de ajustare structurală impuse de FMI și Banca Mondială, cu reduceri bugetare obligatorii în sectorul public;

| H. | întrucât epidemia de Ebola în Africa de Vest a arătat că sistemele de sănătate locale și naționale din țări cu venituri reduse nu au mijloacele sau reziliența de a răspunde unei epidemii de boli infecțioase ca Ebola; întrucât consolidarea sistemelor de sănătate globală a devenit, în consecință, parte integrantă a guvernanței în materie de sănătate globală; |
| --- | --- |

H.

întrucât epidemia de Ebola în Africa de Vest a arătat că sistemele de sănătate locale și naționale din țări cu venituri reduse nu au mijloacele sau reziliența de a răspunde unei epidemii de boli infecțioase ca Ebola; întrucât consolidarea sistemelor de sănătate globală a devenit, în consecință, parte integrantă a guvernanței în materie de sănătate globală;

| I. | întrucât cultura și obiceiurile tradiționale au fost importante în gestionarea crizei Ebola (2), |
| --- | --- |

I.

întrucât cultura și obiceiurile tradiționale au fost importante în gestionarea crizei Ebola (2),

| J. | întrucât copiii, adolescentele și femeile tinere se află printre grupurile cele mai marginalizate și mai vulnerabile în timpul unei astfel de crize, ceea ce reprezintă o amenințare serioasă față de angajarea femeilor în activități economice și a provocat diferențe de gen în educație; întrucât orfanii riscă să fie repudiați și stigmatizați; |
| --- | --- |

J.

întrucât copiii, adolescentele și femeile tinere se află printre grupurile cele mai marginalizate și mai vulnerabile în timpul unei astfel de crize, ceea ce reprezintă o amenințare serioasă față de angajarea femeilor în activități economice și a provocat diferențe de gen în educație; întrucât orfanii riscă să fie repudiați și stigmatizați;

| K. | întrucât epidemia de Ebola care a afectat Africa de Vest este cea mai importantă și mai complexă din toată istoria acestei boli; întrucât OMS a fost alertată pentru prima dată de declanșarea epidemiei de Ebola la 23 martie 2014, dar Comisia de urgențe a Regulamentului sanitar internațional a declarat-o ca fiind urgență de sănătate publică la nivel internațional abia la 8 august 2014; întrucât înainte de această declanșare, Ebola nu a fost considerată o problemă majoră de sănătate publică; |
| --- | --- |

K.

întrucât epidemia de Ebola care a afectat Africa de Vest este cea mai importantă și mai complexă din toată istoria acestei boli; întrucât OMS a fost alertată pentru prima dată de declanșarea epidemiei de Ebola la 23 martie 2014, dar Comisia de urgențe a Regulamentului sanitar internațional a declarat-o ca fiind urgență de sănătate publică la nivel internațional abia la 8 august 2014; întrucât înainte de această declanșare, Ebola nu a fost considerată o problemă majoră de sănătate publică;

| L. | întrucât aproape 500 de lucrători în domeniul sănătății au murit din cauza bolii Ebola în Guineea, Liberia și Sierra Leone, țări deja afectate de o gravă penurie de personal înainte de declanșarea crizei Ebola; întrucât spitalele și personalul de sănătate nu au avut capacitatea de a se ocupa de alte boli din cauza resurselor mobilizate pentru combaterea epidemiei de Ebola; întrucât este necesară protejarea unităților de sănătate și a personalului medical pentru a permite furnizarea sustenabilă de îngrijiri medicale; |
| --- | --- |

L.

întrucât aproape 500 de lucrători în domeniul sănătății au murit din cauza bolii Ebola în Guineea, Liberia și Sierra Leone, țări deja afectate de o gravă penurie de personal înainte de declanșarea crizei Ebola; întrucât spitalele și personalul de sănătate nu au avut capacitatea de a se ocupa de alte boli din cauza resurselor mobilizate pentru combaterea epidemiei de Ebola; întrucât este necesară protejarea unităților de sănătate și a personalului medical pentru a permite furnizarea sustenabilă de îngrijiri medicale;

| M. | întrucât numeroși pacienți însănătoșiți au fost stigmatizați de familie și societate; întrucât situația afectează în mod special copiii care au pierdut un părinte sau ambii părinți, mulți dintre ei fiind respinși de familia care a supraviețuit din teamă de infectare; |
| --- | --- |

M.

întrucât numeroși pacienți însănătoșiți au fost stigmatizați de familie și societate; întrucât situația afectează în mod special copiii care au pierdut un părinte sau ambii părinți, mulți dintre ei fiind respinși de familia care a supraviețuit din teamă de infectare;

| N. | întrucât este necesară integrarea epidemiologiei, sănătății publice și științei sociale pentru a trage învățămintele necesare din declanșarea epidemiei Ebola; |
| --- | --- |

N.

întrucât este necesară integrarea epidemiologiei, sănătății publice și științei sociale pentru a trage învățămintele necesare din declanșarea epidemiei Ebola;

| O. | întrucât, chiar din primele luni ale crizei provocate de epidemia de Ebola, ONG-urile umanitare și, în special, organizația Médecins sans frontières și Crucea Roșie, au fost cele mai eficiente, cele mai bine informate și cu experiența cea mai mare și care, din acest motiv, au jucat un rol de prim-plan în această etapă a combaterii virusului; |
| --- | --- |

O.

întrucât, chiar din primele luni ale crizei provocate de epidemia de Ebola, ONG-urile umanitare și, în special, organizația Médecins sans frontières și Crucea Roșie, au fost cele mai eficiente, cele mai bine informate și cu experiența cea mai mare și care, din acest motiv, au jucat un rol de prim-plan în această etapă a combaterii virusului;

| P. | întrucât închiderea școlilor și tendința copiilor orfani de a deveni îngrijitori în cadrul gospodăriilor riscă să creeze o „generație pierdută” de copii fără educație formală, pentru o perioadă lungă de timp; |
| --- | --- |

P.

întrucât închiderea școlilor și tendința copiilor orfani de a deveni îngrijitori în cadrul gospodăriilor riscă să creeze o „generație pierdută” de copii fără educație formală, pentru o perioadă lungă de timp;

| Q. | întrucât prin know-how-ul lor și capacitatea de a lucra în rețea, organizațiile umanitare au demonstrat că, dacă este necesar la începutul crizei, pot fi mai relevante și mai eficiente decât „actorii instituționali”; |
| --- | --- |

Q.

întrucât prin know-how-ul lor și capacitatea de a lucra în rețea, organizațiile umanitare au demonstrat că, dacă este necesar la începutul crizei, pot fi mai relevante și mai eficiente decât „actorii instituționali”;

| R. | întrucât criza Ebola a reliefat un alt fenomen, calificat de organizația Médecins sans frontières drept „criză în interiorul crizei”, care are ca efect faptul că persoanele care suferă de alte boli nu mai merg la spital de teama infectării cu virusul Ebola; |
| --- | --- |

R.

întrucât criza Ebola a reliefat un alt fenomen, calificat de organizația Médecins sans frontières drept „criză în interiorul crizei”, care are ca efect faptul că persoanele care suferă de alte boli nu mai merg la spital de teama infectării cu virusul Ebola;

| S. | întrucât UE, împreună cu statele membre, este cel mai mare donator de ajutor pentru dezvoltare și a pus la dispoziție un ajutor financiar în valoare de mai mult de 1,39 miliarde de euro pentru a limita epidemia provocată de virusul Ebola în Africa de Vest; întrucât această sumă permite UE să negocieze cu țările partenere și alți donatori pentru a sprijini elaborarea unui sistem de sănătate complet pe baza unei strategii coerente, incluzive și fondată pe necesități; |
| --- | --- |

S.

întrucât UE, împreună cu statele membre, este cel mai mare donator de ajutor pentru dezvoltare și a pus la dispoziție un ajutor financiar în valoare de mai mult de 1,39 miliarde de euro pentru a limita epidemia provocată de virusul Ebola în Africa de Vest; întrucât această sumă permite UE să negocieze cu țările partenere și alți donatori pentru a sprijini elaborarea unui sistem de sănătate complet pe baza unei strategii coerente, incluzive și fondată pe necesități;

| T. | întrucât Programul alimentar mondial al ONU a dovedit că are o capacitate logistică eficace, ce ar putea fi utilă în viitor și în materie de alertă timpurie și de reacție; |
| --- | --- |

T.

întrucât Programul alimentar mondial al ONU a dovedit că are o capacitate logistică eficace, ce ar putea fi utilă în viitor și în materie de alertă timpurie și de reacție;

| U. | întrucât securitatea personalului de îngrijire este un element indispensabil pentru mobilizarea internațională a personalului de sănătate; |
| --- | --- |

U.

întrucât securitatea personalului de îngrijire este un element indispensabil pentru mobilizarea internațională a personalului de sănătate;

| V. | întrucât Consiliul European a numit la 23 octombrie 2014 un coordonator pentru virusul Ebola în persoana comisarului pentru ajutor umanitar și gestionarea crizelor, dl Stylianides; întrucât, din 12 noiembrie 2014, acesta a vizitat țările cele mai afectate însoțit de comisarul pentru sănătate, dl Andriukaitis; |
| --- | --- |

V.

întrucât Consiliul European a numit la 23 octombrie 2014 un coordonator pentru virusul Ebola în persoana comisarului pentru ajutor umanitar și gestionarea crizelor, dl Stylianides; întrucât, din 12 noiembrie 2014, acesta a vizitat țările cele mai afectate însoțit de comisarul pentru sănătate, dl Andriukaitis;

| W. | întrucât ONU, OMS și Comisia Europeană au stabilit proceduri de evaluare privind gestionarea epidemiei; |
| --- | --- |

W.

întrucât ONU, OMS și Comisia Europeană au stabilit proceduri de evaluare privind gestionarea epidemiei;

| X. | întrucât, în aprilie 2015, OMS a recunoscut că lumea și OMS nu sunt pregătite să facă față unui focar de epidemie de lungă durată; |
| --- | --- |

X.

întrucât, în aprilie 2015, OMS a recunoscut că lumea și OMS nu sunt pregătite să facă față unui focar de epidemie de lungă durată;

| Y. | întrucât îmbunătățirea guvernării internaționale este esențială pentru gestionarea crizelor sanitare; |
| --- | --- |

Y.

întrucât îmbunătățirea guvernării internaționale este esențială pentru gestionarea crizelor sanitare;

| Z. | întrucât accesul la medicamente reprezintă un element fundamental al dreptului la sănătate; |
| --- | --- |

Z.

întrucât accesul la medicamente reprezintă un element fundamental al dreptului la sănătate;

| AA. | întrucât 2 miliarde de persoane în lume nu au acces la vaccinurile și tratamentele de care au nevoie pentru a rămâne în viață și a-și păstra sănătatea; |
| --- | --- |

AA.

întrucât 2 miliarde de persoane în lume nu au acces la vaccinurile și tratamentele de care au nevoie pentru a rămâne în viață și a-și păstra sănătatea;

| AB. | întrucât accesul la medicamente, precum și la cercetare și la rezultatele obținute în acest domeniu trebuie să servească în primul rând nevoilor bolnavilor, indiferent dacă trăiesc în Europa sau în țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

AB.

întrucât accesul la medicamente, precum și la cercetare și la rezultatele obținute în acest domeniu trebuie să servească în primul rând nevoilor bolnavilor, indiferent dacă trăiesc în Europa sau în țările în curs de dezvoltare;

| AC. | întrucât Inițiativa privind medicamentele inovatoare este cel mai mare parteneriat public-privat din lume în domeniul științelor vieții, cu un buget de 3,3 miliarde EUR pentru perioada 2014-2024, din care 1,638 miliarde EUR provenind din programul Orizont 2020; |
| --- | --- |

AC.

întrucât Inițiativa privind medicamentele inovatoare este cel mai mare parteneriat public-privat din lume în domeniul științelor vieții, cu un buget de 3,3 miliarde EUR pentru perioada 2014-2024, din care 1,638 miliarde EUR provenind din programul Orizont 2020;

| AD. | întrucât trauma cauzată de Ebola a creat neîncrederea populației față de unitățile de sănătate, teama personalului de sănătate de a-și relua munca și a lăsat comunitățile sărăcite și neîncrezătoare; întrucât relansarea serviciilor de sănătate de bază este urgentă; întrucât este, de asemenea, esențial să se creeze sisteme de sănătate solide, inclusiv de mutualizare a riscurilor, în toate țările în curs de dezvoltare, fapt care implică formarea solidă a personalului medical local; |
| --- | --- |

AD.

întrucât trauma cauzată de Ebola a creat neîncrederea populației față de unitățile de sănătate, teama personalului de sănătate de a-și relua munca și a lăsat comunitățile sărăcite și neîncrezătoare; întrucât relansarea serviciilor de sănătate de bază este urgentă; întrucât este, de asemenea, esențial să se creeze sisteme de sănătate solide, inclusiv de mutualizare a riscurilor, în toate țările în curs de dezvoltare, fapt care implică formarea solidă a personalului medical local;

| AE. | întrucât criza Ebola a determinat intensificarea recesiunii în țările din zona afectată de virus și întrucât, numai pentru anul 2015, potrivit Băncii Mondiale, acest fapt va avea ca efect reducerea cu 2 miliarde USD a PIB-ului celor trei țări cele mai afectate; |
| --- | --- |

AE.

întrucât criza Ebola a determinat intensificarea recesiunii în țările din zona afectată de virus și întrucât, numai pentru anul 2015, potrivit Băncii Mondiale, acest fapt va avea ca efect reducerea cu 2 miliarde USD a PIB-ului celor trei țări cele mai afectate;

| AF. | întrucât cele trei țări au solicitat FMI și Băncii Mondiale un „plan Marshall” în valoare de 7 500 de milioane EUR pentru a le ajuta să depășească criza economică; |
| --- | --- |

AF.

întrucât cele trei țări au solicitat FMI și Băncii Mondiale un „plan Marshall” în valoare de 7 500 de milioane EUR pentru a le ajuta să depășească criza economică;

| AG. | întrucât o serie de ONG-uri au solicitat Băncii Mondiale să pună la dispoziție aproximativ 1,7 miliarde USD pentru a ajuta țările să aducă îmbunătățiri durabile infrastructurilor sanitare; |
| --- | --- |

AG.

întrucât o serie de ONG-uri au solicitat Băncii Mondiale să pună la dispoziție aproximativ 1,7 miliarde USD pentru a ajuta țările să aducă îmbunătățiri durabile infrastructurilor sanitare;

| AH. | întrucât comunitatea internațională trebuie să rămână vigilentă și întrucât obiectivul urmărit trebuie să fie ajungerea la stadiul post-Ebola, fără cazuri noi de contaminare pentru o perioadă lungă de timp; |
| --- | --- |

AH.

întrucât comunitatea internațională trebuie să rămână vigilentă și întrucât obiectivul urmărit trebuie să fie ajungerea la stadiul post-Ebola, fără cazuri noi de contaminare pentru o perioadă lungă de timp;

| AI. | întrucât bunele practici de igienă sunt indispensabile; întrucât sistemele sanitare și de apă din cele trei țări sunt totuși insuficiente; |
| --- | --- |

AI.

întrucât bunele practici de igienă sunt indispensabile; întrucât sistemele sanitare și de apă din cele trei țări sunt totuși insuficiente;

| AJ. | întrucât există temerea ca, în cazul unei noi epidemii, rata de mortalitate să fie similară; |
| --- | --- |

AJ.

întrucât există temerea ca, în cazul unei noi epidemii, rata de mortalitate să fie similară;

| AK. | întrucât Vicepreședintele/Înaltul Reprezentant Federica Mogherini, comisarul european pentru ajutor umanitar și coordonatorul UE pentru Ebola, Christos Stylianides, comisarul european pentru cooperare internațională și dezvoltare, Neven Mimica, membri ai Parlamentului European, guverne și parlamentari din statele membre au solicitat în repetate rânduri consolidarea sistemelor de sănătate; |
| --- | --- |

AK.

întrucât Vicepreședintele/Înaltul Reprezentant Federica Mogherini, comisarul european pentru ajutor umanitar și coordonatorul UE pentru Ebola, Christos Stylianides, comisarul european pentru cooperare internațională și dezvoltare, Neven Mimica, membri ai Parlamentului European, guverne și parlamentari din statele membre au solicitat în repetate rânduri consolidarea sistemelor de sănătate;

| AL. | întrucât, potrivit celui de-al 11-lea Fond European de Dezvoltare, consolidarea sistemelor de sănătate și a serviciilor sanitare și de apă face parte din sectoarele prioritare în Guineea, dar nu în Liberia și Sierra Leone; |
| --- | --- |

AL.

întrucât, potrivit celui de-al 11-lea Fond European de Dezvoltare, consolidarea sistemelor de sănătate și a serviciilor sanitare și de apă face parte din sectoarele prioritare în Guineea, dar nu în Liberia și Sierra Leone;

| AM. | întrucât Comunicarea Comisiei privind rolul UE în materie de sănătate globală (COM(2010)0128) prezintă o strategie globală, completă și bazată pe necesități în materie de sănătate, care a fost aprobată de statele membre; |
| --- | --- |

AM.

întrucât Comunicarea Comisiei privind rolul UE în materie de sănătate globală (COM(2010)0128) prezintă o strategie globală, completă și bazată pe necesități în materie de sănătate, care a fost aprobată de statele membre;

| AN. | întrucât nu toate statele au pus în aplicare pe deplin RSI; întrucât RSI ar trebui revizuit în lumina experienței ultimei epidemii de Ebola; |
| --- | --- |

AN.

întrucât nu toate statele au pus în aplicare pe deplin RSI; întrucât RSI ar trebui revizuit în lumina experienței ultimei epidemii de Ebola;

| AO. | întrucât se știu puține despre zoonozele potențial periculoase; întrucât practicile alimentare și agricole, despăduririle, comerțul cu animale sau produse de origine animală conduc la apariția și evoluția de noi zoonoze, cum ar fi gripa aviară, virusul Ebola și HIV; |
| --- | --- |

AO.

întrucât se știu puține despre zoonozele potențial periculoase; întrucât practicile alimentare și agricole, despăduririle, comerțul cu animale sau produse de origine animală conduc la apariția și evoluția de noi zoonoze, cum ar fi gripa aviară, virusul Ebola și HIV;

| AP. | întrucât OMS recomandă coordonarea între sectoarele sănătății publice și cele veterinare; |
| --- | --- |

AP.

întrucât OMS recomandă coordonarea între sectoarele sănătății publice și cele veterinare;

| AQ. | întrucât o delegație a Comisiei pentru dezvoltare va efectua o vizită în Sierra Leone în noiembrie 2015; |
| --- | --- |

AQ.

întrucât o delegație a Comisiei pentru dezvoltare va efectua o vizită în Sierra Leone în noiembrie 2015;

| 1. | critică reacția internațională lentă din primele luni ale crizei; subliniază totuși reacția și angajamentul din partea UE și a statelor membre din martie 2014 de a contribui la limitarea propagării virusului Ebola; ia act de intensificarea angajamentului al UE și al statelor membre în domeniul ajutorului umanitar și al ajutorului pentru dezvoltare, al logisticii și cercetării pentru a răspunde crizei; |
| --- | --- |

1.

critică reacția internațională lentă din primele luni ale crizei; subliniază totuși reacția și angajamentul din partea UE și a statelor membre din martie 2014 de a contribui la limitarea propagării virusului Ebola; ia act de intensificarea angajamentului al UE și al statelor membre în domeniul ajutorului umanitar și al ajutorului pentru dezvoltare, al logisticii și cercetării pentru a răspunde crizei;

| 2. | salută dezvoltarea unui nou vaccin (într-un timp record) care, la 23 martie 2015, și-a dovedit eficacitatea în proporție de 100 % în Guineea și solicită accesul rapid și garantat la acest vaccin, care ar trebui să fie accesibil tuturor, în Liberia și Sierra Leone; |
| --- | --- |

2.

salută dezvoltarea unui nou vaccin (într-un timp record) care, la 23 martie 2015, și-a dovedit eficacitatea în proporție de 100 % în Guineea și solicită accesul rapid și garantat la acest vaccin, care ar trebui să fie accesibil tuturor, în Liberia și Sierra Leone;

| 3. | consideră că nu trebuie coborâtă garda în privința celor câteva noi cazuri de Ebola, ale cărei modalități de transmitere continuă să ridice întrebări; |
| --- | --- |

3.

consideră că nu trebuie coborâtă garda în privința celor câteva noi cazuri de Ebola, ale cărei modalități de transmitere continuă să ridice întrebări;

| 4. | solicită tuturor părților implicate, în special guvernelor țărilor în curs de dezvoltare, instituțiilor europene și organizațiilor internaționale să tragă concluziile care se impun din această criză, inclusiv în ceea ce privește efectele negative ale condiționalităților FMI-ului și ale mecanismelor de adaptare structurală ale Băncii Mondiale asupra sectoarelor sănătății din țările în curs de dezvoltare, și să dezvolte metode eficiente de combatere a crizelor sanitare la nivel mondial; |
| --- | --- |

4.

solicită tuturor părților implicate, în special guvernelor țărilor în curs de dezvoltare, instituțiilor europene și organizațiilor internaționale să tragă concluziile care se impun din această criză, inclusiv în ceea ce privește efectele negative ale condiționalităților FMI-ului și ale mecanismelor de adaptare structurală ale Băncii Mondiale asupra sectoarelor sănătății din țările în curs de dezvoltare, și să dezvolte metode eficiente de combatere a crizelor sanitare la nivel mondial;

| 5. | ia act, în acest context, de reforma anunțată la 18 mai 2015 de directoarea OMS și mai ales de crearea unui nou program de urgență și a unei rezerve mondiale de personal care să poată fi trimisă rapid pe teren, precum și punerea la dispoziție a unui nou fond de rezervă de 100 de milioane USD pentru cazuri de urgență; salută angajamentul luat de mărire cu 10 % a bugetului OMS în următorii doi ani pentru a atinge suma de 4,5 miliarde USD; |
| --- | --- |

5.

ia act, în acest context, de reforma anunțată la 18 mai 2015 de directoarea OMS și mai ales de crearea unui nou program de urgență și a unei rezerve mondiale de personal care să poată fi trimisă rapid pe teren, precum și punerea la dispoziție a unui nou fond de rezervă de 100 de milioane USD pentru cazuri de urgență; salută angajamentul luat de mărire cu 10 % a bugetului OMS în următorii doi ani pentru a atinge suma de 4,5 miliarde USD;

| 6. | invită comunitatea internațională să promoveze campanii de informare și educare în țările vizate; subliniază importanța capitală a campaniilor de prevenire și informare în gestionarea crizei, în special în ceea ce privește limitarea contaminării și conștientizarea cu privire la practicile nesigure ce ar trebui evitate; subliniază importanța metodelor alternative de diseminare a informațiilor; |
| --- | --- |

6.

invită comunitatea internațională să promoveze campanii de informare și educare în țările vizate; subliniază importanța capitală a campaniilor de prevenire și informare în gestionarea crizei, în special în ceea ce privește limitarea contaminării și conștientizarea cu privire la practicile nesigure ce ar trebui evitate; subliniază importanța metodelor alternative de diseminare a informațiilor;

| 7. | subliniază în mod deosebit importanța combaterii tensiunilor crescânde dintre grupuri ca urmare a epidemiei Ebola, întrucât crearea de mituri ar putea însemna că anumite grupuri etnice sunt acuzate pentru epidemia Ebola; |
| --- | --- |

7.

subliniază în mod deosebit importanța combaterii tensiunilor crescânde dintre grupuri ca urmare a epidemiei Ebola, întrucât crearea de mituri ar putea însemna că anumite grupuri etnice sunt acuzate pentru epidemia Ebola;

| 8. | consideră că răspunsul pe termen lung al Uniunii Europene, după ce nu va mai fi nevoie de ajutoarele de urgență, ar trebui să se concentreze pe ajutorul pentru dezvoltare, care trebuie să cuprindă investițiile necesare în sectorul sănătății pentru a promova reziliența și mai ales în ceea ce privește organizarea și gestionarea sistemelor de sănătate, monitorizarea și informarea în materie de sănătate, sistemele de aprovizionare cu medicamente, guvernanța internă și consolidarea statului și, ulterior, pe ajutorul absolut necesar pentru relansarea economică a celor trei țări; |
| --- | --- |

8.

consideră că răspunsul pe termen lung al Uniunii Europene, după ce nu va mai fi nevoie de ajutoarele de urgență, ar trebui să se concentreze pe ajutorul pentru dezvoltare, care trebuie să cuprindă investițiile necesare în sectorul sănătății pentru a promova reziliența și mai ales în ceea ce privește organizarea și gestionarea sistemelor de sănătate, monitorizarea și informarea în materie de sănătate, sistemele de aprovizionare cu medicamente, guvernanța internă și consolidarea statului și, ulterior, pe ajutorul absolut necesar pentru relansarea economică a celor trei țări;

| 9. | invită autoritățile să ia în considerare învățămintele desprinse în ceea ce privește fenomenul de stigmatizare și să le aplice în crizele umanitare similare care ar putea să survină; |
| --- | --- |

9.

invită autoritățile să ia în considerare învățămintele desprinse în ceea ce privește fenomenul de stigmatizare și să le aplice în crizele umanitare similare care ar putea să survină;

| 10. | reamintește importanța prevenirii conflictelor, dat fiind faptul că conflictele și fragilitatea au un impact foarte negativ asupra sistemelor de sănătate; |
| --- | --- |

10.

reamintește importanța prevenirii conflictelor, dat fiind faptul că conflictele și fragilitatea au un impact foarte negativ asupra sistemelor de sănătate;

| 11. | solicită înființarea unei echipe europene permanente de reacție rapidă, formată din experți, echipe de laborator, epidemiologi și o infrastructură logistică, inclusiv laboratoare mobile, care să poată fi trimisă pe teren extrem de rapid; atrage atenția mai ales asupra contribuției pe care UE ar putea-o avea în depistarea virusului la granițele terestre și maritime și asupra faptului că autoritățile sanitare americane excelează în depistarea virusului în aeroporturi, un exemplu de care Uniunea ar putea beneficia și pe care l-ar putea urma; |
| --- | --- |

11.

solicită înființarea unei echipe europene permanente de reacție rapidă, formată din experți, echipe de laborator, epidemiologi și o infrastructură logistică, inclusiv laboratoare mobile, care să poată fi trimisă pe teren extrem de rapid; atrage atenția mai ales asupra contribuției pe care UE ar putea-o avea în depistarea virusului la granițele terestre și maritime și asupra faptului că autoritățile sanitare americane excelează în depistarea virusului în aeroporturi, un exemplu de care Uniunea ar putea beneficia și pe care l-ar putea urma;

| 12. | invită, de asemenea, UE să sprijine punerea în aplicare a unei rețele de puncte de control în țările în curs de dezvoltare pentru a permite identificarea cât mai rapidă a noilor cazuri de boli infecțioase cu potențial pandemic, pentru a crea o rețea de santinele pe teritoriul acestor țări; |
| --- | --- |

12.

invită, de asemenea, UE să sprijine punerea în aplicare a unei rețele de puncte de control în țările în curs de dezvoltare pentru a permite identificarea cât mai rapidă a noilor cazuri de boli infecțioase cu potențial pandemic, pentru a crea o rețea de santinele pe teritoriul acestor țări;

| 13. | recunoaște necesitatea de a susține crearea unei cooperări între Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și țările în curs de dezvoltare, pe de altă parte, mai ales țările din Africa de Vest, în materie de formare a personalului medical; |
| --- | --- |

13.

recunoaște necesitatea de a susține crearea unei cooperări între Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și țările în curs de dezvoltare, pe de altă parte, mai ales țările din Africa de Vest, în materie de formare a personalului medical;

| 14. | subliniază importanța consolidării sistemelor de protecție și evacuare rapidă pentru agenții internaționali de sănătate; |
| --- | --- |

14.

subliniază importanța consolidării sistemelor de protecție și evacuare rapidă pentru agenții internaționali de sănătate;

| 15. | regretă că ajustările și reformele implementate și politicile de dezvoltare inechitabile au contribuit la ineficiența sistemelor de sănătate; îndeamnă Comisia să ajute cele trei țări afectate să își dezvolte propriile sisteme de sănătate publică pentru a răspunde nevoilor lor sanitare de bază și pentru a dezvolta infrastructurile necesare pentru a asigura tuturor cetățenilor lor accesul la îngrijiri medicale; consideră, în special, că pentru construirea unui sistem de sănătate solid pe termen lung este necesar, printre altele: (i) să se investească resurse în servicii de sănătate publică de bază, (ii) să se asigure îngrijiri sigure și de calitate prin mărirea resurselor destinate formării, supravegherii și remunerării într-un mod adecvat a personalului de sănătate, oferindu-le acces la medicamente sigure, (iii) părțile interesate și comunitățile locale să fie angajate în răspunsul la crize și la planificarea dezvoltării; invită donatorii internaționali să mărească asistența oficială pentru dezvoltare (ODA) destinate acestor țări prin sisteme naționale cum ar fi ajutorul bugetar; invită Comisia să stabilească, în cooperare cu țările partenere, OMS, Banca Mondială și alți donatori, planuri de sănătate coerente bazate pe necesități și proceduri de monitorizare; |
| --- | --- |

15.

regretă că ajustările și reformele implementate și politicile de dezvoltare inechitabile au contribuit la ineficiența sistemelor de sănătate; îndeamnă Comisia să ajute cele trei țări afectate să își dezvolte propriile sisteme de sănătate publică pentru a răspunde nevoilor lor sanitare de bază și pentru a dezvolta infrastructurile necesare pentru a asigura tuturor cetățenilor lor accesul la îngrijiri medicale; consideră, în special, că pentru construirea unui sistem de sănătate solid pe termen lung este necesar, printre altele: (i) să se investească resurse în servicii de sănătate publică de bază, (ii) să se asigure îngrijiri sigure și de calitate prin mărirea resurselor destinate formării, supravegherii și remunerării într-un mod adecvat a personalului de sănătate, oferindu-le acces la medicamente sigure, (iii) părțile interesate și comunitățile locale să fie angajate în răspunsul la crize și la planificarea dezvoltării; invită donatorii internaționali să mărească asistența oficială pentru dezvoltare (ODA) destinate acestor țări prin sisteme naționale cum ar fi ajutorul bugetar; invită Comisia să stabilească, în cooperare cu țările partenere, OMS, Banca Mondială și alți donatori, planuri de sănătate coerente bazate pe necesități și proceduri de monitorizare;

| 16. | subliniază că răspunsul ar trebui să abordeze cauzele subiacente ale subreprezentării femeilor, accesul la sănătate și servicii și distrugerea mijloacelor de subzistență; subliniază în special necesitatea de a oferi servicii de bază și de asistență medicală de calitate, în special în ceea ce privește îngrijirile de maternitate și serviciile de obstretică și ginecologie; |
| --- | --- |

16.

subliniază că răspunsul ar trebui să abordeze cauzele subiacente ale subreprezentării femeilor, accesul la sănătate și servicii și distrugerea mijloacelor de subzistență; subliniază în special necesitatea de a oferi servicii de bază și de asistență medicală de calitate, în special în ceea ce privește îngrijirile de maternitate și serviciile de obstretică și ginecologie;

| 17. | salută Comunicarea Comisiei privind rolul UE în materie de sănătate globală (COM(2010)0128) și viziunea sa holistică asupra sistemelor de sănătate complete, abordarea sa orizontală și eforturile sale în favoarea asigurării de sănătate universale; încurajează Comisia să revizuiască această comunicare în lumina noilor cunoștințe dobândite în timpul crizei Ebola, menținând abordarea globală și orizontală, și să prezinte și să implementeze un program de acțiune în timp util; |
| --- | --- |

17.

salută Comunicarea Comisiei privind rolul UE în materie de sănătate globală (COM(2010)0128) și viziunea sa holistică asupra sistemelor de sănătate complete, abordarea sa orizontală și eforturile sale în favoarea asigurării de sănătate universale; încurajează Comisia să revizuiască această comunicare în lumina noilor cunoștințe dobândite în timpul crizei Ebola, menținând abordarea globală și orizontală, și să prezinte și să implementeze un program de acțiune în timp util;

| 18. | subliniază că, în general, țările în curs de dezvoltare trebuie să prevadă în primul rând linii bugetare pentru a crea sisteme publice de securitate socială și sănătate solide și reziliente, pentru a construi un număr suficient de infrastructuri de sănătate sustenabile bine echipate (mai ales laboratoare, instalații sanitare și de aprovizionare cu apă) și pentru a oferi servicii de bază și de asistență medicală de calitate; subliniază necesitatea de a dispune de un număr suficient de personal de sănătate în raport cu populația și invită guvernele să se asigure că personalul de sănătate este remunerat și că banii destinați sănătății ajung la populație; recunoaște totuși că crize ca cea actuală nu pot fi soluționate doar de către sistemele de sănătate, ci este necesară o abordare globală, care să implice sectoare diferite, cum ar fi educația și formarea, infrastructurile sanitare, siguranța alimentară și apa potabilă, pentru a remedia lacunele extrem de grave care afectează toate serviciile de bază; subliniază, în același timp, că educația legată de dimensiunea culturală și de credințe este, de asemenea, esențială pentru a ieși din criză; |
| --- | --- |

18.

subliniază că, în general, țările în curs de dezvoltare trebuie să prevadă în primul rând linii bugetare pentru a crea sisteme publice de securitate socială și sănătate solide și reziliente, pentru a construi un număr suficient de infrastructuri de sănătate sustenabile bine echipate (mai ales laboratoare, instalații sanitare și de aprovizionare cu apă) și pentru a oferi servicii de bază și de asistență medicală de calitate; subliniază necesitatea de a dispune de un număr suficient de personal de sănătate în raport cu populația și invită guvernele să se asigure că personalul de sănătate este remunerat și că banii destinați sănătății ajung la populație; recunoaște totuși că crize ca cea actuală nu pot fi soluționate doar de către sistemele de sănătate, ci este necesară o abordare globală, care să implice sectoare diferite, cum ar fi educația și formarea, infrastructurile sanitare, siguranța alimentară și apa potabilă, pentru a remedia lacunele extrem de grave care afectează toate serviciile de bază; subliniază, în același timp, că educația legată de dimensiunea culturală și de credințe este, de asemenea, esențială pentru a ieși din criză;

| 19. | reamintește că investițiile în sectorul sănătății reprezintă un vector important de dezvoltare economică și contribuie la reducerea sărăciei în țările în curs de dezvoltare; salută integrarea obiectivului 3, „Asigurarea unei vieți sănătoase și promovarea bunăstării tuturor la toate vârstele”, în propunerea privind viitoarele obiective de dezvoltare durabilă (ODD); |
| --- | --- |

19.

reamintește că investițiile în sectorul sănătății reprezintă un vector important de dezvoltare economică și contribuie la reducerea sărăciei în țările în curs de dezvoltare; salută integrarea obiectivului 3, „Asigurarea unei vieți sănătoase și promovarea bunăstării tuturor la toate vârstele”, în propunerea privind viitoarele obiective de dezvoltare durabilă (ODD);

| 20. | subliniază că planurile cifrate pe termen lung, necesare pentru instituirea de sisteme de sănătate complete și solide, trebuie să mai prevadă un număr adaptat de personal de sănătate calificat, accesul la materiale medicale suficiente și la sisteme de informare medicală solide; |
| --- | --- |

20.

subliniază că planurile cifrate pe termen lung, necesare pentru instituirea de sisteme de sănătate complete și solide, trebuie să mai prevadă un număr adaptat de personal de sănătate calificat, accesul la materiale medicale suficiente și la sisteme de informare medicală solide;

| 21. | solicită consolidarea infrastructurilor de cercetare prin crearea unui centru public regional de cercetare a bolilor infecțioase în Africa de Vest și crearea unei cooperări interuniversitare cu participarea UE și a statelor sale membre; |
| --- | --- |

21.

solicită consolidarea infrastructurilor de cercetare prin crearea unui centru public regional de cercetare a bolilor infecțioase în Africa de Vest și crearea unei cooperări interuniversitare cu participarea UE și a statelor sale membre;

| 22. | subliniază necesitatea de a aborda inegalitatea socială pentru a institui un sistem public de sănătate durabil și solid; pledează pentru introducerea unei asigurări de sănătate universale gratuite la punctul de serviciu și îndeamnă Comisia, împreună cu alte țări partenere și alți donatori, să prezinte în cel mai scurt timp un program pentru stabilirea unei asigurări de sănătate universale, care va garanta mutualizarea riscurilor de sănătate; |
| --- | --- |

22.

subliniază necesitatea de a aborda inegalitatea socială pentru a institui un sistem public de sănătate durabil și solid; pledează pentru introducerea unei asigurări de sănătate universale gratuite la punctul de serviciu și îndeamnă Comisia, împreună cu alte țări partenere și alți donatori, să prezinte în cel mai scurt timp un program pentru stabilirea unei asigurări de sănătate universale, care va garanta mutualizarea riscurilor de sănătate;

| 23. | invită toate țările să se angajeze pentru acoperirea universală de sănătate și să elaboreze un plan de identificare a resurselor naționale și a finanțării internaționale potențiale pentru realizarea acestui obiectiv; sprijină obiectivul de mărire a cheltuielilor pentru îngrijirile de sănătate în toate țările la un prag minim recunoscut de 86 USD pe persoană pentru serviciile de sănătate esențiale; |
| --- | --- |

23.

invită toate țările să se angajeze pentru acoperirea universală de sănătate și să elaboreze un plan de identificare a resurselor naționale și a finanțării internaționale potențiale pentru realizarea acestui obiectiv; sprijină obiectivul de mărire a cheltuielilor pentru îngrijirile de sănătate în toate țările la un prag minim recunoscut de 86 USD pe persoană pentru serviciile de sănătate esențiale;

| 24. | salută conferința internațională la nivel înalt pe tema Ebola din 3 martie 2015 organizată sub auspiciile UE și a principalilor parteneri cu scopul de a eradica Ebola, dar și pentru a evalua impactul asupra țărilor afectate pentru a se asigura că ajutorul pentru dezvoltare se bazează pe eforturi umanitare; |
| --- | --- |

24.

salută conferința internațională la nivel înalt pe tema Ebola din 3 martie 2015 organizată sub auspiciile UE și a principalilor parteneri cu scopul de a eradica Ebola, dar și pentru a evalua impactul asupra țărilor afectate pentru a se asigura că ajutorul pentru dezvoltare se bazează pe eforturi umanitare;

| 25. | susține ideea creării unui „plan Marshall” care să contribuie la relansarea economiilor din aceste țări; propune oferirea de asistență tehnică administrației pentru a-și consolida capacitățile și pentru a garanta că banii ajung la populație și nu se pierd din cauza corupției sau din alte motive; |
| --- | --- |

25.

susține ideea creării unui „plan Marshall” care să contribuie la relansarea economiilor din aceste țări; propune oferirea de asistență tehnică administrației pentru a-și consolida capacitățile și pentru a garanta că banii ajung la populație și nu se pierd din cauza corupției sau din alte motive;

| 26. | salută eforturile internaționale depuse pentru reducerea datoriilor internaționale ale țărilor afectate de virusul Ebola; |
| --- | --- |

26.

salută eforturile internaționale depuse pentru reducerea datoriilor internaționale ale țărilor afectate de virusul Ebola;

| 27. | consideră că eficacitatea parteneriatelor între UE și zona afectată de criză va fi asigurată numai dacă Liberia, Guineea și Sierra Leone vor putea să-și asume cât mai curând responsabilitatea pentru propria dezvoltare; |
| --- | --- |

27.

consideră că eficacitatea parteneriatelor între UE și zona afectată de criză va fi asigurată numai dacă Liberia, Guineea și Sierra Leone vor putea să-și asume cât mai curând responsabilitatea pentru propria dezvoltare;

| 28. | consideră că programarea celui de-al 11-lea Fond European de Dezvoltare ar trebui reexaminată pentru ca investițiile în domeniul sănătății și al bunei guvernanțe să devină domenii prioritare în toate țările care au infrastructuri publice fragile; este preocupat de faptul că sănătatea, aprovizionarea cu apă și salubrizarea nu se află printre sectoarele prioritare ale programelor indicative naționale din Liberia și Sierra Leone; invită Comisia să pună în aplicare mecanisme de monitorizare mai atentă a ajutorului; |
| --- | --- |

28.

consideră că programarea celui de-al 11-lea Fond European de Dezvoltare ar trebui reexaminată pentru ca investițiile în domeniul sănătății și al bunei guvernanțe să devină domenii prioritare în toate țările care au infrastructuri publice fragile; este preocupat de faptul că sănătatea, aprovizionarea cu apă și salubrizarea nu se află printre sectoarele prioritare ale programelor indicative naționale din Liberia și Sierra Leone; invită Comisia să pună în aplicare mecanisme de monitorizare mai atentă a ajutorului;

| 29. | consideră că la revizuirea cadrului financiar multianual CFM la jumătatea perioadei nu se mai poate ignora riscul subfinanțării structurale a acțiunilor umanitare ale UE; |
| --- | --- |

29.

consideră că la revizuirea cadrului financiar multianual CFM la jumătatea perioadei nu se mai poate ignora riscul subfinanțării structurale a acțiunilor umanitare ale UE;

| 30. | felicită călduros personalul din organizațiile umanitare și personalul medical prezent la fața locului care au acționat, cu riscul vieții pentru a limita răspândirea acestei crize sanitare majore; |
| --- | --- |

30.

felicită călduros personalul din organizațiile umanitare și personalul medical prezent la fața locului care au acționat, cu riscul vieții pentru a limita răspândirea acestei crize sanitare majore;

| 31. | felicită Misiunea Organizației Națiunilor Unite pentru combaterea urgentă a Ebola (UNMEER), organizațiile partenere și organizațiile umanitare neguvernamentale, cum ar fi Médecins Sans Frontières sau Federația Internațională a Societăților de Cruce Roșie și de Semilună Roșie, Emergency și altele, pentru activitatea lor la fața locului, și salută călduros contribuția și ajutorul lor considerabil în controlarea acestei epidemii; regretă cazurile de tratament inadecvat al membrilor personalului medical și altor categorii de personal implicat în lupta împotriva epidemiei Ebola după întoarcerea acestora din Africa; |
| --- | --- |

31.

felicită Misiunea Organizației Națiunilor Unite pentru combaterea urgentă a Ebola (UNMEER), organizațiile partenere și organizațiile umanitare neguvernamentale, cum ar fi Médecins Sans Frontières sau Federația Internațională a Societăților de Cruce Roșie și de Semilună Roșie, Emergency și altele, pentru activitatea lor la fața locului, și salută călduros contribuția și ajutorul lor considerabil în controlarea acestei epidemii; regretă cazurile de tratament inadecvat al membrilor personalului medical și altor categorii de personal implicat în lupta împotriva epidemiei Ebola după întoarcerea acestora din Africa;

| 32. | consideră că accesul la medicamente nu ar trebui să depindă, în principiu, de puterea de cumpărare a pacientului, ci să răspundă nevoilor pacienților și că nici piața nu ar trebui să decidă singură tipurile de medicamente ce vor fi produse; |
| --- | --- |

32.

consideră că accesul la medicamente nu ar trebui să depindă, în principiu, de puterea de cumpărare a pacientului, ci să răspundă nevoilor pacienților și că nici piața nu ar trebui să decidă singură tipurile de medicamente ce vor fi produse;

| 33. | solicită UE și statelor membre să respecte principiul coerenței politicilor în favoarea dezvoltării stabilit la articolul 208 din TFUE prin promovarea unui comerț internațional echitabil și just, a cercetării medicale și politicilor de inovare care încurajează și facilitează accesul universal la medicamente; |
| --- | --- |

33.

solicită UE și statelor membre să respecte principiul coerenței politicilor în favoarea dezvoltării stabilit la articolul 208 din TFUE prin promovarea unui comerț internațional echitabil și just, a cercetării medicale și politicilor de inovare care încurajează și facilitează accesul universal la medicamente;

| 34. | invită Comisia să examineze modele alternative celor bazate pe monopolurile de brevet atunci când este vorba de dezvoltarea de medicamente sau vaccinuri produse prin parteneriate public-privat, cum ar fi Inițiativa privind medicamentele inovatoare, care pot garanta accesul pacienților la tratamente, sustenabilitatea bugetelor pentru îngrijirile de sănătate și un răspuns eficient la crize ca cea creată de virusul Ebola sau amenințări similare; |
| --- | --- |

34.

invită Comisia să examineze modele alternative celor bazate pe monopolurile de brevet atunci când este vorba de dezvoltarea de medicamente sau vaccinuri produse prin parteneriate public-privat, cum ar fi Inițiativa privind medicamentele inovatoare, care pot garanta accesul pacienților la tratamente, sustenabilitatea bugetelor pentru îngrijirile de sănătate și un răspuns eficient la crize ca cea creată de virusul Ebola sau amenințări similare;

| 35. | subliniază importanța măririi capacităților de cercetare epidemiologică la scară mondială, a dezvoltării unor „teste rapide” și a garantării accesului la vaccinuri; salută, în acest context, faptul că numeroase fonduri europene în materie de cercetare au fost mobilizate pentru a lupta împotriva virusului Ebola, inclusiv prin intermediul Inițiativei privind medicamentele inovatoare, programul Orizont 2020 și programului pentru Parteneriatul dintre țările europene și cele în curs de dezvoltare privind studiile clinice (EDCTP); subliniază că, deși vaccinurile sunt binevenite, acestea nu sunt probabil adaptate pentru a eradica virusul Ebola, care suferă mutații; subliniază, prin urmare, că prioritatea de finanțare trebuie acordată consolidării sistemului de sănătate general, igienei, capacității de limitare a contagiunii, testelor rapide și fiabile în zone tropicale și medicamentelor care vizează virusul și simptomele pe care le provoacă; |
| --- | --- |

35.

subliniază importanța măririi capacităților de cercetare epidemiologică la scară mondială, a dezvoltării unor „teste rapide” și a garantării accesului la vaccinuri; salută, în acest context, faptul că numeroase fonduri europene în materie de cercetare au fost mobilizate pentru a lupta împotriva virusului Ebola, inclusiv prin intermediul Inițiativei privind medicamentele inovatoare, programul Orizont 2020 și programului pentru Parteneriatul dintre țările europene și cele în curs de dezvoltare privind studiile clinice (EDCTP); subliniază că, deși vaccinurile sunt binevenite, acestea nu sunt probabil adaptate pentru a eradica virusul Ebola, care suferă mutații; subliniază, prin urmare, că prioritatea de finanțare trebuie acordată consolidării sistemului de sănătate general, igienei, capacității de limitare a contagiunii, testelor rapide și fiabile în zone tropicale și medicamentelor care vizează virusul și simptomele pe care le provoacă;

| 36. | solicită tuturor actorilor implicați să promoveze formarea cetățenească în materie de sănătate, punând accentul pe aspectele legate de obiceiurile tradiționale incompatibile cu lupta împotriva propagării epidemiologice; |
| --- | --- |

36.

solicită tuturor actorilor implicați să promoveze formarea cetățenească în materie de sănătate, punând accentul pe aspectele legate de obiceiurile tradiționale incompatibile cu lupta împotriva propagării epidemiologice;

| 37. | subliniază că UE ar trebui să promoveze finanțarea efectivă și echitabilă a cercetării de care beneficiază sănătatea pentru toți și asigură că inovările și intervențiile au ca rezultat soluții abordabile și accesibile; reiterează în special că ar trebui analizate modele care separă costurile pentru cercetare și dezvoltare de prețurile medicamentelor, inclusiv oportunitățile de transfer de tehnologie către țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

37.

subliniază că UE ar trebui să promoveze finanțarea efectivă și echitabilă a cercetării de care beneficiază sănătatea pentru toți și asigură că inovările și intervențiile au ca rezultat soluții abordabile și accesibile; reiterează în special că ar trebui analizate modele care separă costurile pentru cercetare și dezvoltare de prețurile medicamentelor, inclusiv oportunitățile de transfer de tehnologie către țările în curs de dezvoltare;

| 38. | reiterează necesitatea de a investi în tratamentul bolilor neglijate; invită, în acest context, Comisia să continue dezbaterea pe această temă și să inițieze o amplă cooperare între sectorul public și cel privat, cu condiția ca măsuri de protecție să fie introduse pentru a evita ca parteneriatele public-privat să dăuneze persoanelor vulnerabile într-o piață nereglementată, cu scopul de a consolida sistemele de sănătate naționale și de a facilita transferurile de rezultate către populația în cauză; salută în acest context faptul că, pentru a aborda necesitatea urgentă de cercetare pentru noi tratamente, UE a pus la dispoziție 138 de milioane EUR pentru proiecte de dezvoltare de trialuri clinice pentru noi vaccinuri, teste de diagnosticare rapidă și tratamente în cadrul Orizont 2020 și Inițiativei privind medicamentele inovatoare; salută industria farmaceutică europeană care a angajat, de asemenea, resurse importante pentru sprijinirea eforturilor de cercetare: |
| --- | --- |

38.

reiterează necesitatea de a investi în tratamentul bolilor neglijate; invită, în acest context, Comisia să continue dezbaterea pe această temă și să inițieze o amplă cooperare între sectorul public și cel privat, cu condiția ca măsuri de protecție să fie introduse pentru a evita ca parteneriatele public-privat să dăuneze persoanelor vulnerabile într-o piață nereglementată, cu scopul de a consolida sistemele de sănătate naționale și de a facilita transferurile de rezultate către populația în cauză; salută în acest context faptul că, pentru a aborda necesitatea urgentă de cercetare pentru noi tratamente, UE a pus la dispoziție 138 de milioane EUR pentru proiecte de dezvoltare de trialuri clinice pentru noi vaccinuri, teste de diagnosticare rapidă și tratamente în cadrul Orizont 2020 și Inițiativei privind medicamentele inovatoare; salută industria farmaceutică europeană care a angajat, de asemenea, resurse importante pentru sprijinirea eforturilor de cercetare:

| 39. | subliniază că Ebola și alte epidemii sunt amenințări transnaționale, care impun cooperarea internațională; invită OMS să revizuiască RSI (Regulamentul sanitar internațional) în vederea introducerii ideii de responsabilitate interdependentă și a acordării de sprijin financiar și pentru a determina cauzele profunde ale crizei, |
| --- | --- |

39.

subliniază că Ebola și alte epidemii sunt amenințări transnaționale, care impun cooperarea internațională; invită OMS să revizuiască RSI (Regulamentul sanitar internațional) în vederea introducerii ideii de responsabilitate interdependentă și a acordării de sprijin financiar și pentru a determina cauzele profunde ale crizei,

| 40. | salută, în lumina punerii în aplicare sumare a RSI și a lipsei de supraveghere epidemiologică, programul francez de reacție RIPOST, „Rețeaua de instituții de sănătate publică din Africa de Vest”; |
| --- | --- |

40.

salută, în lumina punerii în aplicare sumare a RSI și a lipsei de supraveghere epidemiologică, programul francez de reacție RIPOST, „Rețeaua de instituții de sănătate publică din Africa de Vest”;

| 41. | subliniază că, acum când epidemia se află în declin și având în vedere că virusul persistă în gonade câteva luni după vindecare, trebuie propuse consilierea și planificarea sexuală în cadrul sistemului de sănătate și al măsurilor de educație; |
| --- | --- |

41.

subliniază că, acum când epidemia se află în declin și având în vedere că virusul persistă în gonade câteva luni după vindecare, trebuie propuse consilierea și planificarea sexuală în cadrul sistemului de sănătate și al măsurilor de educație;

| 42. | subliniază faptul că pare din ce în ce mai probabil ca o criză alimentară să apară în urma epidemiei, care a avut efecte devastatoare asupra micilor agricultori; invită statele membre, Comisia și comunitatea internațională să investească în dezvoltarea pe termen lung a acestora, pentru a nu risca viitorul fermelor familiale și al securității alimentare din Africa de Vest; |
| --- | --- |

42.

subliniază faptul că pare din ce în ce mai probabil ca o criză alimentară să apară în urma epidemiei, care a avut efecte devastatoare asupra micilor agricultori; invită statele membre, Comisia și comunitatea internațională să investească în dezvoltarea pe termen lung a acestora, pentru a nu risca viitorul fermelor familiale și al securității alimentare din Africa de Vest;

| 43. | invită comisia competentă să monitorizeze modul de gestionare a crizei, în strânsă cooperare cu coordonatorul UE pentru virusul Ebola și după misiunea PE în Sierra Leone, înainte de a prezenta o evaluare finală bazată pe criterii bine definite; |
| --- | --- |

43.

invită comisia competentă să monitorizeze modul de gestionare a crizei, în strânsă cooperare cu coordonatorul UE pentru virusul Ebola și după misiunea PE în Sierra Leone, înainte de a prezenta o evaluare finală bazată pe criterii bine definite;

| 44. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, guvernelor și parlamentelor țărilor din Uniunea Africană, Secretarului General al ONU, precum și Organizației Mondiale a Sănătății. |
| --- | --- |

44.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, guvernelor și parlamentelor țărilor din Uniunea Africană, Secretarului General al ONU, precum și Organizației Mondiale a Sănătății.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2014)0026.

(2)  Obiceiuri care interzic arderea morților, de exemplu.

---

| 20.10.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 355/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 355/11

---

P8_TA(2015)0375

Măsurarea nivelurilor de emisii în sectorul autoturismelor

Rezoluţia Parlamentului European din 27 octombrie 2015 referitoare la măsurarea emisiilor în sectorul autovehiculelor (2015/2865(RSP))

(2017/C 355/02)

Parlamentul European,

| — | având în vedere întrebarea adresată Comisiei referitoare la măsurarea nivelurilor de emisii în sectorul autoturismelor (O-000113/2015 – B8-0764/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea adresată Comisiei referitoare la măsurarea nivelurilor de emisii în sectorul autoturismelor (O-000113/2015 – B8-0764/2015),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 715/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2007 privind omologarea de tip a autovehiculelor în ceea ce privește emisiile provenind de la vehiculele ușoare pentru pasageri și de la vehiculele ușoare comerciale (Euro 5 și Euro 6) și privind accesul la informațiile referitoare la repararea și întreținerea vehiculelor (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 715/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2007 privind omologarea de tip a autovehiculelor în ceea ce privește emisiile provenind de la vehiculele ușoare pentru pasageri și de la vehiculele ușoare comerciale (Euro 5 și Euro 6) și privind accesul la informațiile referitoare la repararea și întreținerea vehiculelor (1),

| — | având în vedere Directiva 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 septembrie 2007 de stabilire a unui cadru pentru omologarea autovehiculelor și remorcilor acestora, precum și a sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate destinate vehiculelor respective (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 septembrie 2007 de stabilire a unui cadru pentru omologarea autovehiculelor și remorcilor acestora, precum și a sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate destinate vehiculelor respective (2),

| — | având în vedere Directiva 2001/81/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2001 privind plafoanele naționale de emisie pentru anumiți poluanți atmosferici (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2001/81/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2001 privind plafoanele naționale de emisie pentru anumiți poluanți atmosferici (3),

| — | având în vedere Directiva 2008/50/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 mai 2008 privind calitatea aerului înconjurător și un aer mai curat pentru Europa (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2008/50/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 mai 2008 privind calitatea aerului înconjurător și un aer mai curat pentru Europa (4),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 333/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 443/2009 pentru a defini modalitățile de realizare a obiectivului prevăzut pentru anul 2020 de reducere a emisiilor de CO2 generate de autoturismele noi (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 333/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 443/2009 pentru a defini modalitățile de realizare a obiectivului prevăzut pentru anul 2020 de reducere a emisiilor de CO2 generate de autoturismele noi (5),

| — | având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, la 18 septembrie 2015, Agenția Federală a SUA pentru Protecția Mediului (Environmental Protection Agency – EPA) și organismul californian responsabil pentru calitatea aerului (California Air Resources Board – CARB) au emis un aviz de încălcare a normelor în vigoare privind poluarea împotriva companiilor Volkswagen AG, Audi AG și Volkswagen Group of America (cunoscuți în mod colectiv ca „VW”); întrucât ancheta a început ca urmare a unor cercetări privind emisiile de oxid de azot (NOx) ale vehiculelor cu motor diesel efectuate de o organizație neguvernamentală în cooperare cu cercetători universitari, cercetări ale căror rezultate au fost prezentate EPA și CARB în mai 2014; |
| --- | --- |

A.

întrucât, la 18 septembrie 2015, Agenția Federală a SUA pentru Protecția Mediului (Environmental Protection Agency – EPA) și organismul californian responsabil pentru calitatea aerului (California Air Resources Board – CARB) au emis un aviz de încălcare a normelor în vigoare privind poluarea împotriva companiilor Volkswagen AG, Audi AG și Volkswagen Group of America (cunoscuți în mod colectiv ca „VW”); întrucât ancheta a început ca urmare a unor cercetări privind emisiile de oxid de azot (NOx) ale vehiculelor cu motor diesel efectuate de o organizație neguvernamentală în cooperare cu cercetători universitari, cercetări ale căror rezultate au fost prezentate EPA și CARB în mai 2014;

| B. | întrucât poluarea atmosferică cauzează anual peste 430 000 de decese premature în UE și generează costuri estimate de până la 940 miliarde EUR pe an din cauza efectelor asupra sănătății; întrucât NOx este un poluant atmosferic important, cauzând, printre altele, cancer pulmonar, astm și multe afecțiuni respiratorii, precum și degradarea mediului, de exemplu prin eutrofizare și acidifiere; întrucât gazele de eșapament provenite de la vehiculele cu motor diesel reprezintă o sursă principală de NOx în zonele urbane din Europa; întrucât până la o treime din populația urbană a UE continuă să fie expusă unor niveluri superioare limitelor sau valorilor-țintă stabilite de UE; întrucât transporturile continuă să fie principalul responsabil pentru nivelurile scăzute ale calității aerului în orașe și pentru efectele conexe asupra sănătății; întrucât peste 20 de state membre nu respectă în prezent limitele impuse de UE pentru calitatea aerului, în special din cauza poluării urbane; |
| --- | --- |

B.

întrucât poluarea atmosferică cauzează anual peste 430 000 de decese premature în UE și generează costuri estimate de până la 940 miliarde EUR pe an din cauza efectelor asupra sănătății; întrucât NOx este un poluant atmosferic important, cauzând, printre altele, cancer pulmonar, astm și multe afecțiuni respiratorii, precum și degradarea mediului, de exemplu prin eutrofizare și acidifiere; întrucât gazele de eșapament provenite de la vehiculele cu motor diesel reprezintă o sursă principală de NOx în zonele urbane din Europa; întrucât până la o treime din populația urbană a UE continuă să fie expusă unor niveluri superioare limitelor sau valorilor-țintă stabilite de UE; întrucât transporturile continuă să fie principalul responsabil pentru nivelurile scăzute ale calității aerului în orașe și pentru efectele conexe asupra sănătății; întrucât peste 20 de state membre nu respectă în prezent limitele impuse de UE pentru calitatea aerului, în special din cauza poluării urbane;

| C. | întrucât, începând cu 2012, Agenția Internațională pentru Cercetare în Domeniul Cancerului a OMS (IARC) a clasificat gazele de eșapament ale motoarelor pe motorină printre substanțele cancerigene și a recomandat, date fiind efectele suplimentare asupra sănătății ale particulelor provenite din motorină, reducerea la nivel mondial a expunerii la amestecul de substanțe chimice emise; |
| --- | --- |

C.

întrucât, începând cu 2012, Agenția Internațională pentru Cercetare în Domeniul Cancerului a OMS (IARC) a clasificat gazele de eșapament ale motoarelor pe motorină printre substanțele cancerigene și a recomandat, date fiind efectele suplimentare asupra sănătății ale particulelor provenite din motorină, reducerea la nivel mondial a expunerii la amestecul de substanțe chimice emise;

| D. | întrucât industria autovehiculelor este unul dintre principalii actori din domeniul creșterii și inovării și contribuie la ocuparea forței de muncă într-un număr semnificativ de state membre; întrucât, dacă nu se iau măsuri decisive, acest scandal riscă să submineze reputația și competitivitatea întregului sector; |
| --- | --- |

D.

întrucât industria autovehiculelor este unul dintre principalii actori din domeniul creșterii și inovării și contribuie la ocuparea forței de muncă într-un număr semnificativ de state membre; întrucât, dacă nu se iau măsuri decisive, acest scandal riscă să submineze reputația și competitivitatea întregului sector;

| E. | întrucât întreprinderile mici și mijlocii domină sectorul de aprovizionare a industriei autovehiculelor și contribuie în proporție de 50 % la cercetarea și dezvoltarea specifică sectorului; întrucât forța economică a multor regiuni din Europa se datorează industriei autovehiculelor și sectorului de aprovizionare a industriei autovehiculelor; |
| --- | --- |

E.

întrucât întreprinderile mici și mijlocii domină sectorul de aprovizionare a industriei autovehiculelor și contribuie în proporție de 50 % la cercetarea și dezvoltarea specifică sectorului; întrucât forța economică a multor regiuni din Europa se datorează industriei autovehiculelor și sectorului de aprovizionare a industriei autovehiculelor;

| F. | întrucât concurența loială, inclusiv între producătorii de automobile, presupune să se dea clientului posibilitatea de a alege produsul pe baza caracteristicilor tehnice care îi sunt comunicate în mod complet și imparțial; |
| --- | --- |

F.

întrucât concurența loială, inclusiv între producătorii de automobile, presupune să se dea clientului posibilitatea de a alege produsul pe baza caracteristicilor tehnice care îi sunt comunicate în mod complet și imparțial;

| G. | întrucât UE a depus multe eforturi pentru a remedia efectele crizei economice asupra industriei autovehiculelor, utilizând instrumentele disponibile pentru ajutorul de stat; |
| --- | --- |

G.

întrucât UE a depus multe eforturi pentru a remedia efectele crizei economice asupra industriei autovehiculelor, utilizând instrumentele disponibile pentru ajutorul de stat;

| H. | întrucât Regulamentul privind omologarea de tip a autovehiculelor în ceea ce privește emisiile provenind de la vehiculele ușoare [Regulamentul (CE) nr. 715/2007 adoptat de Parlamentul European și Consiliu în decembrie 2006], care stabilește standardele de emisii Euro 5/6, le impune producătorilor să își echipeze autovehiculele astfel încât să respecte cerințele privind emisiile „în condiții de utilizare normală” [(articolul 5 alineatul (1)]; |
| --- | --- |

H.

întrucât Regulamentul privind omologarea de tip a autovehiculelor în ceea ce privește emisiile provenind de la vehiculele ușoare [Regulamentul (CE) nr. 715/2007 adoptat de Parlamentul European și Consiliu în decembrie 2006], care stabilește standardele de emisii Euro 5/6, le impune producătorilor să își echipeze autovehiculele astfel încât să respecte cerințele privind emisiile „în condiții de utilizare normală” [(articolul 5 alineatul (1)];

| I. | întrucât articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 715/2007 interzice în mod explicit utilizarea dispozitivelor de manipulare, definite ca fiind „orice element de proiectare care măsoară temperatura, viteza vehiculului, turația motorului (RPM), raportul de transmisie, depresiunea în galeria de admisie sau orice alt parametru în scopul activării, modulării, întârzierii sau dezactivării funcționării oricărei părți a sistemului de control al emisiilor, care reduce eficiența sistemului de control al emisiilor în condiții care pot fi regăsite, în mod rezonabil, în timpul funcționării și al utilizării normale a vehiculului”; întrucât statele membre au obligația de a asigura punerea în aplicare a acestei interdicții; întrucât, în plus, regulamentul respectiv invită în mod explicit Comisia să introducă teste și să adopte măsuri privind folosirea dispozitivelor de manipulare; |
| --- | --- |

I.

întrucât articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 715/2007 interzice în mod explicit utilizarea dispozitivelor de manipulare, definite ca fiind „orice element de proiectare care măsoară temperatura, viteza vehiculului, turația motorului (RPM), raportul de transmisie, depresiunea în galeria de admisie sau orice alt parametru în scopul activării, modulării, întârzierii sau dezactivării funcționării oricărei părți a sistemului de control al emisiilor, care reduce eficiența sistemului de control al emisiilor în condiții care pot fi regăsite, în mod rezonabil, în timpul funcționării și al utilizării normale a vehiculului”; întrucât statele membre au obligația de a asigura punerea în aplicare a acestei interdicții; întrucât, în plus, regulamentul respectiv invită în mod explicit Comisia să introducă teste și să adopte măsuri privind folosirea dispozitivelor de manipulare;

| J. | întrucât, în temeiul Directivei privind anumite aspecte ale vânzării de bunuri de consum și garanțiile conexe (1999/44/CE), consumatorii au dreptul la o garanție minimă de doi ani după achiziționarea unui produs și întrucât vânzătorul are obligația de a livra consumatorului bunuri conforme cu contractul de vânzare; întrucât, dacă bunurile nu sunt conforme, consumatorul are dreptul la repararea sau înlocuirea lor gratuită sau la o reducere de preț; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în temeiul Directivei privind anumite aspecte ale vânzării de bunuri de consum și garanțiile conexe (1999/44/CE), consumatorii au dreptul la o garanție minimă de doi ani după achiziționarea unui produs și întrucât vânzătorul are obligația de a livra consumatorului bunuri conforme cu contractul de vânzare; întrucât, dacă bunurile nu sunt conforme, consumatorul are dreptul la repararea sau înlocuirea lor gratuită sau la o reducere de preț;

| K. | întrucât Directiva 2011/83/UE privind drepturile consumatorilor prevede ca informațiile referitoare la principalele caracteristici ale unui produs să fie furnizate înainte de încheierea contractelor în interiorul sau în afara spațiilor comerciale și a contractelor la distanță și cere ca statele membre să dispună de norme privind aplicarea unor sancțiuni eficiente, proporționale și cu efect de descurajare în cazul în care dispozițiile directivei nu sunt respectate; |
| --- | --- |

K.

întrucât Directiva 2011/83/UE privind drepturile consumatorilor prevede ca informațiile referitoare la principalele caracteristici ale unui produs să fie furnizate înainte de încheierea contractelor în interiorul sau în afara spațiilor comerciale și a contractelor la distanță și cere ca statele membre să dispună de norme privind aplicarea unor sancțiuni eficiente, proporționale și cu efect de descurajare în cazul în care dispozițiile directivei nu sunt respectate;

| L. | întrucât Directiva 2005/29/CE privind practicile comerciale neloiale interzice, în special, orice practică care „denaturează sau poate denatura semnificativ comportamentul economic cu privire la un produs al consumatorului mediu la care ajunge sau căruia îi este adresat” și prevede că printre practicile comerciale considerate neloiale în orice situație se numără și faptul de „[a] afirma că un comerciant (inclusiv practicile sale comerciale) sau un produs a fost agreat, aprobat sau autorizat de un organism public sau privat fără un temei real sau fără a îndeplini condițiile necesare pentru agrearea, aprobarea sau autorizarea obținută” și impune ca statele membre să adopte sancțiuni eficiente, proporționale și cu efect de descurajare; |
| --- | --- |

L.

întrucât Directiva 2005/29/CE privind practicile comerciale neloiale interzice, în special, orice practică care „denaturează sau poate denatura semnificativ comportamentul economic cu privire la un produs al consumatorului mediu la care ajunge sau căruia îi este adresat” și prevede că printre practicile comerciale considerate neloiale în orice situație se numără și faptul de „[a] afirma că un comerciant (inclusiv practicile sale comerciale) sau un produs a fost agreat, aprobat sau autorizat de un organism public sau privat fără un temei real sau fără a îndeplini condițiile necesare pentru agrearea, aprobarea sau autorizarea obținută” și impune ca statele membre să adopte sancțiuni eficiente, proporționale și cu efect de descurajare;

| M. | întrucât valoarea-limită Euro 5 pentru emisiile de NOx provenind de la vehiculele cu motor diesel este de 180 mg/km și se aplică vehiculelor omologate de tip între 1 septembrie 2009 și 1 septembrie 2014, precum și tuturor vehiculelor vândute între 1 ianuarie 2011 și 1 septembrie 2015; întrucât valoarea corespunzătoare standardului Euro 6 este de 80 mg/km și se aplică noilor tipuri începând cu 1 septembrie 2014 și tuturor vehiculelor vândute începând cu 1 septembrie 2015; întrucât autovehiculele Euro 6 înmatriculate înainte de introducerea standardului ca limită legală au beneficiat de reduceri fiscale în multe state membre; întrucât rezultatele testărilor independente confirmă discrepanțe semnificative între limite și emisiile reale ale autovehiculelor în condiții normale de utilizare în cazul ambelor standarde; |
| --- | --- |

M.

întrucât valoarea-limită Euro 5 pentru emisiile de NOx provenind de la vehiculele cu motor diesel este de 180 mg/km și se aplică vehiculelor omologate de tip între 1 septembrie 2009 și 1 septembrie 2014, precum și tuturor vehiculelor vândute între 1 ianuarie 2011 și 1 septembrie 2015; întrucât valoarea corespunzătoare standardului Euro 6 este de 80 mg/km și se aplică noilor tipuri începând cu 1 septembrie 2014 și tuturor vehiculelor vândute începând cu 1 septembrie 2015; întrucât autovehiculele Euro 6 înmatriculate înainte de introducerea standardului ca limită legală au beneficiat de reduceri fiscale în multe state membre; întrucât rezultatele testărilor independente confirmă discrepanțe semnificative între limite și emisiile reale ale autovehiculelor în condiții normale de utilizare în cazul ambelor standarde;

| N. | întrucât o analiză efectuată de Centrul Comun de Cercetare al Comisiei (JRC) (6) în 2011 a concluzionat că emisiile de NOx ale vehiculelor cu motor diesel măsurate cu sisteme portabile de măsurare a emisiilor (PEMS) depășesc semnificativ limitele de emisie Euro 3-5, de două până la patru ori în ceea ce privește emisiile medii de NOx pe parcursul itinerariilor complete de testare și de până la 14 ori în intervale de testare individuale; întrucât un alt raport al JRC (7), publicat în 2013, face referire la concluzii conform cărora autovehiculele Euro 6 pot chiar depăși nivelurile de emisii ale autovehiculelor Euro 5; întrucât analize independente realizate în octombrie 2014 au arătat că emisiile de NOx generate în condiții reale de trafic de vehiculele cu motor diesel testate, sunt, în medie, de șapte ori mai mari decât limitele stabilite de standardul Euro 6; |
| --- | --- |

N.

întrucât o analiză efectuată de Centrul Comun de Cercetare al Comisiei (JRC) (6) în 2011 a concluzionat că emisiile de NOx ale vehiculelor cu motor diesel măsurate cu sisteme portabile de măsurare a emisiilor (PEMS) depășesc semnificativ limitele de emisie Euro 3-5, de două până la patru ori în ceea ce privește emisiile medii de NOx pe parcursul itinerariilor complete de testare și de până la 14 ori în intervale de testare individuale; întrucât un alt raport al JRC (7), publicat în 2013, face referire la concluzii conform cărora autovehiculele Euro 6 pot chiar depăși nivelurile de emisii ale autovehiculelor Euro 5; întrucât analize independente realizate în octombrie 2014 au arătat că emisiile de NOx generate în condiții reale de trafic de vehiculele cu motor diesel testate, sunt, în medie, de șapte ori mai mari decât limitele stabilite de standardul Euro 6;

| O. | întrucât compania Volkswagen a recunoscut că a instalat dispozitive de manipulare pentru cel puțin 11 milioane de vehicule pe motorină pe care le-a vândut în întreaga lume; întrucât compania a anunțat că va rechema 8,5 milioane de autovehicule VW pe motorină în UE, în urma deciziei Autorității federale germane pentru autovehicule; |
| --- | --- |

O.

întrucât compania Volkswagen a recunoscut că a instalat dispozitive de manipulare pentru cel puțin 11 milioane de vehicule pe motorină pe care le-a vândut în întreaga lume; întrucât compania a anunțat că va rechema 8,5 milioane de autovehicule VW pe motorină în UE, în urma deciziei Autorității federale germane pentru autovehicule;

| P. | întrucât aceste diferențe documentate între emisii pot fi cauzate atât de caracterul inadecvat al procedurii actuale de încercare utilizate în UE, care nu se bazează pe condiții reale de condus, cât și de utilizarea de dispozitive de manipulare; întrucât fiabilitatea și robustețea procedurii de încercare pentru autovehicule are o importanță crucială pentru respectarea limitelor emisiilor și, prin urmare, pentru protecția sănătății publice și a mediului în UE; |
| --- | --- |

P.

întrucât aceste diferențe documentate între emisii pot fi cauzate atât de caracterul inadecvat al procedurii actuale de încercare utilizate în UE, care nu se bazează pe condiții reale de condus, cât și de utilizarea de dispozitive de manipulare; întrucât fiabilitatea și robustețea procedurii de încercare pentru autovehicule are o importanță crucială pentru respectarea limitelor emisiilor și, prin urmare, pentru protecția sănătății publice și a mediului în UE;

| Q. | întrucât articolul 14 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 715/2007 obligă Comisia să monitorizeze ciclurile de încercare utilizate pentru măsurarea emisiilor și, dacă se constată că încercările nu mai sunt adecvate, să le adapteze pentru ca acestea să reflecte în mod corespunzător emisiile generate de circulația reală pe șosea; întrucât nu a avut loc încă o astfel de adaptare; întrucât în prezent Comisia pregătește totuși adoptarea unui nou ciclu de încercare privind emisiile generate în condiții reale de trafic (RDE); |
| --- | --- |

Q.

întrucât articolul 14 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 715/2007 obligă Comisia să monitorizeze ciclurile de încercare utilizate pentru măsurarea emisiilor și, dacă se constată că încercările nu mai sunt adecvate, să le adapteze pentru ca acestea să reflecte în mod corespunzător emisiile generate de circulația reală pe șosea; întrucât nu a avut loc încă o astfel de adaptare; întrucât în prezent Comisia pregătește totuși adoptarea unui nou ciclu de încercare privind emisiile generate în condiții reale de trafic (RDE);

| R. | întrucât încercările de conformitate a producției și de conformitate în funcționare nu fac obiectul unor standarde comune la nivelul UE, în pofida mandatului conferit Comisiei de a stabili cerințe specifice pentru astfel de proceduri prin intermediul procedurii comitetelor; întrucât, în consecință, în general nu se asigură în mod corespunzător respectarea cerințelor privind conformitatea producției și conformitatea în funcționare; întrucât nu există nicio obligație de comunicare către Comisie, către alte autorități de omologare ale statelor membre sau către alte părți interesate a informațiilor referitoare la testele realizate de autoritățile de omologare de tip competente și la rezultatele acestora; |
| --- | --- |

R.

întrucât încercările de conformitate a producției și de conformitate în funcționare nu fac obiectul unor standarde comune la nivelul UE, în pofida mandatului conferit Comisiei de a stabili cerințe specifice pentru astfel de proceduri prin intermediul procedurii comitetelor; întrucât, în consecință, în general nu se asigură în mod corespunzător respectarea cerințelor privind conformitatea producției și conformitatea în funcționare; întrucât nu există nicio obligație de comunicare către Comisie, către alte autorități de omologare ale statelor membre sau către alte părți interesate a informațiilor referitoare la testele realizate de autoritățile de omologare de tip competente și la rezultatele acestora;

| S. | întrucât actualul regim de omologare de tip al UE nu permite Comisiei sau altor autorități ale statelor membre să reexamineze omologările de tip sau certificatele de conformitate ale vehiculelor, să retragă vehicule sau să suspende introducerea lor pe piață în cazul în care sunt omologate de către un alt stat membru; întrucât, conform sistemului actual, nu există un control al încercărilor efectuate de autoritățile naționale de omologare de tip pentru a se asigura faptul că toate autoritățile respectă normele comune ale UE și nu se implică în acte de concurență neloială prin coborârea standardelor; |
| --- | --- |

S.

întrucât actualul regim de omologare de tip al UE nu permite Comisiei sau altor autorități ale statelor membre să reexamineze omologările de tip sau certificatele de conformitate ale vehiculelor, să retragă vehicule sau să suspende introducerea lor pe piață în cazul în care sunt omologate de către un alt stat membru; întrucât, conform sistemului actual, nu există un control al încercărilor efectuate de autoritățile naționale de omologare de tip pentru a se asigura faptul că toate autoritățile respectă normele comune ale UE și nu se implică în acte de concurență neloială prin coborârea standardelor;

| T. | întrucât Comisia revizuiește în prezent cadrul pentru omologarea de tip; întrucât această revizuire este extrem de importantă pentru a restabili încrederea consumatorilor în încercările privind emisiile și consumul de carburant; |
| --- | --- |

T.

întrucât Comisia revizuiește în prezent cadrul pentru omologarea de tip; întrucât această revizuire este extrem de importantă pentru a restabili încrederea consumatorilor în încercările privind emisiile și consumul de carburant;

| U. | întrucât sistemele actuale de control al emisiilor de NOx care provin de la autoturismele cu motor diesel se bazează pe trei tehnologii principale: modificarea internă a motorului, cuplată cu recircularea gazelor de eșapament (EGR), tehnica amestecului sărac pentru absorbția NOx (captatoare de NOx în cazul arderii cu amestec sărac sau LNT) și reducerea catalitică selectivă (SCR); întrucât, pentru a respecta valorile limită ale Euro 6, majoritatea vehiculelor sunt echipate cu cel puțin două dintre cele trei tehnologii; întrucât toate aceste tehnologii pot fi dezactivate prin dispozitive software de manipulare; |
| --- | --- |

U.

întrucât sistemele actuale de control al emisiilor de NOx care provin de la autoturismele cu motor diesel se bazează pe trei tehnologii principale: modificarea internă a motorului, cuplată cu recircularea gazelor de eșapament (EGR), tehnica amestecului sărac pentru absorbția NOx (captatoare de NOx în cazul arderii cu amestec sărac sau LNT) și reducerea catalitică selectivă (SCR); întrucât, pentru a respecta valorile limită ale Euro 6, majoritatea vehiculelor sunt echipate cu cel puțin două dintre cele trei tehnologii; întrucât toate aceste tehnologii pot fi dezactivate prin dispozitive software de manipulare;

| V. | întrucât, pentru a se asigura respectarea standardelor de emisii, vehiculele echipate cu dispozitive de manipulare vor necesita îndepărtarea dispozitivului, modificări ale programului informatic al sistemului de control al emisiilor și, în funcție de tehnologia utilizată pentru motor, intervenții mecanice; întrucât ar fi posibil să se îmbunătățească performanța sistemelor de control al emisiilor instalate deja pe vehicule prin eliminarea dispozitivelor de manipulare, prin reprogramare și prin recalibrare; |
| --- | --- |

V.

întrucât, pentru a se asigura respectarea standardelor de emisii, vehiculele echipate cu dispozitive de manipulare vor necesita îndepărtarea dispozitivului, modificări ale programului informatic al sistemului de control al emisiilor și, în funcție de tehnologia utilizată pentru motor, intervenții mecanice; întrucât ar fi posibil să se îmbunătățească performanța sistemelor de control al emisiilor instalate deja pe vehicule prin eliminarea dispozitivelor de manipulare, prin reprogramare și prin recalibrare;

| W. | întrucât apar discrepanțe între rezultatele testelor și performanța vehiculelor în condiții normale de utilizare nu numai în cazul NOx, ci și în cazul altor poluanți și al CO2; întrucât, conform unor studii independente, diferența dintre emisiile oficiale și cele reale de CO2 ale autoturismelor în Europa era de 40 % în 2014; |
| --- | --- |

W.

întrucât apar discrepanțe între rezultatele testelor și performanța vehiculelor în condiții normale de utilizare nu numai în cazul NOx, ci și în cazul altor poluanți și al CO2; întrucât, conform unor studii independente, diferența dintre emisiile oficiale și cele reale de CO2 ale autoturismelor în Europa era de 40 % în 2014;

| X. | întrucât trecerea la procedura de testare a vehiculelor ușoare armonizată la nivel mondial (Worldwide Harmonised Light Vehicles Test Procedure – WLTP) în UE necesită adaptarea la noul test a obiectivelor actuale impuse producătorilor pentru emisiile medii de CO2 ale parcului existent de automobile, |
| --- | --- |

X.

întrucât trecerea la procedura de testare a vehiculelor ușoare armonizată la nivel mondial (Worldwide Harmonised Light Vehicles Test Procedure – WLTP) în UE necesită adaptarea la noul test a obiectivelor actuale impuse producătorilor pentru emisiile medii de CO2 ale parcului existent de automobile,

| 1. | condamnă ferm orice fraudă comisă de către producătorii de automobile și îndeamnă întreprinderile să își asume în totalitate responsabilitatea pentru acțiunile lor și să coopereze pe deplin cu autoritățile în cadrul eventualelor anchete; regretă faptul că milioane de consumatori au fost înșelați și induși în eroare prin informații false privind emisiile generate de autovehiculele lor; |
| --- | --- |

1.

condamnă ferm orice fraudă comisă de către producătorii de automobile și îndeamnă întreprinderile să își asume în totalitate responsabilitatea pentru acțiunile lor și să coopereze pe deplin cu autoritățile în cadrul eventualelor anchete; regretă faptul că milioane de consumatori au fost înșelați și induși în eroare prin informații false privind emisiile generate de autovehiculele lor;

| 2. | consideră că, atunci când dovezile indicând fapte ilicite se confirmă, s-ar impune ca consumatorilor să le fie comunicate imediat căile de atac, care ar trebui aplicate rapid, fără ca aceste fapte să mai producă efecte în detrimentul consumatorilor; |
| --- | --- |

2.

consideră că, atunci când dovezile indicând fapte ilicite se confirmă, s-ar impune ca consumatorilor să le fie comunicate imediat căile de atac, care ar trebui aplicate rapid, fără ca aceste fapte să mai producă efecte în detrimentul consumatorilor;

| 3. | consideră regretabil faptul că emisiile suplimentare conduc la decese premature, au efecte dăunătoare asupra sănătății oamenilor și aduc daune mediului; |
| --- | --- |

3.

consideră regretabil faptul că emisiile suplimentare conduc la decese premature, au efecte dăunătoare asupra sănătății oamenilor și aduc daune mediului;

| 4. | consideră că este absolut necesar ca statele membre și Comisia să restabilească rapid încrederea consumatorilor prin măsuri concrete și să depună toate eforturile posibile pentru detensionarea situației; își exprimă ferm solidaritatea cu angajații implicați și este preocupat de impactul asupra întregului lanț de aprovizionare, în special asupra IMM-urilor, care în momentul de față se confruntă, în ciuda inocenței lor, cu probleme enorme cauzate de această fraudă; subliniază faptul că angajații nu trebuie să fie cei care în final plătesc prețul manipulărilor la nivelul dispozitivelor de măsurare a emisiilor; |
| --- | --- |

4.

consideră că este absolut necesar ca statele membre și Comisia să restabilească rapid încrederea consumatorilor prin măsuri concrete și să depună toate eforturile posibile pentru detensionarea situației; își exprimă ferm solidaritatea cu angajații implicați și este preocupat de impactul asupra întregului lanț de aprovizionare, în special asupra IMM-urilor, care în momentul de față se confruntă, în ciuda inocenței lor, cu probleme enorme cauzate de această fraudă; subliniază faptul că angajații nu trebuie să fie cei care în final plătesc prețul manipulărilor la nivelul dispozitivelor de măsurare a emisiilor;

| 5. | subliniază că, înainte de a avea în vedere orice concediere, producătorii trebuie să utilizeze propriile resurse financiare, inclusiv prin reținerea profiturilor și ne distribuirea dividendelor, pentru a acoperi în cât mai mare măsură costurile implicate de încălcarea legislației aplicabile; |
| --- | --- |

5.

subliniază că, înainte de a avea în vedere orice concediere, producătorii trebuie să utilizeze propriile resurse financiare, inclusiv prin reținerea profiturilor și ne distribuirea dividendelor, pentru a acoperi în cât mai mare măsură costurile implicate de încălcarea legislației aplicabile;

| 6. | este extrem de preocupat de întârzierea cu care autoritățile statelor membre și Comisia au luat măsuri în urma probelor ce dovedesc depășirea gravă și constantă a valorilor-limită ale emisiilor prevăzute de legislația UE pentru autovehicule în condiții normale de utilizare; |
| --- | --- |

6.

este extrem de preocupat de întârzierea cu care autoritățile statelor membre și Comisia au luat măsuri în urma probelor ce dovedesc depășirea gravă și constantă a valorilor-limită ale emisiilor prevăzute de legislația UE pentru autovehicule în condiții normale de utilizare;

| 7. | reamintește faptul că automobilele pe motorină au emisii de CO2 mai reduse pe kilometru decât vehiculele pe benzină echivalente și că sunt un mijloc important care creează condiții pentru producători să atingă obiectivele UE pentru 2021 în ceea ce privește emisiile medii de CO2 ale parcului de automobile; reamintește că acestea vor continua, de asemenea, să contribuie în mod esențial la realizarea obiectivelor post-2021, dar subliniază că producătorii trebuie să utilizeze tehnologiile curate disponibile pentru a reduce NOx, PM și alți poluanți; |
| --- | --- |

7.

reamintește faptul că automobilele pe motorină au emisii de CO2 mai reduse pe kilometru decât vehiculele pe benzină echivalente și că sunt un mijloc important care creează condiții pentru producători să atingă obiectivele UE pentru 2021 în ceea ce privește emisiile medii de CO2 ale parcului de automobile; reamintește că acestea vor continua, de asemenea, să contribuie în mod esențial la realizarea obiectivelor post-2021, dar subliniază că producătorii trebuie să utilizeze tehnologiile curate disponibile pentru a reduce NOx, PM și alți poluanți;

| 8. | îndeamnă la transparență totală din partea Comisiei și a statelor membre cu privire la informațiile deținute despre aceste încălcări și la măsurile pe care le-au luat în legătură cu ele; solicită o anchetă aprofundată cu privire la rolul și responsabilitatea Comisiei și ale autorităților statelor membre, ținând seama, între altele, de problemele semnalate în raportul din 2011 al Centrului Comun de Cercetare al Comisiei; |
| --- | --- |

8.

îndeamnă la transparență totală din partea Comisiei și a statelor membre cu privire la informațiile deținute despre aceste încălcări și la măsurile pe care le-au luat în legătură cu ele; solicită o anchetă aprofundată cu privire la rolul și responsabilitatea Comisiei și ale autorităților statelor membre, ținând seama, între altele, de problemele semnalate în raportul din 2011 al Centrului Comun de Cercetare al Comisiei;

| 9. | invită Comisia să consolideze implementarea strategiei UE pentru sisteme sustenabile care permit o utilizare eficientă a resurselor pentru transportul rutier și alte moduri de transport, renunțând treptat la sistemul actual bazat pe combustibili fosili și folosind noi tehnologii și surse de energie, cum ar fi hidrogenul, electricitatea și aerul comprimat; |
| --- | --- |

9.

invită Comisia să consolideze implementarea strategiei UE pentru sisteme sustenabile care permit o utilizare eficientă a resurselor pentru transportul rutier și alte moduri de transport, renunțând treptat la sistemul actual bazat pe combustibili fosili și folosind noi tehnologii și surse de energie, cum ar fi hidrogenul, electricitatea și aerul comprimat;

| 10. | salută anchetele care se efectuează în prezent în mai multe state membre și în alte țări din lume în ceea ce privește manipularea rezultatelor obținute în cursul testelor de emisii ale vehiculelor; sprijină apelul Comisiei adresat autorităților naționale de supraveghere de a realiza controale detaliate ale unei game largi de mărci și modele de vehicule; consideră că toate anchetele de acest tip ar trebui să implice Comisia; insistă ca anchetele să se desfășoare în mod transparent și eficace, ținând seama în mod corespunzător de necesitatea de a-i informa în mod corespunzător pe consumatorii afectați direct de orice neconformitate constatată; |
| --- | --- |

10.

salută anchetele care se efectuează în prezent în mai multe state membre și în alte țări din lume în ceea ce privește manipularea rezultatelor obținute în cursul testelor de emisii ale vehiculelor; sprijină apelul Comisiei adresat autorităților naționale de supraveghere de a realiza controale detaliate ale unei game largi de mărci și modele de vehicule; consideră că toate anchetele de acest tip ar trebui să implice Comisia; insistă ca anchetele să se desfășoare în mod transparent și eficace, ținând seama în mod corespunzător de necesitatea de a-i informa în mod corespunzător pe consumatorii afectați direct de orice neconformitate constatată;

| 11. | solicită Comisiei să transmită Parlamentului un raport scris cu privire la rezultatele acestor anchete până la 31 martie 2016; |
| --- | --- |

11.

solicită Comisiei să transmită Parlamentului un raport scris cu privire la rezultatele acestor anchete până la 31 martie 2016;

| 12. | solicită ca, în cazul în care se descoperă dispozitive de manipulare, autoritățile statelor membre să ia toate măsurile necesare pentru a remedia situația și să aplice sancțiunile corespunzătoare în conformitate cu articolul 30 din Directiva 2007/46/CE și cu articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 715/2007; |
| --- | --- |

12.

solicită ca, în cazul în care se descoperă dispozitive de manipulare, autoritățile statelor membre să ia toate măsurile necesare pentru a remedia situația și să aplice sancțiunile corespunzătoare în conformitate cu articolul 30 din Directiva 2007/46/CE și cu articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 715/2007;

| 13. | atrage atenția asupra raportului Girling (privind plafoanele naționale de emisie pentru anumiți poluanți) (A8-0249/2015), adoptat de Comisia pentru mediu la 15 iulie 2015, și în special asupra solicitării acesteia adresată Comisiei și statelor membre de a finaliza urgent noua normă Euro 6 pentru emisiile generate în condiții reale de trafic (RDE), propunere de regulament aflată în curs de examinare; |
| --- | --- |

13.

atrage atenția asupra raportului Girling (privind plafoanele naționale de emisie pentru anumiți poluanți) (A8-0249/2015), adoptat de Comisia pentru mediu la 15 iulie 2015, și în special asupra solicitării acesteia adresată Comisiei și statelor membre de a finaliza urgent noua normă Euro 6 pentru emisiile generate în condiții reale de trafic (RDE), propunere de regulament aflată în curs de examinare;

| 14. | îndeamnă Comisia să adopte și să pună în aplicare fără întârziere noul ciclu de încercare privind emisiile generate în condiții reale de trafic (Real Driving Emissions – RDE) și să asigure intrarea sa în vigoare în scopuri de reglementare; salută raportul privind reducerea emisiilor poluante provenind de la vehiculele rutiere (Raportul Deß, A8-0270/2015), adoptat de Comisia pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară a Parlamentului la 23 septembrie 2015 și, în special, cerința adresată Comisiei de a „introduce testarea emisiilor generate în condiții reale de trafic pentru toate vehiculele omologate de tip sau înmatriculate din 2015 pentru a asigura eficiența sistemelor de control al emisiilor și a permite vehiculelor să fie în conformitate cu prezentul regulament și cu măsurile de punere în aplicare a acestuia, factorul de conformitate reflectând numai toleranțele posibile ale procedurii de măsurare a emisiilor valabile până în 2017”; îndeamnă statele membre și Comisia să ajungă rapid la un acord privind cadrul pentru ciclul de încercare pe baza acestor elemente; |
| --- | --- |

14.

îndeamnă Comisia să adopte și să pună în aplicare fără întârziere noul ciclu de încercare privind emisiile generate în condiții reale de trafic (Real Driving Emissions – RDE) și să asigure intrarea sa în vigoare în scopuri de reglementare; salută raportul privind reducerea emisiilor poluante provenind de la vehiculele rutiere (Raportul Deß, A8-0270/2015), adoptat de Comisia pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară a Parlamentului la 23 septembrie 2015 și, în special, cerința adresată Comisiei de a „introduce testarea emisiilor generate în condiții reale de trafic pentru toate vehiculele omologate de tip sau înmatriculate din 2015 pentru a asigura eficiența sistemelor de control al emisiilor și a permite vehiculelor să fie în conformitate cu prezentul regulament și cu măsurile de punere în aplicare a acestuia, factorul de conformitate reflectând numai toleranțele posibile ale procedurii de măsurare a emisiilor valabile până în 2017”; îndeamnă statele membre și Comisia să ajungă rapid la un acord privind cadrul pentru ciclul de încercare pe baza acestor elemente;

| 15. | ia act de faptul că, potrivit planurilor actuale ale Comisiei, încercările privind RDE vor fi folosite numai pentru emisiile de NOx; solicită ca încercările privind RDE să se aplice în cazul tuturor emisiilor poluante; |
| --- | --- |

15.

ia act de faptul că, potrivit planurilor actuale ale Comisiei, încercările privind RDE vor fi folosite numai pentru emisiile de NOx; solicită ca încercările privind RDE să se aplice în cazul tuturor emisiilor poluante;

| 16. | regretă lipsa de transparență a deliberărilor prin procedura comitetelor privind propunerea unei testări RDE și, în special, faptul că informațiile nu au fost transmise de Comisie Parlamentului European în același timp ca reprezentanților statelor membre; invită Comisia să facă cunoscute Parlamentului, în aceleași condiții ca și statelor membre, toate documentele relevante și, în special, să publice documentele pregătitoare pentru Comitetul tehnic pentru autovehicule referitoare la adoptarea noii testări RDE; |
| --- | --- |

16.

regretă lipsa de transparență a deliberărilor prin procedura comitetelor privind propunerea unei testări RDE și, în special, faptul că informațiile nu au fost transmise de Comisie Parlamentului European în același timp ca reprezentanților statelor membre; invită Comisia să facă cunoscute Parlamentului, în aceleași condiții ca și statelor membre, toate documentele relevante și, în special, să publice documentele pregătitoare pentru Comitetul tehnic pentru autovehicule referitoare la adoptarea noii testări RDE;

| 17. | subliniază necesitatea unei consolidări semnificative a actualului regim al UE de omologare de tip, inclusiv a unui control mai strict din partea UE, în special în ceea ce privește supravegherea pieței, sistemul de coordonare și monitorizare a vehiculelor vândute în Uniunea Europeană, competența de a solicita statelor membre să inițieze proceduri de control pe bază de probe și capacitatea de a adopta măsuri corespunzătoare în cazul încălcării legislației UE; |
| --- | --- |

17.

subliniază necesitatea unei consolidări semnificative a actualului regim al UE de omologare de tip, inclusiv a unui control mai strict din partea UE, în special în ceea ce privește supravegherea pieței, sistemul de coordonare și monitorizare a vehiculelor vândute în Uniunea Europeană, competența de a solicita statelor membre să inițieze proceduri de control pe bază de probe și capacitatea de a adopta măsuri corespunzătoare în cazul încălcării legislației UE;

| 18. | invită Comisia să prezinte o nouă concepție a regimului de omologare de tip actual pentru a garanta, pe de o parte, că omologările de tip și certificatele de conformitate emise de autoritățile naționale competente pot fi verificate în mod independent și reevaluate de către Comisie, dacă este cazul, cu scopul de a asigura condiții de concurență echitabile la nivelul UE, și, pe de altă parte, că reglementările UE sunt puse în aplicare în mod eficace, iar deficiențele măsurilor de punere în aplicare sunt corectate fără creșterea necesară a sarcinii administrative; |
| --- | --- |

18.

invită Comisia să prezinte o nouă concepție a regimului de omologare de tip actual pentru a garanta, pe de o parte, că omologările de tip și certificatele de conformitate emise de autoritățile naționale competente pot fi verificate în mod independent și reevaluate de către Comisie, dacă este cazul, cu scopul de a asigura condiții de concurență echitabile la nivelul UE, și, pe de altă parte, că reglementările UE sunt puse în aplicare în mod eficace, iar deficiențele măsurilor de punere în aplicare sunt corectate fără creșterea necesară a sarcinii administrative;

| 19. | solicită, prin urmare, să se aibă în vedere instituirea unei autorități de supraveghere la nivelul UE; |
| --- | --- |

19.

solicită, prin urmare, să se aibă în vedere instituirea unei autorități de supraveghere la nivelul UE;

| 20. | consideră că este extrem de important ca Comisia și toate autoritățile competente din statele membre să aibă dreptul să reevalueze omologarea de tip și certificatele de conformitate, să solicite rechemarea unor vehicule și să sisteze introducerea lor pe piață atunci când dețin probe legate de nerespectarea valorilor-limită de emisii în UE, în conformitate cu Regulamentul privind Euro 5 și 6 sau cu orice altă cerință prevăzută de către regimul de omologare de tip; |
| --- | --- |

20.

consideră că este extrem de important ca Comisia și toate autoritățile competente din statele membre să aibă dreptul să reevalueze omologarea de tip și certificatele de conformitate, să solicite rechemarea unor vehicule și să sisteze introducerea lor pe piață atunci când dețin probe legate de nerespectarea valorilor-limită de emisii în UE, în conformitate cu Regulamentul privind Euro 5 și 6 sau cu orice altă cerință prevăzută de către regimul de omologare de tip;

| 21. | consideră că viitoarea revizuire a Directivei-cadru privind omologarea de tip trebuie să ia în considerare extinderea și precizarea cerințelor de conformitate a producției, astfel încât să se realizeze anual încercări asupra unui eșantion suficient și reprezentativ de noi modele alese aleatoriu de pe liniile de producție, utilizând testări RDE pentru a verifica conformitatea acestora cu valorile-limită pentru poluanți și CO2 impuse de UE; solicită, de asemenea, o ameliorare a testărilor în condiții de circulație ale vehiculelor deja utilizate în trafic, inclusiv pe baza procedurii RDE, pentru a verifica conformitatea în funcționare a vehiculelor la kilometraje diferite, conform cerințelor regulamentului; solicită ameliorarea supravegherii în trafic prin inspecții tehnice periodice, în vederea detectării și reparării autovehiculelor despre care se constată că nu respectă legislația UE; |
| --- | --- |

21.

consideră că viitoarea revizuire a Directivei-cadru privind omologarea de tip trebuie să ia în considerare extinderea și precizarea cerințelor de conformitate a producției, astfel încât să se realizeze anual încercări asupra unui eșantion suficient și reprezentativ de noi modele alese aleatoriu de pe liniile de producție, utilizând testări RDE pentru a verifica conformitatea acestora cu valorile-limită pentru poluanți și CO2 impuse de UE; solicită, de asemenea, o ameliorare a testărilor în condiții de circulație ale vehiculelor deja utilizate în trafic, inclusiv pe baza procedurii RDE, pentru a verifica conformitatea în funcționare a vehiculelor la kilometraje diferite, conform cerințelor regulamentului; solicită ameliorarea supravegherii în trafic prin inspecții tehnice periodice, în vederea detectării și reparării autovehiculelor despre care se constată că nu respectă legislația UE;

| 22. | invită autoritățile naționale să manifeste toleranță zero față de așa-numitele „optimizări pentru testarea vehiculului”, în cadrul cărora sunt curente practici cum ar fi umflarea exagerată a pneurilor, îndepărtarea oglinzilor laterale, acoperirea golurilor dintre panourile de caroserie pentru a reduce rezistența aerodinamică, folosirea de uleiuri speciale pentru motor și de cutia de viteze, uleiuri care în mod normal nu sunt utilizate la motoare, îndepărtarea echipamentelor auxiliare, cum ar fi cele audio, precum și testarea la temperatura ambiantă maximă permisă, practici care accentuează în mod nepermis diferența dintre testarea în laborator și experiența consumatorului pe șosea; |
| --- | --- |

22.

invită autoritățile naționale să manifeste toleranță zero față de așa-numitele „optimizări pentru testarea vehiculului”, în cadrul cărora sunt curente practici cum ar fi umflarea exagerată a pneurilor, îndepărtarea oglinzilor laterale, acoperirea golurilor dintre panourile de caroserie pentru a reduce rezistența aerodinamică, folosirea de uleiuri speciale pentru motor și de cutia de viteze, uleiuri care în mod normal nu sunt utilizate la motoare, îndepărtarea echipamentelor auxiliare, cum ar fi cele audio, precum și testarea la temperatura ambiantă maximă permisă, practici care accentuează în mod nepermis diferența dintre testarea în laborator și experiența consumatorului pe șosea;

| 23. | subliniază faptul că, în conformitate cu dispozițiile Directivelor 1999/44/CE, 2005/29/CE și 2011/83/UE, consumatorii trebuie să fie în măsură să își exercite drepturile cu ușurință; |
| --- | --- |

23.

subliniază faptul că, în conformitate cu dispozițiile Directivelor 1999/44/CE, 2005/29/CE și 2011/83/UE, consumatorii trebuie să fie în măsură să își exercite drepturile cu ușurință;

| 24. | invită Comisia, care este responsabilă pentru concurența pe piața internă a UE, ca, în cooperare cu autoritățile naționale de supraveghere, să asigure condiții de concurență echitabile între concurenții de pe piață; |
| --- | --- |

24.

invită Comisia, care este responsabilă pentru concurența pe piața internă a UE, ca, în cooperare cu autoritățile naționale de supraveghere, să asigure condiții de concurență echitabile între concurenții de pe piață;

| 25. | reamintește că este necesar să se transpună și să se pună în aplicare pe deplin normele europene privind funcționarea pieței interne în toate statele membre și invită, de asemenea, autoritățile de supraveghere a pieței de la nivel național și european să ancheteze cu fermitate toate alegațiile de fraudă; |
| --- | --- |

25.

reamintește că este necesar să se transpună și să se pună în aplicare pe deplin normele europene privind funcționarea pieței interne în toate statele membre și invită, de asemenea, autoritățile de supraveghere a pieței de la nivel național și european să ancheteze cu fermitate toate alegațiile de fraudă;

| 26. | solicită Comisiei să se asigure că informațiile furnizate consumatorilor în temeiul Directivei 1999/94/CE privind etichetarea autovehiculelor sunt exacte, relevante și comparabile; consideră că etichetele ar trebui să se bazeze pe valorile emisiilor și pe eficiența consumului de combustibil corespunzătoare condițiilor reale de trafic; |
| --- | --- |

26.

solicită Comisiei să se asigure că informațiile furnizate consumatorilor în temeiul Directivei 1999/94/CE privind etichetarea autovehiculelor sunt exacte, relevante și comparabile; consideră că etichetele ar trebui să se bazeze pe valorile emisiilor și pe eficiența consumului de combustibil corespunzătoare condițiilor reale de trafic;

| 27. | este preocupat de discrepanța dintre emisiile de CO2 declarate în rezultatele oficiale ale încercărilor și cele măsurate în condiții reale de trafic; solicită, prin urmare, realizarea rapidă a unui acord privind testarea WLTP în privința obiectivelor pentru emisiile medii de CO2 pentru parcul de autovehicule, respectând în mod corespunzător principiul rigorii comparabile, dar fără a acorda flexibilități inechitabile în actuala procedură de testare, pentru a nu submina obiectivul pentru 2021; |
| --- | --- |

27.

este preocupat de discrepanța dintre emisiile de CO2 declarate în rezultatele oficiale ale încercărilor și cele măsurate în condiții reale de trafic; solicită, prin urmare, realizarea rapidă a unui acord privind testarea WLTP în privința obiectivelor pentru emisiile medii de CO2 pentru parcul de autovehicule, respectând în mod corespunzător principiul rigorii comparabile, dar fără a acorda flexibilități inechitabile în actuala procedură de testare, pentru a nu submina obiectivul pentru 2021;

| 28. | invită Comisia să țină seama de dezvăluirile recente atunci când elaborează noi politici în domeniul transportului sustenabil; solicită Comisiei să ia măsuri suplimentare pentru a consolida strategia UE pentru sisteme sustenabile și eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor pentru transportul rutier și alte moduri de transport; face trimitere la abordarea stabilită în Cartea albă din 2011 a Comisiei intitulată „Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punctul de vedere al resurselor” și subliniază contribuția importantă pe care aceasta ar putea-o avea la reducerea efectivă a emisiilor reale generate de transport și la îmbunătățirea mobilității urbane; îndeamnă Comisia să depună eforturi mai mari pentru a prezenta măsurile recomandate care fac obiectul Cărții albe și încurajează statele membre să sprijine aceste eforturi; |
| --- | --- |

28.

invită Comisia să țină seama de dezvăluirile recente atunci când elaborează noi politici în domeniul transportului sustenabil; solicită Comisiei să ia măsuri suplimentare pentru a consolida strategia UE pentru sisteme sustenabile și eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor pentru transportul rutier și alte moduri de transport; face trimitere la abordarea stabilită în Cartea albă din 2011 a Comisiei intitulată „Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punctul de vedere al resurselor” și subliniază contribuția importantă pe care aceasta ar putea-o avea la reducerea efectivă a emisiilor reale generate de transport și la îmbunătățirea mobilității urbane; îndeamnă Comisia să depună eforturi mai mari pentru a prezenta măsurile recomandate care fac obiectul Cărții albe și încurajează statele membre să sprijine aceste eforturi;

| 29. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

29.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 171, 29.6.2007, p. 1.

(2)  JO L 263, 9.10.2007, p. 1.

(3)  JO L 309, 27.11.2001, p. 22.

(4)  JO L 152, 11.6.2008, p. 1.

(5)  JO L 103, 5.4.2014, p. 15.

(6)  Analizarea emisiilor generate de vehiculele ușoare în condiții reale de trafic cu sisteme portabile de măsurare a emisiilor (PEMS), JRC, 2011.

(7)  Un test de emisii complementar pentru vehiculele ușoare: evaluarea fezabilității tehnice a procedurilor candidate, JRC, 2013.

---

Miercuri, 28 octombrie 2015

| 20.10.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 355/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 355/17

---

P8_TA(2015)0382

Inițiativa cetățenească europeană

Rezoluţia Parlamentului European din 28 octombrie 2015 referitoare la inițiativa cetățenească europeană (2014/2257(INI))

(2017/C 355/03)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 11 alineatul (4) din Tratatul privind Uniunea Europeană și articolul 24 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 11 alineatul (4) din Tratatul privind Uniunea Europeană și articolul 24 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale referitor la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind inițiativa cetățenilor (A7-0350/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale referitor la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind inițiativa cetățenilor (A7-0350/2010),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 211/2011 al Parlamentului European și al Consiliului privind inițiativa cetățenească, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 211/2011 al Parlamentului European și al Consiliului privind inițiativa cetățenească,

| — | având în vedere audierea publică din 26 februarie 2015 privind inițiativa cetățenească, organizată de Comisia pentru afaceri constituționale împreună cu Comisia pentru petiții, |
| --- | --- |

—

având în vedere audierea publică din 26 februarie 2015 privind inițiativa cetățenească, organizată de Comisia pentru afaceri constituționale împreună cu Comisia pentru petiții,

| — | având în vedere studiul realizat de Departamentul tematic D al Parlamentului European, intitulat „Inițiativa cetățenească europeană – primele concluzii în urma punerii sale în aplicare” și publicat în 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul realizat de Departamentul tematic D al Parlamentului European, intitulat „Inițiativa cetățenească europeană – primele concluzii în urma punerii sale în aplicare” și publicat în 2014,

| — | având în vedere decizia Ombudsmanului European din 4 martie 2015, în urma anchetei sale din proprie inițiativă privind Comisia (OI/9/2013/TN), |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Ombudsmanului European din 4 martie 2015, în urma anchetei sale din proprie inițiativă privind Comisia (OI/9/2013/TN),

| — | având în vedere studiul Serviciului de Cercetare al Parlamentului European din februarie 2015, intitulat „Punerea în aplicare a inițiativei cetățenești europene”, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Serviciului de Cercetare al Parlamentului European din februarie 2015, intitulat „Punerea în aplicare a inițiativei cetățenești europene”,

| — | având în vedere raportul Comisiei din 31 martie 2015 privind inițiativa cetățenească europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 31 martie 2015 privind inițiativa cetățenească europeană,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale, precum și avizul Comisiei pentru petiții și cel al Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0284/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale, precum și avizul Comisiei pentru petiții și cel al Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0284/2015),

| A. | întrucât inițiativa cetățenească europeană (ICE) reprezintă un nou drept politic al cetățenilor și un instrument unic și inovator în domeniul democrației participative în Uniunea Europeană, care le permite cetățenilor să joace un rol activ în proiectele și procesele care au un impact asupra lor și al cărui potențial trebuie, în mod neîndoielnic, pe deplin exploatat și puternic consolidat pentru a obține cele mai bune rezultate și a încuraja cât mai mulți cetățeni ai Uniunii să participe la dezvoltarea în continuare a procesului de integrare europeană; întrucât consolidarea legitimității democratice a instituțiilor trebuie să fie unul dintre obiectivele prioritare ale Uniunii Europene; |
| --- | --- |

A.

întrucât inițiativa cetățenească europeană (ICE) reprezintă un nou drept politic al cetățenilor și un instrument unic și inovator în domeniul democrației participative în Uniunea Europeană, care le permite cetățenilor să joace un rol activ în proiectele și procesele care au un impact asupra lor și al cărui potențial trebuie, în mod neîndoielnic, pe deplin exploatat și puternic consolidat pentru a obține cele mai bune rezultate și a încuraja cât mai mulți cetățeni ai Uniunii să participe la dezvoltarea în continuare a procesului de integrare europeană; întrucât consolidarea legitimității democratice a instituțiilor trebuie să fie unul dintre obiectivele prioritare ale Uniunii Europene;

| B. | întrucât, la trei ani de la începerea punerii în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 211/2011, la 1 aprilie 2012, este necesară evaluarea aprofundată a acesteia pentru a identifica eventuale deficiențe și a propune soluții viabile pentru o revizuire promptă; |
| --- | --- |

B.

întrucât, la trei ani de la începerea punerii în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 211/2011, la 1 aprilie 2012, este necesară evaluarea aprofundată a acesteia pentru a identifica eventuale deficiențe și a propune soluții viabile pentru o revizuire promptă;

| C. | întrucât experiența a arătat că majoritatea organizatorilor de ICE s-au confruntat cu diverse dificultăți la constituirea acestora, atât din punct de vedere practic, cât și juridic, și întrucât organizatorii mai multor ICE respinse s-au adresat Curții de Justiție și Ombudsmanului European, contestând decizia Comisiei de a nu le înregistra ICE; întrucât normele trebuie concepute în așa fel încât realizarea unei ICE să fie cât se poate de accesibilă pentru cetățeni și organizatori; |
| --- | --- |

C.

întrucât experiența a arătat că majoritatea organizatorilor de ICE s-au confruntat cu diverse dificultăți la constituirea acestora, atât din punct de vedere practic, cât și juridic, și întrucât organizatorii mai multor ICE respinse s-au adresat Curții de Justiție și Ombudsmanului European, contestând decizia Comisiei de a nu le înregistra ICE; întrucât normele trebuie concepute în așa fel încât realizarea unei ICE să fie cât se poate de accesibilă pentru cetățeni și organizatori;

| D. | întrucât Parlamentul este singurul organism al Uniunii Europene ales în mod direct și reprezintă așadar, prin definiție, cetățenii UE; |
| --- | --- |

D.

întrucât Parlamentul este singurul organism al Uniunii Europene ales în mod direct și reprezintă așadar, prin definiție, cetățenii UE;

| E. | întrucât o serie de instituții, ONG-uri, grupuri de reflecție și grupuri ale societății civile au analizat diversele deficiențe la nivelul punerii în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 211/2011 privind inițiativa cetățenească, precum și al organizării ICE, au propus numeroase îmbunătățiri și au indicat cu mai multe ocazii care sunt aspectele din regulament care trebuie revizuite în mod urgent; |
| --- | --- |

E.

întrucât o serie de instituții, ONG-uri, grupuri de reflecție și grupuri ale societății civile au analizat diversele deficiențe la nivelul punerii în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 211/2011 privind inițiativa cetățenească, precum și al organizării ICE, au propus numeroase îmbunătățiri și au indicat cu mai multe ocazii care sunt aspectele din regulament care trebuie revizuite în mod urgent;

| F. | întrucât aspectele practice prevăzute la articolul 6 din regulament, în special crearea unui sistem de colectare online și certificarea acestuia de către o autoritate competentă dintr-un stat membru, lasă organizatorilor, în majoritatea cazurilor, mai puțin de 12 luni pentru a colecta semnăturile necesare; |
| --- | --- |

F.

întrucât aspectele practice prevăzute la articolul 6 din regulament, în special crearea unui sistem de colectare online și certificarea acestuia de către o autoritate competentă dintr-un stat membru, lasă organizatorilor, în majoritatea cazurilor, mai puțin de 12 luni pentru a colecta semnăturile necesare;

| G. | întrucât pentru prezentarea unei inițiative reușite Comisiei la încheierea perioadei de colectare a semnăturilor nu se prevede o limită de timp specifică, ceea ce constituie, prin urmare, o sursă de confuzie și de incertitudine atât pentru instituții, cât și pentru public, |
| --- | --- |

G.

întrucât pentru prezentarea unei inițiative reușite Comisiei la încheierea perioadei de colectare a semnăturilor nu se prevede o limită de timp specifică, ceea ce constituie, prin urmare, o sursă de confuzie și de incertitudine atât pentru instituții, cât și pentru public,

| 1. | salută Inițiativa cetățenească europeană (ICE) – definită la articolul 11 alineatul (4) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și la articolul 24 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) – ca fiind primul instrument de democrație participativă transnațională care le permite cetățenilor să se implice în mod direct alături de instituțiile UE și să participe în mod mai activ la elaborarea politicilor și a legislației europene, acesta venind în completarea dreptului de a adresa petiții Parlamentului European și de a recurge la Ombudsmanul European; |
| --- | --- |

1.

salută Inițiativa cetățenească europeană (ICE) – definită la articolul 11 alineatul (4) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și la articolul 24 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) – ca fiind primul instrument de democrație participativă transnațională care le permite cetățenilor să se implice în mod direct alături de instituțiile UE și să participe în mod mai activ la elaborarea politicilor și a legislației europene, acesta venind în completarea dreptului de a adresa petiții Parlamentului European și de a recurge la Ombudsmanul European;

| 2. | subliniază faptul că ICE este primul instrument de democrație participativă care, pe baza a cel puțin un milion de declarații de susținere, provenite din cel puțin un sfert dintre statele membre, le conferă cetățenilor UE dreptul de a lua inițiativa – consolidându-se astfel noul drept politic al cetățenilor – și solicită Comisiei să prezinte, în limitele competențelor sale, o propunere adecvată referitoare la chestiuni cu privire la care cetățenii consideră că este necesar un act legislativ pentru punerea în aplicare a tratatelor; |
| --- | --- |

2.

subliniază faptul că ICE este primul instrument de democrație participativă care, pe baza a cel puțin un milion de declarații de susținere, provenite din cel puțin un sfert dintre statele membre, le conferă cetățenilor UE dreptul de a lua inițiativa – consolidându-se astfel noul drept politic al cetățenilor – și solicită Comisiei să prezinte, în limitele competențelor sale, o propunere adecvată referitoare la chestiuni cu privire la care cetățenii consideră că este necesar un act legislativ pentru punerea în aplicare a tratatelor;

| 3. | subliniază faptul că ICE reprezintă pentru cetățeni o ocazie excepțională pentru a-și identifica și formula aspirațiile și pentru a solicita o acțiune din partea UE, precum și faptul că ea trebuie încurajată și sprijinită prin toate mijloacele disponibile; recunoaște însă că există deficiențe semnificative care trebuie abordate și soluționate cu scopul de a spori eficiența ICE; subliniază că orice evaluare viitoare a ICE ar trebui să vizeze asigurarea unei utilizări cât se poate de ușoare a acestui instrument, având în vedere că el este un mijloc esențial de stabilire a unei legături între cetățenii Europei și UE; subliniază, de asemenea, că utilizarea limbii materne reprezintă un drept civic și, prin urmare, solicită Comisiei și statelor membre să analizeze posibilitățile existente pentru a oferi această opțiune, care încurajează participarea cetățenilor, în cadrul tuturor activităților legate de o ICE; subliniază că este important ca publicul să cunoască ICE și regretă insuficienta cunoaștere a acestui instrument de către cetățeni; solicită, în acest sens, organizarea de către UE a unor campanii de publicitate și de promovare pentru o mai bună popularizare a ICE în mass-media și în rândul publicului; |
| --- | --- |

3.

subliniază faptul că ICE reprezintă pentru cetățeni o ocazie excepțională pentru a-și identifica și formula aspirațiile și pentru a solicita o acțiune din partea UE, precum și faptul că ea trebuie încurajată și sprijinită prin toate mijloacele disponibile; recunoaște însă că există deficiențe semnificative care trebuie abordate și soluționate cu scopul de a spori eficiența ICE; subliniază că orice evaluare viitoare a ICE ar trebui să vizeze asigurarea unei utilizări cât se poate de ușoare a acestui instrument, având în vedere că el este un mijloc esențial de stabilire a unei legături între cetățenii Europei și UE; subliniază, de asemenea, că utilizarea limbii materne reprezintă un drept civic și, prin urmare, solicită Comisiei și statelor membre să analizeze posibilitățile existente pentru a oferi această opțiune, care încurajează participarea cetățenilor, în cadrul tuturor activităților legate de o ICE; subliniază că este important ca publicul să cunoască ICE și regretă insuficienta cunoaștere a acestui instrument de către cetățeni; solicită, în acest sens, organizarea de către UE a unor campanii de publicitate și de promovare pentru o mai bună popularizare a ICE în mass-media și în rândul publicului;

| 4. | subliniază, de asemenea, că angajamentul civic al tineretului este fundamental pentru viitorul tuturor democrațiilor și solicită Comisiei să profite de învățămintele desprinse din experiențele naționale ale inițiativelor cetățenești care sunt adevărate modele de reușită; |
| --- | --- |

4.

subliniază, de asemenea, că angajamentul civic al tineretului este fundamental pentru viitorul tuturor democrațiilor și solicită Comisiei să profite de învățămintele desprinse din experiențele naționale ale inițiativelor cetățenești care sunt adevărate modele de reușită;

| 5. | consideră că este esențial ca cetățenii să poată contribui la exercitarea prerogativelor legislative ale Uniunii și să fie implicați în mod direct în inițierea propunerilor legislative; |
| --- | --- |

5.

consideră că este esențial ca cetățenii să poată contribui la exercitarea prerogativelor legislative ale Uniunii și să fie implicați în mod direct în inițierea propunerilor legislative;

| 6. | subliniază că este important ca publicul să cunoască ICE pentru ca aceasta să fie un instrument eficient de participare democratică; îndeamnă, în acest scop, Comisia și statele membre să maximizeze eforturile lor de comunicare cu privire la acest instrument pentru a aduce existența sa în atenția unui număr cât mai mare de cetățeni și pentru a încuraja participarea activă la acesta; |
| --- | --- |

6.

subliniază că este important ca publicul să cunoască ICE pentru ca aceasta să fie un instrument eficient de participare democratică; îndeamnă, în acest scop, Comisia și statele membre să maximizeze eforturile lor de comunicare cu privire la acest instrument pentru a aduce existența sa în atenția unui număr cât mai mare de cetățeni și pentru a încuraja participarea activă la acesta;

| 7. | invită Comisia să folosească toate canalele de comunicare publice pentru a sensibiliza publicul în privința ICE și pentru a lua măsurile necesare asigurării transparenței ICE și facilitării comunicării cu privire la ICE actuale, de exemplu, prin crearea unor aplicații care pun la dispoziție informații, trimit notificări și oferă posibilitatea semnării online; subliniază faptul că o participare publică activă la ICE depinde într-o proporție semnificativă de popularizarea acestora în statele membre și, de aceea, propune ca parlamentele naționale ale statelor membre să atragă atenția asupra ICE pe site-urile de internet oficiale ale acestora; |
| --- | --- |

7.

invită Comisia să folosească toate canalele de comunicare publice pentru a sensibiliza publicul în privința ICE și pentru a lua măsurile necesare asigurării transparenței ICE și facilitării comunicării cu privire la ICE actuale, de exemplu, prin crearea unor aplicații care pun la dispoziție informații, trimit notificări și oferă posibilitatea semnării online; subliniază faptul că o participare publică activă la ICE depinde într-o proporție semnificativă de popularizarea acestora în statele membre și, de aceea, propune ca parlamentele naționale ale statelor membre să atragă atenția asupra ICE pe site-urile de internet oficiale ale acestora;

| 8. | constată că peste șase milioane de cetățeni ai UE au participat la o ICE, că au existat 51 de cereri de lansare a unei inițiative, dintre care numai trei – și anume inițiativele „Right 2Water” (Dreptul la apă), „Unul dintre noi” și „Stop vivisecției” – au fost considerate admisibile, și că șase organizatori ai unor ICE, care corespund unui procentaj de 30 % din toate inițiativele care au fost respinse, au contestat refuzul Comisiei în fața Curții de Justiție, toate acestea demonstrând că mai sunt încă multe lucruri de făcut pentru a garanta atingerea întregului potențial al ICE; subliniază numeroasele dificultăți de ordin practic cu care s-au confruntat organizatorii de la intrarea în vigoare a regulamentului, în aprilie 2012, și faptul că numărul inițiativelor este în scădere; |
| --- | --- |

8.

constată că peste șase milioane de cetățeni ai UE au participat la o ICE, că au existat 51 de cereri de lansare a unei inițiative, dintre care numai trei – și anume inițiativele „Right 2Water” (Dreptul la apă), „Unul dintre noi” și „Stop vivisecției” – au fost considerate admisibile, și că șase organizatori ai unor ICE, care corespund unui procentaj de 30 % din toate inițiativele care au fost respinse, au contestat refuzul Comisiei în fața Curții de Justiție, toate acestea demonstrând că mai sunt încă multe lucruri de făcut pentru a garanta atingerea întregului potențial al ICE; subliniază numeroasele dificultăți de ordin practic cu care s-au confruntat organizatorii de la intrarea în vigoare a regulamentului, în aprilie 2012, și faptul că numărul inițiativelor este în scădere;

| 9. | invită Comisia să ofere cât mai devreme posibil organizatorilor de ICE orientări adecvate și cuprinzătoare, în special de natură juridică, prin intermediul centrului de contact Europa Direct, astfel încât aceștia să cunoască posibilitățile de care dispun și să nu propună o ICE care în mod evident nu intră în domeniul de competență al Comisiei și nu îndeplinește criteriile de admisibilitate legale; solicită analizarea posibilității de instituire a unui alt organism independent care să ofere consiliere; constată, însă, că, în temeiul Tratatului de la Lisabona, aspectele care țin de ICE ar putea să nu intre cu totul în domeniul de competență al Comisiei; consideră, în plus, că ar fi necesar să se aibă în vedere de către Comisie instituirea unui birou special pentru ICE în cadrul reprezentanțelor sale permanente din fiecare stat membru, care să furnizeze toate informațiile, consilierea și sprijinul necesare pentru ICE; |
| --- | --- |

9.

invită Comisia să ofere cât mai devreme posibil organizatorilor de ICE orientări adecvate și cuprinzătoare, în special de natură juridică, prin intermediul centrului de contact Europa Direct, astfel încât aceștia să cunoască posibilitățile de care dispun și să nu propună o ICE care în mod evident nu intră în domeniul de competență al Comisiei și nu îndeplinește criteriile de admisibilitate legale; solicită analizarea posibilității de instituire a unui alt organism independent care să ofere consiliere; constată, însă, că, în temeiul Tratatului de la Lisabona, aspectele care țin de ICE ar putea să nu intre cu totul în domeniul de competență al Comisiei; consideră, în plus, că ar fi necesar să se aibă în vedere de către Comisie instituirea unui birou special pentru ICE în cadrul reprezentanțelor sale permanente din fiecare stat membru, care să furnizeze toate informațiile, consilierea și sprijinul necesare pentru ICE;

| 10. | subliniază, în plus, că existența unui birou special pentru ICE ar putea contribui, de asemenea, la sensibilizarea opiniei publice și a mass-mediei cu privire la ICE; invită, prin urmare, Comisia să promoveze ICE ca instrument oficial al UE pentru a atinge acest obiectiv; subliniază că această măsură poate duce, de asemenea, la depășirea neîncrederii cetățenilor legate de împărtășirea datelor cu caracter personal necesare pentru a susține o ICE; |
| --- | --- |

10.

subliniază, în plus, că existența unui birou special pentru ICE ar putea contribui, de asemenea, la sensibilizarea opiniei publice și a mass-mediei cu privire la ICE; invită, prin urmare, Comisia să promoveze ICE ca instrument oficial al UE pentru a atinge acest obiectiv; subliniază că această măsură poate duce, de asemenea, la depășirea neîncrederii cetățenilor legate de împărtășirea datelor cu caracter personal necesare pentru a susține o ICE;

| 11. | solicită furnizarea unor orientări mai detaliate privind interpretarea temeiurilor juridice și a unor informații mai bogate privind cerințele legate de protecția datelor în fiecare stat membru în care organizatorii își desfășoară campania, astfel încât să li se ofere acestora securitatea juridică necesară, precum și privind posibilitatea încheierii de către organizatori a unor asigurări accesibile din punctul de vedere al prețului; |
| --- | --- |

11.

solicită furnizarea unor orientări mai detaliate privind interpretarea temeiurilor juridice și a unor informații mai bogate privind cerințele legate de protecția datelor în fiecare stat membru în care organizatorii își desfășoară campania, astfel încât să li se ofere acestora securitatea juridică necesară, precum și privind posibilitatea încheierii de către organizatori a unor asigurări accesibile din punctul de vedere al prețului;

| 12. | regretă absența unei informări clare cu privire la ICE în faza incipientă a acestui instrument, ceea ce a condus la formarea unei idei generale greșite cu privire la natura sa și a generat frustrare în momentul când primele ICE au fost respinse de către Comisie; reamintește că acest instrument ar trebui să fie simplu, clar, ușor de utilizat și făcut cunoscut la scară largă; subliniază că reprezentanții aleși la nivel local și național ar trebui să fie încurajați și susținuți de Comisie pentru a realiza o publicitate cât mai largă pentru ICE; |
| --- | --- |

12.

regretă absența unei informări clare cu privire la ICE în faza incipientă a acestui instrument, ceea ce a condus la formarea unei idei generale greșite cu privire la natura sa și a generat frustrare în momentul când primele ICE au fost respinse de către Comisie; reamintește că acest instrument ar trebui să fie simplu, clar, ușor de utilizat și făcut cunoscut la scară largă; subliniază că reprezentanții aleși la nivel local și național ar trebui să fie încurajați și susținuți de Comisie pentru a realiza o publicitate cât mai largă pentru ICE;

| 13. | sprijină, de asemenea, participarea activă a cetățenilor UE la utilizarea adecvată a acestui instrument pentru stabilirea unui program de lucru; este îngrijorat că ar putea exista un conflict de interese legat de faptul că responsabilitatea exclusivă de a verifica admisibilitatea revine însăși Comisiei și solicită o remediere corespunzătoare a acestei situații pe viitor; constată, în același timp, că transparența și responsabilitatea ar trebui să fie un obiectiv pentru toate părțile interesate în vederea menținerii clarității activităților cetățenilor; |
| --- | --- |

13.

sprijină, de asemenea, participarea activă a cetățenilor UE la utilizarea adecvată a acestui instrument pentru stabilirea unui program de lucru; este îngrijorat că ar putea exista un conflict de interese legat de faptul că responsabilitatea exclusivă de a verifica admisibilitatea revine însăși Comisiei și solicită o remediere corespunzătoare a acestei situații pe viitor; constată, în același timp, că transparența și responsabilitatea ar trebui să fie un obiectiv pentru toate părțile interesate în vederea menținerii clarității activităților cetățenilor;

| 14. | invită, în acest sens, Comisia să ia în considerare ca factor decizional și Parlamentul, mai ales pentru că este singura instituție ai cărei membri sunt aleși în mod direct de cetățenii europeni; |
| --- | --- |

14.

invită, în acest sens, Comisia să ia în considerare ca factor decizional și Parlamentul, mai ales pentru că este singura instituție ai cărei membri sunt aleși în mod direct de cetățenii europeni;

| 15. | subliniază că, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (UE) nr. 211/2011, în cazul în care Comisia refuză înregistrarea unei ICE, „Comisia informează organizatorii cu privire la motivele refuzului și la toate căile de atac judiciare și extrajudiciare pe care le au la dispoziție aceștia”; ia act, în acest sens, de numeroasele plângeri formulate de organizatori cu privire la faptul cu nu au primit explicații detaliate și complete privind motivele respingerii ICE propuse; invită Comisia să prezinte motivele respingerii unei ICE în mod detaliat atunci când, din punctul de vedere al acesteia, o ICE prezentată „în mod evident nu intră în domeniul de competențe al Comisiei” și, în același timp, să informeze organizatorii, în scris și într-un mod care să faciliteze munca acestora, cu privire la considerațiile juridice relevante (care, în numele transparenței, ar trebui făcute publice în întregime), astfel încât validitatea și obiectivitatea absolută a elementelor respective să poată fi supuse unui control juridic, puterea discreționară a Comisiei, care este și factor de decizie, și parte interesată în momentul evaluării admisibilității unei inițiative, să fie redusă la maxim, iar organizatorii să poată decide dacă doresc să-și revizuiască ICE și să o prezinte din nou într-o formă modificată; |
| --- | --- |

15.

subliniază că, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (UE) nr. 211/2011, în cazul în care Comisia refuză înregistrarea unei ICE, „Comisia informează organizatorii cu privire la motivele refuzului și la toate căile de atac judiciare și extrajudiciare pe care le au la dispoziție aceștia”; ia act, în acest sens, de numeroasele plângeri formulate de organizatori cu privire la faptul cu nu au primit explicații detaliate și complete privind motivele respingerii ICE propuse; invită Comisia să prezinte motivele respingerii unei ICE în mod detaliat atunci când, din punctul de vedere al acesteia, o ICE prezentată „în mod evident nu intră în domeniul de competențe al Comisiei” și, în același timp, să informeze organizatorii, în scris și într-un mod care să faciliteze munca acestora, cu privire la considerațiile juridice relevante (care, în numele transparenței, ar trebui făcute publice în întregime), astfel încât validitatea și obiectivitatea absolută a elementelor respective să poată fi supuse unui control juridic, puterea discreționară a Comisiei, care este și factor de decizie, și parte interesată în momentul evaluării admisibilității unei inițiative, să fie redusă la maxim, iar organizatorii să poată decide dacă doresc să-și revizuiască ICE și să o prezinte din nou într-o formă modificată;

| 16. | invită Comisia să analizeze posibilitatea de a înregistra doar o componentă a unei inițiative în cazul în care aceasta din urmă nu intră în întregime în domeniul de competență al Comisiei; invită Comisia să informeze organizatorii, în momentul înregistrării, cu privire la partea care poate fi înregistrată, recunoscând faptul că dialogul și colaborarea cu organizatorii ICE sunt factori esențiali de-a lungul întregului proces, precum și să informeze Parlamentul cu privire la decizia sa privind înregistrarea ICE; invită, de asemenea, Comisia să caute modalități de a transfera inițiativele sau părțile inițiativelor care nu intră în domeniul de competență al Comisiei autorităților competente, fie la nivel național, fie la nivel regional; |
| --- | --- |

16.

invită Comisia să analizeze posibilitatea de a înregistra doar o componentă a unei inițiative în cazul în care aceasta din urmă nu intră în întregime în domeniul de competență al Comisiei; invită Comisia să informeze organizatorii, în momentul înregistrării, cu privire la partea care poate fi înregistrată, recunoscând faptul că dialogul și colaborarea cu organizatorii ICE sunt factori esențiali de-a lungul întregului proces, precum și să informeze Parlamentul cu privire la decizia sa privind înregistrarea ICE; invită, de asemenea, Comisia să caute modalități de a transfera inițiativele sau părțile inițiativelor care nu intră în domeniul de competență al Comisiei autorităților competente, fie la nivel național, fie la nivel regional;

| 17. | subliniază importanța tehnologiei ca instrument de stimulare a participării cetățenilor; invită Comisia să simplifice utilizarea aplicației sale de colectare online a semnăturilor, să se asigure că aceasta este accesibilă persoanelor cu dizabilități, să pună la dispoziție, în mod gratuit, serverele sale pentru stocarea permanentă a semnăturilor online, folosind liniile bugetare existente ale UE, și să simplifice și să revizuiască specificațiile tehnice privind colectarea online a semnăturilor astfel încât adresele de e-mail să poată fi colectate în mod opțional pe același ecran pe care se află formularul de susținere, dar să fie stocate într-o bază de date separată; |
| --- | --- |

17.

subliniază importanța tehnologiei ca instrument de stimulare a participării cetățenilor; invită Comisia să simplifice utilizarea aplicației sale de colectare online a semnăturilor, să se asigure că aceasta este accesibilă persoanelor cu dizabilități, să pună la dispoziție, în mod gratuit, serverele sale pentru stocarea permanentă a semnăturilor online, folosind liniile bugetare existente ale UE, și să simplifice și să revizuiască specificațiile tehnice privind colectarea online a semnăturilor astfel încât adresele de e-mail să poată fi colectate în mod opțional pe același ecran pe care se află formularul de susținere, dar să fie stocate într-o bază de date separată;

| 18. | consideră că, dacă este revizuit, acest instrument ar putea determina implicarea publicului și promovarea dialogului între cetățeni și între cetățeni și instituțiile UE; subliniază necesitatea de a conecta colectarea online a semnăturilor la noile instrumente de campanie relevante ale platformelor media sociale și digitale, urmând exemplul altor campanii reușite pe acest tip de platforme online; |
| --- | --- |

18.

consideră că, dacă este revizuit, acest instrument ar putea determina implicarea publicului și promovarea dialogului între cetățeni și între cetățeni și instituțiile UE; subliniază necesitatea de a conecta colectarea online a semnăturilor la noile instrumente de campanie relevante ale platformelor media sociale și digitale, urmând exemplul altor campanii reușite pe acest tip de platforme online;

| 19. | invită Comisia să analizeze posibilitatea eliminării legăturii automate dintre înregistrarea unei ICE și debutul perioadei de douăsprezece luni pentru colectarea semnăturilor, astfel încât să permită organizatorilor unei ICE să decidă cu privire la momentul în care doresc să înceapă colectarea semnăturilor; |
| --- | --- |

19.

invită Comisia să analizeze posibilitatea eliminării legăturii automate dintre înregistrarea unei ICE și debutul perioadei de douăsprezece luni pentru colectarea semnăturilor, astfel încât să permită organizatorilor unei ICE să decidă cu privire la momentul în care doresc să înceapă colectarea semnăturilor;

| 20. | solicită Comisiei să îndemne statele membre să utilizeze instrumentul de validare ICE pentru declarațiile de susținere, dezvoltat în cadrul programului de soluții de interoperabilitate pentru administrațiile publice europene; |
| --- | --- |

20.

solicită Comisiei să îndemne statele membre să utilizeze instrumentul de validare ICE pentru declarațiile de susținere, dezvoltat în cadrul programului de soluții de interoperabilitate pentru administrațiile publice europene;

| 21. | subliniază faptul că, în cadrul instrumentelor disponibile pentru consolidarea democrației participative la nivelul Uniunii, instrumentele informatice ar trebui puse și la dispoziția regiunilor, permițând astfel o mai mare implicare a cetățenilor în afacerile publice; |
| --- | --- |

21.

subliniază faptul că, în cadrul instrumentelor disponibile pentru consolidarea democrației participative la nivelul Uniunii, instrumentele informatice ar trebui puse și la dispoziția regiunilor, permițând astfel o mai mare implicare a cetățenilor în afacerile publice;

| 22. | salută călduros propunerea Comitetului Economic și Social European de a furniza traduceri gratuite ale textelor ICE pentru a reduce astfel costurile de organizare a unei ICE; |
| --- | --- |

22.

salută călduros propunerea Comitetului Economic și Social European de a furniza traduceri gratuite ale textelor ICE pentru a reduce astfel costurile de organizare a unei ICE;

| 23. | invită la o mai strânsă cooperare interinstituțională la nivelul UE, dar și la nivel național și local, pentru a oferi informații și asistență organizatorilor ICE; solicită ameliorarea site-ului internet multilingv al ICE administrat de Comisie și crearea unui set unic de orientări, în toate limbile oficiale ale Uniunii Europene, privind drepturile și obligațiile organizatorilor ICE și procedurile administrative aplicabile pe parcursul întregului proces de ICE; |
| --- | --- |

23.

invită la o mai strânsă cooperare interinstituțională la nivelul UE, dar și la nivel național și local, pentru a oferi informații și asistență organizatorilor ICE; solicită ameliorarea site-ului internet multilingv al ICE administrat de Comisie și crearea unui set unic de orientări, în toate limbile oficiale ale Uniunii Europene, privind drepturile și obligațiile organizatorilor ICE și procedurile administrative aplicabile pe parcursul întregului proces de ICE;

| 24. | solicită crearea unui „ghișeu unic” fizic și online, care să furnizeze permanent informații, consiliere juridică, servicii de traducere și asistență tehnică, juridică și politică pentru ICE și consideră că acesta ar putea utiliza resursele punctului de contact din cadrul centrului de contact „Europe Direct”, precum și cele ale reprezentanțelor Comisiei și birourilor de informare ale Parlamentului din statele membre; consideră că acest lucru ar aduce proiectul ICE mai aproape de cetățeni; |
| --- | --- |

24.

solicită crearea unui „ghișeu unic” fizic și online, care să furnizeze permanent informații, consiliere juridică, servicii de traducere și asistență tehnică, juridică și politică pentru ICE și consideră că acesta ar putea utiliza resursele punctului de contact din cadrul centrului de contact „Europe Direct”, precum și cele ale reprezentanțelor Comisiei și birourilor de informare ale Parlamentului din statele membre; consideră că acest lucru ar aduce proiectul ICE mai aproape de cetățeni;

| 25. | consideră că este prea complicat pentru organizatori să furnizeze diferite date cu caracter personal pentru a sprijini o ICE în cele 28 de state membre, astfel cum este prevăzut în Regulamentul (UE) nr. 211/2011 în temeiul diverselor dispoziții naționale, și solicită introducerea unei proceduri uniforme privind colectarea semnăturilor prin modificarea anexei III la Regulamentul (UE) nr. 211/2011 pentru a facilita uniformizarea naturii datelor colectate în diferite state membre; încurajează Comisia să continue să negocieze cu statele membre în vederea reducerii numărului de cerințe în materie de date, eliminând, în mod corespunzător, cerința de furnizare a codurilor numerice personale și asigurând posibilitatea unei îndepliniri mai ușoare a acestor cerințe, și reamintește că aspectele importante din cadrul unei ICE sunt participarea și stabilirea unui program de lucru, și nu elaborarea unor propuneri obligatorii; propune să se aibă în vedere instituirea unei cetățenii digitale a UE și recomandă ca, până la instituirea acesteia, să se adopte o soluție intermediară, cu scopul de a rezolva problemele existente rezultate din înregistrarea multiplă; invită, prin urmare, Comisia, să examineze de urgență această chestiune în cadrul agendei sale digitale; |
| --- | --- |

25.

consideră că este prea complicat pentru organizatori să furnizeze diferite date cu caracter personal pentru a sprijini o ICE în cele 28 de state membre, astfel cum este prevăzut în Regulamentul (UE) nr. 211/2011 în temeiul diverselor dispoziții naționale, și solicită introducerea unei proceduri uniforme privind colectarea semnăturilor prin modificarea anexei III la Regulamentul (UE) nr. 211/2011 pentru a facilita uniformizarea naturii datelor colectate în diferite state membre; încurajează Comisia să continue să negocieze cu statele membre în vederea reducerii numărului de cerințe în materie de date, eliminând, în mod corespunzător, cerința de furnizare a codurilor numerice personale și asigurând posibilitatea unei îndepliniri mai ușoare a acestor cerințe, și reamintește că aspectele importante din cadrul unei ICE sunt participarea și stabilirea unui program de lucru, și nu elaborarea unor propuneri obligatorii; propune să se aibă în vedere instituirea unei cetățenii digitale a UE și recomandă ca, până la instituirea acesteia, să se adopte o soluție intermediară, cu scopul de a rezolva problemele existente rezultate din înregistrarea multiplă; invită, prin urmare, Comisia, să examineze de urgență această chestiune în cadrul agendei sale digitale;

| 26. | îndeamnă Comisia să modifice articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 211/2011 și să recomande statelor membre să reducă vârsta necesară pentru susținerea unei ICE și participarea la aceasta de la 18 la 16 ani, ea netrebuind să fie asociată dreptului de vot la alegerile pentru Parlamentul European, pentru a le acorda mai ales tinerilor posibilitatea de a participa în mod activ la modelarea proiectului european; |
| --- | --- |

26.

îndeamnă Comisia să modifice articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 211/2011 și să recomande statelor membre să reducă vârsta necesară pentru susținerea unei ICE și participarea la aceasta de la 18 la 16 ani, ea netrebuind să fie asociată dreptului de vot la alegerile pentru Parlamentul European, pentru a le acorda mai ales tinerilor posibilitatea de a participa în mod activ la modelarea proiectului european;

| 27. | ia act de problema delicată a responsabilității personale a organizatorilor în ceea ce privește protecția datelor în cadrul colectării datelor cu caracter personal ale semnatarilor și propune reducerea cantității de date solicitate, precum și modificarea formulării articolului 13, referitor la responsabilitate, din Regulamentul (UE) nr. 211/2011 pentru a preciza în mod clar faptul că responsabilitatea personală nu este nelimitată; propune ca, în acest sens, comitetele cetățenilor să poată obține personalitate juridică și ca textul Regulamentului să fie reformulat luând drept exemplu articolul 3 din Directiva 2008/99/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind protecția mediului prin intermediul dreptului penal pentru a se stabili că organizatorii sunt responsabili doar pentru actele care sunt „contrare legii și sunt săvârșite cu intenție sau cel puțin din neglijență gravă”; |
| --- | --- |

27.

ia act de problema delicată a responsabilității personale a organizatorilor în ceea ce privește protecția datelor în cadrul colectării datelor cu caracter personal ale semnatarilor și propune reducerea cantității de date solicitate, precum și modificarea formulării articolului 13, referitor la responsabilitate, din Regulamentul (UE) nr. 211/2011 pentru a preciza în mod clar faptul că responsabilitatea personală nu este nelimitată; propune ca, în acest sens, comitetele cetățenilor să poată obține personalitate juridică și ca textul Regulamentului să fie reformulat luând drept exemplu articolul 3 din Directiva 2008/99/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind protecția mediului prin intermediul dreptului penal pentru a se stabili că organizatorii sunt responsabili doar pentru actele care sunt „contrare legii și sunt săvârșite cu intenție sau cel puțin din neglijență gravă”;

| 28. | încurajează Comisia și statele membre să elaboreze cerințe de colectare a datelor mai ușor de utilizat și mai armonizate; solicită autorităților naționale competente să raporteze periodic comisiilor pentru afaceri europene ale parlamentelor lor naționale cu privire la ICE care sunt în curs de desfășurare și care au adunat deja un număr semnificativ de semnături; îndeamnă Comisia să propună o revizuire a Regulamentului (UE) nr. 211/2011 care să vizeze garantarea posibilității ca cetățenii să semneze o ICE în țara lor de reședință; |
| --- | --- |

28.

încurajează Comisia și statele membre să elaboreze cerințe de colectare a datelor mai ușor de utilizat și mai armonizate; solicită autorităților naționale competente să raporteze periodic comisiilor pentru afaceri europene ale parlamentelor lor naționale cu privire la ICE care sunt în curs de desfășurare și care au adunat deja un număr semnificativ de semnături; îndeamnă Comisia să propună o revizuire a Regulamentului (UE) nr. 211/2011 care să vizeze garantarea posibilității ca cetățenii să semneze o ICE în țara lor de reședință;

| 29. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că, din 2012 până în prezent, doar trei dintre cele 31 de ICE înregistrate au ajuns în faza finală; subliniază că reducerea drastică a numărului de noi inițiative este una dintre consecințele cerințelor disproporționate și ale complexității inutile a sistemului; regretă lipsa impactului legislativ și cursul descurajant dat de către Comisie inițiativelor reușite; își exprimă dezacordul cu Comisia în ceea ce privește reușita punerii în aplicare a regulamentului în vederea valorificării întregul potențial al ICE; subliniază că instituțiile UE și statele membre trebuie să ia toate măsurile necesare pentru a promova ICE și pentru a crește încrederea cetățenilor în acest instrument; |
| --- | --- |

29.

își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că, din 2012 până în prezent, doar trei dintre cele 31 de ICE înregistrate au ajuns în faza finală; subliniază că reducerea drastică a numărului de noi inițiative este una dintre consecințele cerințelor disproporționate și ale complexității inutile a sistemului; regretă lipsa impactului legislativ și cursul descurajant dat de către Comisie inițiativelor reușite; își exprimă dezacordul cu Comisia în ceea ce privește reușita punerii în aplicare a regulamentului în vederea valorificării întregul potențial al ICE; subliniază că instituțiile UE și statele membre trebuie să ia toate măsurile necesare pentru a promova ICE și pentru a crește încrederea cetățenilor în acest instrument;

| 30. | invită Comisia să revizuiască formularea articolului 10 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 211/2011 pentru a permite desfășurarea unor acțiuni adecvate în urma unei ICE reușite; îndeamnă Comisia să înceapă pregătirea unui act juridic cu privire la ICE reușite în termen de 12 luni de la emiterea unui aviz pozitiv; |
| --- | --- |

30.

invită Comisia să revizuiască formularea articolului 10 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 211/2011 pentru a permite desfășurarea unor acțiuni adecvate în urma unei ICE reușite; îndeamnă Comisia să înceapă pregătirea unui act juridic cu privire la ICE reușite în termen de 12 luni de la emiterea unui aviz pozitiv;

| 31. | consideră că, pentru a sublinia dimensiunea politică a ICE, ar trebui organizată o audiere publică în temeiul articolului 11 din Regulamentul (UE) nr. 211/2011 în așa fel încât să permită organizatorilor să poarte un dialog cu deputații în Parlamentul European și cu funcționarii competenți din cadrul Comisiei; subliniază că audierile cu privire la ICE ar trebui organizate sub egida unei comisii „neutre”, care nu deține principala competență privind conținutul pentru chestiunile care fac obiectul acestora și că, în plus, ar trebui implicați întotdeauna și experți externi; |
| --- | --- |

31.

consideră că, pentru a sublinia dimensiunea politică a ICE, ar trebui organizată o audiere publică în temeiul articolului 11 din Regulamentul (UE) nr. 211/2011 în așa fel încât să permită organizatorilor să poarte un dialog cu deputații în Parlamentul European și cu funcționarii competenți din cadrul Comisiei; subliniază că audierile cu privire la ICE ar trebui organizate sub egida unei comisii „neutre”, care nu deține principala competență privind conținutul pentru chestiunile care fac obiectul acestora și că, în plus, ar trebui implicați întotdeauna și experți externi;

| 32. | solicită, atunci când este necesar, Parlamentului și comisiilor sale să își exercite dreptul, în temeiul articolului 225 din TFUE, de a solicita Comisiei, în cazul în care aceasta nu prezintă o propunere legislativă până la încheierea acestei perioade de 12 luni, să prezinte o propunere adecvată; consideră că, la exercitarea acestui drept, comisia competentă a Parlamentului ar trebui să ia în considerare conținutul oricărei ICE reușite și să consulte organizatorii acesteia în cadrul unei noi audieri; solicită modificarea corespunzătoare a Regulamentului de procedură; |
| --- | --- |

32.

solicită, atunci când este necesar, Parlamentului și comisiilor sale să își exercite dreptul, în temeiul articolului 225 din TFUE, de a solicita Comisiei, în cazul în care aceasta nu prezintă o propunere legislativă până la încheierea acestei perioade de 12 luni, să prezinte o propunere adecvată; consideră că, la exercitarea acestui drept, comisia competentă a Parlamentului ar trebui să ia în considerare conținutul oricărei ICE reușite și să consulte organizatorii acesteia în cadrul unei noi audieri; solicită modificarea corespunzătoare a Regulamentului de procedură;

| 33. | invită Comisia să analizeze posibilitatea de a acorda sprijin financiar ICE de la bugetele UE existente, prin intermediul unor programe europene precum „Europa pentru cetățeni” și „Drepturi, egalitate și cetățenie”, inclusiv posibilitatea finanțării de programe radio și de televiziune promoționale, având în vedere că trebuie garantată egalitatea între cetățeni, că există o nevoie reală de sprijinire financiară a organizării ICE și că au fost prezentate numeroase amendamente la bugetul UE în acest sens; |
| --- | --- |

33.

invită Comisia să analizeze posibilitatea de a acorda sprijin financiar ICE de la bugetele UE existente, prin intermediul unor programe europene precum „Europa pentru cetățeni” și „Drepturi, egalitate și cetățenie”, inclusiv posibilitatea finanțării de programe radio și de televiziune promoționale, având în vedere că trebuie garantată egalitatea între cetățeni, că există o nevoie reală de sprijinire financiară a organizării ICE și că au fost prezentate numeroase amendamente la bugetul UE în acest sens;

| 34. | solicită Comisiei să combată prin orice mijloace preventive, inclusiv prin instrumente online, furtul informațiilor sensibile referitoare la semnatari, în special atunci când acestea sunt gestionate sub formă de date agregate; |
| --- | --- |

34.

solicită Comisiei să combată prin orice mijloace preventive, inclusiv prin instrumente online, furtul informațiilor sensibile referitoare la semnatari, în special atunci când acestea sunt gestionate sub formă de date agregate;

| 35. | salută raportul Comisiei din 31 martie 2015 privind ICE și decizia Ombudsmanului European OI/9/2013/TN și îndeamnă Comisia să prevadă, în cadrul revizuirii acestui instrument, că, atunci când se consideră că o ICE este încheiată cu succes, sunt puse în aplicare toate măsurile juridice relevante pentru a asigura desfășurarea unor acțiuni adecvate în urma acesteia; invită așadar Comisia, în lumina diferitelor deficiențe care au apărut, să prezinte cât mai curând o propunere de revizuire a Regulamentul (UE) nr. 211/2011 privind inițiativa cetățenească și a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 1179/2011 al Comisiei; |
| --- | --- |

35.

salută raportul Comisiei din 31 martie 2015 privind ICE și decizia Ombudsmanului European OI/9/2013/TN și îndeamnă Comisia să prevadă, în cadrul revizuirii acestui instrument, că, atunci când se consideră că o ICE este încheiată cu succes, sunt puse în aplicare toate măsurile juridice relevante pentru a asigura desfășurarea unor acțiuni adecvate în urma acesteia; invită așadar Comisia, în lumina diferitelor deficiențe care au apărut, să prezinte cât mai curând o propunere de revizuire a Regulamentul (UE) nr. 211/2011 privind inițiativa cetățenească și a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 1179/2011 al Comisiei;

| 36. | invită instituțiile UE să desfășoare activități indispensabile de comunicare printr-o campanie de informare cu privire la ICE; |
| --- | --- |

36.

invită instituțiile UE să desfășoare activități indispensabile de comunicare printr-o campanie de informare cu privire la ICE;

| 37. | invită Comisia să prezinte periodic Parlamentului rapoarte cu privire la stadiul în care se află ICE ce sunt în desfășurare, astfel încât Parlamentul să poată verifica – în cadrul angajamentului său față de cetățenii Europei – dacă acest instrument funcționează cât se poate de eficient; subliniază că procesul ICE ar trebui îmbunătățit continuu, pe baza experienței practice dobândite, și ar trebui, de asemenea, să se conformeze hotărârilor pronunțate de Curtea de Justiție; |
| --- | --- |

37.

invită Comisia să prezinte periodic Parlamentului rapoarte cu privire la stadiul în care se află ICE ce sunt în desfășurare, astfel încât Parlamentul să poată verifica – în cadrul angajamentului său față de cetățenii Europei – dacă acest instrument funcționează cât se poate de eficient; subliniază că procesul ICE ar trebui îmbunătățit continuu, pe baza experienței practice dobândite, și ar trebui, de asemenea, să se conformeze hotărârilor pronunțate de Curtea de Justiție;

| 38. | recomandă utilizarea tuturor canalelor de comunicare disponibile, în special a platformelor media sociale și digitale ale tuturor instituțiilor UE relevante, pentru a desfășura campanii continue de informare, cu implicarea birourilor și reprezentanțelor UE și a autorităților naționale; invită Comisia să sprijine dezvoltarea unui software special pentru ICE, cu sursă deschisă, destinat dispozitivelor mobile; salută faptul că anumite ICE au reușit să aibă un impact la nivel local; |
| --- | --- |

38.

recomandă utilizarea tuturor canalelor de comunicare disponibile, în special a platformelor media sociale și digitale ale tuturor instituțiilor UE relevante, pentru a desfășura campanii continue de informare, cu implicarea birourilor și reprezentanțelor UE și a autorităților naționale; invită Comisia să sprijine dezvoltarea unui software special pentru ICE, cu sursă deschisă, destinat dispozitivelor mobile; salută faptul că anumite ICE au reușit să aibă un impact la nivel local;

| 39. | consideră că, pentru o utilizare adecvată a acestui instrument de democrație participativă de către cetățeni și pentru a preveni o eventuală utilizare abuzivă a acestuia în interese private, este esențial să se îmbunătățească transparența și calitatea verificărilor finanțării și sponsorizării ICE; |
| --- | --- |

39.

consideră că, pentru o utilizare adecvată a acestui instrument de democrație participativă de către cetățeni și pentru a preveni o eventuală utilizare abuzivă a acestuia în interese private, este esențial să se îmbunătățească transparența și calitatea verificărilor finanțării și sponsorizării ICE;

| 40. | remarcă rolul important al Ombudsmanului European în anchetarea gestionării de către Comisie a cerințelor pentru ICE și, în special, a cazurilor de refuz de înregistrare a unei ICE; |
| --- | --- |

40.

remarcă rolul important al Ombudsmanului European în anchetarea gestionării de către Comisie a cerințelor pentru ICE și, în special, a cazurilor de refuz de înregistrare a unei ICE;

| 41. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

41.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

| 20.10.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 355/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 355/23

---

P8_TA(2015)0383

Strategia UE pentru regiunea Mării Adriatice și a Mării Ionice

Rezoluţia Parlamentului European din 28 octombrie 2015 referitoare la Strategia UE pentru regiunea Mării Adriatice și a Mării Ionice (2014/2214(INI))

(2017/C 355/04)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei privind Strategia Uniunii Europene pentru regiunea Mării Adriatice și a Mării Ionice (COM(2014)0357), precum și planul de acțiune aferent și documentul de analiză justificativ, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei privind Strategia Uniunii Europene pentru regiunea Mării Adriatice și a Mării Ionice (COM(2014)0357), precum și planul de acțiune aferent și documentul de analiză justificativ,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (1) (denumit în continuare „RDC”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (1) (denumit în continuare „RDC”),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1299/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind dispoziții specifice pentru sprijinul din partea Fondului european de dezvoltare regională pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1299/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind dispoziții specifice pentru sprijinul din partea Fondului european de dezvoltare regională pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (2),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 23 octombrie 2014 privind Strategia Uniunii Europene pentru regiunea Mării Adriatice și a Mării Ionice, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 23 octombrie 2014 privind Strategia Uniunii Europene pentru regiunea Mării Adriatice și a Mării Ionice,

| — | având în vedere Raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind valoarea adăugată a strategiilor macroregionale (COM(2013)0468) și concluziile relevante ale Consiliului din 22 octombrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind valoarea adăugată a strategiilor macroregionale (COM(2013)0468) și concluziile relevante ale Consiliului din 22 octombrie 2013,

| — | având în vedere Avizul Comitetului Economic și Social European din 11 septembrie 2014 privind Comunicarea Comisiei referitoare la Strategia Uniunii Europene pentru regiunea Mării Adriatice și a Mării Ionice (COM(2014)0357) și Strategia Uniunii Europene pentru regiunea Mării Adriatice și a Mării Ionice: cercetare, dezvoltare și inovare în cadrul IMM-urilor (aviz exploratoriu la solicitarea Președinției italiene a UE), |
| --- | --- |

—

având în vedere Avizul Comitetului Economic și Social European din 11 septembrie 2014 privind Comunicarea Comisiei referitoare la Strategia Uniunii Europene pentru regiunea Mării Adriatice și a Mării Ionice (COM(2014)0357) și Strategia Uniunii Europene pentru regiunea Mării Adriatice și a Mării Ionice: cercetare, dezvoltare și inovare în cadrul IMM-urilor (aviz exploratoriu la solicitarea Președinției italiene a UE),

| — | având în vedere Avizul Comitetului Economic și Social European din 21 ianuarie 2014 privind Strategia UE pentru regiunea Mării Adriatice și a Mării Ionice (EUSAIR) (aviz exploratoriu), |
| --- | --- |

—

având în vedere Avizul Comitetului Economic și Social European din 21 ianuarie 2014 privind Strategia UE pentru regiunea Mării Adriatice și a Mării Ionice (EUSAIR) (aviz exploratoriu),

| — | având în vedere Avizul Comitetului Regiunilor din 26 iunie 2014 privind Strategia UE pentru regiunea Mării Adriatice și a Mării Ionice (EUSAIR), |
| --- | --- |

—

având în vedere Avizul Comitetului Regiunilor din 26 iunie 2014 privind Strategia UE pentru regiunea Mării Adriatice și a Mării Ionice (EUSAIR),

| — | având în vedere Avizul din proprie inițiativă al Comitetului Regiunilor din 11 octombrie 2011 intitulat „Cooperarea teritorială în bazinul Mării Mediterane prin intermediul macroregiunii adriatico-ionice”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Avizul din proprie inițiativă al Comitetului Regiunilor din 11 octombrie 2011 intitulat „Cooperarea teritorială în bazinul Mării Mediterane prin intermediul macroregiunii adriatico-ionice”,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 3 iulie 2012 referitoare la evoluția strategiilor macroregionale ale UE: practica actuală și perspectivele, în special în regiunea mediteraneană (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 3 iulie 2012 referitoare la evoluția strategiilor macroregionale ale UE: practica actuală și perspectivele, în special în regiunea mediteraneană (3),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „O strategie maritimă pentru Marea Adriatică și Marea Ionică” (COM(2012)0713), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „O strategie maritimă pentru Marea Adriatică și Marea Ionică” (COM(2012)0713),

| — | având în vedere Raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind guvernanța strategiilor macroregionale (COM(2014)0284), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind guvernanța strategiilor macroregionale (COM(2014)0284),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 26 ianuarie 2011 intitulat „Contribuția politicii regionale la creșterea durabilă în Europa 2020” (COM(2011)0017), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 26 ianuarie 2011 intitulat „Contribuția politicii regionale la creșterea durabilă în Europa 2020” (COM(2011)0017),

| — | având în vedere Directiva 2014/52/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 aprilie 2014 de modificare a Directivei 2011/92/UE privind evaluarea efectelor anumitor proiecte publice și private asupra mediului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2014/52/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 aprilie 2014 de modificare a Directivei 2011/92/UE privind evaluarea efectelor anumitor proiecte publice și private asupra mediului,

| — | având în vedere Directiva 2001/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 iunie 2001 privind evaluarea efectelor anumitor planuri și programe asupra mediului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2001/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 iunie 2001 privind evaluarea efectelor anumitor planuri și programe asupra mediului,

| — | având în vedere Decizia Consiliului 2005/370/CE din 17 februarie 2005 privind încheierea, în numele Comunității Europene, a Convenției privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziei și accesul la justiție în probleme de mediu (Convenția de la Aarhus), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia Consiliului 2005/370/CE din 17 februarie 2005 privind încheierea, în numele Comunității Europene, a Convenției privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziei și accesul la justiție în probleme de mediu (Convenția de la Aarhus),

| — | având în vedere Declarația de la Ancona, adoptată cu ocazia Conferinței privind dezvoltarea și securitatea în Marea Adriatică și în Marea Ionică, desfășurată în perioada 19-20 mai 2000, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Ancona, adoptată cu ocazia Conferinței privind dezvoltarea și securitatea în Marea Adriatică și în Marea Ionică, desfășurată în perioada 19-20 mai 2000,

| — | având în vedere Conferința fondatoare a Euroregiunii adriatico-ionice, desfășurată la Pula, la 30 iunie 2006, și Declarația de lansare a inițiativei de elaborare a Strategiei pentru regiunea Mării Adriatice, adoptată cu ocazia Adunării euroregiunii adriatico-ionice, care a avut loc la Split, la 22 octombrie 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere Conferința fondatoare a Euroregiunii adriatico-ionice, desfășurată la Pula, la 30 iunie 2006, și Declarația de lansare a inițiativei de elaborare a Strategiei pentru regiunea Mării Adriatice, adoptată cu ocazia Adunării euroregiunii adriatico-ionice, care a avut loc la Split, la 22 octombrie 2009,

| — | având în vedere studiul din iunie 2015 al Direcției Generale Politici Interne (Departamentul tematic B: Politici structurale și de coeziune) intitulat „Noul rol al macroregiunilor în cooperarea teritorială europeană”, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul din iunie 2015 al Direcției Generale Politici Interne (Departamentul tematic B: Politici structurale și de coeziune) intitulat „Noul rol al macroregiunilor în cooperarea teritorială europeană”,

| — | având în vedere studiul din iunie 2015 al Direcției Generale Politici Interne (Departamentul tematic B: Politici structurale și de coeziune) intitulat „Regiunea Mării Adriatice și a Mării Ionice: o analiză socioeconomică și o evaluare a legăturilor de transport și energie”, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul din iunie 2015 al Direcției Generale Politici Interne (Departamentul tematic B: Politici structurale și de coeziune) intitulat „Regiunea Mării Adriatice și a Mării Ionice: o analiză socioeconomică și o evaluare a legăturilor de transport și energie”,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizele Comisiei pentru afaceri externe, Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și Comisiei pentru pescuit (A8-0279/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizele Comisiei pentru afaceri externe, Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și Comisiei pentru pescuit (A8-0279/2015),

| A. | întrucât strategiile macroregionale reprezintă un nou model de guvernare pe mai multe niveluri, în care participarea părților interesate care reprezintă UE, nivelurile național, regional și local, inclusiv partenerii economici și sociali și organizațiile societății civile, precum și complementaritatea dintre diferite politici și programe este esențială pentru implementarea și îndeplinirea cu succes a obiectivelor; întrucât autoritățile regionale și locale joacă un rol important în promovarea democrației, a descentralizării și a creșterii gradului de autonomie locală și regională; |
| --- | --- |

A.

întrucât strategiile macroregionale reprezintă un nou model de guvernare pe mai multe niveluri, în care participarea părților interesate care reprezintă UE, nivelurile național, regional și local, inclusiv partenerii economici și sociali și organizațiile societății civile, precum și complementaritatea dintre diferite politici și programe este esențială pentru implementarea și îndeplinirea cu succes a obiectivelor; întrucât autoritățile regionale și locale joacă un rol important în promovarea democrației, a descentralizării și a creșterii gradului de autonomie locală și regională;

| B. | întrucât strategiile precedente privind Marea Baltică și Dunărea au adus beneficii concrete regiunilor, au confirmat succesul mecanismelor de cooperare ale UE și au oferit o experiență utilă pentru elaborarea de noi strategii macroregionale; |
| --- | --- |

B.

întrucât strategiile precedente privind Marea Baltică și Dunărea au adus beneficii concrete regiunilor, au confirmat succesul mecanismelor de cooperare ale UE și au oferit o experiență utilă pentru elaborarea de noi strategii macroregionale;

| C. | întrucât interesul manifestat de către regiuni față de această formă modernă de cooperare regională și modelul de guvernare aferent este tot mai mare; întrucât, recent, acest lucru a fost evident în special în cazul regiunilor muntoase, cum ar fi regiunea carpatică sau alpină, unde barierele naturale implică necesitatea unor politici regionale specifice; |
| --- | --- |

C.

întrucât interesul manifestat de către regiuni față de această formă modernă de cooperare regională și modelul de guvernare aferent este tot mai mare; întrucât, recent, acest lucru a fost evident în special în cazul regiunilor muntoase, cum ar fi regiunea carpatică sau alpină, unde barierele naturale implică necesitatea unor politici regionale specifice;

| D. | întrucât o strategie macroregională ca un cadru integrat referitor la statele membre și la țările terțe din aceeași zonă geografică, aprobată de Consiliul European, este o strategie a UE; |
| --- | --- |

D.

întrucât o strategie macroregională ca un cadru integrat referitor la statele membre și la țările terțe din aceeași zonă geografică, aprobată de Consiliul European, este o strategie a UE;

| E. | întrucât există diferențe socioeconomice majore între țările implicate în această strategie, în special între statele membre ale UE și statele terțe; |
| --- | --- |

E.

întrucât există diferențe socioeconomice majore între țările implicate în această strategie, în special între statele membre ale UE și statele terțe;

| F. | întrucât nivelul ridicat al interesului manifestat de țările din regiunea Mării Adriatice și a Mării Ionice pentru cooperare și definire a unor acțiuni comune care să răspundă sfidărilor prin utilizarea potențialului întregii regiuni și efortul lor continuu de a realiza sinergii a dus la adoptarea Strategiei UE pentru regiunea Mării Adriatice și a Mării Ionice (EUSAIR); |
| --- | --- |

F.

întrucât nivelul ridicat al interesului manifestat de țările din regiunea Mării Adriatice și a Mării Ionice pentru cooperare și definire a unor acțiuni comune care să răspundă sfidărilor prin utilizarea potențialului întregii regiuni și efortul lor continuu de a realiza sinergii a dus la adoptarea Strategiei UE pentru regiunea Mării Adriatice și a Mării Ionice (EUSAIR);

| G. | întrucât strategiile macroregionale pot fi considerate un instrument de integrare europeană și coeziune teritorială sporită bazate pe cooperarea voluntară între statele membre și țările învecinate în ceea ce privește abordarea sfidărilor comune; întrucât EUSAIR reprezintă o nouă formă de cooperare regională care ar putea ajuta țările candidate și potențial candidate pe drumul lor către UE și o componentă importantă a politicii mediteraneene mai ample a UE, astfel cum o arată Uniunea pentru Mediterana; întrucât EUSAIR, ca parte din politica regională a UE, este un instrument de promovare a coeziunii economice și sociale, având ca obiective principale reducerea decalajelor dintre regiuni, promovarea unei convergențe reale și încurajarea creșterii și ocupării forței de muncă; |
| --- | --- |

G.

întrucât strategiile macroregionale pot fi considerate un instrument de integrare europeană și coeziune teritorială sporită bazate pe cooperarea voluntară între statele membre și țările învecinate în ceea ce privește abordarea sfidărilor comune; întrucât EUSAIR reprezintă o nouă formă de cooperare regională care ar putea ajuta țările candidate și potențial candidate pe drumul lor către UE și o componentă importantă a politicii mediteraneene mai ample a UE, astfel cum o arată Uniunea pentru Mediterana; întrucât EUSAIR, ca parte din politica regională a UE, este un instrument de promovare a coeziunii economice și sociale, având ca obiective principale reducerea decalajelor dintre regiuni, promovarea unei convergențe reale și încurajarea creșterii și ocupării forței de muncă;

| H. | întrucât Marea Adriatică, din cauza faptului că este o mare semi-închisă, este deosebit de vulnerabilă la poluare și prezintă caracteristici hidrografice neobișnuite, cum ar fi faptul că adâncimea și linia de coastă variază considerabil între nordul și sudul regiunii; întrucât stocurile de pește sunt împărțite între toate statele de coastă, ceea ce exercită o presiune persistentă asupra regenerării stocurilor; întrucât măsurile prevăzute de viitorul regulament-cadru privind măsurile tehnice în contextul PCP reformate ar trebui să fie concepute la nivel regional și personalizate în funcție de caracteristicile specifice acestei zone, resurselor lor marine și pescuitului; |
| --- | --- |

H.

întrucât Marea Adriatică, din cauza faptului că este o mare semi-închisă, este deosebit de vulnerabilă la poluare și prezintă caracteristici hidrografice neobișnuite, cum ar fi faptul că adâncimea și linia de coastă variază considerabil între nordul și sudul regiunii; întrucât stocurile de pește sunt împărțite între toate statele de coastă, ceea ce exercită o presiune persistentă asupra regenerării stocurilor; întrucât măsurile prevăzute de viitorul regulament-cadru privind măsurile tehnice în contextul PCP reformate ar trebui să fie concepute la nivel regional și personalizate în funcție de caracteristicile specifice acestei zone, resurselor lor marine și pescuitului;

Considerații generale

| 1. | salută Comunicarea Comisiei privind Strategia Uniunii Europene pentru regiunea Mării Adriatice și a Mării Ionice și planul de acțiune aferent și consideră că reprezintă o etapă esențială în dezvoltarea acestei părți a Europei; subliniază faptul că Strategia EUSAIR a fost creată pentru a adăuga valoare intervențiilor, fie din parte UE, a autorităților naționale sau regionale, fie din partea sectoarelor private, într-un mod care consolidează semnificativ funcționarea macroregiunii; evidențiază perspectivele strategiei referitoare la țările candidate și potențial candidate din această regiune; subliniază că este important ca strategia să se bazeze pe principiile integrării, coordonării, cooperării și parteneriatului; reiterează importanța principiului celor „trei NU”, adică „nu” legislației noi, „nu” instituțiilor noi, „nu” fondurilor noi, întrucât macroregiunile sunt cadre pentru inițiative de cooperare, bazându-se pe sinergii rezultate din articularea diferitelor instrumente de politică ale UE, inclusiv a fondurilor ESI; |
| --- | --- |

1.

salută Comunicarea Comisiei privind Strategia Uniunii Europene pentru regiunea Mării Adriatice și a Mării Ionice și planul de acțiune aferent și consideră că reprezintă o etapă esențială în dezvoltarea acestei părți a Europei; subliniază faptul că Strategia EUSAIR a fost creată pentru a adăuga valoare intervențiilor, fie din parte UE, a autorităților naționale sau regionale, fie din partea sectoarelor private, într-un mod care consolidează semnificativ funcționarea macroregiunii; evidențiază perspectivele strategiei referitoare la țările candidate și potențial candidate din această regiune; subliniază că este important ca strategia să se bazeze pe principiile integrării, coordonării, cooperării și parteneriatului; reiterează importanța principiului celor „trei NU”, adică „nu” legislației noi, „nu” instituțiilor noi, „nu” fondurilor noi, întrucât macroregiunile sunt cadre pentru inițiative de cooperare, bazându-se pe sinergii rezultate din articularea diferitelor instrumente de politică ale UE, inclusiv a fondurilor ESI;

| 2. | salută eforturile depuse de toate părțile interesate în ceea ce privește instituirea unei arhitecturi instituționale pentru punerea în aplicare a Strategiei EUSAIR în cadrul instituțional existent; încurajează toate părțile interesate de la nivel național, regional și local să își asume pe deplin responsabilitatea privind punerea în aplicare a proiectelor care intră sub incidența acestei strategii macroregionale; subliniază importanța întăririi capacității instituționale și eficacității administrațiilor publice și a serviciilor publice și a asigurării, în fiecare țară participantă, existenței unor resurse suficiente și a unui personal administrativ competent dedicate în special punerii în aplicare a EUSAIR; |
| --- | --- |

2.

salută eforturile depuse de toate părțile interesate în ceea ce privește instituirea unei arhitecturi instituționale pentru punerea în aplicare a Strategiei EUSAIR în cadrul instituțional existent; încurajează toate părțile interesate de la nivel național, regional și local să își asume pe deplin responsabilitatea privind punerea în aplicare a proiectelor care intră sub incidența acestei strategii macroregionale; subliniază importanța întăririi capacității instituționale și eficacității administrațiilor publice și a serviciilor publice și a asigurării, în fiecare țară participantă, existenței unor resurse suficiente și a unui personal administrativ competent dedicate în special punerii în aplicare a EUSAIR;

| 3. | subliniază necesitatea unei abordări la nivel local referitoare la activitățile de cooperare și evidențiază valoarea adăugată a modelului de guvernare pe mai multe niveluri care trebuie să abordeze lipsa de capacitate administrativă și care poate fi utilizat pentru a pune în comun resurse în macroregiune; insistă, în acest sens, că este nevoie să fie incluse autoritățile locale și regionale în cadrul organismelor politice de management și în cadrul organismelor operaționale, tehnice și de punere în aplicare ale strategiei, menținând în același timp rolul Comisiei în procesul de coordonare; subliniază faptul că dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității (DLRC) poate mobiliza și implica actorii locali în procesul decizional și contribui la întărirea sentimentului de asumare a responsabilității de către cetățeni în ceea ce privește proiectele; |
| --- | --- |

3.

subliniază necesitatea unei abordări la nivel local referitoare la activitățile de cooperare și evidențiază valoarea adăugată a modelului de guvernare pe mai multe niveluri care trebuie să abordeze lipsa de capacitate administrativă și care poate fi utilizat pentru a pune în comun resurse în macroregiune; insistă, în acest sens, că este nevoie să fie incluse autoritățile locale și regionale în cadrul organismelor politice de management și în cadrul organismelor operaționale, tehnice și de punere în aplicare ale strategiei, menținând în același timp rolul Comisiei în procesul de coordonare; subliniază faptul că dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității (DLRC) poate mobiliza și implica actorii locali în procesul decizional și contribui la întărirea sentimentului de asumare a responsabilității de către cetățeni în ceea ce privește proiectele;

| 4. | subliniază importanța unui proces transparent pentru adoptarea, monitorizarea și evaluarea strategiei, precum și importanța deschiderii către societatea civilă și toate părțile interesate relevante și a includerii acestora; evidențiază faptul că sensibilizarea și comunicarea în cadrul tuturor pilonilor sunt esențiale pentru participarea părților interesate la procesul de luare a deciziilor și pentru dezvoltarea sprijinului public; încurajează statele membre să se asigure că strategia se bucură de un grad adecvat de vizibilitate la nivel național, regional și local, să elaboreze o comunicare corespunzătoare cu privire la obiectivele și rezultatele strategiei, precum și să promoveze coordonarea și schimbul de bune practici cu alte strategii existente și viitoare la nivel macroregional; |
| --- | --- |

4.

subliniază importanța unui proces transparent pentru adoptarea, monitorizarea și evaluarea strategiei, precum și importanța deschiderii către societatea civilă și toate părțile interesate relevante și a includerii acestora; evidențiază faptul că sensibilizarea și comunicarea în cadrul tuturor pilonilor sunt esențiale pentru participarea părților interesate la procesul de luare a deciziilor și pentru dezvoltarea sprijinului public; încurajează statele membre să se asigure că strategia se bucură de un grad adecvat de vizibilitate la nivel național, regional și local, să elaboreze o comunicare corespunzătoare cu privire la obiectivele și rezultatele strategiei, precum și să promoveze coordonarea și schimbul de bune practici cu alte strategii existente și viitoare la nivel macroregional;

| 5. | subliniază necesitatea ca țările terțe să își armonizeze legislația cu legislația din sectorul specific al acquis-ului privind strategia cu scopul de a asigura îndeplinirea obiectivelor UE și punerea în aplicare în mod regulat, în mod legal legală și la timp, pe baza standardelor și legislației UE; încurajează toate țările participante să creeze grupuri de reflecție și să organizeze reuniuni regulate pentru a face schimb de bune practici cu scopul de a securiza această procedură și a o face mai eficientă; |
| --- | --- |

5.

subliniază necesitatea ca țările terțe să își armonizeze legislația cu legislația din sectorul specific al acquis-ului privind strategia cu scopul de a asigura îndeplinirea obiectivelor UE și punerea în aplicare în mod regulat, în mod legal legală și la timp, pe baza standardelor și legislației UE; încurajează toate țările participante să creeze grupuri de reflecție și să organizeze reuniuni regulate pentru a face schimb de bune practici cu scopul de a securiza această procedură și a o face mai eficientă;

| 6. | observă că, din cauza scăderii abrupte a investițiilor private în țările din regiune, la care se adaugă consolidarea fiscală și capacitatea de investiții limitată din sectorul public, pot apărea probleme în finanțarea proiectelor din cadrul strategiei; invită țările participante să mențină un nivel înalt de asumare a responsabilității, de angajament și de leadership necesar pentru a duce la îndeplinire strategia cu succes; |
| --- | --- |

6.

observă că, din cauza scăderii abrupte a investițiilor private în țările din regiune, la care se adaugă consolidarea fiscală și capacitatea de investiții limitată din sectorul public, pot apărea probleme în finanțarea proiectelor din cadrul strategiei; invită țările participante să mențină un nivel înalt de asumare a responsabilității, de angajament și de leadership necesar pentru a duce la îndeplinire strategia cu succes;

| 7. | salută faptul că fondurile structurale și de investiții europene (FSIE) și instrumentul de asistență pentru preaderare pentru perioada 2014-2020, în special Programul de cooperare adriatico-ionic în perioada 2014-2020 (ADRION), furnizează resurse potențiale considerabile și o gamă largă de instrumente și opțiuni tehnice destinate acestei strategii; sprijină punerea la dispoziție a unor alte fonduri și instrumente care sunt relevante pentru pilonii acestei strategii, în special programele Orizont 2020 și Erasmus Plus, pentru toți pilonii, Mecanismul pentru interconectarea Europei, pentru pilonul II, programul LIFE, pentru pilonul III, precum și pentru atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea și programele COSME și Europa creativă, destinate IMM-urilor, pentru pilonul IV, precum și programul INNOVFIN destinat finanțării inovării; în scopul realizării unei sinergii a fondurilor disponibile, încurajează cooperarea între comitetele de supraveghere ale programelor teritoriale de cooperare axate pe regiune, consiliul de conducere al EUSAIR și autoritățile de management ale FSIE; subliniază că strategia ar trebui să permită o utilizare mai eficientă și mai eficace a instrumentelor și fondurilor existente; |
| --- | --- |

7.

salută faptul că fondurile structurale și de investiții europene (FSIE) și instrumentul de asistență pentru preaderare pentru perioada 2014-2020, în special Programul de cooperare adriatico-ionic în perioada 2014-2020 (ADRION), furnizează resurse potențiale considerabile și o gamă largă de instrumente și opțiuni tehnice destinate acestei strategii; sprijină punerea la dispoziție a unor alte fonduri și instrumente care sunt relevante pentru pilonii acestei strategii, în special programele Orizont 2020 și Erasmus Plus, pentru toți pilonii, Mecanismul pentru interconectarea Europei, pentru pilonul II, programul LIFE, pentru pilonul III, precum și pentru atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea și programele COSME și Europa creativă, destinate IMM-urilor, pentru pilonul IV, precum și programul INNOVFIN destinat finanțării inovării; în scopul realizării unei sinergii a fondurilor disponibile, încurajează cooperarea între comitetele de supraveghere ale programelor teritoriale de cooperare axate pe regiune, consiliul de conducere al EUSAIR și autoritățile de management ale FSIE; subliniază că strategia ar trebui să permită o utilizare mai eficientă și mai eficace a instrumentelor și fondurilor existente;

| 8. | invită Comisia Europeană, organismele naționale, regionale și locale care sunt responsabile cu pregătirea, gestionarea și punerea în aplicare a programelor privind fondurile FSIE să pună accent pe importanța proiectelor și acțiunilor la nivel macroregional; |
| --- | --- |

8.

invită Comisia Europeană, organismele naționale, regionale și locale care sunt responsabile cu pregătirea, gestionarea și punerea în aplicare a programelor privind fondurile FSIE să pună accent pe importanța proiectelor și acțiunilor la nivel macroregional;

| 9. | subliniază importanța definirii la nivel macroregional a structurii de implementare și a mecanismelor de coordonare pentru a facilita cooperarea, inclusiv planificarea comună, alinierea oportunităților de finanțare și o abordare de jos în sus; subliniază necesitatea alinierii programelor operaționale la nivel național și regional cu obiectivele strategiei inclusiv, în măsura posibilului, integrarea EUSAIR în programe; consideră că este necesar să se coordoneze și armonizeze inițiativele, propunerile și proiectele care privesc regiunea Mării Adriatice și a Mării Ionice; |
| --- | --- |

9.

subliniază importanța definirii la nivel macroregional a structurii de implementare și a mecanismelor de coordonare pentru a facilita cooperarea, inclusiv planificarea comună, alinierea oportunităților de finanțare și o abordare de jos în sus; subliniază necesitatea alinierii programelor operaționale la nivel național și regional cu obiectivele strategiei inclusiv, în măsura posibilului, integrarea EUSAIR în programe; consideră că este necesar să se coordoneze și armonizeze inițiativele, propunerile și proiectele care privesc regiunea Mării Adriatice și a Mării Ionice;

| 10. | încurajează Comisia, Banca Europeană de Investiții (BEI) și țările participante să exploateze pe deplin posibilitățile disponibile în cadrul Fondului european pentru investiții strategice (EFSI), recent înființat, de finanțare a proiectelor din regiune, lucru ce ar crea valoare adăugată, ar promova dezvoltarea regională și coeziunea economică și socială, ar stimula creșterea economică și ocuparea forței de muncă la nivel macroregional și ar contribui la atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020; în acest context, încurajează acordarea de „puncte bonus” proiectelor macroregionale în etapa de selectare a proiectelor datorită naturii lor transnaționale inerente; |
| --- | --- |

10.

încurajează Comisia, Banca Europeană de Investiții (BEI) și țările participante să exploateze pe deplin posibilitățile disponibile în cadrul Fondului european pentru investiții strategice (EFSI), recent înființat, de finanțare a proiectelor din regiune, lucru ce ar crea valoare adăugată, ar promova dezvoltarea regională și coeziunea economică și socială, ar stimula creșterea economică și ocuparea forței de muncă la nivel macroregional și ar contribui la atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020; în acest context, încurajează acordarea de „puncte bonus” proiectelor macroregionale în etapa de selectare a proiectelor datorită naturii lor transnaționale inerente;

| 11. | subliniază că nu există fonduri speciale alocate doar pentru punerea în aplicare a strategiilor macroregionale și că voința politică puternică, parteneriatul și coordonarea între țări reprezintă o condiție prealabilă pentru succes; solicită, prin urmare, țărilor din regiune să comaseze fonduri (Fondurile ESI, IPA, FSIE), precum și contribuțiile din surse naționale în cadrul BEI ca platformă financiară și de investiții pentru sprijinirea finanțării proiectelor care contribuie la îndeplinirea obiectivelor stabilite în strategie; solicită crearea unei rezerve transparente și accesibile publicului de proiecte pentru regiunea Mării Adriatice și a Mării Ionice, care ar permite vizibilitatea nevoilor de investiții și a proiectelor actuale și potențiale, încurajând investitorii să investească în aceste proiecte; |
| --- | --- |

11.

subliniază că nu există fonduri speciale alocate doar pentru punerea în aplicare a strategiilor macroregionale și că voința politică puternică, parteneriatul și coordonarea între țări reprezintă o condiție prealabilă pentru succes; solicită, prin urmare, țărilor din regiune să comaseze fonduri (Fondurile ESI, IPA, FSIE), precum și contribuțiile din surse naționale în cadrul BEI ca platformă financiară și de investiții pentru sprijinirea finanțării proiectelor care contribuie la îndeplinirea obiectivelor stabilite în strategie; solicită crearea unei rezerve transparente și accesibile publicului de proiecte pentru regiunea Mării Adriatice și a Mării Ionice, care ar permite vizibilitatea nevoilor de investiții și a proiectelor actuale și potențiale, încurajând investitorii să investească în aceste proiecte;

| 12. | îndeamnă părțile interesate să facă schimb de bune practici, să apeleze la experiența acumulată și să descopere blocajele din calea punerii în aplicare a strategiilor macroregionale ale UE și să întărească cooperarea cu omologii lor, precum cei din Marea Baltică, bazinul Dunării și din macroregiunile alpine; |
| --- | --- |

12.

îndeamnă părțile interesate să facă schimb de bune practici, să apeleze la experiența acumulată și să descopere blocajele din calea punerii în aplicare a strategiilor macroregionale ale UE și să întărească cooperarea cu omologii lor, precum cei din Marea Baltică, bazinul Dunării și din macroregiunile alpine;

| 13. | invită Comisia să elimine barierele administrative și nefinanciare care adesea descurajează investitorii să investească în astfel de proiecte; |
| --- | --- |

13.

invită Comisia să elimine barierele administrative și nefinanciare care adesea descurajează investitorii să investească în astfel de proiecte;

| 14. | consideră că este necesar să se găsească modalități de a implica – cel puțin în anumite proiecte individuale și specifice – țările care nu sunt incluse în strategie, dar care sunt, din punct de vedere geografic și economic, apropiate de această regiune; subliniază în acest context importanța cooperării transfrontaliere și transnaționale printr-o politică de coeziune și invită statele membre și regiunile vizate să utilizeze cele mai bune practici existente în acest domeniu; |
| --- | --- |

14.

consideră că este necesar să se găsească modalități de a implica – cel puțin în anumite proiecte individuale și specifice – țările care nu sunt incluse în strategie, dar care sunt, din punct de vedere geografic și economic, apropiate de această regiune; subliniază în acest context importanța cooperării transfrontaliere și transnaționale printr-o politică de coeziune și invită statele membre și regiunile vizate să utilizeze cele mai bune practici existente în acest domeniu;

| 15. | reamintește impactul major al crizei economice asupra regiunii și subliniază necesitatea elaborării unor evaluări periodice a strategiilor propuse în vederea redresării economice a regiunii; subliniază că țările din regiune se află la niveluri de dezvoltare diferite și au nevoi diferite; invită Comisia să sublinieze importanța creării de condiții pentru reducerea diferențelor socio-economice dintre țări; sprijină reformele din țările mai puțin dezvoltate și încurajează schimbul de cunoștințe, experiență și practici în acest context; |
| --- | --- |

15.

reamintește impactul major al crizei economice asupra regiunii și subliniază necesitatea elaborării unor evaluări periodice a strategiilor propuse în vederea redresării economice a regiunii; subliniază că țările din regiune se află la niveluri de dezvoltare diferite și au nevoi diferite; invită Comisia să sublinieze importanța creării de condiții pentru reducerea diferențelor socio-economice dintre țări; sprijină reformele din țările mai puțin dezvoltate și încurajează schimbul de cunoștințe, experiență și practici în acest context;

| 16. | subliniază că este necesar să se încurajeze, să se reînnoiască și să se aprofundeze cooperarea culturală, științifică și educațională, inclusiv prin extinderea mobilității academice a studenților și a personalului universitar; subliniază că știința și inovarea reprezintă o condiție prealabilă pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii; evidențiază interdependența cooperării științifice și culturale de creșterea dinamicii economice și nivelul de diversitate și sustenabilitate a turismului din regiune; |
| --- | --- |

16.

subliniază că este necesar să se încurajeze, să se reînnoiască și să se aprofundeze cooperarea culturală, științifică și educațională, inclusiv prin extinderea mobilității academice a studenților și a personalului universitar; subliniază că știința și inovarea reprezintă o condiție prealabilă pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii; evidențiază interdependența cooperării științifice și culturale de creșterea dinamicii economice și nivelul de diversitate și sustenabilitate a turismului din regiune;

| 17. | salută reprezentarea Parlamentului European în organele de conducere ale (EUSAIR); invită Comisia să analizeze eforturile comune ale țărilor din regiune (membre ale UE și țări terțe), precum și participarea efectivă a autorităților locale și regionale la atingerea obiectivelor strategiei; |
| --- | --- |

17.

salută reprezentarea Parlamentului European în organele de conducere ale (EUSAIR); invită Comisia să analizeze eforturile comune ale țărilor din regiune (membre ale UE și țări terțe), precum și participarea efectivă a autorităților locale și regionale la atingerea obiectivelor strategiei;

| 18. | face referire la precedentele stabilite în contextul altor strategii macroregionale ale UE și solicită sprijinirea, în cadrul unor proiecte-pilot și acțiuni pregătitoare, a diferitor tipuri de acțiuni, de la studii la capital de pornire pentru pregătirea de proiecte în diferite domenii prioritare; |
| --- | --- |

18.

face referire la precedentele stabilite în contextul altor strategii macroregionale ale UE și solicită sprijinirea, în cadrul unor proiecte-pilot și acțiuni pregătitoare, a diferitor tipuri de acțiuni, de la studii la capital de pornire pentru pregătirea de proiecte în diferite domenii prioritare;

| 19. | consideră că este imperativ ca, în faza de punere în aplicare a strategiei, principiile generale ale acesteia și, în special, aspectele legate de protecția mediului și ameliorarea resurselor naturale să fie luate în considerare în mod corespunzător în cadrul celor patru piloni, inclusiv în scopul unei abordări holistice a provocărilor variate și complexe cu care se confruntă macroregiunea; |
| --- | --- |

19.

consideră că este imperativ ca, în faza de punere în aplicare a strategiei, principiile generale ale acesteia și, în special, aspectele legate de protecția mediului și ameliorarea resurselor naturale să fie luate în considerare în mod corespunzător în cadrul celor patru piloni, inclusiv în scopul unei abordări holistice a provocărilor variate și complexe cu care se confruntă macroregiunea;

| 20. | subliniază că trebuie acordată o atenție deosebită zonelor menționate în articolul 174 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, cum ar fi insulele, regiunile muntoase și regiunile rurale, pentru a descoperi și exploata potențialul specific al acestora, în special în sectorul turismului, respectând totodată domeniile de acțiune și prioritățile identificate în acest raport; în plus, invită Comisia să propună un An european al insulelor și munților; |
| --- | --- |

20.

subliniază că trebuie acordată o atenție deosebită zonelor menționate în articolul 174 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, cum ar fi insulele, regiunile muntoase și regiunile rurale, pentru a descoperi și exploata potențialul specific al acestora, în special în sectorul turismului, respectând totodată domeniile de acțiune și prioritățile identificate în acest raport; în plus, invită Comisia să propună un An european al insulelor și munților;

| 21. | consideră că este necesar să se găsească modalități pentru ca țările participante să implice alți piloni importanți care ar putea crea avantaje de dezvoltare în zonă, precum agricultura, datorită condițiilor geoclimatice specifice, biodiversității și potențialului de a crea efecte sinergice coordonate și creștere continuă; recomandă o cooperare și o coordonare strânse între zonele de interior, zonele de coastă și insule pentru a realiza sinergii între proiectele privind energia curată și producția de alimente sănătoase; |
| --- | --- |

21.

consideră că este necesar să se găsească modalități pentru ca țările participante să implice alți piloni importanți care ar putea crea avantaje de dezvoltare în zonă, precum agricultura, datorită condițiilor geoclimatice specifice, biodiversității și potențialului de a crea efecte sinergice coordonate și creștere continuă; recomandă o cooperare și o coordonare strânse între zonele de interior, zonele de coastă și insule pentru a realiza sinergii între proiectele privind energia curată și producția de alimente sănătoase;

| 22. | atrage atenția asupra importanței raportării și evaluării adecvate a punerii în aplicare a strategiei; solicită, în acest context, ca țările participante, împreună cu Comisia, să colecteze date de referință fiabile și să stabilească obiective concrete pentru fiecare pilon care să fie evaluate anual și să fie puse la dispoziția publicului; |
| --- | --- |

22.

atrage atenția asupra importanței raportării și evaluării adecvate a punerii în aplicare a strategiei; solicită, în acest context, ca țările participante, împreună cu Comisia, să colecteze date de referință fiabile și să stabilească obiective concrete pentru fiecare pilon care să fie evaluate anual și să fie puse la dispoziția publicului;

| 23. | solicită o abordare europeană cuprinzătoare și integrată a migrației; subliniază faptul că această regiune se confruntă cu sfidări semnificative legate de migrație și deplânge toate tragediile petrecute în Marea Mediterană; insistă asupra faptului că, în abordarea acestor sfidări, este necesară o schimbare semnificativă în politicile de azil în ceea ce privește solidaritatea dintre statele membre; subliniază necesitatea de a examina strategia generală de cooperare cu țări terțe; deplânge cooperarea insuficientă dintre statele membre ale UE în ceea ce privește provocările legate de migrație; încurajează schimbul de bune practici în ceea ce privește primirea migranților și solicită să se acorde de urgență o atenție deosebită aspectelor sociale și umanitare care afectează regiunea, în scopul unei posibile redefiniri a priorităților EUSAIR în viitor; |
| --- | --- |

23.

solicită o abordare europeană cuprinzătoare și integrată a migrației; subliniază faptul că această regiune se confruntă cu sfidări semnificative legate de migrație și deplânge toate tragediile petrecute în Marea Mediterană; insistă asupra faptului că, în abordarea acestor sfidări, este necesară o schimbare semnificativă în politicile de azil în ceea ce privește solidaritatea dintre statele membre; subliniază necesitatea de a examina strategia generală de cooperare cu țări terțe; deplânge cooperarea insuficientă dintre statele membre ale UE în ceea ce privește provocările legate de migrație; încurajează schimbul de bune practici în ceea ce privește primirea migranților și solicită să se acorde de urgență o atenție deosebită aspectelor sociale și umanitare care afectează regiunea, în scopul unei posibile redefiniri a priorităților EUSAIR în viitor;

| 24. | speră să se dea un nou impuls consolidării păcii și securității în Europa de Sud-Est; |
| --- | --- |

24.

speră să se dea un nou impuls consolidării păcii și securității în Europa de Sud-Est;

| 25. | invită țările să facă schimb de bune practici în domeniul respectării drepturilor minorităților cu scopul de a aplica cele mai înalte standarde, având în vedere că acesta este un domeniu deosebit de sensibil în ceea ce privește aspectele lingvistice; |
| --- | --- |

25.

invită țările să facă schimb de bune practici în domeniul respectării drepturilor minorităților cu scopul de a aplica cele mai înalte standarde, având în vedere că acesta este un domeniu deosebit de sensibil în ceea ce privește aspectele lingvistice;

| 26. | subliniază că, în cadrul diferitelor etape de punere în aplicare, este necesar ca actorii economici publici și privați, membrii societății și diferitele componente ale societății civile organizate să beneficieze de formare adecvată prin intermediul unui program specific, inclusiv de sprijin organizatoric și tehnic; |
| --- | --- |

26.

subliniază că, în cadrul diferitelor etape de punere în aplicare, este necesar ca actorii economici publici și privați, membrii societății și diferitele componente ale societății civile organizate să beneficieze de formare adecvată prin intermediul unui program specific, inclusiv de sprijin organizatoric și tehnic;

| 27. | invită Comisia să prezinte, la fiecare doi ani, un raport Parlamentului și Consiliului privind implementarea EUSAIR pentru a evalua funcționarea și valoarea sa adăugată în ceea ce privește creșterea economică și locurile de muncă, reducerea decalajelor și dezvoltarea sustenabilă; |
| --- | --- |

27.

invită Comisia să prezinte, la fiecare doi ani, un raport Parlamentului și Consiliului privind implementarea EUSAIR pentru a evalua funcționarea și valoarea sa adăugată în ceea ce privește creșterea economică și locurile de muncă, reducerea decalajelor și dezvoltarea sustenabilă;

| 28. | încurajează măsuri specifice menite să promoveze dimensiunea socială; subliniază că este important să fie integrate priorități și măsuri care vizează includerea persoanelor cu handicap și prevenirea oricăror forme de discriminare; |
| --- | --- |

28.

încurajează măsuri specifice menite să promoveze dimensiunea socială; subliniază că este important să fie integrate priorități și măsuri care vizează includerea persoanelor cu handicap și prevenirea oricăror forme de discriminare;

Creșterea albastră

| 29. | subliniază faptul că poziția geografică unică și structura specifică a liniei de țărm ale acestei regiuni, împreună cu bogata ei biodiversitate marină, au un potențial imens de creare a unor locuri de muncă „albastre” și de creștere și dezvoltare economică în mod inovator și durabil, inclusiv în ceea ce privește tehnologiile „albastre”, pescuitul și acvacultura și o mai bună guvernanță a resurselor marine și servicii marine mai bune; |
| --- | --- |

29.

subliniază faptul că poziția geografică unică și structura specifică a liniei de țărm ale acestei regiuni, împreună cu bogata ei biodiversitate marină, au un potențial imens de creare a unor locuri de muncă „albastre” și de creștere și dezvoltare economică în mod inovator și durabil, inclusiv în ceea ce privește tehnologiile „albastre”, pescuitul și acvacultura și o mai bună guvernanță a resurselor marine și servicii marine mai bune;

| 30. | susține promovarea economiei albastre ca soluție la criza economică, deoarece aceasta permite crearea de noi locuri de muncă și stimulează dezvoltarea economică, dar mai ales locurile de muncă pentru femeile și tinerii din țările de coastă și insulare; consideră că strategia UE pentru regiunea Mării Adriatice și a Mării Ionice nu poate fi aplicată fără a lua în considerare conceptul de economie albastră, care conectează sectoarele economice ce au legătură cu mările și oceanele, acvacultura, transportul maritim și fluvial și turismul pentru protecția mediului; |
| --- | --- |

30.

susține promovarea economiei albastre ca soluție la criza economică, deoarece aceasta permite crearea de noi locuri de muncă și stimulează dezvoltarea economică, dar mai ales locurile de muncă pentru femeile și tinerii din țările de coastă și insulare; consideră că strategia UE pentru regiunea Mării Adriatice și a Mării Ionice nu poate fi aplicată fără a lua în considerare conceptul de economie albastră, care conectează sectoarele economice ce au legătură cu mările și oceanele, acvacultura, transportul maritim și fluvial și turismul pentru protecția mediului;

| 31. | invită Comisia și statele care au adoptat această strategie să ofere stimulente care să atragă tinerii către domeniul pescuitului și acvaculturii în regiunea Mării Adriatice și a Mării Ionice și să îi încurajeze să inițieze activități în aceste domenii. |
| --- | --- |

31.

invită Comisia și statele care au adoptat această strategie să ofere stimulente care să atragă tinerii către domeniul pescuitului și acvaculturii în regiunea Mării Adriatice și a Mării Ionice și să îi încurajeze să inițieze activități în aceste domenii.

| 32. | solicită coordonarea în materie de politici și armonizarea obiectivelor strategiei, precum și proiecte comune în conformitate cu valorile, principiile și obiectivele politicii comune în domeniul pescuitului; încurajează, în plus, sprijinirea dezvoltării sectorului pescuitului sustenabil și a producției de alimente tradiționale și sănătoase; solicită înființarea unor grupuri locale de acțiune în domeniul pescuitului, care ar putea reprezenta un instrument natural pentru diversificarea pescuitului; subliniază faptul că pescuitul și acvacultura durabile și profitabile necesită o mai mare implicare a părților interesate în gestionarea generală, precum și activități îmbunătățite și diversificate în domeniul pescuitului; |
| --- | --- |

32.

solicită coordonarea în materie de politici și armonizarea obiectivelor strategiei, precum și proiecte comune în conformitate cu valorile, principiile și obiectivele politicii comune în domeniul pescuitului; încurajează, în plus, sprijinirea dezvoltării sectorului pescuitului sustenabil și a producției de alimente tradiționale și sănătoase; solicită înființarea unor grupuri locale de acțiune în domeniul pescuitului, care ar putea reprezenta un instrument natural pentru diversificarea pescuitului; subliniază faptul că pescuitul și acvacultura durabile și profitabile necesită o mai mare implicare a părților interesate în gestionarea generală, precum și activități îmbunătățite și diversificate în domeniul pescuitului;

| 33. | consideră că economia albastră cuprinde sectoare și întreprinderi extrem de diverse și, din acest motiv, dezvoltarea ei necesită lucrători cu înaltă calificare în toate aceste sectoare; invită statele membre implicate în Strategia EUSAIR să promoveze diversele sectoare de creștere albastră în programele lor de formare, luând în considerare sistemele de învățare pe tot parcursul vieții și formarea angajaților; subliniază complexitatea activităților, sectoarelor și disciplinelor din cadrul sistemelor socioeconomice implicate în economia albastră și, prin urmare, consideră să este extrem de important ca statele membre implicate în Strategia EUSAIR să adopte politici în domeniul pieței forței de muncă pentru a crește capacitatea de adaptare la schimbare, inovație și multidisciplinaritate, a adapta formarea capitalului uman și a spori gradul de participare a femeilor; |
| --- | --- |

33.

consideră că economia albastră cuprinde sectoare și întreprinderi extrem de diverse și, din acest motiv, dezvoltarea ei necesită lucrători cu înaltă calificare în toate aceste sectoare; invită statele membre implicate în Strategia EUSAIR să promoveze diversele sectoare de creștere albastră în programele lor de formare, luând în considerare sistemele de învățare pe tot parcursul vieții și formarea angajaților; subliniază complexitatea activităților, sectoarelor și disciplinelor din cadrul sistemelor socioeconomice implicate în economia albastră și, prin urmare, consideră să este extrem de important ca statele membre implicate în Strategia EUSAIR să adopte politici în domeniul pieței forței de muncă pentru a crește capacitatea de adaptare la schimbare, inovație și multidisciplinaritate, a adapta formarea capitalului uman și a spori gradul de participare a femeilor;

| 34. | subliniază importanța unei mai mari și mai reale interconexiuni între Strategia UE 2020 și cei trei piloni (în special pentru pilonul creșterii albastre) ai Strategiei EUSAIR care se bazează pe Planul de acțiune al Comisiei Europene; consideră Planul de acțiune ca fiind unul dintre rezultatele abordării strategiei în ceea ce privește identificarea priorităților concrete pentru macroregiune; accentuează faptul că, pe baza acestui considerent, fiecare acțiune sau proiect este selectat printr-un amplu proces de consultare de jos în sus care implică o serie de părți interesate din regiunea adriatico-ionică care reprezintă autorități naționale, regionale și locale, parteneri sociali, dar și sectorul privat, economia socială, mediul academic și societatea civilă; |
| --- | --- |

34.

subliniază importanța unei mai mari și mai reale interconexiuni între Strategia UE 2020 și cei trei piloni (în special pentru pilonul creșterii albastre) ai Strategiei EUSAIR care se bazează pe Planul de acțiune al Comisiei Europene; consideră Planul de acțiune ca fiind unul dintre rezultatele abordării strategiei în ceea ce privește identificarea priorităților concrete pentru macroregiune; accentuează faptul că, pe baza acestui considerent, fiecare acțiune sau proiect este selectat printr-un amplu proces de consultare de jos în sus care implică o serie de părți interesate din regiunea adriatico-ionică care reprezintă autorități naționale, regionale și locale, parteneri sociali, dar și sectorul privat, economia socială, mediul academic și societatea civilă;

| 35. | încurajează crearea de clustere și cooperarea între întreprinderile publice și private, universități, institute de cercetare și alte părți interesate relevante din sectoarele marin și maritim, cu scopul de a se stimula inovarea și de a se beneficia pe deplin de sinergii; consideră că, pentru a se asigura investiții mai eficiente și eficace, acțiunile din cadrul pilonului „creștere albastră” ar trebui să se bazeze pe strategiile naționale și regionale de cercetare și inovare pentru specializare inteligentă; invită țările și regiunile să participe la Platforma S3 a Comisiei pentru a beneficia de asistență în ceea ce privește elaborarea, punerea în aplicare și revizuirea strategiilor de specializare inteligentă; consideră necesar, în acest context, să se acorde un acces mai bun la credite IMM-urilor și să se îmbunătățească rețelele (clusterele) de întreprinderi existente printr-un proces de internaționalizare, cu scopul de a crea noi locuri de muncă de calitate și sustenabile; |
| --- | --- |

35.

încurajează crearea de clustere și cooperarea între întreprinderile publice și private, universități, institute de cercetare și alte părți interesate relevante din sectoarele marin și maritim, cu scopul de a se stimula inovarea și de a se beneficia pe deplin de sinergii; consideră că, pentru a se asigura investiții mai eficiente și eficace, acțiunile din cadrul pilonului „creștere albastră” ar trebui să se bazeze pe strategiile naționale și regionale de cercetare și inovare pentru specializare inteligentă; invită țările și regiunile să participe la Platforma S3 a Comisiei pentru a beneficia de asistență în ceea ce privește elaborarea, punerea în aplicare și revizuirea strategiilor de specializare inteligentă; consideră necesar, în acest context, să se acorde un acces mai bun la credite IMM-urilor și să se îmbunătățească rețelele (clusterele) de întreprinderi existente printr-un proces de internaționalizare, cu scopul de a crea noi locuri de muncă de calitate și sustenabile;

| 36. | sprijină crearea unei etichete comune de calitate pentru produsele alimentare de origine marină de înaltă calitate din regiune în vederea creșterii competitivității lor; |
| --- | --- |

36.

sprijină crearea unei etichete comune de calitate pentru produsele alimentare de origine marină de înaltă calitate din regiune în vederea creșterii competitivității lor;

| 37. | subliniază importanța dialogului social și a implicării reprezentanților societății civile în activități de dezvoltare a capacităților, alături de autoritățile publice; consideră că acest lucru ar putea fi realizat prin crearea unei platforme permanente la nivel macroregional și la nivel regional în fiecare stat membru, pentru a reprezenta partenerii sociali și economici, în conformitate cu ceea ce a fost deja realizat pentru universități, camere de comerț și orașe; |
| --- | --- |

37.

subliniază importanța dialogului social și a implicării reprezentanților societății civile în activități de dezvoltare a capacităților, alături de autoritățile publice; consideră că acest lucru ar putea fi realizat prin crearea unei platforme permanente la nivel macroregional și la nivel regional în fiecare stat membru, pentru a reprezenta partenerii sociali și economici, în conformitate cu ceea ce a fost deja realizat pentru universități, camere de comerț și orașe;

| 38. | subliniază importanța cercetării marine și maritime și a unei cooperări mai puternice între cercetători în aceste sectoare, între statele membre și între regiunile implicate în Strategia EUSAIR, în scopul de a depăși decalajul existent între aceste state membre și a stimula competitivitatea zonelor de coastă și crearea de locuri de muncă de calitate și durabile la nivel local; |
| --- | --- |

38.

subliniază importanța cercetării marine și maritime și a unei cooperări mai puternice între cercetători în aceste sectoare, între statele membre și între regiunile implicate în Strategia EUSAIR, în scopul de a depăși decalajul existent între aceste state membre și a stimula competitivitatea zonelor de coastă și crearea de locuri de muncă de calitate și durabile la nivel local;

| 39. | observă cu îngrijorare rata de epuizare a stocului de pește din Marea Adriatică și din Marea Ionică, ca urmare a pescuitului excesiv și a pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN), precum și alte riscuri semnificative pentru viața marină; subliniază că pescuitul este una dintre componentele-cheie ale economiilor din zonele costiere și din insule; opinează că este necesar, prin urmare, să se considere că protecția și menținerea stocurilor de pește și a ecosistemelor marine, în conformitate cu principiul producției maxime sustenabile inclus în politica comună în domeniul pescuitului reprezintă un obiectiv primordial al strategiei; subliniază necesitatea ca, în perioada de tranziție, să se sprijine adaptarea la pragurile de capturi prin subvenții pentru achiziționarea de echipamente prin Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (EMFF); solicită să se acționeze decisiv prin alinierea legislației în materie de pescuit a statelor terțe la legislația UE, prin intermediul schimbului de date, al unor platforme comune de monitorizare și al planurilor multianuale de gestionare a pescuitului și să se examineze modalități de dezvoltare în continuare a unui sector sustenabil de acvacultură ținând seama de marele potențial al acestuia de a fi alimentat din surse de energie regenerabile; |
| --- | --- |

39.

observă cu îngrijorare rata de epuizare a stocului de pește din Marea Adriatică și din Marea Ionică, ca urmare a pescuitului excesiv și a pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN), precum și alte riscuri semnificative pentru viața marină; subliniază că pescuitul este una dintre componentele-cheie ale economiilor din zonele costiere și din insule; opinează că este necesar, prin urmare, să se considere că protecția și menținerea stocurilor de pește și a ecosistemelor marine, în conformitate cu principiul producției maxime sustenabile inclus în politica comună în domeniul pescuitului reprezintă un obiectiv primordial al strategiei; subliniază necesitatea ca, în perioada de tranziție, să se sprijine adaptarea la pragurile de capturi prin subvenții pentru achiziționarea de echipamente prin Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (EMFF); solicită să se acționeze decisiv prin alinierea legislației în materie de pescuit a statelor terțe la legislația UE, prin intermediul schimbului de date, al unor platforme comune de monitorizare și al planurilor multianuale de gestionare a pescuitului și să se examineze modalități de dezvoltare în continuare a unui sector sustenabil de acvacultură ținând seama de marele potențial al acestuia de a fi alimentat din surse de energie regenerabile;

| 40. | reamintește că peștele și crustaceele exploatate comercial ar trebui să se situeze între limite biologice sigure, pentru a obține un statut ecologic bun și a proteja sustenabilitatea pe termen lung a industriei pescuitului; |
| --- | --- |

40.

reamintește că peștele și crustaceele exploatate comercial ar trebui să se situeze între limite biologice sigure, pentru a obține un statut ecologic bun și a proteja sustenabilitatea pe termen lung a industriei pescuitului;

| 41. | solicită Comisiei să calculeze volumul capturilor realizate în cadrul pescuitului recreativ, să reglementeze această activitate și să îi impună, la fel ca pescuitului profesional, obiectivele MSY; |
| --- | --- |

41.

solicită Comisiei să calculeze volumul capturilor realizate în cadrul pescuitului recreativ, să reglementeze această activitate și să îi impună, la fel ca pescuitului profesional, obiectivele MSY;

| 42. | îndeamnă la efectuarea de cercetări exhaustive asupra stocurilor de pește, mai ales asupra speciilor pe cale de dispariție, precum și asupra interconectărilor biologice dintre acestea, având în vedere faptul că lipsa de date exacte ar face ca evaluările să fie neclare și nefiabile; solicită menținerea reproducerii pe cale naturală; |
| --- | --- |

42.

îndeamnă la efectuarea de cercetări exhaustive asupra stocurilor de pește, mai ales asupra speciilor pe cale de dispariție, precum și asupra interconectărilor biologice dintre acestea, având în vedere faptul că lipsa de date exacte ar face ca evaluările să fie neclare și nefiabile; solicită menținerea reproducerii pe cale naturală;

| 43. | solicită examinarea și promovarea unor proiecte care să aibă drept scop evaluarea impactului pescuitului indirect (plasele-fantomă, plasele folosite pentru cultura midiilor) și al capturilor accidentale ale unor specii protejate: se estimează că numai în Marea Adriatică sunt pescuite accidental peste 40 000 de broaște-țestoase marine; este necesar și urgent să se realizeze studii privind acest impact, însă și atenuarea acestuia (de exemplu, cu ajutorul dispozitivelor de excludere a țestoaselor); |
| --- | --- |

43.

solicită examinarea și promovarea unor proiecte care să aibă drept scop evaluarea impactului pescuitului indirect (plasele-fantomă, plasele folosite pentru cultura midiilor) și al capturilor accidentale ale unor specii protejate: se estimează că numai în Marea Adriatică sunt pescuite accidental peste 40 000 de broaște-țestoase marine; este necesar și urgent să se realizeze studii privind acest impact, însă și atenuarea acestuia (de exemplu, cu ajutorul dispozitivelor de excludere a țestoaselor);

| 44. | solicită acordarea unui sprijin puternic sectorului construcțiilor navale, inclusiv sectorului ambarcațiunilor de plăcere, cu accent pe modernizarea și specializarea acestuia pentru a crea locuri de muncă și a se adapta la cerințele unei creșteri sustenabile și competitive care să fie în conformitate cu tehnologiile „albastre”; |
| --- | --- |

44.

solicită acordarea unui sprijin puternic sectorului construcțiilor navale, inclusiv sectorului ambarcațiunilor de plăcere, cu accent pe modernizarea și specializarea acestuia pentru a crea locuri de muncă și a se adapta la cerințele unei creșteri sustenabile și competitive care să fie în conformitate cu tehnologiile „albastre”;

| 45. | solicită să se acorde un sprijin real zonelor de producție, înfrățirii și cooperării între zone din diferite părți ale macroregiunii; încurajează schimbul de bune practici bazate pe experiențele cele mai semnificative din sector, precum și pe experiențele din alte regiuni care doresc să adopte aceeași abordare pentru a promova înființarea de zone de producție; |
| --- | --- |

45.

solicită să se acorde un sprijin real zonelor de producție, înfrățirii și cooperării între zone din diferite părți ale macroregiunii; încurajează schimbul de bune practici bazate pe experiențele cele mai semnificative din sector, precum și pe experiențele din alte regiuni care doresc să adopte aceeași abordare pentru a promova înființarea de zone de producție;

| 46. | subliniază că este important să se sprijine și să se promoveze pescuitul sportiv de agrement și pescuitul în familie împreună cu politici integrate pentru pescuit și turism (pescuit și pescuit turistic, maricultură), mai ales pe insule, pentru a păstra tradițiile culturale locale și modul de viață marinăresc ale locuitorilor insulelor și ale regiunilor costiere de mici dimensiuni; încurajează pescuitul și acvacultura sustenabile, la scară mică și tradiționale, corelate cu o ofertă culinară diversificată și cu promovarea piețelor locale de pește ca fiind cel mai bun mijloc de a asigura sustenabilitatea și a oferi sprijin activităților turistice costiere; |
| --- | --- |

46.

subliniază că este important să se sprijine și să se promoveze pescuitul sportiv de agrement și pescuitul în familie împreună cu politici integrate pentru pescuit și turism (pescuit și pescuit turistic, maricultură), mai ales pe insule, pentru a păstra tradițiile culturale locale și modul de viață marinăresc ale locuitorilor insulelor și ale regiunilor costiere de mici dimensiuni; încurajează pescuitul și acvacultura sustenabile, la scară mică și tradiționale, corelate cu o ofertă culinară diversificată și cu promovarea piețelor locale de pește ca fiind cel mai bun mijloc de a asigura sustenabilitatea și a oferi sprijin activităților turistice costiere;

| 47. | invită Comisia să sprijine și să promoveze implicarea sectorului pescuitului și a lucrătorilor din acest sector inclusiv în proiecte legate de turismul cultural și istoric care cuprind pescuitul și redescoperirea culturii marinărești și a locurilor și meseriilor legate de pescuitul tradițional; |
| --- | --- |

47.

invită Comisia să sprijine și să promoveze implicarea sectorului pescuitului și a lucrătorilor din acest sector inclusiv în proiecte legate de turismul cultural și istoric care cuprind pescuitul și redescoperirea culturii marinărești și a locurilor și meseriilor legate de pescuitul tradițional;

| 48. | subliniază importanța economiei sociale și a antreprenoriatului feminin pentru realizarea pilonului economiei albastre și invită statele membre implicate în Strategia EUSAIR să încurajeze și să sprijine participarea femeilor în toate sectoarele relevante; reamintește rolul fundamental al întreprinderilor mici și al microîntreprinderilor în regiunile și teritoriile vizate și solicită statelor membre implicate în EUSAIR să pună în aplicare politici active pentru promovarea acestor forme de activitate economică; |
| --- | --- |

48.

subliniază importanța economiei sociale și a antreprenoriatului feminin pentru realizarea pilonului economiei albastre și invită statele membre implicate în Strategia EUSAIR să încurajeze și să sprijine participarea femeilor în toate sectoarele relevante; reamintește rolul fundamental al întreprinderilor mici și al microîntreprinderilor în regiunile și teritoriile vizate și solicită statelor membre implicate în EUSAIR să pună în aplicare politici active pentru promovarea acestor forme de activitate economică;

| 49. | sprijină măsurile menite să reducă riscul hidrogeologic și cel legat de eroziunea costieră; |
| --- | --- |

49.

sprijină măsurile menite să reducă riscul hidrogeologic și cel legat de eroziunea costieră;

| 50. | subliniază importanța cercetării și solicită consolidarea sprijinului pentru districtele marine și maritime; |
| --- | --- |

50.

subliniază importanța cercetării și solicită consolidarea sprijinului pentru districtele marine și maritime;

| 51. | subliniază faptul că dezvoltarea acvaculturii și mariculturii poate juca un rol important nu numai în ceea ce privește refacerea diversității speciilor, ci și în creșterea economică a regiunii Mării Adriatice și a Mării Ionice; |
| --- | --- |

51.

subliniază faptul că dezvoltarea acvaculturii și mariculturii poate juca un rol important nu numai în ceea ce privește refacerea diversității speciilor, ci și în creșterea economică a regiunii Mării Adriatice și a Mării Ionice;

| 52. | invită Comisia să intensifice schimbul de bune practici, cum ar fi durabilitatea proiectelor desfășurate de grupurile de acțiune costieră. |
| --- | --- |

52.

invită Comisia să intensifice schimbul de bune practici, cum ar fi durabilitatea proiectelor desfășurate de grupurile de acțiune costieră.

Conectarea regiunii

| 53. | observă că mai buna conectare a rețelelor de transport și de energie dintre țările participante, precum și dintre acestea și ceilalți vecini ai lor, inclusiv transportul maritim, conexiunile intermodale cu hinterlandul și rețelele energetice sunt nevoi obligatorii pentru macroregiune și o precondiție pentru dezvoltarea sa economică și socială; subliniază lipsa legăturilor dintre cele două maluri ale Mării Adriatice și discrepanța dintre infrastructura rețelelor existentă în zona adriatico-ionică; |
| --- | --- |

53.

observă că mai buna conectare a rețelelor de transport și de energie dintre țările participante, precum și dintre acestea și ceilalți vecini ai lor, inclusiv transportul maritim, conexiunile intermodale cu hinterlandul și rețelele energetice sunt nevoi obligatorii pentru macroregiune și o precondiție pentru dezvoltarea sa economică și socială; subliniază lipsa legăturilor dintre cele două maluri ale Mării Adriatice și discrepanța dintre infrastructura rețelelor existentă în zona adriatico-ionică;

| 54. | solicită acordarea de stimulente pentru instituirea de legături sustenabile de transport care să reducă timpul de călătorie, costurile legate de transport și logistică și externalitățile; solicită lucrări strategice majore legate de schimburile dintre mare și uscat pentru a crea oportunități pentru transportul intermodal între țări, a contribui la coeziune, a mări rețeaua totală și a reduce congestionarea rutieră și, prin urmare, emisiile de CO2; atrage atenția asupra nevoii de a îmbunătăți dimensiunea maritimă și portuară a cabotajului, a autostrăzilor mării și a croazierelor între cele două maluri ale Mării Adriatice, atât pe rutele nord-sud, cât și pe rutele transversale est-vest; evidențiază necesitatea unei mai bune coordonări pentru a preveni blocajele din traficul maritim și a îmbunătăți gestiunea și controlul acestuia; |
| --- | --- |

54.

solicită acordarea de stimulente pentru instituirea de legături sustenabile de transport care să reducă timpul de călătorie, costurile legate de transport și logistică și externalitățile; solicită lucrări strategice majore legate de schimburile dintre mare și uscat pentru a crea oportunități pentru transportul intermodal între țări, a contribui la coeziune, a mări rețeaua totală și a reduce congestionarea rutieră și, prin urmare, emisiile de CO2; atrage atenția asupra nevoii de a îmbunătăți dimensiunea maritimă și portuară a cabotajului, a autostrăzilor mării și a croazierelor între cele două maluri ale Mării Adriatice, atât pe rutele nord-sud, cât și pe rutele transversale est-vest; evidențiază necesitatea unei mai bune coordonări pentru a preveni blocajele din traficul maritim și a îmbunătăți gestiunea și controlul acestuia;

| 55. | încurajează folosirea Regulamentului privind reducerea emisiilor provenite din transportul maritim (Regulamentul (UE) 2015/757) pentru inovare și pentru crearea unui transport maritim sustenabil în macroregiune, prin folosirea motoarelor și a combustibililor alternativi pentru propulsia navelor pentru a reduce emisiile de gaze cu efect de seră și pentru a îmbunătăți eficiența energetică în sectorul transportului; |
| --- | --- |

55.

încurajează folosirea Regulamentului privind reducerea emisiilor provenite din transportul maritim (Regulamentul (UE) 2015/757) pentru inovare și pentru crearea unui transport maritim sustenabil în macroregiune, prin folosirea motoarelor și a combustibililor alternativi pentru propulsia navelor pentru a reduce emisiile de gaze cu efect de seră și pentru a îmbunătăți eficiența energetică în sectorul transportului;

| 56. | subliniază că este important să realizeze legături între rutele de transport maritim și porturi și alte părți ale Europei și că este relevant să se realizeze interconectări cu coridoarele TEN-T; invită țările participante să își concentreze eforturile pe punerea în aplicare a unor proiecte care se încadrează în actuala rețea TEN-T și în alte intervenții pentru extinderea sa propusă la Europa de Sud-Est/coasta estică a Mării Adriatice, capabile să soluționeze decalajul de rețea existent în zona adriatico-ionică; invită țările implicate, prin urmare, să identifice proiecte prioritare de infrastructură cu valoare adăugată regională și europeană și sugerează să se acorde o atenție deosebită, printre altele, următoarelor aspecte:






  (i) | finalizarea coridorului baltico-adriatic, inclusiv extinderea întregului dorsal ionico-adriatic |
| --- | --- | --- |

56.

subliniază că este important să realizeze legături între rutele de transport maritim și porturi și alte părți ale Europei și că este relevant să se realizeze interconectări cu coridoarele TEN-T; invită țările participante să își concentreze eforturile pe punerea în aplicare a unor proiecte care se încadrează în actuala rețea TEN-T și în alte intervenții pentru extinderea sa propusă la Europa de Sud-Est/coasta estică a Mării Adriatice, capabile să soluționeze decalajul de rețea existent în zona adriatico-ionică; invită țările implicate, prin urmare, să identifice proiecte prioritare de infrastructură cu valoare adăugată regională și europeană și sugerează să se acorde o atenție deosebită, printre altele, următoarelor aspecte:

(i)

finalizarea coridorului baltico-adriatic, inclusiv extinderea întregului dorsal ionico-adriatic

| (ii) | extinderea nord-sud a coridorului scandinav-mediteranean, |
| --- | --- |

(ii)

extinderea nord-sud a coridorului scandinav-mediteranean,

| (iii) | înființarea unui coridor feroviar internațional Alpi-Balcanii de Vest pentru transportul de marfă, |
| --- | --- |

(iii)

înființarea unui coridor feroviar internațional Alpi-Balcanii de Vest pentru transportul de marfă,

| (iv) | o mai bună conexiune între Peninsula Iberică, Italia centrală și Balcanii de Vest, |
| --- | --- |

(iv)

o mai bună conexiune între Peninsula Iberică, Italia centrală și Balcanii de Vest,

| (v) | implementarea unei conexiuni rutiere în zona Balcanilor între sistemul portuar și țările situate în interior, precum și o interconexiune cu coridorul Rin-Dunăre, |
| --- | --- |

(v)

implementarea unei conexiuni rutiere în zona Balcanilor între sistemul portuar și țările situate în interior, precum și o interconexiune cu coridorul Rin-Dunăre,

| (vi) | îmbunătățirea instalațiilor portuare pentru conexiuni mai bune între cele două coaste ale Mării Adriatice și pregătirea unei strategii comune de către consiliile de administrație ale porturilor din zona de nord a Mării Adriatice pentru o aprovizionare mai cuprinzătoare a Europei Centrale cu mărfuri din import; |
| --- | --- |

(vi)

îmbunătățirea instalațiilor portuare pentru conexiuni mai bune între cele două coaste ale Mării Adriatice și pregătirea unei strategii comune de către consiliile de administrație ale porturilor din zona de nord a Mării Adriatice pentru o aprovizionare mai cuprinzătoare a Europei Centrale cu mărfuri din import;

| 57. | solicită optimizarea rețelei de infrastructură existente, cu un accent deosebit pe legăturile rutiere și feroviare existente în macroregiune, inclusiv pe legăturile „pe ultimul kilometru”; subliniază necesitatea de a se finaliza, cât mai curând posibil, autostrada Marea Adriatică – Marea Ionică, ceea ce va impulsiona dezvoltarea din punct de vedere economic și social a acestei macroregiuni; reamintește importanța noilor coridoare care integrează autostrăzi, căi ferate și alte infrastructuri pe ambele părți ale regiunii adriatico-ionice; evidențiază necesitatea unei mai bune coordonări pentru a preveni blocajele din traficul maritim și a îmbunătăți gestiunea și controlul acestuia; |
| --- | --- |

57.

solicită optimizarea rețelei de infrastructură existente, cu un accent deosebit pe legăturile rutiere și feroviare existente în macroregiune, inclusiv pe legăturile „pe ultimul kilometru”; subliniază necesitatea de a se finaliza, cât mai curând posibil, autostrada Marea Adriatică – Marea Ionică, ceea ce va impulsiona dezvoltarea din punct de vedere economic și social a acestei macroregiuni; reamintește importanța noilor coridoare care integrează autostrăzi, căi ferate și alte infrastructuri pe ambele părți ale regiunii adriatico-ionice; evidențiază necesitatea unei mai bune coordonări pentru a preveni blocajele din traficul maritim și a îmbunătăți gestiunea și controlul acestuia;

| 58. | solicită dezvoltarea unei infrastructuri feroviare de mare viteză care va interconecta macroregiunea și va permite o legătură mai bună cu Europa și în interiorul acesteia; subliniază importanța îmbunătățirii conectivității feroviare a regiunii adriatico-ionice, precum și a celei dintre coastele Mării Tireniene și coastele adriatico-ionice; |
| --- | --- |

58.

solicită dezvoltarea unei infrastructuri feroviare de mare viteză care va interconecta macroregiunea și va permite o legătură mai bună cu Europa și în interiorul acesteia; subliniază importanța îmbunătățirii conectivității feroviare a regiunii adriatico-ionice, precum și a celei dintre coastele Mării Tireniene și coastele adriatico-ionice;

| 59. | solicită țărilor participante să își îmbunătățească infrastructura de transport maritim, feroviar și aerian, să dezvolte autostrăzi maritime în această macroregiune, prin îmbinarea unor mijloace de transport intermodal, în special pentru realizarea legăturilor cu hinterlandul, și să îmbunătățească logistica de transport utilizând cât mai eficient cele mai noi tehnologii și asigurând în permanență un nivel ridicat de siguranță și durabilitate în ceea ce privește mediul; invită, de asemenea, țările participante să analizeze posibilitățile de a îmbunătăți conectivitatea cu instrumente de mobilitate electronică care ar putea facilita introducerea unui serviciu electronic internațional de achiziționare a biletelor; |
| --- | --- |

59.

solicită țărilor participante să își îmbunătățească infrastructura de transport maritim, feroviar și aerian, să dezvolte autostrăzi maritime în această macroregiune, prin îmbinarea unor mijloace de transport intermodal, în special pentru realizarea legăturilor cu hinterlandul, și să îmbunătățească logistica de transport utilizând cât mai eficient cele mai noi tehnologii și asigurând în permanență un nivel ridicat de siguranță și durabilitate în ceea ce privește mediul; invită, de asemenea, țările participante să analizeze posibilitățile de a îmbunătăți conectivitatea cu instrumente de mobilitate electronică care ar putea facilita introducerea unui serviciu electronic internațional de achiziționare a biletelor;

| 60. | subliniază faptul că nu există legături eficace cu insulele; îndeamnă Comisia și statele membre să înlesnească realizarea unor conexiuni mai bune prin analizarea de noi opțiuni coordonate și cu valoare adăugată, prin optimizarea utilizării rutelor de pasageri și de mărfuri și prin implicarea părților interesate private și publice, în vederea creșterii calității vieții, stopării depopulării și în vederea facilitării exploatării oportunităților socioeconomice în aceste regiuni; subliniază nevoia de a îmbunătăți infrastructura internă de comunicații și transport ale insulelor pentru o mobilitate interioară sustenabilă; subliniază de asemenea nevoia de a asigura programe adecvate de îngrijire medicală și educație pentru populațiile din insule de-a lungul întregului an; |
| --- | --- |

60.

subliniază faptul că nu există legături eficace cu insulele; îndeamnă Comisia și statele membre să înlesnească realizarea unor conexiuni mai bune prin analizarea de noi opțiuni coordonate și cu valoare adăugată, prin optimizarea utilizării rutelor de pasageri și de mărfuri și prin implicarea părților interesate private și publice, în vederea creșterii calității vieții, stopării depopulării și în vederea facilitării exploatării oportunităților socioeconomice în aceste regiuni; subliniază nevoia de a îmbunătăți infrastructura internă de comunicații și transport ale insulelor pentru o mobilitate interioară sustenabilă; subliniază de asemenea nevoia de a asigura programe adecvate de îngrijire medicală și educație pentru populațiile din insule de-a lungul întregului an;

| 61. | solicită realizarea unor proiecte majore menite să dezvolte conexiunile intermodale pe insule și, în special, un sprijin ferm pentru consolidarea aeroporturilor cu importanță strategică, atât în ceea ce privește infrastructura, cât și noi rute către alte zone din macroregiune; |
| --- | --- |

61.

solicită realizarea unor proiecte majore menite să dezvolte conexiunile intermodale pe insule și, în special, un sprijin ferm pentru consolidarea aeroporturilor cu importanță strategică, atât în ceea ce privește infrastructura, cât și noi rute către alte zone din macroregiune;

| 62. | îndeamnă țările participante să își continue eforturile de diversificare a surselor de aprovizionare cu energie, proces care nu numai că va îmbunătăți securitatea energetică a macroregiunii, ci va spori concurența și combate, de asemenea, sărăcia energetică, lucru ce va atrage avantaje importante în ceea ce privește dezvoltarea economică și socială a regiunii; subliniază necesitatea unor evaluări aprofundate ale impactului de mediu pe care îl au intervențiile în sectorul energiei; subliniază importanța planificării comune a investițiilor în construirea de terminale de gaz natural lichefiat (GNL) în rețelele de conducte de gaz care lipsesc în această macroregiune, contribuind astfel la realizarea unei independențe solide și a securității energetice; încurajează, în plus, măsurile de creștere a eficienței energetice și a utilizării eficiente a resurselor contribuind astfel și la competitivitate; |
| --- | --- |

62.

îndeamnă țările participante să își continue eforturile de diversificare a surselor de aprovizionare cu energie, proces care nu numai că va îmbunătăți securitatea energetică a macroregiunii, ci va spori concurența și combate, de asemenea, sărăcia energetică, lucru ce va atrage avantaje importante în ceea ce privește dezvoltarea economică și socială a regiunii; subliniază necesitatea unor evaluări aprofundate ale impactului de mediu pe care îl au intervențiile în sectorul energiei; subliniază importanța planificării comune a investițiilor în construirea de terminale de gaz natural lichefiat (GNL) în rețelele de conducte de gaz care lipsesc în această macroregiune, contribuind astfel la realizarea unei independențe solide și a securității energetice; încurajează, în plus, măsurile de creștere a eficienței energetice și a utilizării eficiente a resurselor contribuind astfel și la competitivitate;

| 63. | încurajează dezvoltarea unei infrastructuri energetice capabile să reducă amprenta de carbon, să intensifice eficiența energetică și să garanteze securitatea energetică a macroregiunii și a regiunilor din jurul ei; evidențiază de asemenea importanța dezvoltării și promovării conceptului de orașe inteligente pentru a oferi o valoare adăugată la actuala infrastructură energetică globală din macroregiune; |
| --- | --- |

63.

încurajează dezvoltarea unei infrastructuri energetice capabile să reducă amprenta de carbon, să intensifice eficiența energetică și să garanteze securitatea energetică a macroregiunii și a regiunilor din jurul ei; evidențiază de asemenea importanța dezvoltării și promovării conceptului de orașe inteligente pentru a oferi o valoare adăugată la actuala infrastructură energetică globală din macroregiune;

| 64. | recunoaște potențialul mare al surselor de energie regenerabilă din macroregiune, insuficient folosite în prezent; solicită ca, în cadrul actualului mix energetic, să se exploateze sursele regenerabile de energie disponibile, cum ar fi energia solară, energia eoliană, energia mareelor și energia valurilor (dacă este fezabil din punct de vedere tehnic); subliniază sustenabilitatea și competitivitatea unor hidrocentrale care ar putea fi construite în toate țările participante; invită țările participante să contribuie la crearea unei piețe funcționale și interconectate a energiei electrice și a gazelor în macroregiune care va asigura accesul egal la energie electrică ieftină și accesibilă ca preț; subliniază că este important să se consolideze interconexiunile energetice transfrontaliere pentru a sprijini investițiile în sectorul energetic ca o precondiție cheie pentru integrarea în rețeaua energetică a UE, precum și să se elimine barierele din calea investițiilor transfrontaliere în sectorul energetic; |
| --- | --- |

64.

recunoaște potențialul mare al surselor de energie regenerabilă din macroregiune, insuficient folosite în prezent; solicită ca, în cadrul actualului mix energetic, să se exploateze sursele regenerabile de energie disponibile, cum ar fi energia solară, energia eoliană, energia mareelor și energia valurilor (dacă este fezabil din punct de vedere tehnic); subliniază sustenabilitatea și competitivitatea unor hidrocentrale care ar putea fi construite în toate țările participante; invită țările participante să contribuie la crearea unei piețe funcționale și interconectate a energiei electrice și a gazelor în macroregiune care va asigura accesul egal la energie electrică ieftină și accesibilă ca preț; subliniază că este important să se consolideze interconexiunile energetice transfrontaliere pentru a sprijini investițiile în sectorul energetic ca o precondiție cheie pentru integrarea în rețeaua energetică a UE, precum și să se elimine barierele din calea investițiilor transfrontaliere în sectorul energetic;

| 65. | sprijină planificarea comună și investițiile în infrastructura energetică, atât pentru producerea, cât și pentru și transportul de energie electrică și gaze naturale în macroregiune, care să fie aliniate la rețeaua TEN-E și prin care să fie puse în aplicare proiectele concrete menționate în lista proiectelor de interes pentru Comunitatea Energiei (PICE); |
| --- | --- |

65.

sprijină planificarea comună și investițiile în infrastructura energetică, atât pentru producerea, cât și pentru și transportul de energie electrică și gaze naturale în macroregiune, care să fie aliniate la rețeaua TEN-E și prin care să fie puse în aplicare proiectele concrete menționate în lista proiectelor de interes pentru Comunitatea Energiei (PICE);

| 66. | își exprimă preocuparea cu privire la noul impuls dat explorării și exploatării petrolului și gazelor offshore și pe uscat, fapt care ar expune macroregiunea la riscul de dezastre cu consecințe grave pentru mediu, economie, inclusiv pentru sectorul pescuitului și pentru sănătatea publică; subliniază că orice astfel de activitate trebuie să respecte normele și orientările Uniunii în materie de climă și surse regenerabile de energie; atrage atenția că Marea Adriatică este o mare închisă, puțin adâncă, fără capacitatea de a dispersa poluanții, cu un comerț turistic înfloritor pe ambele maluri și că creșterea macroregiunii ar trebui să fie legată în primul rând de turism și de activitățile economice legate de caracteristicile sale de mediu specifice, precum și de ecosistemele sale; subliniază necesitatea implementării sistematice a legislației UE și a convențiilor internaționale privind sustenabilitatea ecologică și siguranța activităților maritime; solicită aplicarea integrală a Directivei-cadru privind strategia pentru mediul marin (2008/56/CE) și a Directivei privind siguranța operațiunilor petroliere și gaziere offshore (2013/30/UE); |
| --- | --- |

66.

își exprimă preocuparea cu privire la noul impuls dat explorării și exploatării petrolului și gazelor offshore și pe uscat, fapt care ar expune macroregiunea la riscul de dezastre cu consecințe grave pentru mediu, economie, inclusiv pentru sectorul pescuitului și pentru sănătatea publică; subliniază că orice astfel de activitate trebuie să respecte normele și orientările Uniunii în materie de climă și surse regenerabile de energie; atrage atenția că Marea Adriatică este o mare închisă, puțin adâncă, fără capacitatea de a dispersa poluanții, cu un comerț turistic înfloritor pe ambele maluri și că creșterea macroregiunii ar trebui să fie legată în primul rând de turism și de activitățile economice legate de caracteristicile sale de mediu specifice, precum și de ecosistemele sale; subliniază necesitatea implementării sistematice a legislației UE și a convențiilor internaționale privind sustenabilitatea ecologică și siguranța activităților maritime; solicită aplicarea integrală a Directivei-cadru privind strategia pentru mediul marin (2008/56/CE) și a Directivei privind siguranța operațiunilor petroliere și gaziere offshore (2013/30/UE);

| 67. | solicită elaborarea de standarde europene comune pentru siguranța transportului în macroregiunea adriatico-ionică; |
| --- | --- |

67.

solicită elaborarea de standarde europene comune pentru siguranța transportului în macroregiunea adriatico-ionică;

| 68. | subliniază nevoia de a promova serviciile aeriene transfrontaliere prin punerea în aplicare de proiecte comune menite să asigure și să consolideze legăturile din interiorul macroregiunii; |
| --- | --- |

68.

subliniază nevoia de a promova serviciile aeriene transfrontaliere prin punerea în aplicare de proiecte comune menite să asigure și să consolideze legăturile din interiorul macroregiunii;

Calitatea mediului

| 69. | amintește bogăția ecosistemelor marine, costiere și terestre din țările participante; observă faptul că Marea Adriatică găzduiește aproape jumătate (49 %) din toate speciile marine înregistrate din Marea Mediterană și este cea mai neobișnuită subregiune din Marea Mediterană datorită apei de mică adâncime, fluxurilor limitate și unei influențe puternice a râurilor; solicită să se întreprindă eforturi comune astfel încât să fie luate toate măsurile posibile, cum ar fi utilizarea de carburanți nepoluanți pentru transportul maritim și pentru logistică, cu scopul de a se conserva biodiversitatea mediului marin și a habitatelor terestre transnaționale, precum și pentru a se preveni și diminua poluarea mării și a alte amenințări la adresa biodiversității costiere și marine; subliniază că este important să fie protejate speciile marine și terestre pe cale de dispariție, precum foca-călugăr, proteul, râsul, vulturul sur și altele și invită țările participante să pună în aplicare măsuri proporționale pentru a îndeplini acest obiectiv; |
| --- | --- |

69.

amintește bogăția ecosistemelor marine, costiere și terestre din țările participante; observă faptul că Marea Adriatică găzduiește aproape jumătate (49 %) din toate speciile marine înregistrate din Marea Mediterană și este cea mai neobișnuită subregiune din Marea Mediterană datorită apei de mică adâncime, fluxurilor limitate și unei influențe puternice a râurilor; solicită să se întreprindă eforturi comune astfel încât să fie luate toate măsurile posibile, cum ar fi utilizarea de carburanți nepoluanți pentru transportul maritim și pentru logistică, cu scopul de a se conserva biodiversitatea mediului marin și a habitatelor terestre transnaționale, precum și pentru a se preveni și diminua poluarea mării și a alte amenințări la adresa biodiversității costiere și marine; subliniază că este important să fie protejate speciile marine și terestre pe cale de dispariție, precum foca-călugăr, proteul, râsul, vulturul sur și altele și invită țările participante să pună în aplicare măsuri proporționale pentru a îndeplini acest obiectiv;

| 70. | solicită realizarea unui schimb de bune practici între țările participante în ceea ce privește gestionarea patrimoniului natural și cultural, inclusiv a zonelor din cadrul rețelei Natura 2000 și a siturilor care fac parte din patrimoniul UNESCO, cu intenția de a crea atracții turistice durabile; |
| --- | --- |

70.

solicită realizarea unui schimb de bune practici între țările participante în ceea ce privește gestionarea patrimoniului natural și cultural, inclusiv a zonelor din cadrul rețelei Natura 2000 și a siturilor care fac parte din patrimoniul UNESCO, cu intenția de a crea atracții turistice durabile;

| 71. | îndeamnă toate țările participante să își unească forțele pentru a pune în aplicare amenajarea spațiului maritim, în conformitate cu Directiva 2014/89/UE de stabilire a unui cadru pentru amenajarea spațiului maritim, și managementul integrat al zonelor costiere, în care să fie implicate diferite părți interesate (autorități naționale, regionale și locale, populația locală, comunitatea cercetătorilor, ONG-uri etc.); consideră că guvernanța comună adecvată a spațiului maritim asigură un cadru important pentru utilizarea durabilă și transparentă a resurselor marine și maritime; |
| --- | --- |

71.

îndeamnă toate țările participante să își unească forțele pentru a pune în aplicare amenajarea spațiului maritim, în conformitate cu Directiva 2014/89/UE de stabilire a unui cadru pentru amenajarea spațiului maritim, și managementul integrat al zonelor costiere, în care să fie implicate diferite părți interesate (autorități naționale, regionale și locale, populația locală, comunitatea cercetătorilor, ONG-uri etc.); consideră că guvernanța comună adecvată a spațiului maritim asigură un cadru important pentru utilizarea durabilă și transparentă a resurselor marine și maritime;

| 72. | evidențiază importanța protejării și conservării râurilor și lacurilor din bazinul adriatico-ionic; |
| --- | --- |

72.

evidențiază importanța protejării și conservării râurilor și lacurilor din bazinul adriatico-ionic;

| 73. | atrage atenția asupra necesității de a se aborda în mod responsabil poluarea istorică și transfrontalieră și de a se curăța locurile afectate de contaminarea industrială a solului, apei și aerului, precum și, după caz, de poluarea rezultată în urma conflictelor militare; sprijină toate măsurile active pentru a se reduce poluarea cu arme chimice și convenționale a mării; sprijină reducerea deșeurilor marine, în vederea eliminării acestora, în conformitate cu Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin”, în special în ceea ce privește poluarea provocată de deșeuri în insulele din Marea Adriatică; |
| --- | --- |

73.

atrage atenția asupra necesității de a se aborda în mod responsabil poluarea istorică și transfrontalieră și de a se curăța locurile afectate de contaminarea industrială a solului, apei și aerului, precum și, după caz, de poluarea rezultată în urma conflictelor militare; sprijină toate măsurile active pentru a se reduce poluarea cu arme chimice și convenționale a mării; sprijină reducerea deșeurilor marine, în vederea eliminării acestora, în conformitate cu Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin”, în special în ceea ce privește poluarea provocată de deșeuri în insulele din Marea Adriatică;

| 74. | își exprimă îngrijorarea cu privire la daunele cauzate de deșeurile din plastic aflate în mare; invită Comisia să susțină inițiativele care urmăresc colectarea și reciclarea acestor deșeuri; subliniază că este important ca pescarii să fie implicați în acest proces; |
| --- | --- |

74.

își exprimă îngrijorarea cu privire la daunele cauzate de deșeurile din plastic aflate în mare; invită Comisia să susțină inițiativele care urmăresc colectarea și reciclarea acestor deșeuri; subliniază că este important ca pescarii să fie implicați în acest proces;

| 75. | invită țările să elaboreze și să pună în aplicare planuri globale pentru reutilizarea siturilor industriale și militare scoase din uz; subliniază faptul că, pe lângă că prezintă un pericol pentru mediu, aceste situri oferă și un potențial economic semnificativ care nu este exploatat; |
| --- | --- |

75.

invită țările să elaboreze și să pună în aplicare planuri globale pentru reutilizarea siturilor industriale și militare scoase din uz; subliniază faptul că, pe lângă că prezintă un pericol pentru mediu, aceste situri oferă și un potențial economic semnificativ care nu este exploatat;

| 76. | solicită să se încurajeze transferarea activităților industriale din centrele urbane și zonele costiere cu scopul de a îmbunătăți calitatea vieții; |
| --- | --- |

76.

solicită să se încurajeze transferarea activităților industriale din centrele urbane și zonele costiere cu scopul de a îmbunătăți calitatea vieții;

| 77. | insistă asupra ideii că trebuie folosite toate instrumentele existente în punerea în aplicare a celor mai bune soluții de gestionare a deșeurilor și de tratare a apelor reziduale din această regiune, în conformitate cu Directiva 91/271/CEE din 21 mai 1991 privind tratarea apelor urbane reziduale; |
| --- | --- |

77.

insistă asupra ideii că trebuie folosite toate instrumentele existente în punerea în aplicare a celor mai bune soluții de gestionare a deșeurilor și de tratare a apelor reziduale din această regiune, în conformitate cu Directiva 91/271/CEE din 21 mai 1991 privind tratarea apelor urbane reziduale;

| 78. | atrage atenția asupra diferitelor dezastre naturale și provocate de om care au lovit regiunea în ultimii ani; atrage atenția asupra problemei defrișării și a altor riscuri legate de schimbările climatice; subliniază că, în vederea punerii în aplicare a planului de acțiune și a priorităților aferente fiecărui pilon, este necesar să se aplice pe deplin principiile orizontale pentru gestionarea riscurilor de catastrofe naturale și pentru adaptare la schimbările climatice; încurajează cooperarea dintre institutele hidrometeorologice ale statelor în ceea ce privește fenomenele meteorologice extreme, consecințele schimbărilor climatice și gestionarea riscului de catastrofe; recunoaște că apa, agricultura și turismul sunt sectoarele cele mai vulnerabile la schimbările climatice, prin urmare, încurajează cooperarea dintre autoritățile naționale pentru stabilirea unui cadru și a unui mecanism de sprijin pentru aplicarea măsurilor de adaptare și atenuare; |
| --- | --- |

78.

atrage atenția asupra diferitelor dezastre naturale și provocate de om care au lovit regiunea în ultimii ani; atrage atenția asupra problemei defrișării și a altor riscuri legate de schimbările climatice; subliniază că, în vederea punerii în aplicare a planului de acțiune și a priorităților aferente fiecărui pilon, este necesar să se aplice pe deplin principiile orizontale pentru gestionarea riscurilor de catastrofe naturale și pentru adaptare la schimbările climatice; încurajează cooperarea dintre institutele hidrometeorologice ale statelor în ceea ce privește fenomenele meteorologice extreme, consecințele schimbărilor climatice și gestionarea riscului de catastrofe; recunoaște că apa, agricultura și turismul sunt sectoarele cele mai vulnerabile la schimbările climatice, prin urmare, încurajează cooperarea dintre autoritățile naționale pentru stabilirea unui cadru și a unui mecanism de sprijin pentru aplicarea măsurilor de adaptare și atenuare;

| 79. | subliniază că este necesar să se reducă emisiile de gaze cu efect de seră, în special în sectorul transportului maritim; |
| --- | --- |

79.

subliniază că este necesar să se reducă emisiile de gaze cu efect de seră, în special în sectorul transportului maritim;

| 80. | subliniază faptul că există o problemă legată de diferențele de natură geografică și sezonieră în ceea ce privește accesul la rezervele de apă, existând un deficit important de apă în insule și în zona de coastă în timpul verii, atunci când necesarul de apă devine mult mai mare din cauza sosirii unui număr mare de turiști; |
| --- | --- |

80.

subliniază faptul că există o problemă legată de diferențele de natură geografică și sezonieră în ceea ce privește accesul la rezervele de apă, existând un deficit important de apă în insule și în zona de coastă în timpul verii, atunci când necesarul de apă devine mult mai mare din cauza sosirii unui număr mare de turiști;

| 81. | solicită să fie înființat un centru regional de pregătire pentru dezastre concomitent cu elaborarea unui un plan comun de urgență în cazul deversărilor de petrol și al incidentelor de poluare la scară largă, în scopul de a se crea un sistem de avertizare timpurie și de a se preveni astfel dezastrele naturale și cele provocate de activitățile industriale, de transport și de alt tip, cum ar fi inundațiile, incendiile și activitățile de exploatare din Marea Adriatică; subliniază faptul că acest centru ar trebui să fie legat în mod direct de mecanismul de protecție civilă al UE; subliniază că este important să se conserve ecosistemul și biodiversitatea acestei regiuni printr-o mai bună înțelegere și prin realizarea unor schimburi de bune practici; |
| --- | --- |

81.

solicită să fie înființat un centru regional de pregătire pentru dezastre concomitent cu elaborarea unui un plan comun de urgență în cazul deversărilor de petrol și al incidentelor de poluare la scară largă, în scopul de a se crea un sistem de avertizare timpurie și de a se preveni astfel dezastrele naturale și cele provocate de activitățile industriale, de transport și de alt tip, cum ar fi inundațiile, incendiile și activitățile de exploatare din Marea Adriatică; subliniază faptul că acest centru ar trebui să fie legat în mod direct de mecanismul de protecție civilă al UE; subliniază că este important să se conserve ecosistemul și biodiversitatea acestei regiuni printr-o mai bună înțelegere și prin realizarea unor schimburi de bune practici;

| 82. | invită țările terțe să accelereze punerea în aplicare a acquis-ului sectorial (precum Directiva-cadru privind apa) ca un exercițiu al viitoarei lor aderări la UE; |
| --- | --- |

82.

invită țările terțe să accelereze punerea în aplicare a acquis-ului sectorial (precum Directiva-cadru privind apa) ca un exercițiu al viitoarei lor aderări la UE;

| 83. | îndeamnă statele membre să consulte autoritățile competente ale țărilor învecinate și comunitățile locale din macroregiune, în special cu privire la activitățile economice supuse evaluărilor impactului asupra mediului în conformitate cu Directiva (UE) nr. 2014/52/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 aprilie 2014 de modificare a Directivei 2011/92/UE privind evaluarea efectelor anumitor proiecte publice și private asupra mediului; |
| --- | --- |

83.

îndeamnă statele membre să consulte autoritățile competente ale țărilor învecinate și comunitățile locale din macroregiune, în special cu privire la activitățile economice supuse evaluărilor impactului asupra mediului în conformitate cu Directiva (UE) nr. 2014/52/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 aprilie 2014 de modificare a Directivei 2011/92/UE privind evaluarea efectelor anumitor proiecte publice și private asupra mediului;

Un turism durabil și competitiv

| 84. | subliniază importanța fundamentală a turismului pentru economia europeană și pentru dezvoltarea coeziunii sociale în UE, în special în cazul țărilor mediteraneene și al întregii regiuni; subliniază că este necesar să se elaboreze noi moduri de abordare care să contribuie la depășirea caracterului sezonier şi care să fie coerente cu impactul turismului asupra mediului și cu durabilitatea acestuia; solicită mai mult sprijin pentru finanțarea proiectelor în domeniul turismului, din ESI și din alte surse; |
| --- | --- |

84.

subliniază importanța fundamentală a turismului pentru economia europeană și pentru dezvoltarea coeziunii sociale în UE, în special în cazul țărilor mediteraneene și al întregii regiuni; subliniază că este necesar să se elaboreze noi moduri de abordare care să contribuie la depășirea caracterului sezonier şi care să fie coerente cu impactul turismului asupra mediului și cu durabilitatea acestuia; solicită mai mult sprijin pentru finanțarea proiectelor în domeniul turismului, din ESI și din alte surse;

| 85. | îndeamnă să se îmbunătățească urgent legăturile rutiere transfrontaliere pentru a se mări competitivitatea turismului, având în vedere că slaba conectare provoacă blocaje în trafic și întârzieri mari; subliniază că este necesar să se îmbunătățească, în scopuri turistice, infrastructura aeriană existentă și legătura maritimă dintre cele două maluri ale Mării Adriatice; |
| --- | --- |

85.

îndeamnă să se îmbunătățească urgent legăturile rutiere transfrontaliere pentru a se mări competitivitatea turismului, având în vedere că slaba conectare provoacă blocaje în trafic și întârzieri mari; subliniază că este necesar să se îmbunătățească, în scopuri turistice, infrastructura aeriană existentă și legătura maritimă dintre cele două maluri ale Mării Adriatice;

| 86. | subliniază că este necesar să se încurajeze utilizarea aeroporturilor existente în macroregiune pentru a evita concentrarea excesivă a pasagerilor în doar câteva noduri aeroportuare și să se promoveze fluxuri turistice durabile și mai echilibrate în diferite locuri; |
| --- | --- |

86.

subliniază că este necesar să se încurajeze utilizarea aeroporturilor existente în macroregiune pentru a evita concentrarea excesivă a pasagerilor în doar câteva noduri aeroportuare și să se promoveze fluxuri turistice durabile și mai echilibrate în diferite locuri;

| 87. | recunoaște bogatul patrimoniu cultural și natural al regiunii (inclusiv activitățile culturale precum cinematografia, teatrul și muzica) ca fiind un avantaj important pe care se bazează sectorul turismului; evidențiază numărul mare de situri protejate care fac parte din patrimoniul UNESCO și de zone protejate din cadrul Natura 2000 existente în toate țările participante; consideră că, în ciuda contribuției semnificative a acestui sector la economie, potențialul turistic nu este exploatat pe deplin, în special din cauza dependenței puternice de caracterul sezonier și a lacunelor în materie de inovare, durabilitate, infrastructură de transport, calitate a ofertei turistice, competențe ale părților interesate participante și gestionare responsabilă a turismului; în acest context, solicită țărilor participante să adopte politici menite să asigure o ofertă adecvată de legături și unități turistice, deopotrivă în timpul sezonului estival și în afara acestuia, astfel încât să se diversifice fluxurile turistice și să se asigure o prezență constantă a turiștilor în toate sezoanele; subliniază că este important să se îmbine turismul cu patrimoniul natural, cultural și artistic; |
| --- | --- |

87.

recunoaște bogatul patrimoniu cultural și natural al regiunii (inclusiv activitățile culturale precum cinematografia, teatrul și muzica) ca fiind un avantaj important pe care se bazează sectorul turismului; evidențiază numărul mare de situri protejate care fac parte din patrimoniul UNESCO și de zone protejate din cadrul Natura 2000 existente în toate țările participante; consideră că, în ciuda contribuției semnificative a acestui sector la economie, potențialul turistic nu este exploatat pe deplin, în special din cauza dependenței puternice de caracterul sezonier și a lacunelor în materie de inovare, durabilitate, infrastructură de transport, calitate a ofertei turistice, competențe ale părților interesate participante și gestionare responsabilă a turismului; în acest context, solicită țărilor participante să adopte politici menite să asigure o ofertă adecvată de legături și unități turistice, deopotrivă în timpul sezonului estival și în afara acestuia, astfel încât să se diversifice fluxurile turistice și să se asigure o prezență constantă a turiștilor în toate sezoanele; subliniază că este important să se îmbine turismul cu patrimoniul natural, cultural și artistic;

| 88. | încurajează statele membre să promoveze soluții de mobilitate durabile în sectorul turismului, îmbunătățind astfel calitatea serviciilor turistice și mărind varietatea lor; |
| --- | --- |

88.

încurajează statele membre să promoveze soluții de mobilitate durabile în sectorul turismului, îmbunătățind astfel calitatea serviciilor turistice și mărind varietatea lor;

| 89. | recunoaște importanța parcurilor naturale și naționale și a zonelor protejate, în calitate de baze ale educației viitoare a cetățenilor în problemele privind protejarea mediului și combaterea schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

89.

recunoaște importanța parcurilor naturale și naționale și a zonelor protejate, în calitate de baze ale educației viitoare a cetățenilor în problemele privind protejarea mediului și combaterea schimbărilor climatice;

| 90. | accentuează faptul că, pentru o mai bună dezvoltare a turismului în această regiune, este esențială cooperarea dintre țări; încurajează elaborarea unor strategii turistice pentru Marea Adriatică și Marea Ionică care să se întemeieze pe principiul durabilității și să le permită țărilor să beneficieze de sinergii și să încerce să soluționeze provocările comune la nivel macroregional; consideră că este necesară cooperarea pentru punerea în valoare a destinațiilor din regiunea adriatico-ionică; |
| --- | --- |

90.

accentuează faptul că, pentru o mai bună dezvoltare a turismului în această regiune, este esențială cooperarea dintre țări; încurajează elaborarea unor strategii turistice pentru Marea Adriatică și Marea Ionică care să se întemeieze pe principiul durabilității și să le permită țărilor să beneficieze de sinergii și să încerce să soluționeze provocările comune la nivel macroregional; consideră că este necesară cooperarea pentru punerea în valoare a destinațiilor din regiunea adriatico-ionică;

| 91. | îndeamnă Comisia Europeană, țările participante și autoritățile locale și regionale să ia măsuri care să stimuleze părțile interesante să îmbunătățească infrastructura turistică; |
| --- | --- |

91.

îndeamnă Comisia Europeană, țările participante și autoritățile locale și regionale să ia măsuri care să stimuleze părțile interesante să îmbunătățească infrastructura turistică;

| 92. | subliniază că este important să fie sprijinite activitățile culturale și creative și, în special, dezvoltarea și integrarea de activități antreprenoriale în domeniul muzicii, al teatrului, al dansului și al filmului; solicită organizarea de festivaluri, convenții și evenimente culturale care să promoveze integrarea; |
| --- | --- |

92.

subliniază că este important să fie sprijinite activitățile culturale și creative și, în special, dezvoltarea și integrarea de activități antreprenoriale în domeniul muzicii, al teatrului, al dansului și al filmului; solicită organizarea de festivaluri, convenții și evenimente culturale care să promoveze integrarea;

| 93. | atrage atenția asupra faptului că este necesar să se acorde un acces mai ușor la sprijin și finanțare IMM-urilor, întrucât acestea sunt esențiale pentru sectorul turismului; încurajează părțile interesate din regiune să participe la Rețeaua întreprinderilor europene pentru a face schimb de experiență, pentru a colabora în rețea și pentru a găsi parteneri transfrontalieri; |
| --- | --- |

93.

atrage atenția asupra faptului că este necesar să se acorde un acces mai ușor la sprijin și finanțare IMM-urilor, întrucât acestea sunt esențiale pentru sectorul turismului; încurajează părțile interesate din regiune să participe la Rețeaua întreprinderilor europene pentru a face schimb de experiență, pentru a colabora în rețea și pentru a găsi parteneri transfrontalieri;

| 94. | subliniază importanța proiectelor în domeniul specializării inteligente și al comunităților inteligente care presupun exploatarea platformelor de inovare existente, cum ar fi crearea unei zone de creativitate adriatico-ionice; |
| --- | --- |

94.

subliniază importanța proiectelor în domeniul specializării inteligente și al comunităților inteligente care presupun exploatarea platformelor de inovare existente, cum ar fi crearea unei zone de creativitate adriatico-ionice;

| 95. | sprijină elaborarea unei oferte turistice diversificate, care să includă parcuri și itinerarii turistice tematice, precum și activități de turism cultural, rural, medical, nautic, eno-gastronomic, turism pentru conferințe și turism sportiv, inclusiv ciclism, golf, scufundări, drumeții, schi, alpinism și sporturi în aer liber, pentru a promova turismul pe durata întregului an și a crește competitivitatea destinațiilor turistice pe baza principiilor durabilității; sprijină dezvoltarea turismului rural pentru a reduce presiunea asupra centrelor turistice importante și a zonelor de coastă înguste și pentru a contribui la depășirea caracterului sezonier; sprijină extinderea activităților turistice către hinterland prin crearea de produse turistice integrate care să includă principalele atracții ale macroregiunii și ale capitalelor acesteia; |
| --- | --- |

95.

sprijină elaborarea unei oferte turistice diversificate, care să includă parcuri și itinerarii turistice tematice, precum și activități de turism cultural, rural, medical, nautic, eno-gastronomic, turism pentru conferințe și turism sportiv, inclusiv ciclism, golf, scufundări, drumeții, schi, alpinism și sporturi în aer liber, pentru a promova turismul pe durata întregului an și a crește competitivitatea destinațiilor turistice pe baza principiilor durabilității; sprijină dezvoltarea turismului rural pentru a reduce presiunea asupra centrelor turistice importante și a zonelor de coastă înguste și pentru a contribui la depășirea caracterului sezonier; sprijină extinderea activităților turistice către hinterland prin crearea de produse turistice integrate care să includă principalele atracții ale macroregiunii și ale capitalelor acesteia;

| 96. | subliniază că este important să existe coerență între gestionarea turismului și infrastructura turistică și că este necesar să se îmbunătățească calitatea și diversitatea serviciilor și oportunităților, ținând cont de specificul regiunii; insistă totodată asupra importanței promovării și păstrării tradițiilor locale și regionale; |
| --- | --- |

96.

subliniază că este important să existe coerență între gestionarea turismului și infrastructura turistică și că este necesar să se îmbunătățească calitatea și diversitatea serviciilor și oportunităților, ținând cont de specificul regiunii; insistă totodată asupra importanței promovării și păstrării tradițiilor locale și regionale;

| 97. | subliniază că este important să se examineze itinerarii și modele de afaceri alternative, prin îmbunătățirea legăturii dintre pachetele de croazieră și comunitățile și produsele locale, fapt ce ar permite ca aglomerările nedurabile să fie soluționate într-un mod mai eficace, iar întregul potențial să fie mai bine exploatat, cu mai multe beneficii economice de durată pentru economiile locale; recunoaște că este important să se dezvolte itinerariile turistice regionale și să se creeze imagini de marcă pentru acestea, prin cartografierea și promovarea în continuare a itinerariilor existente; |
| --- | --- |

97.

subliniază că este important să se examineze itinerarii și modele de afaceri alternative, prin îmbunătățirea legăturii dintre pachetele de croazieră și comunitățile și produsele locale, fapt ce ar permite ca aglomerările nedurabile să fie soluționate într-un mod mai eficace, iar întregul potențial să fie mai bine exploatat, cu mai multe beneficii economice de durată pentru economiile locale; recunoaște că este important să se dezvolte itinerariile turistice regionale și să se creeze imagini de marcă pentru acestea, prin cartografierea și promovarea în continuare a itinerariilor existente;

| 98. | pledează pentru valorificarea în scopuri turistice a celor mai reprezentative atuuri ale regiunii și pentru elaborarea de programe promoționale și de marketing; |
| --- | --- |

98.

pledează pentru valorificarea în scopuri turistice a celor mai reprezentative atuuri ale regiunii și pentru elaborarea de programe promoționale și de marketing;

| 99. | subliniază că este necesar un transport intermodal real, caracterizat printr-o rețea integrată de servicii și zone de schimb, cu scopul de a dezvolta ecoturismul de calitate; |
| --- | --- |

99.

subliniază că este necesar un transport intermodal real, caracterizat printr-o rețea integrată de servicii și zone de schimb, cu scopul de a dezvolta ecoturismul de calitate;

| 100. | solicită redactarea unei carte adriatico-ionice care să conțină criterii, principii și orientări necesare pentru promovarea turismului durabil prin punerea în aplicare a sistemului european al indicatorilor turistici (European Tourism Indicator System – ETIS) pentru evaluarea destinațiilor turistice, cu scopul de a îmbunătăți dezvoltarea durabilă a acestora; |
| --- | --- |

100.

solicită redactarea unei carte adriatico-ionice care să conțină criterii, principii și orientări necesare pentru promovarea turismului durabil prin punerea în aplicare a sistemului european al indicatorilor turistici (European Tourism Indicator System – ETIS) pentru evaluarea destinațiilor turistice, cu scopul de a îmbunătăți dezvoltarea durabilă a acestora;

o

o o

| 101. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor participante la EUSAIR (Croația, Grecia, Italia, Slovenia, Albania, Bosnia și Herțegovina, Muntenegru și Serbia). |
| --- | --- |

101.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor participante la EUSAIR (Croația, Grecia, Italia, Slovenia, Albania, Bosnia și Herțegovina, Muntenegru și Serbia).

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 320.

(2)  JO L 347, 20.12.2013, p. 259.

(3)  JO C 349 E, 29.11.2013, p. 1.

---

| 20.10.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 355/37 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 355/37

---

P8_TA(2015)0384

Politica de coeziune și revizuirea Strategiei Europa 2020

Rezoluţia Parlamentului European din 28 octombrie 2015 referitoare la politica de coeziune și revizuirea Strategiei Europa 2020 (2014/2246(INI))

(2017/C 355/05)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 4, articolul 162 și articolele 174-178, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 4, articolul 162 și articolele 174-178,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (denumit în continuare „Regulamentul privind dispozițiile comune”) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (denumit în continuare „Regulamentul privind dispozițiile comune”) (1),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1301/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de dezvoltare regională și dispozițiile specifice aplicabile obiectivului referitor la investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1301/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de dezvoltare regională și dispozițiile specifice aplicabile obiectivului referitor la investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006 (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1304/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul social european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1081/2006 al Consiliului (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1304/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul social european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1081/2006 al Consiliului (3),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1299/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind dispoziții specifice pentru sprijinul din partea Fondului european de dezvoltare regională pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1299/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind dispoziții specifice pentru sprijinul din partea Fondului european de dezvoltare regională pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (4),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1302/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1082/2006 privind o grupare europeană de cooperare teritorială (GECT) în ceea ce privește clarificarea, simplificarea și îmbunătățirea constituirii și funcționării unor astfel de grupări (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1302/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1082/2006 privind o grupare europeană de cooperare teritorială (GECT) în ceea ce privește clarificarea, simplificarea și îmbunătățirea constituirii și funcționării unor astfel de grupări (5),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1300/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1084/2006 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1300/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1084/2006 (6),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (7),

| — | având în vedere cel de al șaselea raport al Comisiei privind coeziunea economică, socială și teritorială din 23 iulie 2014, intitulat „Investiții pentru locuri de muncă și creștere: promovarea dezvoltării și a bunei guvernanțe în regiunile și orașele UE” (în continuare, „al șaselea raport privind coeziunea”), |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de al șaselea raport al Comisiei privind coeziunea economică, socială și teritorială din 23 iulie 2014, intitulat „Investiții pentru locuri de muncă și creștere: promovarea dezvoltării și a bunei guvernanțe în regiunile și orașele UE” (în continuare, „al șaselea raport privind coeziunea”),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (8),

| — | având în vedere al optulea raport intermediar din 26 iunie 2013 privind coeziunea economică, socială și teritorială intitulat „Dimensiunea regională și urbană a crizei”, |
| --- | --- |

—

având în vedere al optulea raport intermediar din 26 iunie 2013 privind coeziunea economică, socială și teritorială intitulat „Dimensiunea regională și urbană a crizei”,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 ianuarie 2014 referitoare la tema „specializarea inteligentă: crearea unei rețele a centrelor de excelență pentru o politică de coeziune eficientă” (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 ianuarie 2014 referitoare la tema „specializarea inteligentă: crearea unei rețele a centrelor de excelență pentru o politică de coeziune eficientă” (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 ianuarie 2014 referitoare la gradul de pregătire a statelor membre ale UE pentru începerea la timp și în mod eficace a noii perioade de programare pentru politica de coeziune (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 ianuarie 2014 referitoare la gradul de pregătire a statelor membre ale UE pentru începerea la timp și în mod eficace a noii perioade de programare pentru politica de coeziune (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 26 februarie 2014 referitoare la cel de al 7-lea și cel de al 8-lea raport intermediar al Comisiei privind politica de coeziune a UE și raportul strategic 2013 privind implementarea programului 2007-2013 (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 26 februarie 2014 referitoare la cel de al 7-lea și cel de al 8-lea raport intermediar al Comisiei privind politica de coeziune a UE și raportul strategic 2013 privind implementarea programului 2007-2013 (11),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 27 noiembrie 2014 referitoare la demararea cu întârziere a politicii de coeziune în perioada 2014-2020 (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 27 noiembrie 2014 referitoare la demararea cu întârziere a politicii de coeziune în perioada 2014-2020 (12),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „EUROPA 2020 – O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „EUROPA 2020 – O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 octombrie 2011 întitulată „Un cadru pentru noua generație de instrumente financiare inovatoare – platformele de capital propriu și platformele de datorie ale UE” (COM(2011)0662), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 octombrie 2011 întitulată „Un cadru pentru noua generație de instrumente financiare inovatoare – platformele de capital propriu și platformele de datorie ale UE” (COM(2011)0662),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2015/760 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2015 privind fondurile de investiții pe termen lung (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2015/760 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2015 privind fondurile de investiții pe termen lung (13),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 ianuarie 2015 intitulată „Utilizarea optimă a flexibilității în cadrul normelor prevăzute de Pactul de stabilitate și de creștere” (COM(2015)0012), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 ianuarie 2015 intitulată „Utilizarea optimă a flexibilității în cadrul normelor prevăzute de Pactul de stabilitate și de creștere” (COM(2015)0012),

| — | având în vedere concluziile Consiliului cu privire la cel de al șaselea raport privind coeziunea economică, socială și teritorială: investițiile pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, adoptat de Consiliul Afaceri Generale (Coeziune) la 19 noiembrie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului cu privire la cel de al șaselea raport privind coeziunea economică, socială și teritorială: investițiile pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, adoptat de Consiliul Afaceri Generale (Coeziune) la 19 noiembrie 2014,

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 3 decembrie 2014 referitor la al șaselea raport privind coeziunea economică, socială și teritorială (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 3 decembrie 2014 referitor la al șaselea raport privind coeziunea economică, socială și teritorială (14),

| — | având în vedere documentul de lucru intitulat „Proiect de revizuire a Strategiei Europa 2020: Contribuția Grupului de coordonare al Platformei de monitorizare pentru Strategia Europa 2020 a Comitetului Regiunilor” (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru intitulat „Proiect de revizuire a Strategiei Europa 2020: Contribuția Grupului de coordonare al Platformei de monitorizare pentru Strategia Europa 2020 a Comitetului Regiunilor” (15),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 21 ianuarie 2015 referitor la al șaselea raport privind coeziunea al Comisiei (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 21 ianuarie 2015 referitor la al șaselea raport privind coeziunea al Comisiei (16),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 2 martie 2015 intitulată „Rezultatele consultării publice privind Strategia Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2015)0100), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 2 martie 2015 intitulată „Rezultatele consultării publice privind Strategia Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2015)0100),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 ianuarie 2015 intitulată „Utilizarea optimă a flexibilității în cadrul normelor prevăzute de Pactul de stabilitate și de creștere” (COM(2015)0012), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 ianuarie 2015 intitulată „Utilizarea optimă a flexibilității în cadrul normelor prevăzute de Pactul de stabilitate și de creștere” (COM(2015)0012),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A8-0277/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A8-0277/2015),

| A. | întrucât politica de coeziune este principala politică de investiții, creștere și dezvoltare a UE, stabilită în conformitate cu obiectivele Strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii și care are drept scop să reducă disparitățile dintre regiuni și să promoveze convergența, cu un buget de 351,8 miliarde EUR până la sfârșitul anului 2020; întrucât UE continuă să se confrunte cu efectele crizei economice și financiare – șomaj ridicat, redresare economică neomogenă și lentă; și întrucât politica de coeziune urmărește să garanteze că toate energiile și capacitățile sunt mobilizate și canalizate către atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020 de creștere durabilă și locuri de muncă; |
| --- | --- |

A.

întrucât politica de coeziune este principala politică de investiții, creștere și dezvoltare a UE, stabilită în conformitate cu obiectivele Strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii și care are drept scop să reducă disparitățile dintre regiuni și să promoveze convergența, cu un buget de 351,8 miliarde EUR până la sfârșitul anului 2020; întrucât UE continuă să se confrunte cu efectele crizei economice și financiare – șomaj ridicat, redresare economică neomogenă și lentă; și întrucât politica de coeziune urmărește să garanteze că toate energiile și capacitățile sunt mobilizate și canalizate către atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020 de creștere durabilă și locuri de muncă;

| B. | întrucât este esențial să se mențină o abordare coerentă în ceea ce privește diferitele inițiative ale UE pentru creștere economică, ocuparea forței de muncă și protecția mediului și a climei; întrucât inițiativele emblematice ale Strategiei Europa 2020 joacă un rol esențial în consolidarea coordonării la nivel local și regional în ceea ce privește punerea în aplicare a politicii de coeziune; întrucât nu există niciun mecanism clar în cadrul dispozițiilor de planificare și raportare care să vizeze explicit inițiativele emblematice în privința contribuției fondurilor structurale și de investiții europene (fondurile ESI) la realizarea acestora; întrucât revizuirea Strategiei Europa 2020 va trebui să abordeze punerea în aplicare a inițiativelor emblematice și să urmărească un echilibru între măsurile financiare, fiscale și economice, pe de o parte, și aspectele sociale, educaționale, de mediu și în materie de egalitate de șanse (în special, egalitatea de gen), pe de altă parte; |
| --- | --- |

B.

întrucât este esențial să se mențină o abordare coerentă în ceea ce privește diferitele inițiative ale UE pentru creștere economică, ocuparea forței de muncă și protecția mediului și a climei; întrucât inițiativele emblematice ale Strategiei Europa 2020 joacă un rol esențial în consolidarea coordonării la nivel local și regional în ceea ce privește punerea în aplicare a politicii de coeziune; întrucât nu există niciun mecanism clar în cadrul dispozițiilor de planificare și raportare care să vizeze explicit inițiativele emblematice în privința contribuției fondurilor structurale și de investiții europene (fondurile ESI) la realizarea acestora; întrucât revizuirea Strategiei Europa 2020 va trebui să abordeze punerea în aplicare a inițiativelor emblematice și să urmărească un echilibru între măsurile financiare, fiscale și economice, pe de o parte, și aspectele sociale, educaționale, de mediu și în materie de egalitate de șanse (în special, egalitatea de gen), pe de altă parte;

| C. | întrucât este tot mai necesar ca responsabilitatea comună în ceea ce privește strategia autorităților de la diferite niveluri de putere și a diferiților actori implicați să fie consolidată și ca răspunderea să fie partajată împreună cu drepturile și obligațiile aferente în toate etapele punerii în aplicare; întrucât guvernarea și parteneriatul la mai multe niveluri trebuie sporite, deoarece aceste principii au potențialul de a soluționa lipsa capacităților administrative; |
| --- | --- |

C.

întrucât este tot mai necesar ca responsabilitatea comună în ceea ce privește strategia autorităților de la diferite niveluri de putere și a diferiților actori implicați să fie consolidată și ca răspunderea să fie partajată împreună cu drepturile și obligațiile aferente în toate etapele punerii în aplicare; întrucât guvernarea și parteneriatul la mai multe niveluri trebuie sporite, deoarece aceste principii au potențialul de a soluționa lipsa capacităților administrative;

| D. | întrucât, fără îndoială, obiectivele politicii de coeziune au evoluat în timp pentru a sprijini investițiile în principalele priorități ale UE, demonstrând adaptabilitatea și eficacitatea acestora, menținând totodată drept obiectiv central reducerea disparităților dintre nivelurile de dezvoltare ale diferitelor regiuni, consolidând potențialul regiunilor și promovând dezvoltarea durabilă; întrucât Fondul european pentru investiții strategice aduce elemente noi strategiei globale a UE ce vizează asigurarea unei creșteri economice inovatoare, sustenabile și favorabile incluziunii și crearea de locuri de muncă calificate; |
| --- | --- |

D.

întrucât, fără îndoială, obiectivele politicii de coeziune au evoluat în timp pentru a sprijini investițiile în principalele priorități ale UE, demonstrând adaptabilitatea și eficacitatea acestora, menținând totodată drept obiectiv central reducerea disparităților dintre nivelurile de dezvoltare ale diferitelor regiuni, consolidând potențialul regiunilor și promovând dezvoltarea durabilă; întrucât Fondul european pentru investiții strategice aduce elemente noi strategiei globale a UE ce vizează asigurarea unei creșteri economice inovatoare, sustenabile și favorabile incluziunii și crearea de locuri de muncă calificate;

| E. | întrucât revizuirea Strategiei Europa 2020 ar trebui să țină seama de efectele grave și neuniforme ale crizei economice și financiare asupra statelor membre și asupra regiunilor și ar trebui să fie inteligentă și echilibrată din motive de coerență și eficacitate; întrucât, cu toate acestea, ar putea avea în vedere și alte măsuri, precum în domeniul infrastructurii, al pieței interne și al capacității administrative; întrucât ar trebui luate în considerare caracteristici teritoriale diferite, acordându-se o atenție deosebită regiunilor UE menționate la articolele 174 și 349 din TFUE; |
| --- | --- |

E.

întrucât revizuirea Strategiei Europa 2020 ar trebui să țină seama de efectele grave și neuniforme ale crizei economice și financiare asupra statelor membre și asupra regiunilor și ar trebui să fie inteligentă și echilibrată din motive de coerență și eficacitate; întrucât, cu toate acestea, ar putea avea în vedere și alte măsuri, precum în domeniul infrastructurii, al pieței interne și al capacității administrative; întrucât ar trebui luate în considerare caracteristici teritoriale diferite, acordându-se o atenție deosebită regiunilor UE menționate la articolele 174 și 349 din TFUE;

| F. | întrucât, deși a fost întârziată în 2015, revizuirea intermediară a Strategiei Europa 2020 oferă în primul rând ocazia de a evalua (și recunoaște) contribuția politicii de coeziune la realizarea obiectivelor strategiei și de a îmbunătăți interacțiunea și legăturile dintre diferitele politici ale UE, precum și cu bugetul UE, pentru ca acestea să acționeze ca forță motrice pentru punerea în aplicare a strategiei; întrucât această etapă este esențială pentru modelarea viitoarei politici de coeziune drept politică de investiții la nivelul întregii UE, acordând totodată prioritate reducerii disparităților în materie de dezvoltare și reaccelerării procesului de convergență, |
| --- | --- |

F.

întrucât, deși a fost întârziată în 2015, revizuirea intermediară a Strategiei Europa 2020 oferă în primul rând ocazia de a evalua (și recunoaște) contribuția politicii de coeziune la realizarea obiectivelor strategiei și de a îmbunătăți interacțiunea și legăturile dintre diferitele politici ale UE, precum și cu bugetul UE, pentru ca acestea să acționeze ca forță motrice pentru punerea în aplicare a strategiei; întrucât această etapă este esențială pentru modelarea viitoarei politici de coeziune drept politică de investiții la nivelul întregii UE, acordând totodată prioritate reducerii disparităților în materie de dezvoltare și reaccelerării procesului de convergență,

Strategia Europa 2020 și interacțiunea sa cu politica de coeziune

| 1. | reamintește că Strategia Europa 2020 este o strategie globală a Uniunii Europene, pe termen lung, care are ca scop „creșterea economică și ocuparea forței de muncă” și este structurată în jurul a cinci obiective ambițioase: ocuparea forței de muncă, inovarea, schimbările climatice și sustenabilitate energetică, educația și combaterea sărăciei și a excluziunii sociale; ia act de faptul că obiectivele sunt însoțite de șapte inițiative emblematice și constată că provocările identificate în 2010 au fost abordate în mod inegal, iar progresele înregistrate la nivelul UE în vederea îndeplinirii unora dintre ele, cum ar fi combaterea șomajului, sunt încă moderate; subliniază că UE ar trebui să se concentreze pe creșterea și dezvoltarea sustenabilă, precum și pe locuri de muncă decente pentru a obține beneficii pe termen lung din fondurile investite; |
| --- | --- |

1.

reamintește că Strategia Europa 2020 este o strategie globală a Uniunii Europene, pe termen lung, care are ca scop „creșterea economică și ocuparea forței de muncă” și este structurată în jurul a cinci obiective ambițioase: ocuparea forței de muncă, inovarea, schimbările climatice și sustenabilitate energetică, educația și combaterea sărăciei și a excluziunii sociale; ia act de faptul că obiectivele sunt însoțite de șapte inițiative emblematice și constată că provocările identificate în 2010 au fost abordate în mod inegal, iar progresele înregistrate la nivelul UE în vederea îndeplinirii unora dintre ele, cum ar fi combaterea șomajului, sunt încă moderate; subliniază că UE ar trebui să se concentreze pe creșterea și dezvoltarea sustenabilă, precum și pe locuri de muncă decente pentru a obține beneficii pe termen lung din fondurile investite;

| 2. | subliniază că progresul în ceea ce privește egalitatea de gen ar putea contribui, de asemenea, la creșterea economică, la dezvoltarea sustenabilă și la coeziunea socială; |
| --- | --- |

2.

subliniază că progresul în ceea ce privește egalitatea de gen ar putea contribui, de asemenea, la creșterea economică, la dezvoltarea sustenabilă și la coeziunea socială;

| 3. | subliniază faptul că, pentru a asigura coordonarea politicilor fiscale și a reformelor structurale ale statelor membre, precum și o mai bună aliniere a politicilor bugetare privind creșterea și crearea de locuri de muncă la nivelul UE și la nivel național, pentru a sprijini realizarea strategiei, a fost instituit, în 2010, un cadru UE de guvernanță economică, precum și mecanismul său de punere în aplicare (Semestrul european); atrage atenția asupra faptului că încă trebuie abordate provocări în materie de coordonare și sincronizare; |
| --- | --- |

3.

subliniază faptul că, pentru a asigura coordonarea politicilor fiscale și a reformelor structurale ale statelor membre, precum și o mai bună aliniere a politicilor bugetare privind creșterea și crearea de locuri de muncă la nivelul UE și la nivel național, pentru a sprijini realizarea strategiei, a fost instituit, în 2010, un cadru UE de guvernanță economică, precum și mecanismul său de punere în aplicare (Semestrul european); atrage atenția asupra faptului că încă trebuie abordate provocări în materie de coordonare și sincronizare;

| 4. | subliniază că politica de coeziune pentru perioada 2007-2013, care merge pe aceeași linie cu Strategia precedentă de la Lisabona și are obiective principale similare, se afla deja în faza de punere în aplicare atunci când a fost lansată Strategia Europa 2020 și, în consecință, reprogramarea în conformitate cu obiectivele noii strategii ar fi fost nu numai dificilă, ci și contraproductivă; subliniază, cu toate acestea, că, într-un moment de criză economică globală, politica de coeziune nu numai că a fost singura sursă de investiții pentru multe state membre ci, prin intermediul „alocării de la Lisabona”, a și sprijinit considerabil politicile statelor pentru punerea în aplicare a strategiei și a contribuit la acestea, astfel cum se arată în cel de al șaselea raport privind coeziunea și în mai multe comunicări și studii ale Comisiei; reamintește că Strategia de la Lisabona a pierdut în timp angajamentul statelor membre, regiunilor și orașelor, precum și că guvernarea Europa 2020 este deosebit de coerentă cu principiile și instrumentele politicii de coeziune, care pot asigura un angajament comun cu privire la punerea în aplicare a strategiei; |
| --- | --- |

4.

subliniază că politica de coeziune pentru perioada 2007-2013, care merge pe aceeași linie cu Strategia precedentă de la Lisabona și are obiective principale similare, se afla deja în faza de punere în aplicare atunci când a fost lansată Strategia Europa 2020 și, în consecință, reprogramarea în conformitate cu obiectivele noii strategii ar fi fost nu numai dificilă, ci și contraproductivă; subliniază, cu toate acestea, că, într-un moment de criză economică globală, politica de coeziune nu numai că a fost singura sursă de investiții pentru multe state membre ci, prin intermediul „alocării de la Lisabona”, a și sprijinit considerabil politicile statelor pentru punerea în aplicare a strategiei și a contribuit la acestea, astfel cum se arată în cel de al șaselea raport privind coeziunea și în mai multe comunicări și studii ale Comisiei; reamintește că Strategia de la Lisabona a pierdut în timp angajamentul statelor membre, regiunilor și orașelor, precum și că guvernarea Europa 2020 este deosebit de coerentă cu principiile și instrumentele politicii de coeziune, care pot asigura un angajament comun cu privire la punerea în aplicare a strategiei;

| 5. | invită Comisia să furnizeze, în contextul evaluărilor ex-post pentru perioada de programare 2007-2013, informații cu privire atât la orientarea către realizări și rezultate, cât și la contribuția concretă a politicii de coeziune la obiectivele Strategiei Europa 2020; subliniază că este important să se înțeleagă realitățile și limitările datelor disponibile privind contribuția politicii de coeziune la obiectivele generale ale strategiei, precum și să se țină seama de turbulențele prin care au trecut economiile UE, în special în cazul țărilor grav afectate în timpul crizei; consideră că concluziile respective ar putea fi utile pentru actuala punere în aplicare a strategiei; |
| --- | --- |

5.

invită Comisia să furnizeze, în contextul evaluărilor ex-post pentru perioada de programare 2007-2013, informații cu privire atât la orientarea către realizări și rezultate, cât și la contribuția concretă a politicii de coeziune la obiectivele Strategiei Europa 2020; subliniază că este important să se înțeleagă realitățile și limitările datelor disponibile privind contribuția politicii de coeziune la obiectivele generale ale strategiei, precum și să se țină seama de turbulențele prin care au trecut economiile UE, în special în cazul țărilor grav afectate în timpul crizei; consideră că concluziile respective ar putea fi utile pentru actuala punere în aplicare a strategiei;

| 6. | subliniază faptul că politica de coeziune reprezintă principalul instrument al UE – care acoperă toate regiunile – pentru investiții în economia reală și acționează ca expresie a solidarității europene prin extinderea creșterii economice și a prosperității și reducerea disparităților economice, sociale și teritoriale; subliniază că politica de coeziune este pe deplin aliniată la obiectivele Strategiei Europa 2020 și oferă cadrul de investiții necesar, fără a fi doar un instrument pentru punerea în aplicare a acesteia; subliniază, în acest context, că, prin concentrarea tematică, fondurile ESI din cadrul noii arhitecturi sunt destinate unui număr de 11 obiective tematice derivate direct din obiectivele Strategiei Europa 2020 și că condițiile prealabile legate direct de aceste obiective tematice au fost introduse pentru a se garanta că investițiile sunt realizate în așa fel încât eficacitatea lor să fie maximă; își afirmă susținerea totală pentru această nouă abordare, care va contribui la creșterea eficienței cheltuielilor; |
| --- | --- |

6.

subliniază faptul că politica de coeziune reprezintă principalul instrument al UE – care acoperă toate regiunile – pentru investiții în economia reală și acționează ca expresie a solidarității europene prin extinderea creșterii economice și a prosperității și reducerea disparităților economice, sociale și teritoriale; subliniază că politica de coeziune este pe deplin aliniată la obiectivele Strategiei Europa 2020 și oferă cadrul de investiții necesar, fără a fi doar un instrument pentru punerea în aplicare a acesteia; subliniază, în acest context, că, prin concentrarea tematică, fondurile ESI din cadrul noii arhitecturi sunt destinate unui număr de 11 obiective tematice derivate direct din obiectivele Strategiei Europa 2020 și că condițiile prealabile legate direct de aceste obiective tematice au fost introduse pentru a se garanta că investițiile sunt realizate în așa fel încât eficacitatea lor să fie maximă; își afirmă susținerea totală pentru această nouă abordare, care va contribui la creșterea eficienței cheltuielilor;

| 7. | subliniază faptul că politica de coeziune dezvoltă sinergii cu alte politici ale UE, cum ar fi piața unică digitală, uniunea energetică, piața unică de capital și politica socială și că, prin intermediul tuturor instrumentelor și obiectivelor sale, printre care strategiile macro-regionale, agenda urbană, agenda teritorială, investițiile în IMM-uri, creșterea inteligentă și strategiile de specializare inteligentă, contribuie semnificativ la consolidarea pieței unice și la atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020; în acest context, invită autoritățile naționale și regionale din întreaga Europă să elaboreze strategii de specializare inteligentă și să exploateze sinergiile dintre diferitele instrumente ale UE, naționale și regionale, atât publice cât și private; |
| --- | --- |

7.

subliniază faptul că politica de coeziune dezvoltă sinergii cu alte politici ale UE, cum ar fi piața unică digitală, uniunea energetică, piața unică de capital și politica socială și că, prin intermediul tuturor instrumentelor și obiectivelor sale, printre care strategiile macro-regionale, agenda urbană, agenda teritorială, investițiile în IMM-uri, creșterea inteligentă și strategiile de specializare inteligentă, contribuie semnificativ la consolidarea pieței unice și la atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020; în acest context, invită autoritățile naționale și regionale din întreaga Europă să elaboreze strategii de specializare inteligentă și să exploateze sinergiile dintre diferitele instrumente ale UE, naționale și regionale, atât publice cât și private;

| 8. | subliniază conexiunea cu un proces mai amplu de guvernanță economică prin măsuri de corelare a eficacității fondurilor ESI cu buna guvernanță economică; invită statele membre să acționeze cu deplină responsabilitate pentru a evita aplicarea acestora în cea mai mare măsură posibilă și pentru a preveni efectele negative asupra punerii în aplicare a fondurilor ESI și asupra realizării obiectivelor politicii de coeziune; subliniază, de asemenea, că trebuie să li se ofere sprijin statelor membre care se confruntă cu dificultăți bugetare temporare; salută mecanismele de flexibilitate din cadrul normelor prevăzute de Pactul de stabilitate și de creștere (COM(2015)0012) care vizează consolidarea legăturii dintre investiții, reformele structurale și utilizarea resurselor pentru promovarea creșterii economice sustenabile pe termen lung și facilitarea progresului în vederea atingerii obiectivelor Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

8.

subliniază conexiunea cu un proces mai amplu de guvernanță economică prin măsuri de corelare a eficacității fondurilor ESI cu buna guvernanță economică; invită statele membre să acționeze cu deplină responsabilitate pentru a evita aplicarea acestora în cea mai mare măsură posibilă și pentru a preveni efectele negative asupra punerii în aplicare a fondurilor ESI și asupra realizării obiectivelor politicii de coeziune; subliniază, de asemenea, că trebuie să li se ofere sprijin statelor membre care se confruntă cu dificultăți bugetare temporare; salută mecanismele de flexibilitate din cadrul normelor prevăzute de Pactul de stabilitate și de creștere (COM(2015)0012) care vizează consolidarea legăturii dintre investiții, reformele structurale și utilizarea resurselor pentru promovarea creșterii economice sustenabile pe termen lung și facilitarea progresului în vederea atingerii obiectivelor Strategiei Europa 2020;

| 9. | subliniază cu preocupare întârzierile legate de punerea în aplicare a politicii de coeziune pe parcursul actualei perioade de programare; subliniază că, deși, în prezent, s-a convenit asupra majorității programelor operaționale, punerea în aplicare în sine încă se află într-o etapă incipientă; subliniază, cu toate acestea, că se pot realiza evaluări în ceea ce privește alocarea resurselor către prioritățile care contribuie la o creștere economică sustenabilă și la crearea de locuri de muncă; ia act, în acest context, de faptul că, potrivit primei evaluări prezentate de Comisie, sumele alocate pentru cercetare și inovare, sprijinirea IMM-urilor, TIC, economia cu emisii scăzute de dioxid de carbon, ocuparea forței de muncă, incluziunea socială, educație și consolidarea capacităților au crescut substanțial față de perioadele de programare anterioare, în timp ce nivelul sprijinului pentru infrastructura de transport și de mediu a scăzut; atrage atenția asupra faptului că, la evaluarea intermediară a Strategiei Europa 2020, pot lipsi în continuare date cu privire la executarea fondurilor ESI pe perioada 2014-2020, și că, prin urmare, este posibil ca în etapa respectivă să nu se poată realiza încă o evaluare concretă a contribuției acestor fonduri la realizarea obiectivelor strategiei; apreciază faptul că statele membre au luat măsuri pentru ca 20 % din resursele lor să fie cheltuite pentru acțiuni în domeniul climatic; |
| --- | --- |

9.

subliniază cu preocupare întârzierile legate de punerea în aplicare a politicii de coeziune pe parcursul actualei perioade de programare; subliniază că, deși, în prezent, s-a convenit asupra majorității programelor operaționale, punerea în aplicare în sine încă se află într-o etapă incipientă; subliniază, cu toate acestea, că se pot realiza evaluări în ceea ce privește alocarea resurselor către prioritățile care contribuie la o creștere economică sustenabilă și la crearea de locuri de muncă; ia act, în acest context, de faptul că, potrivit primei evaluări prezentate de Comisie, sumele alocate pentru cercetare și inovare, sprijinirea IMM-urilor, TIC, economia cu emisii scăzute de dioxid de carbon, ocuparea forței de muncă, incluziunea socială, educație și consolidarea capacităților au crescut substanțial față de perioadele de programare anterioare, în timp ce nivelul sprijinului pentru infrastructura de transport și de mediu a scăzut; atrage atenția asupra faptului că, la evaluarea intermediară a Strategiei Europa 2020, pot lipsi în continuare date cu privire la executarea fondurilor ESI pe perioada 2014-2020, și că, prin urmare, este posibil ca în etapa respectivă să nu se poată realiza încă o evaluare concretă a contribuției acestor fonduri la realizarea obiectivelor strategiei; apreciază faptul că statele membre au luat măsuri pentru ca 20 % din resursele lor să fie cheltuite pentru acțiuni în domeniul climatic;

| 10. | recunoaște că stabilirea unui cadru de performanță și introducerea condiționalităților ex-ante și a legăturilor cu recomandările specifice fiecărei țări în programarea politicii de coeziune pentru perioada 2014-2020 ar putea crea un mediu de investiții mai bun pentru maximizarea contribuției politicii de coeziune la realizarea obiectivelor principale ale Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

10.

recunoaște că stabilirea unui cadru de performanță și introducerea condiționalităților ex-ante și a legăturilor cu recomandările specifice fiecărei țări în programarea politicii de coeziune pentru perioada 2014-2020 ar putea crea un mediu de investiții mai bun pentru maximizarea contribuției politicii de coeziune la realizarea obiectivelor principale ale Strategiei Europa 2020;

Dinamica revizuirii și provocările aferente

| 11. | reamintește că Comisia a lansat procesul de revizuire a strategiei în 2014, când a publicat comunicarea intitulată „Bilanțul Strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” și consideră regretabil faptul că, în documentul în cauză, s-a făcut insuficient trimitere la politica de coeziune și la instrumentele aferente; apreciază că procesul a continuat cu o consultare publică care a avut loc în perioada mai-octombrie 2014 și al cărei scop a fost adunarea de probe pentru procesul de revizuire și salută faptul că relevanța strategiei și importanța obiectivelor și priorităților sale au fost confirmate; |
| --- | --- |

11.

reamintește că Comisia a lansat procesul de revizuire a strategiei în 2014, când a publicat comunicarea intitulată „Bilanțul Strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” și consideră regretabil faptul că, în documentul în cauză, s-a făcut insuficient trimitere la politica de coeziune și la instrumentele aferente; apreciază că procesul a continuat cu o consultare publică care a avut loc în perioada mai-octombrie 2014 și al cărei scop a fost adunarea de probe pentru procesul de revizuire și salută faptul că relevanța strategiei și importanța obiectivelor și priorităților sale au fost confirmate;

| 12. | constată că se consideră că inițiativele emblematice își îndeplinesc scopul, dar subliniază, de asemenea, faptul că nu sunt considerate a fi foarte vizibile; regretă că criza economică și financiară a agravat discrepanțele din interiorul Uniunii Europene și că nu s-au realizat progrese suficiente în direcția realizării mai multor obiective principale ale strategiei, în special în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, cercetarea și dezvoltarea, sărăcia și excluziunea socială; salută concluzia la care s-a ajuns în ceea ce privește nevoia de a spori gradul de asumare a răspunderii și de implicare pe teren, prin consolidarea parteneriatelor pe verticala si orizontala, în vederea îmbunătățirii punerii în aplicare a strategiei; subliniază că strategia ar trebui să încurajeze trecerea de la o abordare axată pe proces și rezultate la o abordare axată pe consecințele reale, pentru a asigura o eficiență și o eficacitate maximă a politicilor UE aferente; |
| --- | --- |

12.

constată că se consideră că inițiativele emblematice își îndeplinesc scopul, dar subliniază, de asemenea, faptul că nu sunt considerate a fi foarte vizibile; regretă că criza economică și financiară a agravat discrepanțele din interiorul Uniunii Europene și că nu s-au realizat progrese suficiente în direcția realizării mai multor obiective principale ale strategiei, în special în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, cercetarea și dezvoltarea, sărăcia și excluziunea socială; salută concluzia la care s-a ajuns în ceea ce privește nevoia de a spori gradul de asumare a răspunderii și de implicare pe teren, prin consolidarea parteneriatelor pe verticala si orizontala, în vederea îmbunătățirii punerii în aplicare a strategiei; subliniază că strategia ar trebui să încurajeze trecerea de la o abordare axată pe proces și rezultate la o abordare axată pe consecințele reale, pentru a asigura o eficiență și o eficacitate maximă a politicilor UE aferente;

| 13. | salută publicarea periodică de către Eurostat a indicatorilor referitori la progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020; solicită, cu toate acestea, detalii suplimentare mai exacte despre regiuni în ceea ce privește datele furnizate la nivelurile NUTS II și NUTS III, care vor deveni din ce în ce mai importante având în vedere problemele economice și sociale neprevăzute care apar în diferitele regiuni ale UE, indiferent de nivelul lor de dezvoltare; atrage atenția, în plus, asupra celor trei dimensiuni ale politicii de coeziune — economică, socială și teritorială — și consideră, în acest context, că nu ar trebui să se ia în considerare numai indicatorii economici; invită, în acest sens, Comisia și statele membre să continue discuțiile și să se angajeze într-o cooperare mai eficientă cu privire la dezvoltarea unui set de indicatori mai favorabili incluziunii care să completeze PIB-ul, astfel încât aceștia să fie mai relevanți pentru evaluarea progreselor făcute în direcția realizării obiectivelor prioritare ale Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

13.

salută publicarea periodică de către Eurostat a indicatorilor referitori la progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020; solicită, cu toate acestea, detalii suplimentare mai exacte despre regiuni în ceea ce privește datele furnizate la nivelurile NUTS II și NUTS III, care vor deveni din ce în ce mai importante având în vedere problemele economice și sociale neprevăzute care apar în diferitele regiuni ale UE, indiferent de nivelul lor de dezvoltare; atrage atenția, în plus, asupra celor trei dimensiuni ale politicii de coeziune — economică, socială și teritorială — și consideră, în acest context, că nu ar trebui să se ia în considerare numai indicatorii economici; invită, în acest sens, Comisia și statele membre să continue discuțiile și să se angajeze într-o cooperare mai eficientă cu privire la dezvoltarea unui set de indicatori mai favorabili incluziunii care să completeze PIB-ul, astfel încât aceștia să fie mai relevanți pentru evaluarea progreselor făcute în direcția realizării obiectivelor prioritare ale Strategiei Europa 2020;

| 14. | ia act de faptul că termenul de publicare a propunerii Comisiei privind revizuirea Strategiei Europa 2020 este sfârșitul anului 2015 și regretă această întârziere, având în vedere că inițial publicarea fusese prevăzută pentru începutul anului 2015; subliniază că aceasta va avea loc din nou într-un moment întrucâtva nepotrivit în ciclul politicii de coeziune, când procesul de punere în aplicare efectivă va fi în plină desfășurare; subliniază, în plus, că reprogramarea timpurie ar fi de-a dreptul contraproductivă pentru planificarea strategică pe termen lung a politicii de coeziune; |
| --- | --- |

14.

ia act de faptul că termenul de publicare a propunerii Comisiei privind revizuirea Strategiei Europa 2020 este sfârșitul anului 2015 și regretă această întârziere, având în vedere că inițial publicarea fusese prevăzută pentru începutul anului 2015; subliniază că aceasta va avea loc din nou într-un moment întrucâtva nepotrivit în ciclul politicii de coeziune, când procesul de punere în aplicare efectivă va fi în plină desfășurare; subliniază, în plus, că reprogramarea timpurie ar fi de-a dreptul contraproductivă pentru planificarea strategică pe termen lung a politicii de coeziune;

| 15. | salută instituirea unui grup operativ pentru o executare mai bună a fondurilor UE; salută, de asemenea, instituirea „Serviciului de asistență pentru reformele structurale”, care și-a început oficial activitatea la 1 iulie 2015 și care va oferi asistență tehnică statelor membre pentru o punere în aplicare mai eficientă a reformelor structurale și a recomandărilor specifice fiecărei țări; |
| --- | --- |

15.

salută instituirea unui grup operativ pentru o executare mai bună a fondurilor UE; salută, de asemenea, instituirea „Serviciului de asistență pentru reformele structurale”, care și-a început oficial activitatea la 1 iulie 2015 și care va oferi asistență tehnică statelor membre pentru o punere în aplicare mai eficientă a reformelor structurale și a recomandărilor specifice fiecărei țări;

| 16. | recunoaște, în același timp, că trebuie să se ia în considerare evoluția perspectivelor economice, utilizarea de noi instrumente, progresele înregistrate în ceea ce privește realizarea obiectivelor strategiei și, în consecință, necesitatea de a efectua ajustări operaționale; |
| --- | --- |

16.

recunoaște, în același timp, că trebuie să se ia în considerare evoluția perspectivelor economice, utilizarea de noi instrumente, progresele înregistrate în ceea ce privește realizarea obiectivelor strategiei și, în consecință, necesitatea de a efectua ajustări operaționale;

| 17. | solicită, prin urmare, ca domeniul de aplicare al revizuirii intermediare a Strategiei Europa 2020 să fie inteligent și echilibrat și să se concentreze pe interconectarea mai bună a celor cinci obiective ale strategiei cu inițiativele sale emblematice și pe identificarea modalităților în care acestea ar putea fi duse la bun sfârșit și evaluate mai eficient, fără a crea noi niveluri de complexitate și sarcini administrative excesive; subliniază că ar trebui să țină seama de punctele forte și punctele slabe ale economiei UE, de inegalitățile din ce în ce mai mari (precum în ceea ce privește bogăția), de rata crescută a șomajului și de datoriile publice ridicate; subliniază că, în paralel cu acordarea unei atenții deosebite criteriilor macroeconomice de guvernanță fiscală și economică, ar trebui să se urmărească progresul în direcția realizării tuturor obiectivelor principale ale Strategiei Europa 2020; consideră că ar trebui să se acorde atenție, de asemenea, unei sustenabilități societale și ecologice crescute, unei incluziuni sociale sporite și egalității de gen; subliniază că este important ca serviciile Comisiei să le acorde autorităților statelor membre o susținere continuă pentru îmbunătățirea capacității administrative; |
| --- | --- |

17.

solicită, prin urmare, ca domeniul de aplicare al revizuirii intermediare a Strategiei Europa 2020 să fie inteligent și echilibrat și să se concentreze pe interconectarea mai bună a celor cinci obiective ale strategiei cu inițiativele sale emblematice și pe identificarea modalităților în care acestea ar putea fi duse la bun sfârșit și evaluate mai eficient, fără a crea noi niveluri de complexitate și sarcini administrative excesive; subliniază că ar trebui să țină seama de punctele forte și punctele slabe ale economiei UE, de inegalitățile din ce în ce mai mari (precum în ceea ce privește bogăția), de rata crescută a șomajului și de datoriile publice ridicate; subliniază că, în paralel cu acordarea unei atenții deosebite criteriilor macroeconomice de guvernanță fiscală și economică, ar trebui să se urmărească progresul în direcția realizării tuturor obiectivelor principale ale Strategiei Europa 2020; consideră că ar trebui să se acorde atenție, de asemenea, unei sustenabilități societale și ecologice crescute, unei incluziuni sociale sporite și egalității de gen; subliniază că este important ca serviciile Comisiei să le acorde autorităților statelor membre o susținere continuă pentru îmbunătățirea capacității administrative;

| 18. | reiterează solicitarea de îmbunătățire a aspectelor legate de asumarea responsabilității, răspundere, transparență și participare ale strategiei prin implicarea autorităților locale și regionale (ALR) și a tuturor părților implicate și interesate relevante ale societății civile, din momentul stabilirii și elaborării obiectivelor până la punerea în aplicare, monitorizarea și evaluarea strategiei; insistă asupra importanței cruciale a unei structuri de guvernanță consolidate pe mai multe niveluri, bazate pe structuri de stimulare, pe o abordare mixtă eficace, atât descendentă, cât și ascendentă, pe modelul de parteneriat al politicii de coeziune și pe parteneriate public-privat în general, cu scopul de a consulta toate părțile interesate și de a coopera cu acestea, pentru a asigura capacitatea efectivă de a realiza obiectivele pe termen lung; reamintește că, în conformitate cu cadrele instituționale și juridice ale statelor membre, autoritățile regionale și locale sunt, de asemenea, responsabile pentru investițiile publice și, prin urmare, ar trebui să fie recunoscute drept actori-cheie în punerea în aplicare a strategiei; |
| --- | --- |

18.

reiterează solicitarea de îmbunătățire a aspectelor legate de asumarea responsabilității, răspundere, transparență și participare ale strategiei prin implicarea autorităților locale și regionale (ALR) și a tuturor părților implicate și interesate relevante ale societății civile, din momentul stabilirii și elaborării obiectivelor până la punerea în aplicare, monitorizarea și evaluarea strategiei; insistă asupra importanței cruciale a unei structuri de guvernanță consolidate pe mai multe niveluri, bazate pe structuri de stimulare, pe o abordare mixtă eficace, atât descendentă, cât și ascendentă, pe modelul de parteneriat al politicii de coeziune și pe parteneriate public-privat în general, cu scopul de a consulta toate părțile interesate și de a coopera cu acestea, pentru a asigura capacitatea efectivă de a realiza obiectivele pe termen lung; reamintește că, în conformitate cu cadrele instituționale și juridice ale statelor membre, autoritățile regionale și locale sunt, de asemenea, responsabile pentru investițiile publice și, prin urmare, ar trebui să fie recunoscute drept actori-cheie în punerea în aplicare a strategiei;

| 19. | sugerează, de asemenea, că angajamentul ALR și al părților interesate din cadrul proiectului Strategiei Europa 2020 ar trebui reînnoit sub forma unui pact între partenerii respectivi, statele membre și Comisia, pentru asigurarea participării și a responsabilității, precum și că ar trebui adoptat un cod de conduită similar celui privind parteneriatul, introdus de politica de coeziune 2014-2020; |
| --- | --- |

19.

sugerează, de asemenea, că angajamentul ALR și al părților interesate din cadrul proiectului Strategiei Europa 2020 ar trebui reînnoit sub forma unui pact între partenerii respectivi, statele membre și Comisia, pentru asigurarea participării și a responsabilității, precum și că ar trebui adoptat un cod de conduită similar celui privind parteneriatul, introdus de politica de coeziune 2014-2020;

| 20. | subliniază necesitatea unei abordări cu adevărat teritoriale a Strategiei Europa 2020, în vederea adaptării intervențiilor și investițiilor publice în funcție de diferite caracteristici teritoriale și nevoi specifice; consideră că este extrem de important să se creeze legături între abordarea globală a Strategiei Europa 2020 și abordarea teritorială a Agendei teritoriale 2020 (AT 2020); consideră, de asemenea, că obiectivele regionale voluntare adaptate ale Strategiei Europa 2020 ar trebui să fie posibile și ar trebui discutate la nivel regional fără a crea o povară administrativă suplimentară pe teren; subliniază că aceste obiective regionale voluntare adaptate ar trebui să fie în concordanță cu arhitectura generală a strategiei și să facă parte din obiectivele predefinite; reamintește, de asemenea, în acest sens, importanța strategiilor de dezvoltare locală plasată sub responsabilitatea comunității; |
| --- | --- |

20.

subliniază necesitatea unei abordări cu adevărat teritoriale a Strategiei Europa 2020, în vederea adaptării intervențiilor și investițiilor publice în funcție de diferite caracteristici teritoriale și nevoi specifice; consideră că este extrem de important să se creeze legături între abordarea globală a Strategiei Europa 2020 și abordarea teritorială a Agendei teritoriale 2020 (AT 2020); consideră, de asemenea, că obiectivele regionale voluntare adaptate ale Strategiei Europa 2020 ar trebui să fie posibile și ar trebui discutate la nivel regional fără a crea o povară administrativă suplimentară pe teren; subliniază că aceste obiective regionale voluntare adaptate ar trebui să fie în concordanță cu arhitectura generală a strategiei și să facă parte din obiectivele predefinite; reamintește, de asemenea, în acest sens, importanța strategiilor de dezvoltare locală plasată sub responsabilitatea comunității;

| 21. | recunoaște rolul important pe care orașele și zonele urbane îl joacă în ceea ce privește stimularea creșterii și crearea de locuri de muncă și solicită ca, la revizuirea Strategiei Europa 2020, să se țină seama și de o abordare holistică mai largă a dezvoltării pe viitor a orașelor ca entități care joacă un rol activ în îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020; invită, prin urmare, Comisia să țină seama de Declarația de la Riga privind agenda urbană în lumina rolului fundamental pe care îl au zonele urbane, fie ele de dimensiuni mici, medii sau mari; subliniază, în special, necesitatea de a prevedea o strategie care să țină seama de nevoile specifice ale zonelor urbane de dimensiuni mici și medii pe baza unei abordări care să creeze sinergii cu Agenda digitală și cu Mecanismul pentru interconectarea Europei; |
| --- | --- |

21.

recunoaște rolul important pe care orașele și zonele urbane îl joacă în ceea ce privește stimularea creșterii și crearea de locuri de muncă și solicită ca, la revizuirea Strategiei Europa 2020, să se țină seama și de o abordare holistică mai largă a dezvoltării pe viitor a orașelor ca entități care joacă un rol activ în îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020; invită, prin urmare, Comisia să țină seama de Declarația de la Riga privind agenda urbană în lumina rolului fundamental pe care îl au zonele urbane, fie ele de dimensiuni mici, medii sau mari; subliniază, în special, necesitatea de a prevedea o strategie care să țină seama de nevoile specifice ale zonelor urbane de dimensiuni mici și medii pe baza unei abordări care să creeze sinergii cu Agenda digitală și cu Mecanismul pentru interconectarea Europei;

| 22. | invită Comisia să furnizeze informații cu privire la rolul aspectelor teritoriale ca vectori ai creșterii economice, ai creării de locuri de muncă și ai unei dezvoltări durabile și solicită ca revizuirea Strategiei Europa 2020 să abordeze consecințele la nivel teritorial și să ofere consiliere cu privire la modul de abordare a acestora; reiterează importanța consultării ALR în acest sens, deoarece acestea au un rol determinant în punerea în aplicare a strategiilor de dezvoltare teritorială; subliniază, de asemenea, rolul pe care strategiile macroregionale și cooperarea teritorială europeană l-ar putea juca în aplicarea cu succes a obiectivelor Strategiei Europa 2020, având în vedere că multe proiecte de dezvoltare implică zonei transfrontaliere, inclusiv mai multe regiuni și țări, și sunt capabile să ofere răspunsuri locale la provocările pe termen lung; |
| --- | --- |

22.

invită Comisia să furnizeze informații cu privire la rolul aspectelor teritoriale ca vectori ai creșterii economice, ai creării de locuri de muncă și ai unei dezvoltări durabile și solicită ca revizuirea Strategiei Europa 2020 să abordeze consecințele la nivel teritorial și să ofere consiliere cu privire la modul de abordare a acestora; reiterează importanța consultării ALR în acest sens, deoarece acestea au un rol determinant în punerea în aplicare a strategiilor de dezvoltare teritorială; subliniază, de asemenea, rolul pe care strategiile macroregionale și cooperarea teritorială europeană l-ar putea juca în aplicarea cu succes a obiectivelor Strategiei Europa 2020, având în vedere că multe proiecte de dezvoltare implică zonei transfrontaliere, inclusiv mai multe regiuni și țări, și sunt capabile să ofere răspunsuri locale la provocările pe termen lung;

| 23. | constată importanța noului instrument de investiții, Fondul european pentru investiții strategice (FEIS), care va sprijini mobilizarea unei sume de până la 315 miliarde EUR sub formă de investiții, pentru a anula deficitul de investiții din UE și pentru a maximiza impactul cheltuielilor publice; subliniază că FEIS ar trebui să vină în completarea fondurilor ESI; regretă faptul că acesta nu are o legătură clară cu Strategia Europa 2020, dar consideră că, prin obiectivele sale și selectarea unor proiecte viabile și sustenabile ar trebui să contribuie la punerea în aplicare a strategiei în anumite domenii; |
| --- | --- |

23.

constată importanța noului instrument de investiții, Fondul european pentru investiții strategice (FEIS), care va sprijini mobilizarea unei sume de până la 315 miliarde EUR sub formă de investiții, pentru a anula deficitul de investiții din UE și pentru a maximiza impactul cheltuielilor publice; subliniază că FEIS ar trebui să vină în completarea fondurilor ESI; regretă faptul că acesta nu are o legătură clară cu Strategia Europa 2020, dar consideră că, prin obiectivele sale și selectarea unor proiecte viabile și sustenabile ar trebui să contribuie la punerea în aplicare a strategiei în anumite domenii;

| 24. | subliniază, de asemenea, că trebuie să se asigure pe deplin coerența cu toate instrumentele UE și sinergiile dintre acestea prin considerarea strategiilor de specializare inteligentă drept unul dintre instrumentele fundamentale de investiții, în vederea evitării suprapunerilor sau contradicțiilor dintre acestea sau dintre diferitele niveluri de punere în aplicare a politicilor; solicită, prin urmare, având în vedere că Strategia Europa 2020 reprezintă cadrul strategic pe termen lung al UE pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă, ca revizuirea acesteia să confirme acest lucru și să răspundă provocării reprezentate de coordonarea instrumentelor din acest domeniu, inclusiv FEIS, cu scopul de a utiliza toate resursele disponibile în mod eficace și de a obține rezultatele scontate în ceea ce privește obiectivele strategice globale; |
| --- | --- |

24.

subliniază, de asemenea, că trebuie să se asigure pe deplin coerența cu toate instrumentele UE și sinergiile dintre acestea prin considerarea strategiilor de specializare inteligentă drept unul dintre instrumentele fundamentale de investiții, în vederea evitării suprapunerilor sau contradicțiilor dintre acestea sau dintre diferitele niveluri de punere în aplicare a politicilor; solicită, prin urmare, având în vedere că Strategia Europa 2020 reprezintă cadrul strategic pe termen lung al UE pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă, ca revizuirea acesteia să confirme acest lucru și să răspundă provocării reprezentate de coordonarea instrumentelor din acest domeniu, inclusiv FEIS, cu scopul de a utiliza toate resursele disponibile în mod eficace și de a obține rezultatele scontate în ceea ce privește obiectivele strategice globale;

| 25. | solicită Comisiei ca, în vederea promovării dezvoltării armonioase globale a UE și având în vedere rolul fundamental al politicii de coeziune în realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020, la revizuirea obiectivelor strategiei, să aibă în vedere caracteristicile și constrângerile anumitor teritorii, precum zonele rurale, zonele afectate de tranziția industrială, regiunile care se confruntă cu handicapuri naturale sau demografice permanente, insulele, regiunile transfrontaliere și muntoase și regiunile ultraperiferice ale UE, în conformitate cu articolele 174 și 349 din TFUE; subliniază, în acest context, potențialul acestor din urmă regiuni în domenii precum biotehnologie, energie regenerabilă și biodiversitate; |
| --- | --- |

25.

solicită Comisiei ca, în vederea promovării dezvoltării armonioase globale a UE și având în vedere rolul fundamental al politicii de coeziune în realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020, la revizuirea obiectivelor strategiei, să aibă în vedere caracteristicile și constrângerile anumitor teritorii, precum zonele rurale, zonele afectate de tranziția industrială, regiunile care se confruntă cu handicapuri naturale sau demografice permanente, insulele, regiunile transfrontaliere și muntoase și regiunile ultraperiferice ale UE, în conformitate cu articolele 174 și 349 din TFUE; subliniază, în acest context, potențialul acestor din urmă regiuni în domenii precum biotehnologie, energie regenerabilă și biodiversitate;

| 26. | subliniază, în contextul evaluării la jumătatea perioadei a Strategiei Europa 2020, îmbunătățirea rezultatelor în urma numărului mai mare de investiții, de o calitate mai bună și cu un impact mai mare în cercetare și inovare, prin utilizarea coordonată a instrumentelor politicii de coeziune și a programului Orizont 2020; îndeamnă Comisia, în acest sens, ca, în momentul revizuirii obiectivelor Strategiei Europa 2020, să consolideze toate interacțiunile și sinergiile posibile între aceste două cadre de politică importante și să elaboreze un sistem de monitorizare pe web în vederea identificării cazurilor de combinare a finanțării acordate de fondurile ESI cu cea acordată de programul Orizont 2020, de FEIS și de alte programe finanțate de Uniune; salută, de asemenea, planul de introducere a unei „mărci de excelență” pentru candidații care sunt considerați a fi excelenți, dar nu pot obține finanțare prin programul Orizont 2020, pentru a-i ajuta să aibă acces la fondurile ESI; |
| --- | --- |

26.

subliniază, în contextul evaluării la jumătatea perioadei a Strategiei Europa 2020, îmbunătățirea rezultatelor în urma numărului mai mare de investiții, de o calitate mai bună și cu un impact mai mare în cercetare și inovare, prin utilizarea coordonată a instrumentelor politicii de coeziune și a programului Orizont 2020; îndeamnă Comisia, în acest sens, ca, în momentul revizuirii obiectivelor Strategiei Europa 2020, să consolideze toate interacțiunile și sinergiile posibile între aceste două cadre de politică importante și să elaboreze un sistem de monitorizare pe web în vederea identificării cazurilor de combinare a finanțării acordate de fondurile ESI cu cea acordată de programul Orizont 2020, de FEIS și de alte programe finanțate de Uniune; salută, de asemenea, planul de introducere a unei „mărci de excelență” pentru candidații care sunt considerați a fi excelenți, dar nu pot obține finanțare prin programul Orizont 2020, pentru a-i ajuta să aibă acces la fondurile ESI;

| 27. | solicită Comisiei să elaboreze un proces de evaluare consecvent și continuu, pentru a analiza periodic progresele realizate în ceea ce privește obiectivele Strategiei Europa 2020 și a propune măsuri adecvate pentru îndeplinirea acestor obiective, precum și recomandări pentru politica de coeziune de după 2020; subliniază, de asemenea, rolul Parlamentului European de a supraveghea aplicarea Strategiei Europa 2020 și a politicii de coeziune în mod coordonat, nu doar la nivelul serviciilor Parlamentului, ci și în relație cu toate instituțiile relevante; solicită, în acest context, implicarea din timp a Parlamentului în toate discuțiile relevante privind elaborarea, punerea în aplicare și evaluarea politicilor incluse în strategie; subliniază importanța asocierii la aceste schimburi de opinii a Comitetului Regiunilor, a Comitetului Economic și Social, a parlamentelor naționale și regionale, a ALR și a altor părți implicate și interesate; |
| --- | --- |

27.

solicită Comisiei să elaboreze un proces de evaluare consecvent și continuu, pentru a analiza periodic progresele realizate în ceea ce privește obiectivele Strategiei Europa 2020 și a propune măsuri adecvate pentru îndeplinirea acestor obiective, precum și recomandări pentru politica de coeziune de după 2020; subliniază, de asemenea, rolul Parlamentului European de a supraveghea aplicarea Strategiei Europa 2020 și a politicii de coeziune în mod coordonat, nu doar la nivelul serviciilor Parlamentului, ci și în relație cu toate instituțiile relevante; solicită, în acest context, implicarea din timp a Parlamentului în toate discuțiile relevante privind elaborarea, punerea în aplicare și evaluarea politicilor incluse în strategie; subliniază importanța asocierii la aceste schimburi de opinii a Comitetului Regiunilor, a Comitetului Economic și Social, a parlamentelor naționale și regionale, a ALR și a altor părți implicate și interesate;

Viitoarea politică de coeziune – dincolo de perspectivele pe termen scurt

| 28. | consideră că revizuirea Strategiei Europa 2020, care va preceda lansarea propunerii pentru revizuirea la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual (CFM) pentru 2014-2020, va furniza baza pentru viitoarea arhitectură a politicii de coeziune pentru perioada de după 2020, precum și pentru alte instrumente ale CFM; în acest context, subliniază importanța soluționării eficace a tuturor problemelor ridicate mai sus, asigurând, în același timp, continuitatea abordării strategice; reamintește, de asemenea, valoarea adăugată a unei politici de coeziune la nivelul întregii UE, care trebuie să rămână unul dintre principalele instrumente de investiții ale UE pentru creșterea economică, crearea de locuri de muncă și protejarea climei, asigurând totodată o dezvoltare echilibrată și armonioasă în întreaga UE, ca un catalizator pentru schimbare și un stimulent al prosperității, inclusiv în regiunile cel mai slab dezvoltate; subliniază, în acest sens, necesitatea de a se asigura un nivel sustenabil al finanțării pentru fondurile ESI după 2020; |
| --- | --- |

28.

consideră că revizuirea Strategiei Europa 2020, care va preceda lansarea propunerii pentru revizuirea la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual (CFM) pentru 2014-2020, va furniza baza pentru viitoarea arhitectură a politicii de coeziune pentru perioada de după 2020, precum și pentru alte instrumente ale CFM; în acest context, subliniază importanța soluționării eficace a tuturor problemelor ridicate mai sus, asigurând, în același timp, continuitatea abordării strategice; reamintește, de asemenea, valoarea adăugată a unei politici de coeziune la nivelul întregii UE, care trebuie să rămână unul dintre principalele instrumente de investiții ale UE pentru creșterea economică, crearea de locuri de muncă și protejarea climei, asigurând totodată o dezvoltare echilibrată și armonioasă în întreaga UE, ca un catalizator pentru schimbare și un stimulent al prosperității, inclusiv în regiunile cel mai slab dezvoltate; subliniază, în acest sens, necesitatea de a se asigura un nivel sustenabil al finanțării pentru fondurile ESI după 2020;

| 29. | subliniază faptul că atât viitoarea politică de coeziune, cât și viitoarea strategie pe termen lung a UE ar trebui elaborate înainte de sfârșitul mandatului actual al Comisiei, ținând seama de faptul că, în 2019, se vor organiza alegeri pentru Parlamentul European și că acest lucru impune constrângeri de timp specifice importante pentru colegiuitori în ceea ce privește calendarul negocierilor, precum și pentru noua Comisie și statele membre în ceea ce privește pregătirea și adoptarea noilor acorduri de parteneriat și a noilor programe operaționale înaintea începerii următorului CFM; constată totodată că vor fi demarate negocierile privind viitorul CFM; prin urmare, invită Comisia să ia în considerare toate constrângerile specifice generate de cerințele legate de interconexiuni și de coordonarea calendarului și să dezvolte o abordare coerentă în ceea ce privește strategia viitoare pe termen lung a UE pentru creștere durabilă și ocuparea forței de muncă, bugetul UE, politica de coeziune în special și alte instrumente ale cadrului financiar multianual (CFM); |
| --- | --- |

29.

subliniază faptul că atât viitoarea politică de coeziune, cât și viitoarea strategie pe termen lung a UE ar trebui elaborate înainte de sfârșitul mandatului actual al Comisiei, ținând seama de faptul că, în 2019, se vor organiza alegeri pentru Parlamentul European și că acest lucru impune constrângeri de timp specifice importante pentru colegiuitori în ceea ce privește calendarul negocierilor, precum și pentru noua Comisie și statele membre în ceea ce privește pregătirea și adoptarea noilor acorduri de parteneriat și a noilor programe operaționale înaintea începerii următorului CFM; constată totodată că vor fi demarate negocierile privind viitorul CFM; prin urmare, invită Comisia să ia în considerare toate constrângerile specifice generate de cerințele legate de interconexiuni și de coordonarea calendarului și să dezvolte o abordare coerentă în ceea ce privește strategia viitoare pe termen lung a UE pentru creștere durabilă și ocuparea forței de muncă, bugetul UE, politica de coeziune în special și alte instrumente ale cadrului financiar multianual (CFM);

o

o o

| 30. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, statelor membre și regiunilor. |
| --- | --- |

30.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, statelor membre și regiunilor.

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 320.

(2)  JO L 347, 20.12.2013, p. 289.

(3)  JO L 347, 20.12.2013, p. 470.

(4)  JO L 347, 20.12.2013, p. 259.

(5)  JO L 347, 20.12.2013, p. 303.

(6)  JO L 347, 20.12.2013, p. 281.

(7)  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

(8)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.

(9)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0002.

(10)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0015.

(11)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0132.

(12)  Texte adoptate, P8_TA(2014)0068.

(13)  JO L 123, 19.5.2015, p. 98.

(14)  JO C 19, 21.1.2015, p. 9.

(15)  https://portal.cor.europa.eu/europe2020/SiteCollectionDocuments/2459-brochure-BlueprintEU2020.pdf

(16)  JO C 242, 23.7.2015, p. 43.

---

| 20.10.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 355/45 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 355/45

---

P8_TA(2015)0385

Fondurile structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică

Rezoluţia Parlamentului European din 28 octombrie 2015 referitoare la fondurile structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică: orientări privind aplicarea articolului 23 din Regulamentul privind dispozițiile comune (2015/2052(INI))

(2017/C 355/06)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Orientări privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică în conformitate cu articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013” (COM(2014)0494) (denumită în continuare „Orientările”); |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Orientări privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică în conformitate cu articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013” (COM(2014)0494) (denumită în continuare „Orientările”);

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 4, articolul 162, articolele 174-178 și articolul 349, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 4, articolul 162, articolele 174-178 și articolul 349,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (1) (denumit în continuare Regulamentul privind dispozițiile comune), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (1) (denumit în continuare Regulamentul privind dispozițiile comune),

| — | având în vedere declarația Comisiei privind articolul 23 inclusă în declarațiile referitoare la Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Comisiei privind articolul 23 inclusă în declarațiile referitoare la Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 octombrie 2013 referitoare la constrângerile bugetare cu care se confruntă autoritățile regionale și locale în materie de cheltuieli din fondurile structurale UE în statele membre (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 octombrie 2013 referitoare la constrângerile bugetare cu care se confruntă autoritățile regionale și locale în materie de cheltuieli din fondurile structurale UE în statele membre (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2010 referitoare la contribuția politicii de coeziune la atingerea obiectivelor de la Lisabona și a obiectivelor Strategiei UE 2020 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2010 referitoare la contribuția politicii de coeziune la atingerea obiectivelor de la Lisabona și a obiectivelor Strategiei UE 2020 (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 26 februarie 2014 referitoare la cel de al 7-lea și cel de al 8-lea raport intermediar al Comisiei Europene privind politica de coeziune a UE și raportul strategic 2013 privind implementarea programului 2007-2013 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 26 februarie 2014 referitoare la cel de al 7-lea și cel de al 8-lea raport intermediar al Comisiei Europene privind politica de coeziune a UE și raportul strategic 2013 privind implementarea programului 2007-2013 (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 22 octombrie 2014 referitoare la Semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: punerea în aplicare a priorităților pentru 2014 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 22 octombrie 2014 referitoare la Semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: punerea în aplicare a priorităților pentru 2014 (6),

| — | având în vedere al șaselea raport al Comisiei din 23 iulie 2014 privind coeziunea economică, socială și teritorială intitulat „Investițiile pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică: promovarea dezvoltării și a bunei guvernanțe în regiunile și în orașele UE”, |
| --- | --- |

—

având în vedere al șaselea raport al Comisiei din 23 iulie 2014 privind coeziunea economică, socială și teritorială intitulat „Investițiile pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică: promovarea dezvoltării și a bunei guvernanțe în regiunile și în orașele UE”,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 aprilie 2013 intitulată „Politica de coeziune: Raport strategic 2013 privind implementarea programului 2007-2013” (COM(2013)0210), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 aprilie 2013 intitulată „Politica de coeziune: Raport strategic 2013 privind implementarea programului 2007-2013” (COM(2013)0210),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 12 februarie 2015 intitulat „Orientări privind aplicarea măsurilor de corelare între FSIE și buna guvernanță economică”; |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 12 februarie 2015 intitulat „Orientări privind aplicarea măsurilor de corelare între FSIE și buna guvernanță economică”;

| — | având în vedere studiul Parlamentului din ianuarie 2014 intitulat„Guvernanță economică europeană și politica de coeziune” (Direcția Generală Politici Interne ale Uniunii, Direcția B – Politici structurale și de coeziune), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Parlamentului din ianuarie 2014 intitulat„Guvernanță economică europeană și politica de coeziune” (Direcția Generală Politici Interne ale Uniunii, Direcția B – Politici structurale și de coeziune),

| — | având în vedere nota de informare a Parlamentului din decembrie 2014 intitulată „Fondurile structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică: orientări privind aplicarea articolului 23 din Regulamentul privind dispozițiile comune” (Direcția Generală Politici Interne ale Uniunii, Direcția B – Politici structurale și de coeziune), |
| --- | --- |

—

având în vedere nota de informare a Parlamentului din decembrie 2014 intitulată „Fondurile structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică: orientări privind aplicarea articolului 23 din Regulamentul privind dispozițiile comune” (Direcția Generală Politici Interne ale Uniunii, Direcția B – Politici structurale și de coeziune),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizul Comisiei pentru bugete, precum și cel al Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A8-0268/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizul Comisiei pentru bugete, precum și cel al Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A8-0268/2015),

| A. | întrucât politica de coeziune este o politică bazată pe dispozițiile TFUE și o expresie a solidarității europene care vizează consolidarea coeziunii economice, sociale și teritoriale în UE și, în special, reducerea decalajelor dintre regiuni și promovarea unei dezvoltări socio-economice echilibrate și armonioase; întrucât acesta reprezintă și o politică de investiții care contribuie la atingerea obiectivelor strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii; |
| --- | --- |

A.

întrucât politica de coeziune este o politică bazată pe dispozițiile TFUE și o expresie a solidarității europene care vizează consolidarea coeziunii economice, sociale și teritoriale în UE și, în special, reducerea decalajelor dintre regiuni și promovarea unei dezvoltări socio-economice echilibrate și armonioase; întrucât acesta reprezintă și o politică de investiții care contribuie la atingerea obiectivelor strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii;

| B. | întrucât actualul cadru legislativ pentru politica de coeziune stabilește legături cu Strategia UE pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, Semestrul european și Orientările integrate ale strategiei Europa 2020, precum și cu recomandările specifice relevante adresate fiecărei țări și recomandările Consiliului, dar, totuși, face obiectul unor misiuni, obiective și principii orizontale specifice; |
| --- | --- |

B.

întrucât actualul cadru legislativ pentru politica de coeziune stabilește legături cu Strategia UE pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, Semestrul european și Orientările integrate ale strategiei Europa 2020, precum și cu recomandările specifice relevante adresate fiecărei țări și recomandările Consiliului, dar, totuși, face obiectul unor misiuni, obiective și principii orizontale specifice;

| C. | întrucât actualul cadru juridic al fondurilor structurale și de investiții europene (fondurile ESI) urmărește consolidarea coordonării, complementarității și sinergiilor cu alte politici și instrumente ale UE; |
| --- | --- |

C.

întrucât actualul cadru juridic al fondurilor structurale și de investiții europene (fondurile ESI) urmărește consolidarea coordonării, complementarității și sinergiilor cu alte politici și instrumente ale UE;

| D. | întrucât există dovezi că buna guvernanță și instituțiile publice eficiente sunt esențiale pentru creșterea economică durabilă pe termen lung, crearea de locuri de muncă și dezvoltarea socială și teritorială, chiar dacă există mai puține dovezi privind factorii macroeconomici care afectează modul în care funcționează politica de coeziune; |
| --- | --- |

D.

întrucât există dovezi că buna guvernanță și instituțiile publice eficiente sunt esențiale pentru creșterea economică durabilă pe termen lung, crearea de locuri de muncă și dezvoltarea socială și teritorială, chiar dacă există mai puține dovezi privind factorii macroeconomici care afectează modul în care funcționează politica de coeziune;

| E. | întrucât impredictibilitatea economică și financiară și insecuritatea juridică pot duce la scăderea nivelurilor investițiilor publice și private, periclitând atingerea obiectivelor politicii de coeziune; |
| --- | --- |

E.

întrucât impredictibilitatea economică și financiară și insecuritatea juridică pot duce la scăderea nivelurilor investițiilor publice și private, periclitând atingerea obiectivelor politicii de coeziune;

| F. | întrucât Orientările se referă la prima serie de măsuri de corelare între eficacitatea fondurilor ESI și buna guvernanță economică de la articolul 23 din Regulamentul privind dispozițiile comune; întrucât aceasta se referă la reprogramarea și suspendarea plăților care nu au caracter obligatoriu, spre deosebire de a doua serie de măsuri prevăzute la articolul 23 din Regulamentul privind dispozițiile comune, care necesită suspendarea angajamentelor sau a plăților în cazurile în care statele membre nu întreprind acțiuni corective în contextul procesului guvernanței economice; |
| --- | --- |

F.

întrucât Orientările se referă la prima serie de măsuri de corelare între eficacitatea fondurilor ESI și buna guvernanță economică de la articolul 23 din Regulamentul privind dispozițiile comune; întrucât aceasta se referă la reprogramarea și suspendarea plăților care nu au caracter obligatoriu, spre deosebire de a doua serie de măsuri prevăzute la articolul 23 din Regulamentul privind dispozițiile comune, care necesită suspendarea angajamentelor sau a plăților în cazurile în care statele membre nu întreprind acțiuni corective în contextul procesului guvernanței economice;

| G. | întrucât rezultatele obținute de statele membre în implementarea recomandărilor specifice fiecărei țări sunt slabe, evaluările Comisiei privind progresele înregistrate cu privire la cele 279 de recomandări emise în 2012 și 2013 arătând că 28 de recomandări au fost implementate pe deplin sau au înregistrat progrese substanțiale (10 %) și pentru 136 (48,7 %) s-au înregistrat unele progrese, dar pentru 115 (41,2 %) s-au înregistrat progrese limitate sau nu au existat progrese, |
| --- | --- |

G.

întrucât rezultatele obținute de statele membre în implementarea recomandărilor specifice fiecărei țări sunt slabe, evaluările Comisiei privind progresele înregistrate cu privire la cele 279 de recomandări emise în 2012 și 2013 arătând că 28 de recomandări au fost implementate pe deplin sau au înregistrat progrese substanțiale (10 %) și pentru 136 (48,7 %) s-au înregistrat unele progrese, dar pentru 115 (41,2 %) s-au înregistrat progrese limitate sau nu au existat progrese,

Măsuri de corelare între eficacitatea fondurilor ESI și buna guvernanță economică

| 1. | subliniază importanța instrumentelor și resurselor politicii de coeziune pentru menținerea nivelului investițiilor cu valoare adăugată europeană în statele membre și regiuni în scopul de a stimula crearea locurilor de muncă și a îmbunătăți condițiile socioeconomice, în special în cazurile în care investițiile au scăzut semnificativ din cauza crizei economice și financiare; |
| --- | --- |

1.

subliniază importanța instrumentelor și resurselor politicii de coeziune pentru menținerea nivelului investițiilor cu valoare adăugată europeană în statele membre și regiuni în scopul de a stimula crearea locurilor de muncă și a îmbunătăți condițiile socioeconomice, în special în cazurile în care investițiile au scăzut semnificativ din cauza crizei economice și financiare;

| 2. | consideră că atingerea obiectivelor și țelurilor de politică urmărite de fondurile ESI nu ar trebui împiedicate de mecanismele de guvernanță economică, recunoscând, în același timp, că acestea au o contribuție relevantă la un mediu macroeconomic stabil și la o politică de coeziune eficientă, eficace și orientată spre rezultate; |
| --- | --- |

2.

consideră că atingerea obiectivelor și țelurilor de politică urmărite de fondurile ESI nu ar trebui împiedicate de mecanismele de guvernanță economică, recunoscând, în același timp, că acestea au o contribuție relevantă la un mediu macroeconomic stabil și la o politică de coeziune eficientă, eficace și orientată spre rezultate;

| 3. | consideră că articolul 23 din Regulamentul privind dispozițiile comune trebuie folosit numai în ultimă instanță pentru a contribui la o implementare eficientă a fondurilor ESI; |
| --- | --- |

3.

consideră că articolul 23 din Regulamentul privind dispozițiile comune trebuie folosit numai în ultimă instanță pentru a contribui la o implementare eficientă a fondurilor ESI;

| 4. | subliniază caracterul multianual și pe termen lung al programelor și al obiectivelor fondurilor ESI, spre deosebire de ciclul anual al semestrului european; în acest context, subliniază necesitatea de a asigura claritatea mecanismelor de punere în aplicare a acestuia din urmă și solicită o coordonare strânsă între aceste două procese, precum și între organismele responsabile cu punerea sa în aplicare; |
| --- | --- |

4.

subliniază caracterul multianual și pe termen lung al programelor și al obiectivelor fondurilor ESI, spre deosebire de ciclul anual al semestrului european; în acest context, subliniază necesitatea de a asigura claritatea mecanismelor de punere în aplicare a acestuia din urmă și solicită o coordonare strânsă între aceste două procese, precum și între organismele responsabile cu punerea sa în aplicare;

| 5. | subliniază că este necesar ca Comisia să prezinte o carte albă care să ia în considerare efectele investițiilor publice pe termen lung și să stabilească o tipologie a investițiilor de calitate, astfel încât să poată fi identificate în mod clar investițiile care produc cele mai bune efecte pe termen lung; |
| --- | --- |

5.

subliniază că este necesar ca Comisia să prezinte o carte albă care să ia în considerare efectele investițiilor publice pe termen lung și să stabilească o tipologie a investițiilor de calitate, astfel încât să poată fi identificate în mod clar investițiile care produc cele mai bune efecte pe termen lung;

| 6. | reamintește faptul că politica de coeziune a jucat un rol vital și a demonstrat o capacitate importantă de reacție la constrângerile macroeconomice și fiscale în contextul crizei actuale, prin reprogramarea a mai mult de 11 % din bugetul disponibil între 2007 și 2012 pentru a răspunde celor mai urgente nevoi și a consolida anumite intervenții; subliniază, în acest sens, faptul că, în mai multe state membre, politica de coeziune a reprezentat peste 80 % din investițiile publice în perioada 2007-2013; |
| --- | --- |

6.

reamintește faptul că politica de coeziune a jucat un rol vital și a demonstrat o capacitate importantă de reacție la constrângerile macroeconomice și fiscale în contextul crizei actuale, prin reprogramarea a mai mult de 11 % din bugetul disponibil între 2007 și 2012 pentru a răspunde celor mai urgente nevoi și a consolida anumite intervenții; subliniază, în acest sens, faptul că, în mai multe state membre, politica de coeziune a reprezentat peste 80 % din investițiile publice în perioada 2007-2013;

| 7. | solicită Comisiei să furnizeze mai multe date analitice cu privire la impactul și importanța mecanismelor macroeconomice asupra dezvoltării regionale, asupra eficacității politicii de coeziune și asupra interacțiunii între cadrul guvernanței economice europene și politica de coeziune, precum și informații specifice privind modul în care politica de coeziune contribuie la recomandările specifice relevante adresate fiecărei țări și la recomandările Consiliului; |
| --- | --- |

7.

solicită Comisiei să furnizeze mai multe date analitice cu privire la impactul și importanța mecanismelor macroeconomice asupra dezvoltării regionale, asupra eficacității politicii de coeziune și asupra interacțiunii între cadrul guvernanței economice europene și politica de coeziune, precum și informații specifice privind modul în care politica de coeziune contribuie la recomandările specifice relevante adresate fiecărei țări și la recomandările Consiliului;

| 8. | invită statele membre să utilizeze în mod optim flexibilitatea disponibilă în cadrul normelor prevăzute de Pactul de stabilitate și de creștere; |
| --- | --- |

8.

invită statele membre să utilizeze în mod optim flexibilitatea disponibilă în cadrul normelor prevăzute de Pactul de stabilitate și de creștere;

Reprogramarea în temeiul articolului 23 din Regulamentul privind dispozițiile comune

Considerații generale

| 9. | reamintește faptul că deciziile privind reprogramarea sau suspendarea în temeiul articolului 23 din Regulamentul privind dispozițiile comune trebuie să fie folosite numai în situații excepționale, trebuie să fie bine evaluate și justificate și puse în aplicare în mod precaut pentru a asigura transparența și a permite verificarea și revizuirea; subliniază, în plus, că astfel de decizii nu ar trebui să sporească dificultățile cu care se confruntă statele membre și regiunile din cauza mediului socioeconomic sau a situării lor geografice și caracteristicilor lor specifice în sensul articolelor 174 și 349 din TFUE; |
| --- | --- |

9.

reamintește faptul că deciziile privind reprogramarea sau suspendarea în temeiul articolului 23 din Regulamentul privind dispozițiile comune trebuie să fie folosite numai în situații excepționale, trebuie să fie bine evaluate și justificate și puse în aplicare în mod precaut pentru a asigura transparența și a permite verificarea și revizuirea; subliniază, în plus, că astfel de decizii nu ar trebui să sporească dificultățile cu care se confruntă statele membre și regiunile din cauza mediului socioeconomic sau a situării lor geografice și caracteristicilor lor specifice în sensul articolelor 174 și 349 din TFUE;

| 10. | consideră că acordurile și programele de parteneriat adoptate în actuala perioadă de programare au ținut seama de recomandările specifice relevante adresate fiecărei țări și de recomandările relevante ale Consiliului, asigurând o bază bună pentru evitarea reprogramărilor pe termen mediu, dacă situația economică nu se înrăutățește în mod substanțial; |
| --- | --- |

10.

consideră că acordurile și programele de parteneriat adoptate în actuala perioadă de programare au ținut seama de recomandările specifice relevante adresate fiecărei țări și de recomandările relevante ale Consiliului, asigurând o bază bună pentru evitarea reprogramărilor pe termen mediu, dacă situația economică nu se înrăutățește în mod substanțial;

| 11. | subliniază faptul că reprogramările ar fi contraproductive și ar trebui evitate pentru a nu perturba gestionarea fondurilor sau a submina stabilitatea și predictibilitatea strategiei multianuale de investiții și pentru a preveni impactul negativ, inclusiv asupra absorbției fundurilor ESI; |
| --- | --- |

11.

subliniază faptul că reprogramările ar fi contraproductive și ar trebui evitate pentru a nu perturba gestionarea fondurilor sau a submina stabilitatea și predictibilitatea strategiei multianuale de investiții și pentru a preveni impactul negativ, inclusiv asupra absorbției fundurilor ESI;

| 12. | salută abordarea precaută a Comisiei în privința reprogramărilor și intenția sa de a menține numărul acestora la un nivel minim necesar; solicită o abordare de tip „alertă timpurie” în vederea informării statelor membre în cauză cu privire la lansarea procedurii de reprogramare prevăzute la articolul 23 din Regulamentul privind dispozițiile comune și subliniază că orice cerere de reprogramare ar trebui să fie precedată de o consultare a comitetului de monitorizare; |
| --- | --- |

12.

salută abordarea precaută a Comisiei în privința reprogramărilor și intenția sa de a menține numărul acestora la un nivel minim necesar; solicită o abordare de tip „alertă timpurie” în vederea informării statelor membre în cauză cu privire la lansarea procedurii de reprogramare prevăzute la articolul 23 din Regulamentul privind dispozițiile comune și subliniază că orice cerere de reprogramare ar trebui să fie precedată de o consultare a comitetului de monitorizare;

| 13. | solicită Comisiei să realizeze, în strânsă colaborare cu statul membru vizat, o analiză cuprinzătoare a tuturor opțiunilor disponibile, altele decât aplicarea articolului 23 din Regulamentul privind dispozițiile comune, pentru a soluționa chestiuni care ar putea declanșa o cerere de reprogramare; |
| --- | --- |

13.

solicită Comisiei să realizeze, în strânsă colaborare cu statul membru vizat, o analiză cuprinzătoare a tuturor opțiunilor disponibile, altele decât aplicarea articolului 23 din Regulamentul privind dispozițiile comune, pentru a soluționa chestiuni care ar putea declanșa o cerere de reprogramare;

| 14. | deplânge orice creștere disproporționată a sarcinii administrative și a costurilor aferente pentru toate nivelurile vizate ale administrației, având în vedere termenele scurte și complexitatea procedurii de reprogramare în temeiul articolului 23 din Regulamentul privind dispozițiile comune; avertizează cu privire la suprapunerea procedurilor de reprogramare în temeiul articolului 23 din Regulamentul privind dispozițiile comune cu ciclurile corespunzătoare semestrului european; invită Comisia să analizeze posibilitatea de a revizui aplicarea termenelor, conform evaluării prevăzute la articolul 23 alineatul (16) din Regulamentul privind dispozițiile comune; |
| --- | --- |

14.

deplânge orice creștere disproporționată a sarcinii administrative și a costurilor aferente pentru toate nivelurile vizate ale administrației, având în vedere termenele scurte și complexitatea procedurii de reprogramare în temeiul articolului 23 din Regulamentul privind dispozițiile comune; avertizează cu privire la suprapunerea procedurilor de reprogramare în temeiul articolului 23 din Regulamentul privind dispozițiile comune cu ciclurile corespunzătoare semestrului european; invită Comisia să analizeze posibilitatea de a revizui aplicarea termenelor, conform evaluării prevăzute la articolul 23 alineatul (16) din Regulamentul privind dispozițiile comune;

Principiile orizontale în temeiul Regulamentului privind dispozițiile comune

| 15. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că Orientările nu fac trimitere în mod explicit la principiile generale și orizontale prevăzute la articolele 4-8 din Regulamentul privind dispozițiile comune și reamintește că interpretarea articolului 23 din Regulamentul privind dispozițiile comune trebuie să țină seama de aceste principii și să le respecte, în special principiile parteneriatului și guvernanței pe mai multe niveluri, precum și regulamentul și cadrului strategic comun în ansamblu; invită Comisia, în acest context, să clarifice felul în care se va ține seama în mod specific de aceste principii în aplicarea dispozițiilor articolului 23 din Regulamentul privind dispozițiile comune; |
| --- | --- |

15.

își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că Orientările nu fac trimitere în mod explicit la principiile generale și orizontale prevăzute la articolele 4-8 din Regulamentul privind dispozițiile comune și reamintește că interpretarea articolului 23 din Regulamentul privind dispozițiile comune trebuie să țină seama de aceste principii și să le respecte, în special principiile parteneriatului și guvernanței pe mai multe niveluri, precum și regulamentul și cadrului strategic comun în ansamblu; invită Comisia, în acest context, să clarifice felul în care se va ține seama în mod specific de aceste principii în aplicarea dispozițiilor articolului 23 din Regulamentul privind dispozițiile comune;

Dimensiunea sub-națională a articolului 23 din Regulamentul privind dispozițiile comune

| 16. | subliniază faptul că, creșterea datoriei publice provine în principal din politicile urmărite de către guvernele statelor membre și este profund îngrijorat de faptul că autoritățile subnaționale și beneficiarii și solicitanților de fonduri ESI ar putea fi sancționați din cauza incapacității de a aborda în mod corespunzător chestiunile macroeconomice la nivel național; |
| --- | --- |

16.

subliniază faptul că, creșterea datoriei publice provine în principal din politicile urmărite de către guvernele statelor membre și este profund îngrijorat de faptul că autoritățile subnaționale și beneficiarii și solicitanților de fonduri ESI ar putea fi sancționați din cauza incapacității de a aborda în mod corespunzător chestiunile macroeconomice la nivel național;

| 17. | reamintește faptul că normele privind concentrarea tematică prevăzute de politica de coeziune pentru perioada 2014-2020 permit un anumit grad de flexibilitate în ceea ce privește abordarea necesităților regiunilor și statelor membre și ia act de faptul că aplicarea articolul 23 din Regulamentul privind dispozițiile comune poate limita această flexibilitate; reamintește nevoia de a ține seama de provocările teritoriale esențiale, precum și de principiul subsidiarității prevăzut la articolul 4 alineatul (3) din Regulamentul privind dispozițiile comune; |
| --- | --- |

17.

reamintește faptul că normele privind concentrarea tematică prevăzute de politica de coeziune pentru perioada 2014-2020 permit un anumit grad de flexibilitate în ceea ce privește abordarea necesităților regiunilor și statelor membre și ia act de faptul că aplicarea articolul 23 din Regulamentul privind dispozițiile comune poate limita această flexibilitate; reamintește nevoia de a ține seama de provocările teritoriale esențiale, precum și de principiul subsidiarității prevăzut la articolul 4 alineatul (3) din Regulamentul privind dispozițiile comune;

| 18. | solicită Comisiei să evalueze, în strânsă cooperare cu statele membre și partenerii astfel cum prevede articolul 5 din Regulamentul privind dispozițiile comune, impactul și eficiența din punctul de vedere al costurilor, la nivel local și regional, al măsurilor adoptate în temeiul articolului 23 din Regulamentul privind dispozițiile comune; |
| --- | --- |

18.

solicită Comisiei să evalueze, în strânsă cooperare cu statele membre și partenerii astfel cum prevede articolul 5 din Regulamentul privind dispozițiile comune, impactul și eficiența din punctul de vedere al costurilor, la nivel local și regional, al măsurilor adoptate în temeiul articolului 23 din Regulamentul privind dispozițiile comune;

| 19. | subliniază necesitatea ca autoritățile locale și regionale să fie implicate activ în orice exercițiu de reprogramare și consideră că, având în vedere că fondurile ESI sunt corelate cu buna guvernanță economică, semestrul european ar trebui să dobândească o dimensiune teritorială și prin implicarea acestor autorități; |
| --- | --- |

19.

subliniază necesitatea ca autoritățile locale și regionale să fie implicate activ în orice exercițiu de reprogramare și consideră că, având în vedere că fondurile ESI sunt corelate cu buna guvernanță economică, semestrul european ar trebui să dobândească o dimensiune teritorială și prin implicarea acestor autorități;

| 20. | solicită Comisiei să interpreteze articolul 23 din Regulamentul privind dispozițiile comune în conformitate cu principiul proporționalității, ținând cont de situația acelor state membre și regiuni care se confruntă cu dificultăți socio-economice și în care fondurile ESI reprezintă o parte importantă a investițiilor, fapt care este și mai evident în contextul crizei; subliniază că statele membre și regiunile, în special cele mai puțin dezvoltate, nu ar trebui să mai fie afectate și mai mult; |
| --- | --- |

20.

solicită Comisiei să interpreteze articolul 23 din Regulamentul privind dispozițiile comune în conformitate cu principiul proporționalității, ținând cont de situația acelor state membre și regiuni care se confruntă cu dificultăți socio-economice și în care fondurile ESI reprezintă o parte importantă a investițiilor, fapt care este și mai evident în contextul crizei; subliniază că statele membre și regiunile, în special cele mai puțin dezvoltate, nu ar trebui să mai fie afectate și mai mult;

Coordonare instituțională, transparență și responsabilitate

| 21. | reamintește faptul că o bună coordonare instituțională este esențială pentru a asigura complementaritățile și sinergiile corecte în materie de politică, precum și o interpretare adecvată și stabilă a cadrului bunei guvernanțe economice și a interacțiunii sale cu politica de coeziune; |
| --- | --- |

21.

reamintește faptul că o bună coordonare instituțională este esențială pentru a asigura complementaritățile și sinergiile corecte în materie de politică, precum și o interpretare adecvată și stabilă a cadrului bunei guvernanțe economice și a interacțiunii sale cu politica de coeziune;

| 22. | solicită un flux de informații adecvat între Comisie, Consiliu și Parlament și organizarea unei dezbateri publice la nivelul politic adecvat pentru a asigura o înțelegere comună în ceea ce privește interpretarea condițiilor de aplicare a articolului 23 din Regulamentul privind dispozițiile comune; reamintește, în acest context, necesitatea de a avea o formațiune specializată a Consiliului dedicată politicii de coeziune, responsabilă de deciziile luate în temeiul articolul 23 din Regulamentul privind dispozițiile comune; |
| --- | --- |

22.

solicită un flux de informații adecvat între Comisie, Consiliu și Parlament și organizarea unei dezbateri publice la nivelul politic adecvat pentru a asigura o înțelegere comună în ceea ce privește interpretarea condițiilor de aplicare a articolului 23 din Regulamentul privind dispozițiile comune; reamintește, în acest context, necesitatea de a avea o formațiune specializată a Consiliului dedicată politicii de coeziune, responsabilă de deciziile luate în temeiul articolul 23 din Regulamentul privind dispozițiile comune;

| 23. | consideră că este esențială asigurarea transparenței și responsabilității, permițând Parlamentului să exercite controlul democratic asupra sistemului guvernanței în contextul articolului 23 din Regulamentul privind dispozițiile comune, care introduce limitări importante în abordarea ascendentă, o caracteristică importantă a politicii de coeziune; |
| --- | --- |

23.

consideră că este esențială asigurarea transparenței și responsabilității, permițând Parlamentului să exercite controlul democratic asupra sistemului guvernanței în contextul articolului 23 din Regulamentul privind dispozițiile comune, care introduce limitări importante în abordarea ascendentă, o caracteristică importantă a politicii de coeziune;

Suspendarea plăților

| 24. | reamintește că suspendarea plăților este o chestiune decisă de Consiliu pe baza unei propuneri pe care o poate adopta Comisia, dacă statul membru în cauză nu ia măsuri adecvate; subliniază importanța garanțiilor juridice stabilite prin articolul 23 din Regulamentul privind dispozițiile comune pentru a asigura caracterul excepțional al mecanismului de suspendare; |
| --- | --- |

24.

reamintește că suspendarea plăților este o chestiune decisă de Consiliu pe baza unei propuneri pe care o poate adopta Comisia, dacă statul membru în cauză nu ia măsuri adecvate; subliniază importanța garanțiilor juridice stabilite prin articolul 23 din Regulamentul privind dispozițiile comune pentru a asigura caracterul excepțional al mecanismului de suspendare;

| 25. | subliniază caracterul sancționator al suspendărilor de plăți și solicită Comisiei să-și folosească puterea discreționară de a propune suspendarea plăților cu cea mai mare precauție și în conformitate cu articolul 23 alineatul (6) din Regulamentul privind dispozițiile comune, după examinarea corespunzătoare a tuturor informațiilor și elementelor relevante rezultate din dialogul structurat și a opiniilor exprimate în cadrul acestui dialog; |
| --- | --- |

25.

subliniază caracterul sancționator al suspendărilor de plăți și solicită Comisiei să-și folosească puterea discreționară de a propune suspendarea plăților cu cea mai mare precauție și în conformitate cu articolul 23 alineatul (6) din Regulamentul privind dispozițiile comune, după examinarea corespunzătoare a tuturor informațiilor și elementelor relevante rezultate din dialogul structurat și a opiniilor exprimate în cadrul acestui dialog;

| 26. | salută, în contextul criteriilor pentru stabilirea programelor care trebuie suspendate și a nivelului de suspendare în temeiul primei părți, abordarea precaută adoptată în Orientări, prin care se va ține cont de circumstanțele economice și sociale ale statelor membre, având în vedere factori de atenuare similari celor prevăzuți în suspendările în temeiul articolului 23 alineatul (9) din Regulamentul privind dispozițiile comune; |
| --- | --- |

26.

salută, în contextul criteriilor pentru stabilirea programelor care trebuie suspendate și a nivelului de suspendare în temeiul primei părți, abordarea precaută adoptată în Orientări, prin care se va ține cont de circumstanțele economice și sociale ale statelor membre, având în vedere factori de atenuare similari celor prevăzuți în suspendările în temeiul articolului 23 alineatul (9) din Regulamentul privind dispozițiile comune;

| 27. | invită Comisia să elaboreze un calendar pentru ridicarea suspendării prevăzute de articolul 23 alineatul (8) din Regulamentul privind dispozițiile comune; |
| --- | --- |

27.

invită Comisia să elaboreze un calendar pentru ridicarea suspendării prevăzute de articolul 23 alineatul (8) din Regulamentul privind dispozițiile comune;

Rolul Parlamentului în cadrul prevăzut la articolului 23 din Regulamentul privind dispozițiile comune

| 28. | regretă faptul că Orientările nu menționează rolul Parlamentului, în pofida faptului că Regulamentul privind dispozițiile comune a fost adoptat în cadrul procedurii legislative ordinare și în ciuda solicitărilor repetate ale Parlamentului de a consolida controlul și responsabilitatea democratică în contextul guvernanței economice; |
| --- | --- |

28.

regretă faptul că Orientările nu menționează rolul Parlamentului, în pofida faptului că Regulamentul privind dispozițiile comune a fost adoptat în cadrul procedurii legislative ordinare și în ciuda solicitărilor repetate ale Parlamentului de a consolida controlul și responsabilitatea democratică în contextul guvernanței economice;

| 29. | consideră că ar trebui oficializată implicarea Parlamentului, ca principal garant al aplicării corecte a articolului 23 alineatul (15) din Regulamentul privind dispozițiile comune, printr-o procedură clară, care să permită Parlamentului să fie consultat în toate etapele cu privire la adoptarea cererilor de reprogramare sau a propunerilor și deciziilor privind suspendarea angajamentelor sau a plăților; |
| --- | --- |

29.

consideră că ar trebui oficializată implicarea Parlamentului, ca principal garant al aplicării corecte a articolului 23 alineatul (15) din Regulamentul privind dispozițiile comune, printr-o procedură clară, care să permită Parlamentului să fie consultat în toate etapele cu privire la adoptarea cererilor de reprogramare sau a propunerilor și deciziilor privind suspendarea angajamentelor sau a plăților;

| 30. | subliniază necesitatea cooperării constante, clare și transparente la nivel interinstituțional și consideră că o astfel de procedură ar trebui să includă, cel puțin, următoarele etape:






  — | Comisia ar trebui să informeze imediat Parlamentul în legătură cu recomandările specifice fiecărei țări și recomandările Consiliului care sunt relevante în contextul fondurilor ESI, precum și programele de asistență financiară sau modificări corespunzătoare, care pot declanșa o cerere de reprogramare în temeiul articolului 23 alineatul (1) din Regulamentul privind dispozițiile comune; |
| --- | --- | --- |

30.

subliniază necesitatea cooperării constante, clare și transparente la nivel interinstituțional și consideră că o astfel de procedură ar trebui să includă, cel puțin, următoarele etape:

—

Comisia ar trebui să informeze imediat Parlamentul în legătură cu recomandările specifice fiecărei țări și recomandările Consiliului care sunt relevante în contextul fondurilor ESI, precum și programele de asistență financiară sau modificări corespunzătoare, care pot declanșa o cerere de reprogramare în temeiul articolului 23 alineatul (1) din Regulamentul privind dispozițiile comune;

| — | Comisia ar trebui să informeze imediat Parlamentul cu privire la orice cerere de reprogramare în temeiul articolului 23 alineatul (1) din Regulamentul privind dispozițiile comune sau orice propunere de decizie de suspendare a plăților în temeiul articolului 23 alineatul (6) din Regulamentul privind dispozițiile comune, permițând Parlamentului să-și expună poziția în timp util printr-o rezoluție înainte de a lua alte măsuri; |
| --- | --- |

—

Comisia ar trebui să informeze imediat Parlamentul cu privire la orice cerere de reprogramare în temeiul articolului 23 alineatul (1) din Regulamentul privind dispozițiile comune sau orice propunere de decizie de suspendare a plăților în temeiul articolului 23 alineatul (6) din Regulamentul privind dispozițiile comune, permițând Parlamentului să-și expună poziția în timp util printr-o rezoluție înainte de a lua alte măsuri;

| — | Comisia ar trebui să țină seama de poziția exprimată de Parlament și de elementele rezultate din dialogul structurat și opiniile exprimate în cadrul acestui dialog în temeiul articolului 23 alineatul (15) din Regulamentul privind dispozițiile comune; |
| --- | --- |

—

Comisia ar trebui să țină seama de poziția exprimată de Parlament și de elementele rezultate din dialogul structurat și opiniile exprimate în cadrul acestui dialog în temeiul articolului 23 alineatul (15) din Regulamentul privind dispozițiile comune;

| — | Parlamentul ar trebui să invite Comisia să explice dacă au fost luate în considerare opiniile Parlamentului în cadrul procesului, precum și măsurile luate în urma dialogului structurat; |
| --- | --- |

—

Parlamentul ar trebui să invite Comisia să explice dacă au fost luate în considerare opiniile Parlamentului în cadrul procesului, precum și măsurile luate în urma dialogului structurat;

| — | Comitetul Regiunilor și Comitetul Economic și Social European ar trebui să fie informate și audiate în ceea ce privește reprogramarea cererilor; |
| --- | --- |

—

Comitetul Regiunilor și Comitetul Economic și Social European ar trebui să fie informate și audiate în ceea ce privește reprogramarea cererilor;

| — | Parlamentul, Consiliul și Comisia ar trebui să stabilească un dialog în contextul aplicării articolului 23 din Regulamentul privind dispozițiile comune, prin asigurarea unei coordonări interinstituționale și a unui flux adecvat de informații, permițând monitorizarea aplicării procedurilor adoptate în temeiul articolului 23 din Regulamentul privind dispozițiile comune; |
| --- | --- |

—

Parlamentul, Consiliul și Comisia ar trebui să stabilească un dialog în contextul aplicării articolului 23 din Regulamentul privind dispozițiile comune, prin asigurarea unei coordonări interinstituționale și a unui flux adecvat de informații, permițând monitorizarea aplicării procedurilor adoptate în temeiul articolului 23 din Regulamentul privind dispozițiile comune;

| 31. | invită Comisia să informeze cu privire la impactul și rezultatele obținute prin aplicarea articolului 23 din Regulamentul privind dispozițiile comune în contextul revizuirii aplicării sale în conformitate cu alineatul (17) de la respectivul articol, inclusiv prin detalii referitoare la măsura în care cererile de reprogramare s-au bazat pe punerea în aplicare a recomandărilor specifice relevante adresate fiecărei țări sau pe recomandările Consiliului sau au consolidat impactul asupra creșterii și competitivității al fondurilor ESI disponibile pentru statele membre în cadrul programelor de asistență financiară, precum și prin date privind sumele suspendate și programele în cauză; |
| --- | --- |

31.

invită Comisia să informeze cu privire la impactul și rezultatele obținute prin aplicarea articolului 23 din Regulamentul privind dispozițiile comune în contextul revizuirii aplicării sale în conformitate cu alineatul (17) de la respectivul articol, inclusiv prin detalii referitoare la măsura în care cererile de reprogramare s-au bazat pe punerea în aplicare a recomandărilor specifice relevante adresate fiecărei țări sau pe recomandările Consiliului sau au consolidat impactul asupra creșterii și competitivității al fondurilor ESI disponibile pentru statele membre în cadrul programelor de asistență financiară, precum și prin date privind sumele suspendate și programele în cauză;

o

o o

| 32. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, statelor membre și regiunilor acestora. |
| --- | --- |

32.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, statelor membre și regiunilor acestora.

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 320.

(2)  JO C 375, 20.12.2013, p. 2.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0401.

(4)  JO C 161 E, 31.5.2011, p. 120.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0132.

(6)  Texte adoptate, P8_TA(2014)0038.

---

Joi, 29 octombrie 2015

| 20.10.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 355/51 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 355/51

---

P8_TA(2015)0388

Acțiunile realizate în urma rezoluției Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la supravegherea electronică în masă a cetățenilor UE

Rezoluţia Parlamentului European din 29 octombrie 2015 referitoare la cursul dat Rezoluției Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la supravegherea electronică în masă a cetățenilor UE (2015/2635(RSP))

(2017/C 355/07)

Parlamentul European,

| — | având în vedere cadrul legal stabilit de Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special articolele 2, 3, 4, 5, 6, 7, 10 și 21, de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 1, 3, 6, 7, 8, 10, 11, 20, 21, 42, 47, 48 și 52 din aceasta, de Convenția europeană a drepturilor omului, în special articolele 6, 8, 9, 10 și 13, precum și de jurisprudența instanțelor europene privind securitatea, viața privată și libertatea de exprimare, |
| --- | --- |

—

având în vedere cadrul legal stabilit de Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special articolele 2, 3, 4, 5, 6, 7, 10 și 21, de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 1, 3, 6, 7, 8, 10, 11, 20, 21, 42, 47, 48 și 52 din aceasta, de Convenția europeană a drepturilor omului, în special articolele 6, 8, 9, 10 și 13, precum și de jurisprudența instanțelor europene privind securitatea, viața privată și libertatea de exprimare,

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la programul de supraveghere al Agenției Naționale de Securitate (NSA) a SUA, la organismele de supraveghere din diferite state membre și la impactul acestora asupra drepturilor fundamentale ale cetățenilor UE și asupra cooperării transatlantice în materie de justiție și de afaceri interne (1) (în continuare, rezoluția); |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la programul de supraveghere al Agenției Naționale de Securitate (NSA) a SUA, la organismele de supraveghere din diferite state membre și la impactul acestora asupra drepturilor fundamentale ale cetățenilor UE și asupra cooperării transatlantice în materie de justiție și de afaceri interne (1) (în continuare, rezoluția);

| — | având în vedere documentul de lucru din 19 ianuarie 2015 privind cursul dat anchetei Comisiei LIBE privind supravegherea electronică în masă a cetățenilor UE (2); |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru din 19 ianuarie 2015 privind cursul dat anchetei Comisiei LIBE privind supravegherea electronică în masă a cetățenilor UE (2);

| — | având în vedere Rezoluția Adunării Parlamentare a Consiliului Europei din 21 aprilie 2015 privind supravegherea în masă; |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Adunării Parlamentare a Consiliului Europei din 21 aprilie 2015 privind supravegherea în masă;

| — | având în vedere întrebările adresate Consiliului și Comisiei cu privire la cursul dat rezoluției Parlamentului European din 12 martie 2014 privind supravegherea electronică în masă a cetățenilor UE (O-000114/2015 – B8-0769/2015 și O-000115/2015 – B8-0770/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebările adresate Consiliului și Comisiei cu privire la cursul dat rezoluției Parlamentului European din 12 martie 2014 privind supravegherea electronică în masă a cetățenilor UE (O-000114/2015 – B8-0769/2015 și O-000115/2015 – B8-0770/2015),

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne,

| — | având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, în rezoluție, Parlamentul a invitat autoritățile SUA și statele membre ale UE să interzică activitățile de supraveghere generalizată în masă și prelucrarea în masă a datelor personale ale cetățenilor și a denunțat acțiunile semnalate ale serviciilor de informații care au afectat în mod grav încrederea cetățenilor UE și drepturile lor fundamentale; întrucât rezoluția a reliefat posibila existență a altor motive, cum ar fi spionajul politic și economic, având în vedere capacitatea programelor de supraveghere în masă semnalate; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în rezoluție, Parlamentul a invitat autoritățile SUA și statele membre ale UE să interzică activitățile de supraveghere generalizată în masă și prelucrarea în masă a datelor personale ale cetățenilor și a denunțat acțiunile semnalate ale serviciilor de informații care au afectat în mod grav încrederea cetățenilor UE și drepturile lor fundamentale; întrucât rezoluția a reliefat posibila existență a altor motive, cum ar fi spionajul politic și economic, având în vedere capacitatea programelor de supraveghere în masă semnalate;

| B. | întrucât rezoluția a lansat un „habeas corpus digital european – protecția drepturilor fundamentale în era digitală”, care conține opt acțiuni specifice, și a încredințat Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne sarcina de a se ocupa de acest aspect în termen de un an, pentru a evalua în ce măsură statele au urmat recomandările respective; |
| --- | --- |

B.

întrucât rezoluția a lansat un „habeas corpus digital european – protecția drepturilor fundamentale în era digitală”, care conține opt acțiuni specifice, și a încredințat Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne sarcina de a se ocupa de acest aspect în termen de un an, pentru a evalua în ce măsură statele au urmat recomandările respective;

| C. | întrucât documentul de lucru din 19 ianuarie 2015 informează cu privire la evoluția situației de la adoptarea rezoluției, în contextul în care continuă valul de dezvăluiri referitoare la presupusele activități de supraveghere electronică în masă, precum și cu privire la stadiul implementării propunerii privind „habeas corpusul digital european”, remarcând reacția limitată a instituțiilor, a statelor membre și a părților interesate invitate să acționeze; |
| --- | --- |

C.

întrucât documentul de lucru din 19 ianuarie 2015 informează cu privire la evoluția situației de la adoptarea rezoluției, în contextul în care continuă valul de dezvăluiri referitoare la presupusele activități de supraveghere electronică în masă, precum și cu privire la stadiul implementării propunerii privind „habeas corpusul digital european”, remarcând reacția limitată a instituțiilor, a statelor membre și a părților interesate invitate să acționeze;

| D. | întrucât Parlamentul invitase în rezoluție Comisia și celelalte instituții, organisme, birouri și agenții ale UE să dea curs recomandărilor în conformitate cu articolul 265 din TFUE („abținerea de a acționa”); |
| --- | --- |

D.

întrucât Parlamentul invitase în rezoluție Comisia și celelalte instituții, organisme, birouri și agenții ale UE să dea curs recomandărilor în conformitate cu articolul 265 din TFUE („abținerea de a acționa”);

| E. | întrucât Wikileaks a dezvăluit recent supravegherea individualizată a comunicațiilor ultimilor trei președinți francezi, precum și a miniștrilor din guvernul francez și a ambasadorilor francezi în SUA; întrucât acest spionaj strategic și economic a fost desfășurat la scară largă pe parcursul ultimilor 10 ani de către NSA pentru toate structurile statului francez și cele mai mari societăți franceze; |
| --- | --- |

E.

întrucât Wikileaks a dezvăluit recent supravegherea individualizată a comunicațiilor ultimilor trei președinți francezi, precum și a miniștrilor din guvernul francez și a ambasadorilor francezi în SUA; întrucât acest spionaj strategic și economic a fost desfășurat la scară largă pe parcursul ultimilor 10 ani de către NSA pentru toate structurile statului francez și cele mai mari societăți franceze;

| F. | întrucât raportul elaborat de Raportorul special privind promovarea și protecția dreptului la libertatea de opinie și la libertatea de exprimare afirmă că criptarea și anonimatul asigură confidențialitatea și securitatea necesare pentru exercitarea dreptului la libertatea de opinie și la libertatea de exprimare în era digitală; întrucât raportul afirmă, de asemenea, că toate restricțiile vizând criptarea și anonimatul trebuie strict limitate în conformitate cu principiile legalității, necesității, proporționalității și legitimității obiectivului, |
| --- | --- |

F.

întrucât raportul elaborat de Raportorul special privind promovarea și protecția dreptului la libertatea de opinie și la libertatea de exprimare afirmă că criptarea și anonimatul asigură confidențialitatea și securitatea necesare pentru exercitarea dreptului la libertatea de opinie și la libertatea de exprimare în era digitală; întrucât raportul afirmă, de asemenea, că toate restricțiile vizând criptarea și anonimatul trebuie strict limitate în conformitate cu principiile legalității, necesității, proporționalității și legitimității obiectivului,

| 1. | salută anchetele desfășurate de Bundestagul german, de Consiliul Europei, de Organizația Națiunilor Unite și de Senatul Braziliei, dezbaterile ce au avut loc în mai multe parlamente naționale și activitatea desfășurată de numeroși actori ai societății civile, care au contribuit la o mai bună cunoaștere generală de către public a elementelor de supraveghere electronică în masă; |
| --- | --- |

1.

salută anchetele desfășurate de Bundestagul german, de Consiliul Europei, de Organizația Națiunilor Unite și de Senatul Braziliei, dezbaterile ce au avut loc în mai multe parlamente naționale și activitatea desfășurată de numeroși actori ai societății civile, care au contribuit la o mai bună cunoaștere generală de către public a elementelor de supraveghere electronică în masă;

| 2. | solicită statelor membre ale UE să renunțe la toate acuzațiile penale împotriva lui Edward Snowden și să îi acorde protecție și, în consecință, să prevină extrădarea sau predarea lui de către terțe părți, ca recunoaștere a statutului său de denunțător și de apărător internațional al drepturilor omului; |
| --- | --- |

2.

solicită statelor membre ale UE să renunțe la toate acuzațiile penale împotriva lui Edward Snowden și să îi acorde protecție și, în consecință, să prevină extrădarea sau predarea lui de către terțe părți, ca recunoaștere a statutului său de denunțător și de apărător internațional al drepturilor omului;

| 3. | este, totuși, profund dezamăgit de lipsa generală de conștientizare a caracterului urgent a situației și de lipsa de voință manifestate de majoritatea statelor membre și de instituțiile UE de a examina atent aspectele menționate în rezoluție și de a transpune în practică recomandările acesteia, precum și de lipsa de transparență și de dialog cu Parlamentul European; |
| --- | --- |

3.

este, totuși, profund dezamăgit de lipsa generală de conștientizare a caracterului urgent a situației și de lipsa de voință manifestate de majoritatea statelor membre și de instituțiile UE de a examina atent aspectele menționate în rezoluție și de a transpune în practică recomandările acesteia, precum și de lipsa de transparență și de dialog cu Parlamentul European;

| 4. | este preocupat de o serie de legi recente adoptate în unele state membre care extind capacitățile de supraveghere ale structurilor de informații, inclusiv, în Franța, de noua lege privind informațiile secrete adoptată de Adunarea Națională la 24 iunie 2015, lege ce conține mai multe dispoziții care, în opinia Comisiei, pune importante probleme juridice, în Marea Britanie, de adoptarea Legii privind păstrarea datelor și puterile de investigare din 2014 (Data Retention and Investigatory Powers Act) și de decizia ulterioară a instanței de judecată că anumite articole sunt ilegale și trebuie să nu se mai aplice, precum și de propunerile, în Țările de Jos, vizând o nouă legislație care să actualizeze Legea privind informațiile și securitatea din 2002; își reiterează apelul către toate statele membre de a se asigura că actualele și viitoarele lor cadre legislative și mecanisme de control al activităților agențiilor de informații respectă standardele Convenției europene a drepturilor omului și toată legislația în materie a Uniunii; |
| --- | --- |

4.

este preocupat de o serie de legi recente adoptate în unele state membre care extind capacitățile de supraveghere ale structurilor de informații, inclusiv, în Franța, de noua lege privind informațiile secrete adoptată de Adunarea Națională la 24 iunie 2015, lege ce conține mai multe dispoziții care, în opinia Comisiei, pune importante probleme juridice, în Marea Britanie, de adoptarea Legii privind păstrarea datelor și puterile de investigare din 2014 (Data Retention and Investigatory Powers Act) și de decizia ulterioară a instanței de judecată că anumite articole sunt ilegale și trebuie să nu se mai aplice, precum și de propunerile, în Țările de Jos, vizând o nouă legislație care să actualizeze Legea privind informațiile și securitatea din 2002; își reiterează apelul către toate statele membre de a se asigura că actualele și viitoarele lor cadre legislative și mecanisme de control al activităților agențiilor de informații respectă standardele Convenției europene a drepturilor omului și toată legislația în materie a Uniunii;

| 5. | salută ancheta desfășurată de Bundestagul german privind supravegherea în masă; este foarte preocupat de dezvăluirile privind supravegherea în masă a telecomunicațiilor și a traficului de internet în interiorul Uniunii de către Agenția de informații externe germană BND în cooperare cu NSA; consideră că această supraveghere reprezintă o încălcare a principiului cooperării loiale în temeiul articolului 4 alineatul (3) din TUE; |
| --- | --- |

5.

salută ancheta desfășurată de Bundestagul german privind supravegherea în masă; este foarte preocupat de dezvăluirile privind supravegherea în masă a telecomunicațiilor și a traficului de internet în interiorul Uniunii de către Agenția de informații externe germană BND în cooperare cu NSA; consideră că această supraveghere reprezintă o încălcare a principiului cooperării loiale în temeiul articolului 4 alineatul (3) din TUE;

| 6. | cere Președintelui Parlamentului European să invite Secretarul General al Consiliului Europei să demareze procedura bazată pe articolul 52 conform căreia orice înaltă parte contractantă furnizează, la cererea Secretarului General al Consiliului Europei, explicațiile cerute privind modul în care propriul drept intern asigură aplicarea efectivă a tuturor dispozițiilor acestei convenții; |
| --- | --- |

6.

cere Președintelui Parlamentului European să invite Secretarul General al Consiliului Europei să demareze procedura bazată pe articolul 52 conform căreia orice înaltă parte contractantă furnizează, la cererea Secretarului General al Consiliului Europei, explicațiile cerute privind modul în care propriul drept intern asigură aplicarea efectivă a tuturor dispozițiilor acestei convenții;

| 7. | consideră că reacția Comisiei la rezoluție este până în prezent foarte nesatisfăcătoare, având în vedere magnitudinea dezvăluirilor; invită Comisia să răspundă solicitărilor formulate în rezoluție până în decembrie 2015, cel târziu; își rezervă dreptul de a introduce o acțiune în constatarea abținerii de a acționa sau de a plasa în rezervă anumite resurse bugetare destinate Comisiei până când se va ține cont în mod corespunzător de toate recomandările; |
| --- | --- |

7.

consideră că reacția Comisiei la rezoluție este până în prezent foarte nesatisfăcătoare, având în vedere magnitudinea dezvăluirilor; invită Comisia să răspundă solicitărilor formulate în rezoluție până în decembrie 2015, cel târziu; își rezervă dreptul de a introduce o acțiune în constatarea abținerii de a acționa sau de a plasa în rezervă anumite resurse bugetare destinate Comisiei până când se va ține cont în mod corespunzător de toate recomandările;

| 8. | subliniază importanța hotărârii Curții de Justiție a Uniunii Europene (CJUE) din 8 aprilie 2014 care declară invalidă Directiva 2006/24/CE privind păstrarea datelor; reamintește că CJUE a stipulat că interferența acestui instrument cu dreptul fundamental la viață privată trebuie să se limiteze la strictul necesar; subliniază faptul că această hotărâre prezintă un aspect nou, în măsura în care Curtea de Justiție face trimitere în mod specific la o parte anume a jurisprudenței Curții Europene a Drepturilor Omului referitoare la chestiunea „programelor generale de supraveghere” și a integrat acum efectiv aceleași principii, care derivă din această jurisprudență a Curții Europene a Drepturilor Omului, în legislația UE din acest domeniu; subliniază faptul că este probabil ca, în viitor, Curtea de Justiție să aplice același raționament atunci când evaluează, în temeiul Cartei, validitatea altor acte legislative ale UE și ale statelor membre din acest domeniu al „programelor generale de supraveghere”; |
| --- | --- |

8.

subliniază importanța hotărârii Curții de Justiție a Uniunii Europene (CJUE) din 8 aprilie 2014 care declară invalidă Directiva 2006/24/CE privind păstrarea datelor; reamintește că CJUE a stipulat că interferența acestui instrument cu dreptul fundamental la viață privată trebuie să se limiteze la strictul necesar; subliniază faptul că această hotărâre prezintă un aspect nou, în măsura în care Curtea de Justiție face trimitere în mod specific la o parte anume a jurisprudenței Curții Europene a Drepturilor Omului referitoare la chestiunea „programelor generale de supraveghere” și a integrat acum efectiv aceleași principii, care derivă din această jurisprudență a Curții Europene a Drepturilor Omului, în legislația UE din acest domeniu; subliniază faptul că este probabil ca, în viitor, Curtea de Justiție să aplice același raționament atunci când evaluează, în temeiul Cartei, validitatea altor acte legislative ale UE și ale statelor membre din acest domeniu al „programelor generale de supraveghere”;

Pachetul privind protecția datelor

| 9. | salută deschiderea negocierilor interinstituționale informale privind proiectul de regulament privind protecția datelor generale, precum și adoptarea de către Consiliu a unei concepții generale cu privire la proiectul de directivă privind protecția datelor; își reiterează intenția de a încheia negocierile pentru pachetul privind protecția datelor în 2015; |
| --- | --- |

9.

salută deschiderea negocierilor interinstituționale informale privind proiectul de regulament privind protecția datelor generale, precum și adoptarea de către Consiliu a unei concepții generale cu privire la proiectul de directivă privind protecția datelor; își reiterează intenția de a încheia negocierile pentru pachetul privind protecția datelor în 2015;

| 10. | reamintește Consiliului de angajamentul acestuia de a respecta Carta drepturilor fundamentale a UE în amendamentele pe care le face la propunerile Comisiei; reamintește, în special, că nivelul de protecție oferit trebuie să nu fie mai scăzut decât cel deja stabilit prin Directiva 95/46/CE; |
| --- | --- |

10.

reamintește Consiliului de angajamentul acestuia de a respecta Carta drepturilor fundamentale a UE în amendamentele pe care le face la propunerile Comisiei; reamintește, în special, că nivelul de protecție oferit trebuie să nu fie mai scăzut decât cel deja stabilit prin Directiva 95/46/CE;

| 11. | subliniază că atât Regulamentul, cât și Directiva privind protecția datelor sunt necesare pentru protejarea drepturilor fundamentale ale persoanelor și, prin urmare, ambele trebuie abordate ca un pachet ce va fi adoptat în același timp, pentru a asigura că toate activitățile de prelucrare a datelor din UE oferă un nivel ridicat de protecție în orice împrejurare; subliniază că obiectivul vizând consolidarea drepturilor și a protecției persoanelor în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal trebuie îndeplinit când se adoptă pachetul; |
| --- | --- |

11.

subliniază că atât Regulamentul, cât și Directiva privind protecția datelor sunt necesare pentru protejarea drepturilor fundamentale ale persoanelor și, prin urmare, ambele trebuie abordate ca un pachet ce va fi adoptat în același timp, pentru a asigura că toate activitățile de prelucrare a datelor din UE oferă un nivel ridicat de protecție în orice împrejurare; subliniază că obiectivul vizând consolidarea drepturilor și a protecției persoanelor în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal trebuie îndeplinit când se adoptă pachetul;

Acordul-cadru UE-SUA

| 12. | observă că, de la adoptarea rezoluției, au fost finalizate negocierile cu SUA vizând acordul-cadru UE-SUA privind protecția datelor cu caracter personal atunci când sunt transferate și prelucrate în scopul asigurării respectării legii (în continuare „acordul-cadru”), iar proiectul de acord a fost parafat; |
| --- | --- |

12.

observă că, de la adoptarea rezoluției, au fost finalizate negocierile cu SUA vizând acordul-cadru UE-SUA privind protecția datelor cu caracter personal atunci când sunt transferate și prelucrate în scopul asigurării respectării legii (în continuare „acordul-cadru”), iar proiectul de acord a fost parafat;

| 13. | salută eforturile depuse de administrația SUA de a reconstrui încrederea prin acordul cadru și în special faptul că Legea privind căile de atac judiciare din 2015 a fost adoptată cu succes de Camera Reprezentanților la 20 octombrie 2015, fapt ce evidențiază măsurile pozitive și de anvergură considerabilă adoptate de SUA pentru a răspunde preocupărilor exprimate de UE; consideră că este de o importanță crucială garantarea acelorași drepturi, în aceleași circumstanțe, la căi de atac eficiente pentru cetățenii UE sau pentru persoanele ale căror date cu caracter personal sunt prelucrate în UE și transferate în SUA, fără nicio discriminare între cetățenii UE și cei ai SUA; invită Senatul SUA să adopte o lege care garantează acest aspect; subliniază că adoptarea de către Congresul SUA a legii privind căile de atac judiciare este o condiție esențială pentru semnarea și încheierea acordului-cadru; |
| --- | --- |

13.

salută eforturile depuse de administrația SUA de a reconstrui încrederea prin acordul cadru și în special faptul că Legea privind căile de atac judiciare din 2015 a fost adoptată cu succes de Camera Reprezentanților la 20 octombrie 2015, fapt ce evidențiază măsurile pozitive și de anvergură considerabilă adoptate de SUA pentru a răspunde preocupărilor exprimate de UE; consideră că este de o importanță crucială garantarea acelorași drepturi, în aceleași circumstanțe, la căi de atac eficiente pentru cetățenii UE sau pentru persoanele ale căror date cu caracter personal sunt prelucrate în UE și transferate în SUA, fără nicio discriminare între cetățenii UE și cei ai SUA; invită Senatul SUA să adopte o lege care garantează acest aspect; subliniază că adoptarea de către Congresul SUA a legii privind căile de atac judiciare este o condiție esențială pentru semnarea și încheierea acordului-cadru;

Sfera de siguranță (Safe Harbour)

| 14. | reamintește că rezoluția cere suspendarea imediată a deciziei privind sfera de siguranță, deoarece nu oferă un nivel adecvat de protecție a datelor cu caracter personal pentru cetățenii UE; |
| --- | --- |

14.

reamintește că rezoluția cere suspendarea imediată a deciziei privind sfera de siguranță, deoarece nu oferă un nivel adecvat de protecție a datelor cu caracter personal pentru cetățenii UE;

| 15. | reamintește că orice acord internațional încheiat de UE prevalează asupra legislației secundare a UE și, prin urmare, subliniază necesitatea de a asigura faptul că acordul-cadru nu limitează drepturile și garanțiile persoanei vizate, care se aplică transferului de date în conformitate cu legislația UE; îndeamnă, prin urmare, Comisia să evalueze în detaliu modul exact în care acordul-cadru ar interacționa cu cadrul legislativ al UE pentru protecția datelor și ar afecta acest cadru, inclusiv actuala decizie-cadru a Consiliului, Directiva privind protecția datelor (95/46/CE) și viitoarea directivă și regulament privind protecția datelor; invită Comisia să prezinte Parlamentului un raport de evaluare juridică cu privire la această chestiune înainte de a iniția procedura de ratificare; |
| --- | --- |

15.

reamintește că orice acord internațional încheiat de UE prevalează asupra legislației secundare a UE și, prin urmare, subliniază necesitatea de a asigura faptul că acordul-cadru nu limitează drepturile și garanțiile persoanei vizate, care se aplică transferului de date în conformitate cu legislația UE; îndeamnă, prin urmare, Comisia să evalueze în detaliu modul exact în care acordul-cadru ar interacționa cu cadrul legislativ al UE pentru protecția datelor și ar afecta acest cadru, inclusiv actuala decizie-cadru a Consiliului, Directiva privind protecția datelor (95/46/CE) și viitoarea directivă și regulament privind protecția datelor; invită Comisia să prezinte Parlamentului un raport de evaluare juridică cu privire la această chestiune înainte de a iniția procedura de ratificare;

| 16. | reamintește că, în comunicările sale din 27 noiembrie 2013, Comisia a transmis SUA 13 recomandări privind funcționarea sferei de siguranță, pentru a asigura un nivel adecvat de protecție; |
| --- | --- |

16.

reamintește că, în comunicările sale din 27 noiembrie 2013, Comisia a transmis SUA 13 recomandări privind funcționarea sferei de siguranță, pentru a asigura un nivel adecvat de protecție;

| 17. | salută faptul că, în hotărârea sa din 6 octombrie 2015, CJUE a declarat invalidă Decizia 2000/520/CE a Comisiei privind caracterul adecvat al nivelului de protecție al sferei de siguranță a SUA; subliniază că această hotărâre a confirmat poziția susținută de Parlament de mult timp, și anume că acest instrument nu oferă un nivel adecvat de protecție; invită Comisia să ia imediat măsurile necesare pentru a se asigura că toate datele cu caracter personal transferate în SUA beneficiază de un nivel eficient de protecție, care este, în esență, echivalent cu cel garantat în UE; |
| --- | --- |

17.

salută faptul că, în hotărârea sa din 6 octombrie 2015, CJUE a declarat invalidă Decizia 2000/520/CE a Comisiei privind caracterul adecvat al nivelului de protecție al sferei de siguranță a SUA; subliniază că această hotărâre a confirmat poziția susținută de Parlament de mult timp, și anume că acest instrument nu oferă un nivel adecvat de protecție; invită Comisia să ia imediat măsurile necesare pentru a se asigura că toate datele cu caracter personal transferate în SUA beneficiază de un nivel eficient de protecție, care este, în esență, echivalent cu cel garantat în UE;

| 18. | exprimă obiecții cu privire la faptul că Parlamentul nu a primit nicio comunicare oficială din partea Comisiei cu privire la stadiul transpunerii în practică a celor 13 recomandări, în pofida anunțului Comisiei că va face acest lucru până în vara lui 2014; subliniază că, în urma deciziei CJUE de a invalida Decizia 2000/520/CE, Comisia trebuie să ofere urgent informații actualizate detaliate despre negocierile conduse până acum, precum și despre consecințele hotărârii asupra viitoarelor negocieri care au fost anunțate; invită Comisia să analizeze imediat alternativele posibile la sfera de securitate și consecințele hotărârii CJUE asupra oricăror alte instrumente pentru transferul de date cu caracter personal în Statele Unite și să raporteze cu privire la această chestiune până la sfârșitul lui 2015; |
| --- | --- |

18.

exprimă obiecții cu privire la faptul că Parlamentul nu a primit nicio comunicare oficială din partea Comisiei cu privire la stadiul transpunerii în practică a celor 13 recomandări, în pofida anunțului Comisiei că va face acest lucru până în vara lui 2014; subliniază că, în urma deciziei CJUE de a invalida Decizia 2000/520/CE, Comisia trebuie să ofere urgent informații actualizate detaliate despre negocierile conduse până acum, precum și despre consecințele hotărârii asupra viitoarelor negocieri care au fost anunțate; invită Comisia să analizeze imediat alternativele posibile la sfera de securitate și consecințele hotărârii CJUE asupra oricăror alte instrumente pentru transferul de date cu caracter personal în Statele Unite și să raporteze cu privire la această chestiune până la sfârșitul lui 2015;

| 19. | îndeamnă Comisia să evalueze impactul și implicațiile juridice ale hotărârii Curții de Justiție din 6 octombrie 2015 în cauza Schrems (C-362/14) în ceea ce privește orice acord cu țările terțe care permite transferul datelor cu caracter personal, cum ar fi Acordul UE-SUA privind Programul de urmărire a finanțărilor în scopuri teroriste (TFTP), acordurile privind registrul cu numele pasagerilor (PNR), Acordul-cadru UE-SUA și alte instrumente în temeiul legislației UE care implică culegerea și prelucrarea datelor cu caracter personal; |
| --- | --- |

19.

îndeamnă Comisia să evalueze impactul și implicațiile juridice ale hotărârii Curții de Justiție din 6 octombrie 2015 în cauza Schrems (C-362/14) în ceea ce privește orice acord cu țările terțe care permite transferul datelor cu caracter personal, cum ar fi Acordul UE-SUA privind Programul de urmărire a finanțărilor în scopuri teroriste (TFTP), acordurile privind registrul cu numele pasagerilor (PNR), Acordul-cadru UE-SUA și alte instrumente în temeiul legislației UE care implică culegerea și prelucrarea datelor cu caracter personal;

Controlul democratic

| 20. | respectând în totalitate faptul că parlamentele naționale au o competență deplină în controlul serviciilor de informații naționale, invită toate parlamentele naționale care nu au făcut încă acest lucru, să analizeze profund și să instituie un control adecvat al activităților de informații și să se asigure că aceste comisii/structuri de control dispun de resurse, expertiză tehnică și mijloace legale suficiente și au acces la toate documentele relevante, pentru a fi în măsură să exercite un control efectiv și independent al serviciilor de informații și schimburilor de informații cu alte servicii de informații străine; își exprimă din nou angajamentul de a coopera strâns cu parlamentele naționale pentru a se asigura că există mecanisme de control eficiente, inclusiv prin comunicarea reciprocă de bune practici și de standarde comune; |
| --- | --- |

20.

respectând în totalitate faptul că parlamentele naționale au o competență deplină în controlul serviciilor de informații naționale, invită toate parlamentele naționale care nu au făcut încă acest lucru, să analizeze profund și să instituie un control adecvat al activităților de informații și să se asigure că aceste comisii/structuri de control dispun de resurse, expertiză tehnică și mijloace legale suficiente și au acces la toate documentele relevante, pentru a fi în măsură să exercite un control efectiv și independent al serviciilor de informații și schimburilor de informații cu alte servicii de informații străine; își exprimă din nou angajamentul de a coopera strâns cu parlamentele naționale pentru a se asigura că există mecanisme de control eficiente, inclusiv prin comunicarea reciprocă de bune practici și de standarde comune;

| 21. | intenționează să urmărească Conferința privind controlul democratic al serviciilor de informații în Uniunea Europeană, desfășurată în perioada 28-29 mai 2015, și să își continue eforturile pentru a asigura comunicarea reciprocă de bune practici privind controlul serviciilor de informații, în strânsă coordonare cu parlamentele naționale; salută concluziile comune ale copreședinților acestei conferințe care și-au declarat intenția de a convoca o conferință de pe această temă peste doi ani; |
| --- | --- |

21.

intenționează să urmărească Conferința privind controlul democratic al serviciilor de informații în Uniunea Europeană, desfășurată în perioada 28-29 mai 2015, și să își continue eforturile pentru a asigura comunicarea reciprocă de bune practici privind controlul serviciilor de informații, în strânsă coordonare cu parlamentele naționale; salută concluziile comune ale copreședinților acestei conferințe care și-au declarat intenția de a convoca o conferință de pe această temă peste doi ani;

| 22. | consideră că ar trebui susținute actualele instrumente de cooperare dintre organismele de control, de exemplu Rețeaua europeană a organismelor naționale de control al serviciilor de informații (ENNIR), a căror folosire ar trebui amplificată, eventual prin utilizarea potențialului IPEX pentru schimbul de informații dintre parlamentele naționale, în conformitate cu domeniul său de aplicare și capacitatea sa tehnică; |
| --- | --- |

22.

consideră că ar trebui susținute actualele instrumente de cooperare dintre organismele de control, de exemplu Rețeaua europeană a organismelor naționale de control al serviciilor de informații (ENNIR), a căror folosire ar trebui amplificată, eventual prin utilizarea potențialului IPEX pentru schimbul de informații dintre parlamentele naționale, în conformitate cu domeniul său de aplicare și capacitatea sa tehnică;

| 23. | reiterează solicitarea de suspendare a Acordului privind programul de urmărire a finanțărilor în scopuri teroriste (TFTP); |
| --- | --- |

23.

reiterează solicitarea de suspendare a Acordului privind programul de urmărire a finanțărilor în scopuri teroriste (TFTP);

| 24. | subliniază că este necesară o definiție comună a „securității naționale” pentru UE și pentru statele sale membre în vederea asigurării certitudinii juridice; remarcă faptul că lipsa unei definiții clare lasă loc hotărârilor arbitrare și abuzurilor în ceea ce privește drepturile fundamentale și statul de drept de către guvernele și comunitățile de informații din UE; |
| --- | --- |

24.

subliniază că este necesară o definiție comună a „securității naționale” pentru UE și pentru statele sale membre în vederea asigurării certitudinii juridice; remarcă faptul că lipsa unei definiții clare lasă loc hotărârilor arbitrare și abuzurilor în ceea ce privește drepturile fundamentale și statul de drept de către guvernele și comunitățile de informații din UE;

| 25. | încurajează Comisia și statele membre să introducă în legislație la nivelul legislației clauze de caducitate și de extindere care să permită colectarea de date cu caracter personal sau supravegherea cetățenilor UE; subliniază că astfel de clauze reprezintă garanții necesare pentru a asigura controlarea periodică a instrumentelor care afectează viața privată, din perspectiva necesității și proporționalității lor într-o societate democratică; |
| --- | --- |

25.

încurajează Comisia și statele membre să introducă în legislație la nivelul legislației clauze de caducitate și de extindere care să permită colectarea de date cu caracter personal sau supravegherea cetățenilor UE; subliniază că astfel de clauze reprezintă garanții necesare pentru a asigura controlarea periodică a instrumentelor care afectează viața privată, din perspectiva necesității și proporționalității lor într-o societate democratică;

Refacerea încrederii

| 26. | subliniază că o relație sănătoasă între UE și SUA are în continuare o importanță vitală pentru ambii parteneri; remarcă faptul că dezvăluirile privind supravegherea au subminat sprijinul public pentru această relație și subliniază că trebuie luate măsuri pentru a garanta refacerea încrederii, în special având în vedere nevoia actuală stringentă de cooperare pentru o gamă largă de chestiuni geopolitice de interes comun; subliniază, în acest context, faptul că trebuie găsită o soluție negociată între SUA și UE în ansamblu, cu respectarea drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

26.

subliniază că o relație sănătoasă între UE și SUA are în continuare o importanță vitală pentru ambii parteneri; remarcă faptul că dezvăluirile privind supravegherea au subminat sprijinul public pentru această relație și subliniază că trebuie luate măsuri pentru a garanta refacerea încrederii, în special având în vedere nevoia actuală stringentă de cooperare pentru o gamă largă de chestiuni geopolitice de interes comun; subliniază, în acest context, faptul că trebuie găsită o soluție negociată între SUA și UE în ansamblu, cu respectarea drepturilor fundamentale;

| 27. | salută măsurile legislative și judiciare adoptate recent de SUA pentru a limita supravegherea în masă de către NSA, precum adoptarea de către Congres a Legii SUA privind libertatea, fără nicio modificare ca urmare a unui compromis între cele două camere ale Congresului și între cele două partide, precum și decizia Curții de Apel din a Doua Circumscripție privind programul NSA de colectare de înregistrări ale convorbirilor telefonice; regretă însă că aceste decizii se axează în principal pe persoanele din SUA, iar situația cetățenilor UE rămâne neschimbată; |
| --- | --- |

27.

salută măsurile legislative și judiciare adoptate recent de SUA pentru a limita supravegherea în masă de către NSA, precum adoptarea de către Congres a Legii SUA privind libertatea, fără nicio modificare ca urmare a unui compromis între cele două camere ale Congresului și între cele două partide, precum și decizia Curții de Apel din a Doua Circumscripție privind programul NSA de colectare de înregistrări ale convorbirilor telefonice; regretă însă că aceste decizii se axează în principal pe persoanele din SUA, iar situația cetățenilor UE rămâne neschimbată;

| 28. | consideră că orice decizie de utilizare a tehnologiilor de supraveghere ar trebui să se bazeze pe o evaluare aprofundată din perspectiva necesității și proporționalității; salută rezultatele proiectului de cercetare SURVEILLE, care pune la dispoziție o metodologie de evaluare a tehnologiilor de supraveghere, luând în considerare aspectele legale, etice și tehnologice; |
| --- | --- |

28.

consideră că orice decizie de utilizare a tehnologiilor de supraveghere ar trebui să se bazeze pe o evaluare aprofundată din perspectiva necesității și proporționalității; salută rezultatele proiectului de cercetare SURVEILLE, care pune la dispoziție o metodologie de evaluare a tehnologiilor de supraveghere, luând în considerare aspectele legale, etice și tehnologice;

| 29. | subliniază că UE ar trebui să contribuie la elaborarea de standarde sau principii internaționale la nivelul ONU, în conformitate cu Pactul internațional al ONU cu privire la drepturile civile și politice, în vederea creării unui cadru global pentru protecția datelor, care să prevadă inclusiv restricții specifice în ceea ce privește colectarea de date în scopuri legate de securitatea națională; |
| --- | --- |

29.

subliniază că UE ar trebui să contribuie la elaborarea de standarde sau principii internaționale la nivelul ONU, în conformitate cu Pactul internațional al ONU cu privire la drepturile civile și politice, în vederea creării unui cadru global pentru protecția datelor, care să prevadă inclusiv restricții specifice în ceea ce privește colectarea de date în scopuri legate de securitatea națională;

| 30. | este convins că „o cursă a înarmării cu arme de supraveghere” poate fi evitată numai dacă sunt stabilite norme credibile la nivel mondial; |
| --- | --- |

30.

este convins că „o cursă a înarmării cu arme de supraveghere” poate fi evitată numai dacă sunt stabilite norme credibile la nivel mondial;

Societățile private

| 31. | salută inițiativele societăților private din sectorul TIC vizând dezvoltarea unor soluții de securitate criptografice și a unor servicii de internet care să îmbunătățească protecția vieții private; încurajează dezvoltarea în continuare de aplicații cu configurații ușor de utilizat care să-i ajute pe clienți să decidă ce informații să partajeze, cu cine să le partajeze și în ce mod; observă că numeroase societăți au anunțat, de asemenea, planuri vizând criptarea integrală („end-to-end encryption”) ca reacție la dezvăluirile privind programele de supraveghere în masă; |
| --- | --- |

31.

salută inițiativele societăților private din sectorul TIC vizând dezvoltarea unor soluții de securitate criptografice și a unor servicii de internet care să îmbunătățească protecția vieții private; încurajează dezvoltarea în continuare de aplicații cu configurații ușor de utilizat care să-i ajute pe clienți să decidă ce informații să partajeze, cu cine să le partajeze și în ce mod; observă că numeroase societăți au anunțat, de asemenea, planuri vizând criptarea integrală („end-to-end encryption”) ca reacție la dezvăluirile privind programele de supraveghere în masă;

| 32. | reamintește că, în temeiul articolul 15 alineatul (1) din Directiva 2000/31/CE, statele membre nu pot impune furnizorilor de servicii de transmitere, stocare și găzduire o obligație generală de monitorizare a informațiilor pe care le transmit sau le stochează sau o obligație generală de a căuta activ fapte sau circumstanțe care să indice activități ilicite; reamintește, în special, că CJUE, prin hotărârile pronunțate în cauzele C-360/10 și C-70/10, a respins măsurile de „supraveghere activă” a cvasitotalității utilizatorilor serviciilor vizate (furnizorii de acces la internet, în una dintre cauze, și o rețea socială, în cealaltă cauză) și a precizat că este interzisă orice injoncțiune care obligă un furnizor de servicii de găzduire să întreprindă o monitorizare generală; |
| --- | --- |

32.

reamintește că, în temeiul articolul 15 alineatul (1) din Directiva 2000/31/CE, statele membre nu pot impune furnizorilor de servicii de transmitere, stocare și găzduire o obligație generală de monitorizare a informațiilor pe care le transmit sau le stochează sau o obligație generală de a căuta activ fapte sau circumstanțe care să indice activități ilicite; reamintește, în special, că CJUE, prin hotărârile pronunțate în cauzele C-360/10 și C-70/10, a respins măsurile de „supraveghere activă” a cvasitotalității utilizatorilor serviciilor vizate (furnizorii de acces la internet, în una dintre cauze, și o rețea socială, în cealaltă cauză) și a precizat că este interzisă orice injoncțiune care obligă un furnizor de servicii de găzduire să întreprindă o monitorizare generală;

| 33. | salută publicarea de rapoarte de transparență de către societățile din domeniul IT și telecomunicațiilor cu privire la cererile guvernelor de a obține date ale utilizatorilor; invită statele membre să publice date statistice referitoare la cererile adresate de acestea societăților private pentru a obține informații ale utilizatorilor cu caracter privat; |
| --- | --- |

33.

salută publicarea de rapoarte de transparență de către societățile din domeniul IT și telecomunicațiilor cu privire la cererile guvernelor de a obține date ale utilizatorilor; invită statele membre să publice date statistice referitoare la cererile adresate de acestea societăților private pentru a obține informații ale utilizatorilor cu caracter privat;

Acordul TFTP

| 34. | își exprimă nemulțumirea cu privire la faptul că Comisia nu a ținut seama de solicitarea clară a Parlamentului de suspendare a Acordului TFTP, întrucât nu s-au oferit informații clare pentru a preciza dacă datele SWIFT urmau să fie accesate în afara Acordului TFTP de către orice alt organism guvernamental din SUA; intenționează să ia în considerare acest lucru atunci când va dezbate aprobarea unor viitoare acorduri internaționale; |
| --- | --- |

34.

își exprimă nemulțumirea cu privire la faptul că Comisia nu a ținut seama de solicitarea clară a Parlamentului de suspendare a Acordului TFTP, întrucât nu s-au oferit informații clare pentru a preciza dacă datele SWIFT urmau să fie accesate în afara Acordului TFTP de către orice alt organism guvernamental din SUA; intenționează să ia în considerare acest lucru atunci când va dezbate aprobarea unor viitoare acorduri internaționale;

Alte schimburi de date cu caracter personal cu țări terțe

| 35. | subliniază poziția sa potrivit căreia toate acordurile, mecanismele și deciziile privind caracterul adecvat al nivelului de protecție pentru schimburile cu țări terțe care implică date cu caracter personal necesită o monitorizare riguroasă și acțiuni ulterioare imediate din partea Comisiei, în calitatea sa de gardian al tratatelor; |
| --- | --- |

35.

subliniază poziția sa potrivit căreia toate acordurile, mecanismele și deciziile privind caracterul adecvat al nivelului de protecție pentru schimburile cu țări terțe care implică date cu caracter personal necesită o monitorizare riguroasă și acțiuni ulterioare imediate din partea Comisiei, în calitatea sa de gardian al tratatelor;

| 36. | salută Declarația UE-SUA de la Riga din 3 iunie 2015 privind consolidarea cooperării transatlantice în domeniul libertății, securității și justiției, prin care părțile semnatare s-au angajat să consolideze punerea în aplicare a Acordului SUA-UE privind asistența judiciară reciprocă (MLAT), să finalizeze analiza acordului prevăzută în acesta și să organizeze ateliere pentru a dezbate aspectele în cauză cu autoritățile naționale competente; subliniază că acordurile privind asistența judiciară reciprocă reprezintă instrumentul pe baza căruia autoritățile responsabile de aplicarea legii din statele membre ar trebui să coopereze cu autoritățile din țări terțe; în acest sens, invită statele membre și guvernul SUA să respecte angajamentele menționate anterior pentru a finaliza rapid analiza Acordului SUA-UE privind asistența judiciară reciprocă; |
| --- | --- |

36.

salută Declarația UE-SUA de la Riga din 3 iunie 2015 privind consolidarea cooperării transatlantice în domeniul libertății, securității și justiției, prin care părțile semnatare s-au angajat să consolideze punerea în aplicare a Acordului SUA-UE privind asistența judiciară reciprocă (MLAT), să finalizeze analiza acordului prevăzută în acesta și să organizeze ateliere pentru a dezbate aspectele în cauză cu autoritățile naționale competente; subliniază că acordurile privind asistența judiciară reciprocă reprezintă instrumentul pe baza căruia autoritățile responsabile de aplicarea legii din statele membre ar trebui să coopereze cu autoritățile din țări terțe; în acest sens, invită statele membre și guvernul SUA să respecte angajamentele menționate anterior pentru a finaliza rapid analiza Acordului SUA-UE privind asistența judiciară reciprocă;

| 37. | invită Comisia să prezinte un raport Parlamentului până la sfârșitul anului 2015 cu privire la lacunele identificate în diferitele instrumente utilizate pentru transferurile internaționale de date în ceea ce privește accesul autorităților de asigurare a respectării legii și al serviciilor de informații din țările terțe, precum și cu privire la mijloacele de soluționare a acestor lacune, pentru a asigura în continuare protecția adecvată și necesară a datelor cu caracter personal din UE transferate în țări terțe; |
| --- | --- |

37.

invită Comisia să prezinte un raport Parlamentului până la sfârșitul anului 2015 cu privire la lacunele identificate în diferitele instrumente utilizate pentru transferurile internaționale de date în ceea ce privește accesul autorităților de asigurare a respectării legii și al serviciilor de informații din țările terțe, precum și cu privire la mijloacele de soluționare a acestor lacune, pentru a asigura în continuare protecția adecvată și necesară a datelor cu caracter personal din UE transferate în țări terțe;

Protejarea statului de drept și a drepturilor fundamentale ale cetățenilor UE/o protecție sporită pentru avertizorii de integritate și ziariști

| 38. | consideră că drepturile fundamentale ale cetățenilor UE continuă să fie în pericol și că nu au fost luate suficiente măsuri pentru a asigura protecția deplină a acestora în cazul supravegherii electronice în masă; regretă realizarea unor progrese limitate în asigurarea protecției persoanelor care fac denunțuri și a ziariștilor; |
| --- | --- |

38.

consideră că drepturile fundamentale ale cetățenilor UE continuă să fie în pericol și că nu au fost luate suficiente măsuri pentru a asigura protecția deplină a acestora în cazul supravegherii electronice în masă; regretă realizarea unor progrese limitate în asigurarea protecției persoanelor care fac denunțuri și a ziariștilor;

| 39. | regretă că multe programe de colectare de informații la scară largă și foarte largă par a fi conduse de interesele economice ale societăților care dezvoltă și administrează aceste programe, astfel cum a fost situația în cazul terminării programului special al NSA „Thinthread” și înlocuirii lui cu programul de supraveghere la scară largă „Trailblazer”, care a fost externalizat către SAIC în 2001; |
| --- | --- |

39.

regretă că multe programe de colectare de informații la scară largă și foarte largă par a fi conduse de interesele economice ale societăților care dezvoltă și administrează aceste programe, astfel cum a fost situația în cazul terminării programului special al NSA „Thinthread” și înlocuirii lui cu programul de supraveghere la scară largă „Trailblazer”, care a fost externalizat către SAIC în 2001;

| 40. | își exprimă din nou profunda îngrijorare în legătură cu lucrările Comisiei pentru Convenția privind criminalitatea informatică din cadrul Consiliului Europei în ceea ce privește interpretarea articolului 32 din Convenția privind criminalitatea informatică din 23 noiembrie 2001 (Convenția de la Budapesta), care se referă la accesul transfrontalier la date informatice stocate, fie cu consimțământ, fie pentru că acestea sunt disponibile publicului, și se opune încheierii unui protocol adițional sau unor orientări menite să extindă domeniul de aplicare al prevederii respective dincolo de regimul actual instituit prin convenția în cauză, care reprezintă deja o excepție majoră de la principiul teritorialității, deoarece ar putea avea drept urmare accesul liber la distanță al autorităților de asigurare a respectării legii la servere și computere situate în alte jurisdicții, fără ca acestea să recurgă la acordurile de asistență judiciară reciprocă și la alte instrumente de cooperare judiciară introduse pentru a garanta drepturile fundamentale ale cetățenilor, inclusiv protecția datelor și respectarea procedurilor; subliniază că Uniunea Europeană și-a exercitat competența în domeniul criminalității informatice și, prin urmare, atât prerogativele Comisiei, cât și cele ale Parlamentului ar trebui respectate; |
| --- | --- |

40.

își exprimă din nou profunda îngrijorare în legătură cu lucrările Comisiei pentru Convenția privind criminalitatea informatică din cadrul Consiliului Europei în ceea ce privește interpretarea articolului 32 din Convenția privind criminalitatea informatică din 23 noiembrie 2001 (Convenția de la Budapesta), care se referă la accesul transfrontalier la date informatice stocate, fie cu consimțământ, fie pentru că acestea sunt disponibile publicului, și se opune încheierii unui protocol adițional sau unor orientări menite să extindă domeniul de aplicare al prevederii respective dincolo de regimul actual instituit prin convenția în cauză, care reprezintă deja o excepție majoră de la principiul teritorialității, deoarece ar putea avea drept urmare accesul liber la distanță al autorităților de asigurare a respectării legii la servere și computere situate în alte jurisdicții, fără ca acestea să recurgă la acordurile de asistență judiciară reciprocă și la alte instrumente de cooperare judiciară introduse pentru a garanta drepturile fundamentale ale cetățenilor, inclusiv protecția datelor și respectarea procedurilor; subliniază că Uniunea Europeană și-a exercitat competența în domeniul criminalității informatice și, prin urmare, atât prerogativele Comisiei, cât și cele ale Parlamentului ar trebui respectate;

| 41. | regretă faptul că Comisia nu a răspuns solicitării Parlamentului de a analiza posibilitatea instituirii unui program european cuprinzător de protecție a persoanelor care fac denunțuri și invită Comisia să prezinte, cel târziu până la sfârșitul anului 2016, o comunicare pe această temă; |
| --- | --- |

41.

regretă faptul că Comisia nu a răspuns solicitării Parlamentului de a analiza posibilitatea instituirii unui program european cuprinzător de protecție a persoanelor care fac denunțuri și invită Comisia să prezinte, cel târziu până la sfârșitul anului 2016, o comunicare pe această temă;

| 42. | salută rezoluția adoptată de Adunarea Parlamentară a Consiliului Europei la 23 iunie 2015 intitulată „Îmbunătățirea protecției persoanelor care fac denunțuri”, în special punctul 9 privind importanța acestor persoane, care asigură respectarea limitelor juridice impuse activității de supraveghere, și punctul 10 prin care se solicită UE să adopte legi de protecție a persoanelor care fac denunțuri care să vizeze, de asemenea, angajații serviciilor naționale de securitate sau de informații și ai firmelor private care desfășoară activități în acest domeniu și să acorde azil, pe cât posibil în conformitate cu legislația națională, persoanelor care fac denunțuri care sunt amenințate cu represalii în țările lor de origine, cu condiția ca informațiile divulgate de acestea să îndeplinească condițiile necesare pentru protecție în conformitate cu principiile susținute de Adunare; |
| --- | --- |

42.

salută rezoluția adoptată de Adunarea Parlamentară a Consiliului Europei la 23 iunie 2015 intitulată „Îmbunătățirea protecției persoanelor care fac denunțuri”, în special punctul 9 privind importanța acestor persoane, care asigură respectarea limitelor juridice impuse activității de supraveghere, și punctul 10 prin care se solicită UE să adopte legi de protecție a persoanelor care fac denunțuri care să vizeze, de asemenea, angajații serviciilor naționale de securitate sau de informații și ai firmelor private care desfășoară activități în acest domeniu și să acorde azil, pe cât posibil în conformitate cu legislația națională, persoanelor care fac denunțuri care sunt amenințate cu represalii în țările lor de origine, cu condiția ca informațiile divulgate de acestea să îndeplinească condițiile necesare pentru protecție în conformitate cu principiile susținute de Adunare;

| 43. | subliniază că supravegherea în masă subminează în mod grav confidențialitatea datelor în anumite profesii reglementate, cum ar fi doctorii, ziariștii și avocații; subliniază în special dreptul cetățenilor UE de a fi protejați de orice supraveghere care vizează comunicarea confidențială a acestora cu avocații lor și care ar încălca Carta drepturilor fundamentale a UE, în special articolele 6, 47 și 48, precum și Directiva 2013/48/UE privind dreptul de a avea acces la un avocat; invită Comisia să prezinte, până cel târziu la sfârșitul lui 2016, o comunicare privind protecția comunicațiilor confidențiale în exercitarea anumitor profesii care se bucură de privilegii profesionale prevăzute de lege; |
| --- | --- |

43.

subliniază că supravegherea în masă subminează în mod grav confidențialitatea datelor în anumite profesii reglementate, cum ar fi doctorii, ziariștii și avocații; subliniază în special dreptul cetățenilor UE de a fi protejați de orice supraveghere care vizează comunicarea confidențială a acestora cu avocații lor și care ar încălca Carta drepturilor fundamentale a UE, în special articolele 6, 47 și 48, precum și Directiva 2013/48/UE privind dreptul de a avea acces la un avocat; invită Comisia să prezinte, până cel târziu la sfârșitul lui 2016, o comunicare privind protecția comunicațiilor confidențiale în exercitarea anumitor profesii care se bucură de privilegii profesionale prevăzute de lege;

| 44. | solicită Comisiei să pregătească orientări pentru statele membre privind modul de aliniere a instrumentelor de colectare de date cu caracter personal în scopul prevenirii, depistării, anchetării și urmăririi infracțiunilor, inclusiv din domeniul terorismului, la hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 8 aprilie 2014 privind păstrarea datelor (cauzele C-293/12 și C-594/12) și din 6 octombrie 2015 privind sfera de siguranță (cauza C 362/14); atrage atenția în special asupra punctelor (58) și (59) din hotărârea privind păstrarea datelor și asupra punctelor (93) și (94) din hotărârea privind sfera de siguranță, prin care se solicită în mod clar ca datele colectate să fie individualizate și nu colectate în bloc; |
| --- | --- |

44.

solicită Comisiei să pregătească orientări pentru statele membre privind modul de aliniere a instrumentelor de colectare de date cu caracter personal în scopul prevenirii, depistării, anchetării și urmăririi infracțiunilor, inclusiv din domeniul terorismului, la hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 8 aprilie 2014 privind păstrarea datelor (cauzele C-293/12 și C-594/12) și din 6 octombrie 2015 privind sfera de siguranță (cauza C 362/14); atrage atenția în special asupra punctelor (58) și (59) din hotărârea privind păstrarea datelor și asupra punctelor (93) și (94) din hotărârea privind sfera de siguranță, prin care se solicită în mod clar ca datele colectate să fie individualizate și nu colectate în bloc;

| 45. | subliniază faptul că jurisprudența cea mai recentă, în special hotărârea CJUE din 8 aprilie 2014 privind păstrarea datelor, stabilește clar ca cerință legală demonstrarea caracterului necesar și proporțional al oricărei măsuri care implică culegerea și utilizarea datelor cu caracter personal care ar putea aduce atingere dreptului la respectarea vieții private și de familie și dreptului la protecția datelor; consideră regretabil faptul că aspectele politice subminează deseori respectarea acestor principii juridice în cadrul procesului decizional; invită Comisia să se asigure, în cadrul Agendei sale privind o mai bună legiferare, că întreaga legislație a UE este de foarte bună calitate, respectă toate standardele juridice și jurisprudența și este în conformitate cu Carta drepturilor fundamentale a UE; recomandă ca evaluarea de impact privind orice măsuri de asigurare a respectării legii și de securitate care implică utilizarea și culegerea datelor cu caracter personal să includă întotdeauna un test privind caracterul necesar și proporțional; |
| --- | --- |

45.

subliniază faptul că jurisprudența cea mai recentă, în special hotărârea CJUE din 8 aprilie 2014 privind păstrarea datelor, stabilește clar ca cerință legală demonstrarea caracterului necesar și proporțional al oricărei măsuri care implică culegerea și utilizarea datelor cu caracter personal care ar putea aduce atingere dreptului la respectarea vieții private și de familie și dreptului la protecția datelor; consideră regretabil faptul că aspectele politice subminează deseori respectarea acestor principii juridice în cadrul procesului decizional; invită Comisia să se asigure, în cadrul Agendei sale privind o mai bună legiferare, că întreaga legislație a UE este de foarte bună calitate, respectă toate standardele juridice și jurisprudența și este în conformitate cu Carta drepturilor fundamentale a UE; recomandă ca evaluarea de impact privind orice măsuri de asigurare a respectării legii și de securitate care implică utilizarea și culegerea datelor cu caracter personal să includă întotdeauna un test privind caracterul necesar și proporțional;

O strategie europeană pentru sporirea independenței informatice

| 46. | își exprimă nemulțumirea cu privire la lipsa de măsuri din partea Comisiei pentru a da curs recomandărilor detaliate formulate în rezoluția privind creșterea nivelului de securitate informatică și protecția sferei private în mediul online în UE; |
| --- | --- |

46.

își exprimă nemulțumirea cu privire la lipsa de măsuri din partea Comisiei pentru a da curs recomandărilor detaliate formulate în rezoluția privind creșterea nivelului de securitate informatică și protecția sferei private în mediul online în UE;

| 47. | salută măsurile adoptate până în prezent în vederea consolidării securității informatice a Parlamentului, astfel cum au fost prezentate în planul de acțiune privind Securitatea TIC a PE elaborat de către DG ITEC; solicită continuarea acestor eforturi și aplicarea integrală și rapidă a recomandărilor formulate în rezoluție; solicită o noua abordare și, dacă este necesar, modificări legislative în domeniul achizițiilor publice pentru a întări securitatea informatică a instituțiilor UE; solicită înlocuirea sistematică în toate instituțiile UE a softurilor brevetate cu softuri cu sursă deschisă, care pot fi auditate și verificate, introducerea unui criteriu de selecție obligatoriu privind softurile cu sursă deschisă în toate procedurile de achiziții publice viitoare în domeniul TIC, precum și punerea la dispoziție de instrumente de criptare; |
| --- | --- |

47.

salută măsurile adoptate până în prezent în vederea consolidării securității informatice a Parlamentului, astfel cum au fost prezentate în planul de acțiune privind Securitatea TIC a PE elaborat de către DG ITEC; solicită continuarea acestor eforturi și aplicarea integrală și rapidă a recomandărilor formulate în rezoluție; solicită o noua abordare și, dacă este necesar, modificări legislative în domeniul achizițiilor publice pentru a întări securitatea informatică a instituțiilor UE; solicită înlocuirea sistematică în toate instituțiile UE a softurilor brevetate cu softuri cu sursă deschisă, care pot fi auditate și verificate, introducerea unui criteriu de selecție obligatoriu privind softurile cu sursă deschisă în toate procedurile de achiziții publice viitoare în domeniul TIC, precum și punerea la dispoziție de instrumente de criptare;

| 48. | își reiterează cu insistență invitația de a elabora, în cadrul noilor inițiative, cum ar fi piața unică digitală, o strategie europeană pentru o mai mare independență informatică și o protecție mai solidă a sferei private în mediul online, care va impulsiona sectorul IT din UE; |
| --- | --- |

48.

își reiterează cu insistență invitația de a elabora, în cadrul noilor inițiative, cum ar fi piața unică digitală, o strategie europeană pentru o mai mare independență informatică și o protecție mai solidă a sferei private în mediul online, care va impulsiona sectorul IT din UE;

| 49. | intenționează să prezinte recomandări suplimentare în acest domeniu în urma conferinței sale cu tema „Protejarea sferei private în mediul online prin întărirea securității informatice și a autonomiei informatice a UE”, programată să aibă loc la sfârșitul anului 2015, recomandări care se vor baza pe concluziile recentului studiu STOA privind supravegherea în masă a utilizatorilor de servicii informatice; |
| --- | --- |

49.

intenționează să prezinte recomandări suplimentare în acest domeniu în urma conferinței sale cu tema „Protejarea sferei private în mediul online prin întărirea securității informatice și a autonomiei informatice a UE”, programată să aibă loc la sfârșitul anului 2015, recomandări care se vor baza pe concluziile recentului studiu STOA privind supravegherea în masă a utilizatorilor de servicii informatice;

Guvernanța democratică și neutră a internetului

| 50. | salută obiectivul Comisiei de a face din UE un actor de referință în guvernanța internetului, precum și viziunea acesteia privind un model multipartit pentru guvernanța internetului, care a fost reiterată în timpul reuniunii mondiale multilaterale pentru viitorul guvernanței internetului (NETMundial), organizată în Brazilia în aprilie 2014; așteaptă cu interes rezultatele lucrărilor internaționale în curs de desfășurare în acest domeniu, inclusiv în cadrul Forumului privind guvernanța internetului; |
| --- | --- |

50.

salută obiectivul Comisiei de a face din UE un actor de referință în guvernanța internetului, precum și viziunea acesteia privind un model multipartit pentru guvernanța internetului, care a fost reiterată în timpul reuniunii mondiale multilaterale pentru viitorul guvernanței internetului (NETMundial), organizată în Brazilia în aprilie 2014; așteaptă cu interes rezultatele lucrărilor internaționale în curs de desfășurare în acest domeniu, inclusiv în cadrul Forumului privind guvernanța internetului;

| 51. | avertizează cu privire la pericolul evident al degradării dreptului fundamental la viață privată și la protecția datelor cu caracter personal, atunci când fiecare informație referitoare la comportamentul uman este considerată potențial utilă în combaterea actelor criminale viitoare, ceea ce are inevitabil ca rezultat crearea unei culturi a supravegherii în masă, în care fiecare cetățean este tratat ca un potențial suspect, și erodarea coerenței societății și a încrederii; |
| --- | --- |

51.

avertizează cu privire la pericolul evident al degradării dreptului fundamental la viață privată și la protecția datelor cu caracter personal, atunci când fiecare informație referitoare la comportamentul uman este considerată potențial utilă în combaterea actelor criminale viitoare, ceea ce are inevitabil ca rezultat crearea unei culturi a supravegherii în masă, în care fiecare cetățean este tratat ca un potențial suspect, și erodarea coerenței societății și a încrederii;

| 52. | intenționează să aibă în vedere concluziile cercetării aprofundate desfășurate de Agenția pentru Drepturi Fundamentale privind protecția drepturilor fundamentale în contextul supravegherii, în special privind situația juridică actuală a persoanelor în ceea ce privește căile de atac de care dispun în legătură cu practicile în cauză; |
| --- | --- |

52.

intenționează să aibă în vedere concluziile cercetării aprofundate desfășurate de Agenția pentru Drepturi Fundamentale privind protecția drepturilor fundamentale în contextul supravegherii, în special privind situația juridică actuală a persoanelor în ceea ce privește căile de atac de care dispun în legătură cu practicile în cauză;

Activități ulterioare

| 53. | însărcinează Comisia pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne să continue să monitorizeze evoluțiile din acest domeniu și cursul dat recomandărilor incluse în rezoluție; |
| --- | --- |

53.

însărcinează Comisia pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne să continue să monitorizeze evoluțiile din acest domeniu și cursul dat recomandărilor incluse în rezoluție;

o

o o

| 54. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre și Consiliului Europei. |
| --- | --- |

54.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre și Consiliului Europei.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0230.

(2)  PE546.737v01-00.

---

| 20.10.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 355/59 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 355/59

---

P8_TA(2015)0389

Recomandarea Consiliului privind integrarea șomerilor de lungă durată pe piața forței de muncă

Rezoluţia Parlamentului European din 29 octombrie 2015 referitoare la recomandarea Consiliului privind integrarea șomerilor de lungă durată pe piața forței de muncă (2015/2820(RSP))

(2017/C 355/08)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 17 septembrie 2015 de recomandare a Consiliului privind integrarea șomerilor de lungă durată pe piața forței de muncă (COM(2015)0462), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 17 septembrie 2015 de recomandare a Consiliului privind integrarea șomerilor de lungă durată pe piața forței de muncă (COM(2015)0462),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 noiembrie 2014 privind analiza anuală a creșterii pentru 2015 (COM(2014)0902), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 noiembrie 2014 privind analiza anuală a creșterii pentru 2015 (COM(2014)0902),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 martie 2015 referitoare la semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: aspecte legate de ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2015 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 martie 2015 referitoare la semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: aspecte legate de ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2015 (1),

| — | având în vedere concluziile Consiliului Ocupării Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori (EPSCO) din 9 martie 2015 intitulate „Analiza anuală a creșterii pentru 2015 și Raportul comun privind ocuparea forței de muncă: orientări politice referitoare la politicile de ocupare a forței de muncă și politicile sociale” (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Ocupării Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori (EPSCO) din 9 martie 2015 intitulate „Analiza anuală a creșterii pentru 2015 și Raportul comun privind ocuparea forței de muncă: orientări politice referitoare la politicile de ocupare a forței de muncă și politicile sociale” (2),

| — | având în vedere poziția sa din 8 iulie 2015 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa din 8 iulie 2015 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (3),

| — | având în vedere raportul special al Curții de Conturi Europene nr. 3/2015 intitulat „Garanția pentru tineret instituită de UE: primele măsuri au fost adoptate, dar se prefigurează riscuri în ceea ce privește implementarea”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul special al Curții de Conturi Europene nr. 3/2015 intitulat „Garanția pentru tineret instituită de UE: primele măsuri au fost adoptate, dar se prefigurează riscuri în ceea ce privește implementarea”,

| — | având în vedere studiul realizat de European Social Policy Network (ESPN) privind „Sprijinul integrat pentru șomerii de lungă durată: un studiu al politicilor naționale (2015)”, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul realizat de European Social Policy Network (ESPN) privind „Sprijinul integrat pentru șomerii de lungă durată: un studiu al politicilor naționale (2015)”,

| — | având în vedere întrebarea adresată Consiliului privind integrarea șomerilor de lungă durată pe piața forței de muncă (O-000121/2015 – B8-1102/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea adresată Consiliului privind integrarea șomerilor de lungă durată pe piața forței de muncă (O-000121/2015 – B8-1102/2015),

| — | având în vedere propunerea de rezoluție prezentată de Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție prezentată de Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale,

| — | având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, ca urmare a crizei economice și a consecințelor sale, șomajul de lungă durată s-a dublat din 2007 și reprezintă jumătate din șomajul total sau peste 12 milioane de persoane, adică 5 % din populația activă a UE; întrucât în 2014 peste 60 % din totalul șomerilor de lungă durată nu avuseseră un loc de muncă de cel puțin doi ani consecutivi; |
| --- | --- |

A.

întrucât, ca urmare a crizei economice și a consecințelor sale, șomajul de lungă durată s-a dublat din 2007 și reprezintă jumătate din șomajul total sau peste 12 milioane de persoane, adică 5 % din populația activă a UE; întrucât în 2014 peste 60 % din totalul șomerilor de lungă durată nu avuseseră un loc de muncă de cel puțin doi ani consecutivi;

| B. | întrucât rata șomajului de lungă durată diferă considerabil de la un stat membru la altul, variind de la 1,5 % în Austria la 19,5 % în Grecia; întrucât statele membre cu cea mai mare rată a șomajului de lungă durată sunt Italia, Portugalia, Slovacia, Croația, Spania și Grecia; întrucât redresarea economică trebuie să devină mai dinamică, deoarece în prezent nu oferă suficiente stimulente pentru a reduce în mod semnificativ rata ridicată a șomajului structural; |
| --- | --- |

B.

întrucât rata șomajului de lungă durată diferă considerabil de la un stat membru la altul, variind de la 1,5 % în Austria la 19,5 % în Grecia; întrucât statele membre cu cea mai mare rată a șomajului de lungă durată sunt Italia, Portugalia, Slovacia, Croația, Spania și Grecia; întrucât redresarea economică trebuie să devină mai dinamică, deoarece în prezent nu oferă suficiente stimulente pentru a reduce în mod semnificativ rata ridicată a șomajului structural;

| C. | întrucât neînregistrarea unei mari părți a șomerilor de lungă durată, precum și deficiențele metodologice cu privire la colectarea datelor înseamnă o subestimare a situației în statisticile oficiale; |
| --- | --- |

C.

întrucât neînregistrarea unei mari părți a șomerilor de lungă durată, precum și deficiențele metodologice cu privire la colectarea datelor înseamnă o subestimare a situației în statisticile oficiale;

| D. | întrucât șomajul de lungă durată conduce adesea la sărăcie, inegalități și excluziune socială și afectează în mod disproporționat persoanele vulnerabile care se află într-o poziție defavorabilă pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

D.

întrucât șomajul de lungă durată conduce adesea la sărăcie, inegalități și excluziune socială și afectează în mod disproporționat persoanele vulnerabile care se află într-o poziție defavorabilă pe piața forței de muncă;

| E. | întrucât șomajul de lungă durată îndepărtează oamenii în mod treptat de piața muncii din cauza erodării competențelor și a rețelelor profesionale și a pierderii ritmului de lucru și poate duce la o spirală a deconectării de societate, a tensiunilor casnice și a sentimentului de alienare; întrucât, în fiecare an, o cincime din șomerii de lungă durată se simt descurajați deoarece eforturile lor de căutare a unui loc de muncă se soldează cu un eșec și, prin urmare, devin inactivi; |
| --- | --- |

E.

întrucât șomajul de lungă durată îndepărtează oamenii în mod treptat de piața muncii din cauza erodării competențelor și a rețelelor profesionale și a pierderii ritmului de lucru și poate duce la o spirală a deconectării de societate, a tensiunilor casnice și a sentimentului de alienare; întrucât, în fiecare an, o cincime din șomerii de lungă durată se simt descurajați deoarece eforturile lor de căutare a unui loc de muncă se soldează cu un eșec și, prin urmare, devin inactivi;

| F. | întrucât consecințele șomajului de lungă durată sunt extrem de grave în gospodăriile cu persoane în șomaj, soldându-se adesea cu un nivel scăzut al studiilor, detașarea de „lumea profesională”, creșterea problemelor mentale și medicale, excluziunea socială, iar în cele mai grave cazuri, sărăcia este transmisă de la o generație la alta; |
| --- | --- |

F.

întrucât consecințele șomajului de lungă durată sunt extrem de grave în gospodăriile cu persoane în șomaj, soldându-se adesea cu un nivel scăzut al studiilor, detașarea de „lumea profesională”, creșterea problemelor mentale și medicale, excluziunea socială, iar în cele mai grave cazuri, sărăcia este transmisă de la o generație la alta;

| G. | întrucât perioadele de șomaj de lungă durată au adesea consecințe negative pe termen lung pentru perspectivele de angajare, evoluția carierei, profilul veniturilor și pensii („efecte destructive”); |
| --- | --- |

G.

întrucât perioadele de șomaj de lungă durată au adesea consecințe negative pe termen lung pentru perspectivele de angajare, evoluția carierei, profilul veniturilor și pensii („efecte destructive”);

| H. | întrucât șomajul de lungă durată are costuri sociale uriașe cauzate de o pierdere de competențe și sporirea cheltuielilor sociale, în afară de costurile nemonetare ale unui număr mare de persoane care își pierd încrederea în sine și nu își exploatează potențialul personal și ale pierderii coeziunii sociale; |
| --- | --- |

H.

întrucât șomajul de lungă durată are costuri sociale uriașe cauzate de o pierdere de competențe și sporirea cheltuielilor sociale, în afară de costurile nemonetare ale unui număr mare de persoane care își pierd încrederea în sine și nu își exploatează potențialul personal și ale pierderii coeziunii sociale;

| I. | întrucât nivelurile ridicate constante ale șomajului de lungă durată pun în pericol eforturile de a atinge obiectivele principale ale Europa 2020, și anume integrarea în câmpul muncii a 75 % din persoanele din grupa de vârstă 20 – 64 de ani și reducerea cu cel puțin 20 de milioane a numărului persoanelor aflate în sărăcie și excluziune socială sau expuse riscului de se găsi în această situație; |
| --- | --- |

I.

întrucât nivelurile ridicate constante ale șomajului de lungă durată pun în pericol eforturile de a atinge obiectivele principale ale Europa 2020, și anume integrarea în câmpul muncii a 75 % din persoanele din grupa de vârstă 20 – 64 de ani și reducerea cu cel puțin 20 de milioane a numărului persoanelor aflate în sărăcie și excluziune socială sau expuse riscului de se găsi în această situație;

| J. | întrucât menținerea competențelor în cazul pierderii locului de muncă, precum și educația, formarea și reconversia profesională, prin care să se poată anticipa nevoile viitoare în materie de competențe, constituie un element important în evitarea și soluționarea șomajului de lungă durată; |
| --- | --- |

J.

întrucât menținerea competențelor în cazul pierderii locului de muncă, precum și educația, formarea și reconversia profesională, prin care să se poată anticipa nevoile viitoare în materie de competențe, constituie un element important în evitarea și soluționarea șomajului de lungă durată;

| K. | întrucât această recomandare prezintă similitudini cu Garanția pentru tineret; întrucât ar trebui trase învățăminte din experiențe inițiale legate de punerea în aplicare a Garanției pentru tineret, |
| --- | --- |

K.

întrucât această recomandare prezintă similitudini cu Garanția pentru tineret; întrucât ar trebui trase învățăminte din experiențe inițiale legate de punerea în aplicare a Garanției pentru tineret,

| 1. | salută inițiativa Comisiei de a propune o recomandare a Consiliului privind integrarea șomerilor de lungă durată pe piața forței de muncă; subliniază faptul că o prezentare mai timpurie a propunerii și acordul în cadrul Consiliului ar fi putut preveni o parte din șomajul de lungă durată înregistrat în prezent; își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că o recomandare a Consiliului poate să nu fie suficientă pentru a redresa rapid situația șomerilor de lungă durată și încurajează statele membre să treacă la fapte; |
| --- | --- |

1.

salută inițiativa Comisiei de a propune o recomandare a Consiliului privind integrarea șomerilor de lungă durată pe piața forței de muncă; subliniază faptul că o prezentare mai timpurie a propunerii și acordul în cadrul Consiliului ar fi putut preveni o parte din șomajul de lungă durată înregistrat în prezent; își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că o recomandare a Consiliului poate să nu fie suficientă pentru a redresa rapid situația șomerilor de lungă durată și încurajează statele membre să treacă la fapte;

| 2. | sprijină cele trei componente principale ale propunerii: (i) accelerarea ambițioasă a înregistrării șomerilor de lungă durată în cadrul unui serviciu pentru ocuparea forței de muncă, vizând înregistrarea tuturor șomerilor; (ii) evaluarea în mod individual a potențialului, nevoilor și preferințelor de angajare ale șomerilor de lungă durată înainte de ajunge la 18 luni de șomaj; și (iii) crearea de acorduri specifice, echilibrate și ușor de înțeles de integrare în câmpul muncii între persoanele aflate în șomaj de lungă durată și serviciile implicate, cel mai târziu atunci când cele dintâi au ajuns la 18 luni de șomaj; subliniază, cu toate acestea, că evaluarea individuală ar trebui să aibă loc înainte de împlinirea a 12 luni de șomaj, astfel încât să se asigure că acordul de integrare în câmpul muncii poate fi pus în aplicare înainte de împlinirea a 18 luni de șomaj; insistă asupra faptului că, după caz, abordarea în trei etape nu trebuie să restrângă integrarea în întregul proces a actorilor nestatali, cum ar fi ONG-urile sociale care lucrează cu șomerii de lungă durată; |
| --- | --- |

2.

sprijină cele trei componente principale ale propunerii: (i) accelerarea ambițioasă a înregistrării șomerilor de lungă durată în cadrul unui serviciu pentru ocuparea forței de muncă, vizând înregistrarea tuturor șomerilor; (ii) evaluarea în mod individual a potențialului, nevoilor și preferințelor de angajare ale șomerilor de lungă durată înainte de ajunge la 18 luni de șomaj; și (iii) crearea de acorduri specifice, echilibrate și ușor de înțeles de integrare în câmpul muncii între persoanele aflate în șomaj de lungă durată și serviciile implicate, cel mai târziu atunci când cele dintâi au ajuns la 18 luni de șomaj; subliniază, cu toate acestea, că evaluarea individuală ar trebui să aibă loc înainte de împlinirea a 12 luni de șomaj, astfel încât să se asigure că acordul de integrare în câmpul muncii poate fi pus în aplicare înainte de împlinirea a 18 luni de șomaj; insistă asupra faptului că, după caz, abordarea în trei etape nu trebuie să restrângă integrarea în întregul proces a actorilor nestatali, cum ar fi ONG-urile sociale care lucrează cu șomerii de lungă durată;

| 3. | subliniază necesitatea de a intra în contact cu toți șomerii de lungă durată, inclusiv cu cei neînregistrați, și nu doar cu persoanele care sunt în șomaj de 18 luni sau mai mult; consideră că este de o importanță capitală ca politicile statelor membre care vizează șomajul pe termen scurt (sub 12 luni) și șomajul în rândul tinerilor (inclusiv Garanția pentru tineret) să fie perfect compatibile cu politicile menite să abordeze șomajul de lungă durată; |
| --- | --- |

3.

subliniază necesitatea de a intra în contact cu toți șomerii de lungă durată, inclusiv cu cei neînregistrați, și nu doar cu persoanele care sunt în șomaj de 18 luni sau mai mult; consideră că este de o importanță capitală ca politicile statelor membre care vizează șomajul pe termen scurt (sub 12 luni) și șomajul în rândul tinerilor (inclusiv Garanția pentru tineret) să fie perfect compatibile cu politicile menite să abordeze șomajul de lungă durată;

| 4. | sprijină apelul la cooperare strânsă și coordonare eficientă la nivelul tuturor părților implicate în reintegrarea unui șomer de lungă durată (inclusiv, după caz, la nivelul organizațiilor societății civile) și crearea de ghișee unice, unde șomerul are un responsabil specialist de caz („punct unic de contact”), iar acest efort de reintegrare să nu fie perturbat în caz de schimbare a regimului de asigurări sociale al persoanei aflate în șomaj; |
| --- | --- |

4.

sprijină apelul la cooperare strânsă și coordonare eficientă la nivelul tuturor părților implicate în reintegrarea unui șomer de lungă durată (inclusiv, după caz, la nivelul organizațiilor societății civile) și crearea de ghișee unice, unde șomerul are un responsabil specialist de caz („punct unic de contact”), iar acest efort de reintegrare să nu fie perturbat în caz de schimbare a regimului de asigurări sociale al persoanei aflate în șomaj;

| 5. | subliniază necesitatea unei abordări individuale în privința evaluării aptitudinilor și nevoilor șomerilor de lungă durată în ceea ce privește reintegrarea lor pe piața muncii, o abordare care ar trebui să respecte drepturile lor existente și să țină seama de situația lor personală mai largă și de orice alte necesități conexe; subliniază necesitatea de a dispune de personal suficient, cu înaltă calificare în măsură să ofere o abordare individuală șomerilor de lungă durată, care formează un grup eterogen; |
| --- | --- |

5.

subliniază necesitatea unei abordări individuale în privința evaluării aptitudinilor și nevoilor șomerilor de lungă durată în ceea ce privește reintegrarea lor pe piața muncii, o abordare care ar trebui să respecte drepturile lor existente și să țină seama de situația lor personală mai largă și de orice alte necesități conexe; subliniază necesitatea de a dispune de personal suficient, cu înaltă calificare în măsură să ofere o abordare individuală șomerilor de lungă durată, care formează un grup eterogen;

| 6. | ia act de recomandarea de a introduce un „acord scris de integrare în câmpul muncii” ușor de înțeles care precizează drepturile și responsabilitățile atât ale persoanei aflate în șomaj, cât și ale autorităților, reprezentate de responsabilul de caz și, astfel, stabilește așteptări clare pentru toate părțile implicate, este corect față de șomer și respectă calificările sale personale și drepturile în calitate de lucrător; îndeamnă ca acest acord să fie actualizat periodic; |
| --- | --- |

6.

ia act de recomandarea de a introduce un „acord scris de integrare în câmpul muncii” ușor de înțeles care precizează drepturile și responsabilitățile atât ale persoanei aflate în șomaj, cât și ale autorităților, reprezentate de responsabilul de caz și, astfel, stabilește așteptări clare pentru toate părțile implicate, este corect față de șomer și respectă calificările sale personale și drepturile în calitate de lucrător; îndeamnă ca acest acord să fie actualizat periodic;

| 7. | consideră că este esențial ca toate programele de reintegrare a șomerilor de lungă durată să fie orientate către nevoile de pe piața forței de muncă și să fie elaborate în strânsă cooperare cu partenerii sociali; invită statele membre să încurajeze angajatorii, inclusiv în spiritul responsabilității sociale a întreprinderilor, să se angajeze în mod activ în oferirea de locuri de muncă pentru șomerii de lungă durată și, acolo unde este necesar, să numească mentori care să faciliteze buna reintroducerea șomerilor de lungă durată în câmpul muncii; solicită serviciilor de ocupare a forței de muncă ale statelor membre să sprijine IMM-urile în facilitarea unor astfel de programe de mentorat; reamintește că șomerii de lungă durată au nevoie nu numai de locuri de muncă, ci și de consiliere cuprinzătoare și pregătire pentru a reintra cu succes pe piața muncii; |
| --- | --- |

7.

consideră că este esențial ca toate programele de reintegrare a șomerilor de lungă durată să fie orientate către nevoile de pe piața forței de muncă și să fie elaborate în strânsă cooperare cu partenerii sociali; invită statele membre să încurajeze angajatorii, inclusiv în spiritul responsabilității sociale a întreprinderilor, să se angajeze în mod activ în oferirea de locuri de muncă pentru șomerii de lungă durată și, acolo unde este necesar, să numească mentori care să faciliteze buna reintroducerea șomerilor de lungă durată în câmpul muncii; solicită serviciilor de ocupare a forței de muncă ale statelor membre să sprijine IMM-urile în facilitarea unor astfel de programe de mentorat; reamintește că șomerii de lungă durată au nevoie nu numai de locuri de muncă, ci și de consiliere cuprinzătoare și pregătire pentru a reintra cu succes pe piața muncii;

| 8. | invită statele membre să completeze finanțarea din partea UE — în special prin intermediul Fondului Social European — a politicilor lor naționale pentru combaterea șomajului de lungă durată cu o finanțare națională adecvată; subliniază faptul că constrângerile bugetare cu care se confruntă unele state membre (în special cele care derulează programe de ajustare economică) nu trebuie să împiedice punerea în aplicare rapidă a recomandării; invită Comisia să examineze opțiunile de accesare rapidă a finanțării UE și să mobilizeze resurse suplimentare, acolo unde este posibil, astfel cum s-a întâmplat în cazul inițiativei „Locuri de muncă pentru tineri”; subliniază necesitatea alocării de fonduri adecvate într-o serie de state membre pentru a consolida capacitatea administrativă a serviciilor de ocupare a forței de muncă; |
| --- | --- |

8.

invită statele membre să completeze finanțarea din partea UE — în special prin intermediul Fondului Social European — a politicilor lor naționale pentru combaterea șomajului de lungă durată cu o finanțare națională adecvată; subliniază faptul că constrângerile bugetare cu care se confruntă unele state membre (în special cele care derulează programe de ajustare economică) nu trebuie să împiedice punerea în aplicare rapidă a recomandării; invită Comisia să examineze opțiunile de accesare rapidă a finanțării UE și să mobilizeze resurse suplimentare, acolo unde este posibil, astfel cum s-a întâmplat în cazul inițiativei „Locuri de muncă pentru tineri”; subliniază necesitatea alocării de fonduri adecvate într-o serie de state membre pentru a consolida capacitatea administrativă a serviciilor de ocupare a forței de muncă;

| 9. | solicită în special îmbunătățirea capacităților financiare și administrative ale serviciilor publice de ocupare a forței de muncă pentru a se asigura faptul că acestea au un rol central în punerea în aplicare a prezentei propuneri; |
| --- | --- |

9.

solicită în special îmbunătățirea capacităților financiare și administrative ale serviciilor publice de ocupare a forței de muncă pentru a se asigura faptul că acestea au un rol central în punerea în aplicare a prezentei propuneri;

| 10. | invită Comisia și statele membre să evalueze modul în care pot sprijini programe specifice de formare la locul de muncă, precum și planurile de dezvoltare a afacerilor și de investiții care au creat locuri de muncă sustenabile și de calitate pentru șomerii de lungă durată; |
| --- | --- |

10.

invită Comisia și statele membre să evalueze modul în care pot sprijini programe specifice de formare la locul de muncă, precum și planurile de dezvoltare a afacerilor și de investiții care au creat locuri de muncă sustenabile și de calitate pentru șomerii de lungă durată;

| 11. | subliniază că, pentru o punere în aplicare eficientă a recomandării, este esențială o cooperare strânsă între Comisie și statele membre și, la nivel național, între partenerii sociali (sectoriali), organizațiile societății civile care reprezintă șomerii, autoritățile locale și regionale, serviciile publice și private de ocupare a forței de muncă, furnizorii de servicii medicale și sociale și instituțiile de educație și formare locale și regionale, precum și implicarea activă a angajatorilor pentru a înțelege mai bine cerințele și necesitățile mediului de afaceri; |
| --- | --- |

11.

subliniază că, pentru o punere în aplicare eficientă a recomandării, este esențială o cooperare strânsă între Comisie și statele membre și, la nivel național, între partenerii sociali (sectoriali), organizațiile societății civile care reprezintă șomerii, autoritățile locale și regionale, serviciile publice și private de ocupare a forței de muncă, furnizorii de servicii medicale și sociale și instituțiile de educație și formare locale și regionale, precum și implicarea activă a angajatorilor pentru a înțelege mai bine cerințele și necesitățile mediului de afaceri;

| 12. | reamintește poziția sa referitoare la decizia Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre, care insistă asupra măsurilor specifice pentru a proteja persoanele aflate în șomaj de lungă durată de excluziunea socială și pentru a-i reintegra pe piața muncii, cu respectarea dispozițiilor tratatelor; |
| --- | --- |

12.

reamintește poziția sa referitoare la decizia Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre, care insistă asupra măsurilor specifice pentru a proteja persoanele aflate în șomaj de lungă durată de excluziunea socială și pentru a-i reintegra pe piața muncii, cu respectarea dispozițiilor tratatelor;

| 13. | invită statele membre să ia în considerare diferențele regionale, inclusiv diferențele dintre zonele urbane și rurale, atunci când își formulează abordările naționale pentru combaterea șomajului de lungă durată; |
| --- | --- |

13.

invită statele membre să ia în considerare diferențele regionale, inclusiv diferențele dintre zonele urbane și rurale, atunci când își formulează abordările naționale pentru combaterea șomajului de lungă durată;

| 14. | salută sugestia Comisiei de a dispune, prin intermediul semestrului european și al Comitetului pentru ocuparea forței de muncă, o supraveghere multilaterală a punerii în aplicare a recomandării; insistă asupra faptului că această supraveghere trebuie să fie detaliată și, dacă este necesar, urmată de instrucțiuni în recomandările specifice fiecărei țări adresate statelor membre; invită Comisia să faciliteze procesele de învățare reciprocă ce reunesc statele membre cu rate ridicate ale șomajului de lungă durată și statele membre care au înregistrat succese în reintegrarea rapidă șomerilor (de lungă durată) pe piețele lor ale forței de muncă; |
| --- | --- |

14.

salută sugestia Comisiei de a dispune, prin intermediul semestrului european și al Comitetului pentru ocuparea forței de muncă, o supraveghere multilaterală a punerii în aplicare a recomandării; insistă asupra faptului că această supraveghere trebuie să fie detaliată și, dacă este necesar, urmată de instrucțiuni în recomandările specifice fiecărei țări adresate statelor membre; invită Comisia să faciliteze procesele de învățare reciprocă ce reunesc statele membre cu rate ridicate ale șomajului de lungă durată și statele membre care au înregistrat succese în reintegrarea rapidă șomerilor (de lungă durată) pe piețele lor ale forței de muncă;

| 15. | invită miniștrii pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale să ia în considerare contribuția Parlamentului înainte de a încheia un acord cu privire la recomandare; |
| --- | --- |

15.

invită miniștrii pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale să ia în considerare contribuția Parlamentului înainte de a încheia un acord cu privire la recomandare;

| 16. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei și Consiliului. |
| --- | --- |

16.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei și Consiliului.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0068.

(2)  Documentul 6147/15 al Consiliului.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0261.

---

| 20.10.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 355/63 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 355/63

---

P8_TA(2015)0390

Utilizarea în siguranță a sistemelor aeronautice pilotate de la distanță (RPAS) în domeniul aviației civile

Rezoluţia Parlamentului European din 29 octombrie 2015 referitoare la utilizarea în siguranță a sistemelor de aeronave pilotate de la distanță (SAPD), cunoscute ca vehicule aeriene fără pilot (UAV) în domeniul aviației civile (2014/2243(INI))

(2017/C 355/09)

Parlamentul European,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 8 aprilie 2014 intitulată „O nouă eră pentru aviație: Deschiderea într-un mod sigur și sustenabil a pieței aeronautice pentru utilizarea civilă a sistemelor de aeronave pilotate de la distanță (COM(2014)0207), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 8 aprilie 2014 intitulată „O nouă eră pentru aviație: Deschiderea într-un mod sigur și sustenabil a pieței aeronautice pentru utilizarea civilă a sistemelor de aeronave pilotate de la distanță (COM(2014)0207),

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 4 alineatul (2) litera (g) și și articolul 16 Titlul VI, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 4 alineatul (2) litera (g) și și articolul 16 Titlul VI,

| — | având în vedere Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 7 și 8 ale acesteia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 7 și 8 ale acesteia,

| — | având în vedere Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date,

| — | având în vedere avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor cu privire la Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu intitulată „O nouă eră pentru aviație – Deschiderea într-un mod sigur și sustenabil a pieței aeronautice pentru utilizarea civilă a sistemelor de aeronave pilotate de la distanță” |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor cu privire la Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu intitulată „O nouă eră pentru aviație – Deschiderea într-un mod sigur și sustenabil a pieței aeronautice pentru utilizarea civilă a sistemelor de aeronave pilotate de la distanță”

| — | având în vedere raportul final al grupului de coordonare european pentru sistemele de aeronave pilotate de la distanță (SAPD) intitulat „Foaie de parcurs pentru integrarea sistemelor aeronautice comandate de la distanță în sistemul aviației civile europene”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul final al grupului de coordonare european pentru sistemele de aeronave pilotate de la distanță (SAPD) intitulat „Foaie de parcurs pentru integrarea sistemelor aeronautice comandate de la distanță în sistemul aviației civile europene”,

| — | având în vedere Declarația de la Riga privind aeronavele pilotate de la distanță (dronele) intitulată „Structurarea viitorului aviației”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Riga privind aeronavele pilotate de la distanță (dronele) intitulată „Structurarea viitorului aviației”,

| — | având în vedere raportul Camerei Lorzilor intitulat „Utilizarea civilă a dronelor în UE”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Camerei Lorzilor intitulat „Utilizarea civilă a dronelor în UE”,

| — | având în vedere propunerea Agenției Europene de Siguranță a Aviației (AESA) intitulată „Conceptul de operațiuni cu drone – o abordare bazată pe risc a reglementării aeronavelor fără pilot”, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Agenției Europene de Siguranță a Aviației (AESA) intitulată „Conceptul de operațiuni cu drone – o abordare bazată pe risc a reglementării aeronavelor fără pilot”,

| — | având în vedere Convenția de la Chicago din 7 decembrie 1944, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția de la Chicago din 7 decembrie 1944,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism și avizul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0261/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism și avizul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0261/2015),

| A. | întrucât aeromodelele mici, radiocomandate, au fost manevrate de entuziaști de multe decenii; întrucât în ultimii 15 ani s-a înregistrat o intensificare rapidă a utilizării sistemelor de aeronave pilotate de la distanță (SAPD), cunoscute în special ca vehicule aeriene fără pilot (UAV) sau drone; întrucât mai ales dronele mici, concepute în scopuri recreative și pentru timpul liber, au devenit tot mai populare; |
| --- | --- |

A.

întrucât aeromodelele mici, radiocomandate, au fost manevrate de entuziaști de multe decenii; întrucât în ultimii 15 ani s-a înregistrat o intensificare rapidă a utilizării sistemelor de aeronave pilotate de la distanță (SAPD), cunoscute în special ca vehicule aeriene fără pilot (UAV) sau drone; întrucât mai ales dronele mici, concepute în scopuri recreative și pentru timpul liber, au devenit tot mai populare;

| B. | întrucât această tehnologie, dezvoltată inițial în scopuri preponderent militare, este aplicată în prezent în scopuri comerciale, forțând granițele legislative; întrucât sistemele SAPD utilizate în context profesional oferă în prezent avantaje considerabile pentru diferite utilizări civile, a căror valoare ajutată crește în raport cu distanța dintre aparat și persoana care îl pilotează de la distanță (operațiuni în afara razei vizuale); întrucât printre utilizările SAPD, extrem de variate și cu posibilități de extindere în viitor, se numără în special inspecțiile de siguranță și controlul infrastructurilor (șine de cale ferată, baraje și centrale electrice), evaluarea dezastrelor naturale, lucrările agricole de precizie (agricultură responsabilă), producția de materiale multimedia, termografia aeriană sau livrarea de pachete în zone izolate; întrucât în viitorul apropiat se poate anticipa o dezvoltare rapidă a noilor aplicații, ceea ce ilustrează natura inovativă și dinamică a industriei SAPD; |
| --- | --- |

B.

întrucât această tehnologie, dezvoltată inițial în scopuri preponderent militare, este aplicată în prezent în scopuri comerciale, forțând granițele legislative; întrucât sistemele SAPD utilizate în context profesional oferă în prezent avantaje considerabile pentru diferite utilizări civile, a căror valoare ajutată crește în raport cu distanța dintre aparat și persoana care îl pilotează de la distanță (operațiuni în afara razei vizuale); întrucât printre utilizările SAPD, extrem de variate și cu posibilități de extindere în viitor, se numără în special inspecțiile de siguranță și controlul infrastructurilor (șine de cale ferată, baraje și centrale electrice), evaluarea dezastrelor naturale, lucrările agricole de precizie (agricultură responsabilă), producția de materiale multimedia, termografia aeriană sau livrarea de pachete în zone izolate; întrucât în viitorul apropiat se poate anticipa o dezvoltare rapidă a noilor aplicații, ceea ce ilustrează natura inovativă și dinamică a industriei SAPD;

| C. | întrucât tehnologia SAPD poate înlocui intervenția umană directă în medii periculoase; |
| --- | --- |

C.

întrucât tehnologia SAPD poate înlocui intervenția umană directă în medii periculoase;

| D. | întrucât există două tipuri de aplicații SAPD, și anume aplicații SAPD profesionale și aplicații SAPD recreative; întrucât aceste două categorii, de natură diferită, ar trebui reglementate prin cerințe diferite din același cadru normativ la nivelul UE; |
| --- | --- |

D.

întrucât există două tipuri de aplicații SAPD, și anume aplicații SAPD profesionale și aplicații SAPD recreative; întrucât aceste două categorii, de natură diferită, ar trebui reglementate prin cerințe diferite din același cadru normativ la nivelul UE;

| E. | întrucât legislația UE în vigoare stipulează că Agenția Europeană de Siguranță a Aviației (AESA) este, în principiu, autoritatea de certificare pentru SAPD cu o masă maximă la decolare de peste 150 kg; întrucât SAPD de 150 kg sau mai ușoare se află sub jurisdicția statelor membre; |
| --- | --- |

E.

întrucât legislația UE în vigoare stipulează că Agenția Europeană de Siguranță a Aviației (AESA) este, în principiu, autoritatea de certificare pentru SAPD cu o masă maximă la decolare de peste 150 kg; întrucât SAPD de 150 kg sau mai ușoare se află sub jurisdicția statelor membre;

| F. | întrucât reglementări privind SAPD există sau sunt în curs de elaborare în Austria, Croația, Republica Cehă, Danemarca, Franța (1), Germania, Italia, Irlanda, Polonia, Spania și Regatul Unit (2); întrucât există școli autorizate de pilotaj în Danemarca, Regatul Unit și Țările de Jos și peste 500 de piloți SAPD cu licență în Țările de Jos și Regatul Unit sunt deja operaționali; |
| --- | --- |

F.

întrucât reglementări privind SAPD există sau sunt în curs de elaborare în Austria, Croația, Republica Cehă, Danemarca, Franța (1), Germania, Italia, Irlanda, Polonia, Spania și Regatul Unit (2); întrucât există școli autorizate de pilotaj în Danemarca, Regatul Unit și Țările de Jos și peste 500 de piloți SAPD cu licență în Țările de Jos și Regatul Unit sunt deja operaționali;

| G. | întrucât toate normele privind SAPD în vigoare în Europa sunt adaptate la evaluarea riscului legat de siguranța în exploatare; întrucât aceste norme privind SAPD sunt definite în raport cu operatorul și nu în raport cu aeronava, cum este cazul pentru zborurile cu pilot la bord; întrucât riscul depinde nu doar de tipul de aparat și de caracteristicile sale (greutate, viteză etc.), ci și de alți factori, precum zonele survolate, altitudinea, experiența operatorului și tipul specific de operațiune și capacitatea operatorului de a face față unor circumstanțe neprevăzute; |
| --- | --- |

G.

întrucât toate normele privind SAPD în vigoare în Europa sunt adaptate la evaluarea riscului legat de siguranța în exploatare; întrucât aceste norme privind SAPD sunt definite în raport cu operatorul și nu în raport cu aeronava, cum este cazul pentru zborurile cu pilot la bord; întrucât riscul depinde nu doar de tipul de aparat și de caracteristicile sale (greutate, viteză etc.), ci și de alți factori, precum zonele survolate, altitudinea, experiența operatorului și tipul specific de operațiune și capacitatea operatorului de a face față unor circumstanțe neprevăzute;

| H. | întrucât potențialul de creștere economică în această industrie, de la producător la utilizatorul final, este imens, atât pentru întreprinderile mari, cât și pentru lanțul de distribuție, compus din mii de IMM-uri, precum și întreprinderi nou-înființate inovatoare; întrucât este esențial să se mențină standarde de producție și de operare de talie mondială, promovându-se, în același timp, poziția de lider a Europei; |
| --- | --- |

H.

întrucât potențialul de creștere economică în această industrie, de la producător la utilizatorul final, este imens, atât pentru întreprinderile mari, cât și pentru lanțul de distribuție, compus din mii de IMM-uri, precum și întreprinderi nou-înființate inovatoare; întrucât este esențial să se mențină standarde de producție și de operare de talie mondială, promovându-se, în același timp, poziția de lider a Europei;

| I. | întrucât, ca o recunoaștere a dezvoltării rapide a acestei piețe, SAPD sunt încorporate progresiv în programele de aviație existente, cum ar fi Programul de cercetare privind managementul traficului aerian în cerul unic european (SESAR) și Orizont 2020; întrucât întreprinderile din acest sector au investit deja resurse financiare semnificative și ar fi încurajate să investească suplimentar dacă IMM-urile, care sunt majoritare în acest sector, ar obține finanțare mai ușor; întrucât finanțarea suplimentară pentru continuarea cercetării și dezvoltării va fi esențială pentru sprijinirea acestei noi industrii și pentru integrarea în siguranță și securitate a SAPD în spațiul aerian; |
| --- | --- |

I.

întrucât, ca o recunoaștere a dezvoltării rapide a acestei piețe, SAPD sunt încorporate progresiv în programele de aviație existente, cum ar fi Programul de cercetare privind managementul traficului aerian în cerul unic european (SESAR) și Orizont 2020; întrucât întreprinderile din acest sector au investit deja resurse financiare semnificative și ar fi încurajate să investească suplimentar dacă IMM-urile, care sunt majoritare în acest sector, ar obține finanțare mai ușor; întrucât finanțarea suplimentară pentru continuarea cercetării și dezvoltării va fi esențială pentru sprijinirea acestei noi industrii și pentru integrarea în siguranță și securitate a SAPD în spațiul aerian;

| J. | întrucât, chiar și în această etapă de început, statele membre, sectorul respectiv și Comisia au recunoscut potențialul acestei piețe și sunt dornice să sublinieze că orice cadru de politică trebuie să permită o creștere a industriei europene pentru a putea concura la nivel mondial; |
| --- | --- |

J.

întrucât, chiar și în această etapă de început, statele membre, sectorul respectiv și Comisia au recunoscut potențialul acestei piețe și sunt dornice să sublinieze că orice cadru de politică trebuie să permită o creștere a industriei europene pentru a putea concura la nivel mondial;

| K. | întrucât această piață emergentă oferă oportunități semnificative pentru investiții, inovare și pentru crearea de locuri de muncă în tot lanțul de distribuție și în beneficiul societății, recunoscând în același timp că trebuie protejat interesul public, în special în materie de respectare a vieții private, protecție a datelor, responsabilitate și răspundere civilă; |
| --- | --- |

K.

întrucât această piață emergentă oferă oportunități semnificative pentru investiții, inovare și pentru crearea de locuri de muncă în tot lanțul de distribuție și în beneficiul societății, recunoscând în același timp că trebuie protejat interesul public, în special în materie de respectare a vieții private, protecție a datelor, responsabilitate și răspundere civilă;

| L. | întrucât, în ciuda potențialului economic al SAPD, dezvoltarea acestuia va fi totuși una dintre cele mai importante provocări din viitor, sub aspectul siguranței industriei aviatice și al siguranței și securității persoanelor și întreprinderilor; |
| --- | --- |

L.

întrucât, în ciuda potențialului economic al SAPD, dezvoltarea acestuia va fi totuși una dintre cele mai importante provocări din viitor, sub aspectul siguranței industriei aviatice și al siguranței și securității persoanelor și întreprinderilor;

| M. | întrucât UE ar trebui să elaboreze, cât de curând posibil, un cadru legislativ exclusiv pentru utilizarea civilă a SAPD; |
| --- | --- |

M.

întrucât UE ar trebui să elaboreze, cât de curând posibil, un cadru legislativ exclusiv pentru utilizarea civilă a SAPD;

| N. | întrucât cadrul legislativ european trebuie, pe de-o parte, să permită sectorului să continue să inoveze și să se dezvolte în condiții optime și, pe de altă parte, să ofere publicului garanția că viața și proprietatea, precum și datele personale și viața privată vor fi protejate în mod eficient; |
| --- | --- |

N.

întrucât cadrul legislativ european trebuie, pe de-o parte, să permită sectorului să continue să inoveze și să se dezvolte în condiții optime și, pe de altă parte, să ofere publicului garanția că viața și proprietatea, precum și datele personale și viața privată vor fi protejate în mod eficient;

Dimensiunea internațională

| 1. | ia act de faptul că Statele Unite sunt considerate de mulți ca fiind piața-lider în materie de utilizare a SAPD, lucru adevărat doar în cazul dronelor militare; subliniază, totuși, că în sectorul civil Europa este lider, cu 2 500 de operatori (400 în Regatul Unit, 300 în Germania, 1 500 în Franța, 250 în Suedia etc.), comparativ cu 2 342 de operatori în restul lumii și că ar trebui să facă tot ce îi stă în putință ca să își fortifice această poziție concurențială puternică; |
| --- | --- |

1.

ia act de faptul că Statele Unite sunt considerate de mulți ca fiind piața-lider în materie de utilizare a SAPD, lucru adevărat doar în cazul dronelor militare; subliniază, totuși, că în sectorul civil Europa este lider, cu 2 500 de operatori (400 în Regatul Unit, 300 în Germania, 1 500 în Franța, 250 în Suedia etc.), comparativ cu 2 342 de operatori în restul lumii și că ar trebui să facă tot ce îi stă în putință ca să își fortifice această poziție concurențială puternică;

| 2. | relevă că Japonia are un număr semnificativ de operatori SAPD și 20 de ani de experiență, în special în operațiunile agriculturii de precizie, precum pulverizarea culturilor; reamintește că ea a fost prima țară care a permis utilizarea tehnologiei SAPD în activitățile agricole la mijlocul anilor 90, numărul operatorilor multiplicându-se în câțiva ani; |
| --- | --- |

2.

relevă că Japonia are un număr semnificativ de operatori SAPD și 20 de ani de experiență, în special în operațiunile agriculturii de precizie, precum pulverizarea culturilor; reamintește că ea a fost prima țară care a permis utilizarea tehnologiei SAPD în activitățile agricole la mijlocul anilor 90, numărul operatorilor multiplicându-se în câțiva ani;

| 3. | notează că Israel deține o industrie producătoare foarte activă, dar cu o orientare directă spre SAPD militare; subliniază faptul că un serviciu de navigare aerian integrat civil și militar facilitează în prezent integrarea acestor sisteme în spațiul aerian israelian; |
| --- | --- |

3.

notează că Israel deține o industrie producătoare foarte activă, dar cu o orientare directă spre SAPD militare; subliniază faptul că un serviciu de navigare aerian integrat civil și militar facilitează în prezent integrarea acestor sisteme în spațiul aerian israelian;

| 4. | constată că Australia, China (unde sunt produse multe dintre dispozitivele SAPD foarte mici) și Africa de Sud se numără printre celelalte 50 de țări care dezvoltă SAPD; |
| --- | --- |

4.

constată că Australia, China (unde sunt produse multe dintre dispozitivele SAPD foarte mici) și Africa de Sud se numără printre celelalte 50 de țări care dezvoltă SAPD;

| 5. | subliniază că trebuie ținut cont de dimensiunea mondială a dronelor și solicită Comisiei să ia foarte în serios acest aspect; |
| --- | --- |

5.

subliniază că trebuie ținut cont de dimensiunea mondială a dronelor și solicită Comisiei să ia foarte în serios acest aspect;

Situația actuală în statele membre ale UE

| 6. | subliniază că toate statele membre au ceva activități în domeniul dronelor, acestea fiind în producție și/sau în stadiu operațional; |
| --- | --- |

6.

subliniază că toate statele membre au ceva activități în domeniul dronelor, acestea fiind în producție și/sau în stadiu operațional;

| 7. | subliniază că în cazul în care nu se acordă o scutire, activitățile de exploatare sunt legale numai dacă există o legislație națională în vigoare; reamintește că acest lucru are la bază norma OACI conform căreia pentru toate operațiunile realizate de vehicule aeriene fără pilot trebuie obținută o autorizație specifică (3); |
| --- | --- |

7.

subliniază că în cazul în care nu se acordă o scutire, activitățile de exploatare sunt legale numai dacă există o legislație națională în vigoare; reamintește că acest lucru are la bază norma OACI conform căreia pentru toate operațiunile realizate de vehicule aeriene fără pilot trebuie obținută o autorizație specifică (3);

| 8. | constată că lipsa unei reglementări armonizate la nivel UE riscă să împiedice dezvoltarea unei piețe europene a dronelor, având în vedere că autorizațiile naționale nu beneficiază, în general, de recunoaștere reciprocă din partea altor state membre; |
| --- | --- |

8.

constată că lipsa unei reglementări armonizate la nivel UE riscă să împiedice dezvoltarea unei piețe europene a dronelor, având în vedere că autorizațiile naționale nu beneficiază, în general, de recunoaștere reciprocă din partea altor state membre;

Aspecte esențiale

| 9. | consideră că sectorul SAPD are nevoie urgentă de norme la nivel european și mondial pentru a asigura dezvoltarea transfrontalieră în domeniul SAPD; consideră că, pentru garantarea investițiilor și a dezvoltării unui sector SAPD european competitiv, este necesar un cadru normativ european clar; subliniază că, dacă nu se acționează prompt, există riscul de a nu se exploata la maximum potențialul și efectele pozitive ale SAPD; |
| --- | --- |

9.

consideră că sectorul SAPD are nevoie urgentă de norme la nivel european și mondial pentru a asigura dezvoltarea transfrontalieră în domeniul SAPD; consideră că, pentru garantarea investițiilor și a dezvoltării unui sector SAPD european competitiv, este necesar un cadru normativ european clar; subliniază că, dacă nu se acționează prompt, există riscul de a nu se exploata la maximum potențialul și efectele pozitive ale SAPD;

| 10. | reamintește importanța economică a acestui sector și subliniază necesitatea unor politici adecvate, care să protejeze viața privată și să asigure protecția datelor, proporționale cu obiectivul urmărit, fără a împovăra inutil IMM-urile; |
| --- | --- |

10.

reamintește importanța economică a acestui sector și subliniază necesitatea unor politici adecvate, care să protejeze viața privată și să asigure protecția datelor, proporționale cu obiectivul urmărit, fără a împovăra inutil IMM-urile;

| 11. | consideră că un cadru european clar, eficient, fiabil și instituit fără întârziere, ar putea fi util în discuțiile legate de elaborarea regulilor la nivel mondial privind utilizarea dronelor; |
| --- | --- |

11.

consideră că un cadru european clar, eficient, fiabil și instituit fără întârziere, ar putea fi util în discuțiile legate de elaborarea regulilor la nivel mondial privind utilizarea dronelor;

| 12. | consideră că această legislație viitoare va trebui să diferențieze în mod clar utilizarea profesională de cea recreativă a SAPD; |
| --- | --- |

12.

consideră că această legislație viitoare va trebui să diferențieze în mod clar utilizarea profesională de cea recreativă a SAPD;

| 13. | subliniază că siguranța și securitatea de o importanță capitală pentru orice operațiuni și norme SAPD și că ele trebuie să fie raportate la riscuri; consideră că viitorul cadru legislativ european ar trebui să fie adaptat la riscurile specifice legate de zborurile „în afara razei vizuale”, fără a descuraja, totuși, acest tip de zboruri; |
| --- | --- |

13.

subliniază că siguranța și securitatea de o importanță capitală pentru orice operațiuni și norme SAPD și că ele trebuie să fie raportate la riscuri; consideră că viitorul cadru legislativ european ar trebui să fie adaptat la riscurile specifice legate de zborurile „în afara razei vizuale”, fără a descuraja, totuși, acest tip de zboruri;

| 14. | subliniază faptul că subiectul protecției datelor și a vieții private este esențial pentru a promova o susținere publică largă pentru utilizarea civilă a SAPD, fiind, de asemenea, crucial pentru a facilita creșterea și integrarea în siguranță a SAPD în aviația civilă, cu respectarea strictă a Directivei 95/46/CE privind protecția datelor, a dreptului la protecția vieții private consfințit de articolul 7 din Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene și a dreptului la protecția datelor cu caracter personal consfințit de articolul 8 din Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene și articolul 16 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE); invită Comisia și statele membre ca, la elaborarea oricărei politici a UE privind SAPD, să nu uite să integreze garanții legate de protecția vieții private și a datelor, în concordanță cu principiile necesității și proporționalității; în această privință, invită Comisia să sprijine elaborarea de standarde privitoare la conceptele de „respectarea vieții private din concepție” și „respectare implicită a vieții private”; |
| --- | --- |

14.

subliniază faptul că subiectul protecției datelor și a vieții private este esențial pentru a promova o susținere publică largă pentru utilizarea civilă a SAPD, fiind, de asemenea, crucial pentru a facilita creșterea și integrarea în siguranță a SAPD în aviația civilă, cu respectarea strictă a Directivei 95/46/CE privind protecția datelor, a dreptului la protecția vieții private consfințit de articolul 7 din Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene și a dreptului la protecția datelor cu caracter personal consfințit de articolul 8 din Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene și articolul 16 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE); invită Comisia și statele membre ca, la elaborarea oricărei politici a UE privind SAPD, să nu uite să integreze garanții legate de protecția vieții private și a datelor, în concordanță cu principiile necesității și proporționalității; în această privință, invită Comisia să sprijine elaborarea de standarde privitoare la conceptele de „respectarea vieții private din concepție” și „respectare implicită a vieții private”;

| 15. | este de acord cu cele cinci principii esențiale pentru dezvoltarea viitoare a SAPD prevăzute în Declarația de la Riga și le susține în totalitate;






  — | SAPD trebuie tratate ca modele noi de aeronave cu norme proporționale bazate pe riscul fiecărei operațiuni; |
| --- | --- | --- |

15.

este de acord cu cele cinci principii esențiale pentru dezvoltarea viitoare a SAPD prevăzute în Declarația de la Riga și le susține în totalitate;

—

SAPD trebuie tratate ca modele noi de aeronave cu norme proporționale bazate pe riscul fiecărei operațiuni;

| — | trebuie elaborate norme UE privind prestarea în condiții de siguranță de servicii SAPD pentru a permite industriei să investească; |
| --- | --- |

—

trebuie elaborate norme UE privind prestarea în condiții de siguranță de servicii SAPD pentru a permite industriei să investească;

| — | trebuie dezvoltate tehnologii și standarde care să permită integrarea totală a SAPD în spațiul aerian european; |
| --- | --- |

—

trebuie dezvoltate tehnologii și standarde care să permită integrarea totală a SAPD în spațiul aerian european;

| — | acceptarea din partea publicului este esențială pentru dezvoltarea serviciilor SAPD; |
| --- | --- |

—

acceptarea din partea publicului este esențială pentru dezvoltarea serviciilor SAPD;

| — | operatorul unui SAPD este responsabil pentru utilizarea lui; |
| --- | --- |

—

operatorul unui SAPD este responsabil pentru utilizarea lui;

| 16. | subliniază faptul că, pe termen scurt, dintr-o perspectivă a gestionării traficului aerian, există deja proceduri operaționale care să permită SAPD să zboare în afara zonelor specifice și restricționate; reamintește că multe SAPD civile și militare sunt direcționate pe coridoare de zbor dedicate prin înmulțirea criteriilor de separare standard utilizate în mod normal pentru aeronavele cu pilot; |
| --- | --- |

16.

subliniază faptul că, pe termen scurt, dintr-o perspectivă a gestionării traficului aerian, există deja proceduri operaționale care să permită SAPD să zboare în afara zonelor specifice și restricționate; reamintește că multe SAPD civile și militare sunt direcționate pe coridoare de zbor dedicate prin înmulțirea criteriilor de separare standard utilizate în mod normal pentru aeronavele cu pilot;

| 17. | subliniază importanța zborurilor „în afara razei vizuale” pentru dezvoltarea acestui sector; consideră că legislația europeană ar trebui să favorizeze acest modus operandi; |
| --- | --- |

17.

subliniază importanța zborurilor „în afara razei vizuale” pentru dezvoltarea acestui sector; consideră că legislația europeană ar trebui să favorizeze acest modus operandi;

| 18. | recunoaște că impactul SAPD asupra traficului aeronavelor cu pilot este limitat din cauza ponderii neînsemnate a SAPD în raport cu aeronavele cu pilot; recunoaște totuși că presiunile asupra gestionării traficului aerian (ATM) se pot accentua datorită creșterii binevenite a numărului de SAPD sportive și recreative care, în anumite situații, poate pune în pericol siguranța traficului aerian, și solicită ca autoritățile de resort și viitoarele norme UE să țină seama de acest factor pentru a asigura în continuare un standard eficient în domeniul ATM în toate statele membre; |
| --- | --- |

18.

recunoaște că impactul SAPD asupra traficului aeronavelor cu pilot este limitat din cauza ponderii neînsemnate a SAPD în raport cu aeronavele cu pilot; recunoaște totuși că presiunile asupra gestionării traficului aerian (ATM) se pot accentua datorită creșterii binevenite a numărului de SAPD sportive și recreative care, în anumite situații, poate pune în pericol siguranța traficului aerian, și solicită ca autoritățile de resort și viitoarele norme UE să țină seama de acest factor pentru a asigura în continuare un standard eficient în domeniul ATM în toate statele membre;

| 19. | subliniază că pe termen lung soluțiile tehnice și de reglementare ar trebui de preferință să permită SAPD să folosească spațiul aerian împreună cu orice alt utilizator fără a-i impune celui din urmă noi cerințe în materie de echipamente; remarcă faptul că există un număr mare de SAPD mici care operează la o altitudine de sub 150 de metri, împreună cu avioane cu pilot; subliniază că deși Furnizorii de servicii de transport aerian (ANSP) nu oferă servicii de control al traficului aerian (ATC) la aceste altitudini, ele au responsabilitatea de a oferi suficiente informații ambelor tipuri de aeronave pentru a coexista în același spațiu aerian; notează că EUROCONTROL sprijină statele să ajungă la o înțelegere comună a chestiunilor în joc și la un grad cât mai mare posibil de armonizare; |
| --- | --- |

19.

subliniază că pe termen lung soluțiile tehnice și de reglementare ar trebui de preferință să permită SAPD să folosească spațiul aerian împreună cu orice alt utilizator fără a-i impune celui din urmă noi cerințe în materie de echipamente; remarcă faptul că există un număr mare de SAPD mici care operează la o altitudine de sub 150 de metri, împreună cu avioane cu pilot; subliniază că deși Furnizorii de servicii de transport aerian (ANSP) nu oferă servicii de control al traficului aerian (ATC) la aceste altitudini, ele au responsabilitatea de a oferi suficiente informații ambelor tipuri de aeronave pentru a coexista în același spațiu aerian; notează că EUROCONTROL sprijină statele să ajungă la o înțelegere comună a chestiunilor în joc și la un grad cât mai mare posibil de armonizare;

| 20. | consideră că chestiunea identificării dronelor, indiferent de dimensiuni, este esențială; subliniază faptul că ar trebui găsite soluții care iau în considerare utilizarea recreațională sau comercială a dronelor; |
| --- | --- |

20.

consideră că chestiunea identificării dronelor, indiferent de dimensiuni, este esențială; subliniază faptul că ar trebui găsite soluții care iau în considerare utilizarea recreațională sau comercială a dronelor;

Soluții pentru viitor

| 21. | este de părere că trebuie elaborat un cadru european și mondial de reglementare clar, armonizat și proporțional, pe baza riscului evaluat, care să evite reglementările disproporționate pentru întreprinderi, care ar împiedica investițiile și inovarea în sectorul SAPD, și să protejeze, totodată, cetățenii și să creeze locuri de muncă și sustenabile și inovatoare; consideră că o evaluare aprofundată a riscului ar trebui să se bazeze pe conceptul categoriilor de operațiuni definit de AESA și ar trebui să ia în considerare caracteristicile SAPD (greutate, scop al operațiunii, viteză) și natura utilizării lor (recreațională sau profesională); consideră că acest cadru legislativ ar trebui să se înscrie într-o perspectivă pe termen lung, luând în considerare posibilele evoluții ale acestor tehnologii în viitor; |
| --- | --- |

21.

este de părere că trebuie elaborat un cadru european și mondial de reglementare clar, armonizat și proporțional, pe baza riscului evaluat, care să evite reglementările disproporționate pentru întreprinderi, care ar împiedica investițiile și inovarea în sectorul SAPD, și să protejeze, totodată, cetățenii și să creeze locuri de muncă și sustenabile și inovatoare; consideră că o evaluare aprofundată a riscului ar trebui să se bazeze pe conceptul categoriilor de operațiuni definit de AESA și ar trebui să ia în considerare caracteristicile SAPD (greutate, scop al operațiunii, viteză) și natura utilizării lor (recreațională sau profesională); consideră că acest cadru legislativ ar trebui să se înscrie într-o perspectivă pe termen lung, luând în considerare posibilele evoluții ale acestor tehnologii în viitor;

| 22. | sprijină intenția Comisiei de a suprima pragul de 150 kg și de a-l înlocui cu un cadru normativ coerent și global la nivel UE, care să permită autorităților naționale competente, organismelor sau asociațiilor calificate să își asume activitățile de validare și supraveghere; consideră că pe lângă proporționalitatea normelor este nevoie de flexibilitate în procese și proceduri; |
| --- | --- |

22.

sprijină intenția Comisiei de a suprima pragul de 150 kg și de a-l înlocui cu un cadru normativ coerent și global la nivel UE, care să permită autorităților naționale competente, organismelor sau asociațiilor calificate să își asume activitățile de validare și supraveghere; consideră că pe lângă proporționalitatea normelor este nevoie de flexibilitate în procese și proceduri;

| 23. | consideră că evoluția competențelor AESA în domeniul SAPD ar trebui luată în considerare în bugetul Agenției, pentru ca aceasta să poată îndeplini misiunile care îi sunt atribuite. |
| --- | --- |

23.

consideră că evoluția competențelor AESA în domeniul SAPD ar trebui luată în considerare în bugetul Agenției, pentru ca aceasta să poată îndeplini misiunile care îi sunt atribuite.

| 24. | invită Comisia să se asigure că în elaborarea oricărei politici a UE privind SAPD sunt integrate garanții legate de protecția vieții private și a datelor, impunând din momentul conceperii și în mod implicit, ca cerințe minime, realizarea de studii de impact și protejarea vieții private; |
| --- | --- |

24.

invită Comisia să se asigure că în elaborarea oricărei politici a UE privind SAPD sunt integrate garanții legate de protecția vieții private și a datelor, impunând din momentul conceperii și în mod implicit, ca cerințe minime, realizarea de studii de impact și protejarea vieții private;

| 25. | își exprimă îngrijorarea cu privire la posibilitatea utilizării ilegale și periculoase a SAPD (de exemplu, SAPD transformate dintr-un instrument civil într-o armă utilizată în scopuri militare sau de alt tip sau SAPD utilizate pentru a bruia sisteme de navigație sau de comunicare); invită Comisia să sprijine dezvoltarea tehnologiei necesare pentru a se garanta siguranța, securitatea și viața privată în utilizarea SAPD, inclusiv prin fonduri Orizont 2020 orientate în special spre cercetare și dezvoltare de sisteme, tehnologii etc., ce pot fi utilizate pentru protejarea mai strictă a vieții private începând cu momentul conceperii și în mod implicit și spre sprijinirea dezvoltării de tehnologii precum „detectare și evitare”, georeperaj, anti-bruiaj, anti-deturnare, precum și protecția vieții private începând cu momentul conceperii și în mod implicit, care să asigure utilizarea sigură a SAPD civile; |
| --- | --- |

25.

își exprimă îngrijorarea cu privire la posibilitatea utilizării ilegale și periculoase a SAPD (de exemplu, SAPD transformate dintr-un instrument civil într-o armă utilizată în scopuri militare sau de alt tip sau SAPD utilizate pentru a bruia sisteme de navigație sau de comunicare); invită Comisia să sprijine dezvoltarea tehnologiei necesare pentru a se garanta siguranța, securitatea și viața privată în utilizarea SAPD, inclusiv prin fonduri Orizont 2020 orientate în special spre cercetare și dezvoltare de sisteme, tehnologii etc., ce pot fi utilizate pentru protejarea mai strictă a vieții private începând cu momentul conceperii și în mod implicit și spre sprijinirea dezvoltării de tehnologii precum „detectare și evitare”, georeperaj, anti-bruiaj, anti-deturnare, precum și protecția vieții private începând cu momentul conceperii și în mod implicit, care să asigure utilizarea sigură a SAPD civile;

| 26. | încurajează tehnologiile inovatoare în domeniul SAPD care au un potențial enorm în crearea de locuri de muncă, în special locuri de muncă verzi, deoarece cuprind profesii dintr-un spectru larg; încurajează dezvoltarea și explorarea potențialului ridicat al implicării IMM-urilor în serviciile de producție de piese și materiale specializate; subliniază necesitatea de a organiza și încuraja centre de calificare și pregătire; |
| --- | --- |

26.

încurajează tehnologiile inovatoare în domeniul SAPD care au un potențial enorm în crearea de locuri de muncă, în special locuri de muncă verzi, deoarece cuprind profesii dintr-un spectru larg; încurajează dezvoltarea și explorarea potențialului ridicat al implicării IMM-urilor în serviciile de producție de piese și materiale specializate; subliniază necesitatea de a organiza și încuraja centre de calificare și pregătire;

| 27. | consideră că normele la nivelul UE și la nivel național ar trebui să indice în mod clar dispozițiile aplicabile sistemelor SAPD în contextul pieței interne și a comerțului internațional (producerea, vânzarea, cumpărarea, comercializarea și utilizarea SAPD) și drepturile fundamentale la viață privată și protecția datelor; consideră, de asemenea, că aceste norme ar trebui să contribuie la aplicarea corectă a protecției vieții private și a datelor, precum și a oricărei alte norme legale legate de diferitele riscuri și responsabilități asociate SAPD în timpul zborului, spre exemplu de drept penal, de drept al proprietății intelectuale sau de drept al mediului; subliniază că este necesar să se asigure că orice persoană care operează un SAPD cunoaște normele aplicabile utilizării lor și că aceste norme ar trebui specificate într-o notă pentru cumpărători; |
| --- | --- |

27.

consideră că normele la nivelul UE și la nivel național ar trebui să indice în mod clar dispozițiile aplicabile sistemelor SAPD în contextul pieței interne și a comerțului internațional (producerea, vânzarea, cumpărarea, comercializarea și utilizarea SAPD) și drepturile fundamentale la viață privată și protecția datelor; consideră, de asemenea, că aceste norme ar trebui să contribuie la aplicarea corectă a protecției vieții private și a datelor, precum și a oricărei alte norme legale legate de diferitele riscuri și responsabilități asociate SAPD în timpul zborului, spre exemplu de drept penal, de drept al proprietății intelectuale sau de drept al mediului; subliniază că este necesar să se asigure că orice persoană care operează un SAPD cunoaște normele aplicabile utilizării lor și că aceste norme ar trebui specificate într-o notă pentru cumpărători;

| 28. | consideră că industria, organele de reglementare și operatorii comerciali trebuie să ajungă la un consens pentru a garanta securitatea juridică favorabilă investițiilor și pentru a evita problema „găinii și a oului”, când industria este reticentă să investească în dezvoltarea tehnologiilor necesare dacă nu știe cu certitudine modul în care acestea vor fi reglementate, în timp ce organele de reglementare evită să întocmească standarde înainte ca industria să propună tehnologii pentru autorizare; subliniază faptul că IMM-urile ar trebui implicate în mod real în acest proces de standardizare; |
| --- | --- |

28.

consideră că industria, organele de reglementare și operatorii comerciali trebuie să ajungă la un consens pentru a garanta securitatea juridică favorabilă investițiilor și pentru a evita problema „găinii și a oului”, când industria este reticentă să investească în dezvoltarea tehnologiilor necesare dacă nu știe cu certitudine modul în care acestea vor fi reglementate, în timp ce organele de reglementare evită să întocmească standarde înainte ca industria să propună tehnologii pentru autorizare; subliniază faptul că IMM-urile ar trebui implicate în mod real în acest proces de standardizare;

| 29. | consideră că „abordarea bazată pe riscuri” în concordanță cu Declarația de la Riga și conceptul de operațiuni elaborat de AESA sunt o bază solidă pentru a garanta operarea în siguranță a SAPD, iar cerințele normative europene vor trebui să se bazeze fie pe o abordare de la caz la caz, fie pe o abordare bazată pe tip/clasă, după caz, și să asigure un nivel ridicat de siguranță și interoperabilitate; consideră că, pentru a garanta succesul producătorilor și operatorilor de SAPD, este vital ca cerințele în materie de standardizare ale Organizației Europene pentru Echipamentele de Aviație Civilă (EUROCAE) să fie validate de organismul de reglementare competent; |
| --- | --- |

29.

consideră că „abordarea bazată pe riscuri” în concordanță cu Declarația de la Riga și conceptul de operațiuni elaborat de AESA sunt o bază solidă pentru a garanta operarea în siguranță a SAPD, iar cerințele normative europene vor trebui să se bazeze fie pe o abordare de la caz la caz, fie pe o abordare bazată pe tip/clasă, după caz, și să asigure un nivel ridicat de siguranță și interoperabilitate; consideră că, pentru a garanta succesul producătorilor și operatorilor de SAPD, este vital ca cerințele în materie de standardizare ale Organizației Europene pentru Echipamentele de Aviație Civilă (EUROCAE) să fie validate de organismul de reglementare competent;

| 30. | consideră că normele europene viitoare în domeniul SAPD ar trebui să trateze chestiuni legate de:






  — | navigabilitate; |
| --- | --- | --- |

30.

consideră că normele europene viitoare în domeniul SAPD ar trebui să trateze chestiuni legate de:

—

navigabilitate;

| — | specificațiile de certificare; |
| --- | --- |

—

specificațiile de certificare;

| — | utilizarea comercială sau în scopuri recreative; |
| --- | --- |

—

utilizarea comercială sau în scopuri recreative;

| — | identitatea dronei și a proprietarului/operatorului; |
| --- | --- |

—

identitatea dronei și a proprietarului/operatorului;

| — | autorizarea organizațiilor de formare a piloților; |
| --- | --- |

—

autorizarea organizațiilor de formare a piloților;

| — | formarea și autorizarea piloților; |
| --- | --- |

—

formarea și autorizarea piloților;

| — | operațiuni; |
| --- | --- |

—

operațiuni;

| — | răspundere și asigurare; |
| --- | --- |

—

răspundere și asigurare;

| — | protecția datelor și confidențialitate; |
| --- | --- |

—

protecția datelor și confidențialitate;

| — | delimitarea geografică; |
| --- | --- |

—

delimitarea geografică;

| — | zonele de excludere aeriană; |
| --- | --- |

—

zonele de excludere aeriană;

| 31. | invită statele membre să se asigure că formarea utilizatorilor profesionali și a proprietarilor de SAPD include pregătiri specifice privind protecția datelor și respectarea vieții private și că utilizatorii profesionali de SAPD se bucură de recunoaștere reciprocă în statele membre, pentru a elimina orice restricții de piață; |
| --- | --- |

31.

invită statele membre să se asigure că formarea utilizatorilor profesionali și a proprietarilor de SAPD include pregătiri specifice privind protecția datelor și respectarea vieții private și că utilizatorii profesionali de SAPD se bucură de recunoaștere reciprocă în statele membre, pentru a elimina orice restricții de piață;

| 32. | subliniază că SAPD care zboară în afara razei vizuale trebuie să fie echipate cu tehnologie „detectează-și-evită” pentru a detecta aeronavele care folosesc același spațiu aerian, astfel încât SAPD să nu pună în pericol siguranța aeronavelor cu pilot și, în plus, să țină seama de zonele dens populate și de zonele a căror survolare este interzisă, precum aeroporturi, centrale electrice, nucleare și chimice și alte infrastructuri de importanță critică; îndeamnă, prin urmare, Comisia, să asigure bugetul necesar pentru cercetare și dezvoltare, prin intermediul întreprinderii comune SESAR. |
| --- | --- |

32.

subliniază că SAPD care zboară în afara razei vizuale trebuie să fie echipate cu tehnologie „detectează-și-evită” pentru a detecta aeronavele care folosesc același spațiu aerian, astfel încât SAPD să nu pună în pericol siguranța aeronavelor cu pilot și, în plus, să țină seama de zonele dens populate și de zonele a căror survolare este interzisă, precum aeroporturi, centrale electrice, nucleare și chimice și alte infrastructuri de importanță critică; îndeamnă, prin urmare, Comisia, să asigure bugetul necesar pentru cercetare și dezvoltare, prin intermediul întreprinderii comune SESAR.

| 33. | invită Comisia și organismele și întreprinderile interesate să dea un impuls programelor de cercetare și dezvoltare; consideră că, având în vedere beneficiile economice colaterale așteptate în acest sector, UE ar trebui să încurajeze dezvoltarea de tehnologii europene, de exemplu prin Orizont 2020; solicită ca, în programele de cercetare, să se ia în considerare și dezvoltarea tehnologiilor de detectare și de capturare a dronelor; |
| --- | --- |

33.

invită Comisia și organismele și întreprinderile interesate să dea un impuls programelor de cercetare și dezvoltare; consideră că, având în vedere beneficiile economice colaterale așteptate în acest sector, UE ar trebui să încurajeze dezvoltarea de tehnologii europene, de exemplu prin Orizont 2020; solicită ca, în programele de cercetare, să se ia în considerare și dezvoltarea tehnologiilor de detectare și de capturare a dronelor;

| 34. | reamintește faptul că programul GNSS european EGNOS pentru creșterea semnalului GPS a fost certificat pentru aviația civilă în 2011, iar Galileo va intra treptat, în următorii ani, în faza de exploatare; consideră, în această privință, că un sistem avansat de gestionare a traficului aerian, precum și aplicațiile pentru SAPD bazate pe programele GNSS europene, vor contribui în mod pozitiv la operarea în siguranță a SAPD; |
| --- | --- |

34.

reamintește faptul că programul GNSS european EGNOS pentru creșterea semnalului GPS a fost certificat pentru aviația civilă în 2011, iar Galileo va intra treptat, în următorii ani, în faza de exploatare; consideră, în această privință, că un sistem avansat de gestionare a traficului aerian, precum și aplicațiile pentru SAPD bazate pe programele GNSS europene, vor contribui în mod pozitiv la operarea în siguranță a SAPD;

| 35. | observă că, în conformitate cu o abordare bazată pe risc, SAPD ar trebui să fie echipate cu un cip-de identificare și înregistrate, pentru a se asigura trasabilitatea, răspunderea și o aplicare adecvată a normelor de răspundere civilă; |
| --- | --- |

35.

observă că, în conformitate cu o abordare bazată pe risc, SAPD ar trebui să fie echipate cu un cip-de identificare și înregistrate, pentru a se asigura trasabilitatea, răspunderea și o aplicare adecvată a normelor de răspundere civilă;

| 36. | susține Conceptul de operare a dronelor prezentat de AESA, care definește trei categorii diferite de SAPD și normele aferente; |
| --- | --- |

36.

susține Conceptul de operare a dronelor prezentat de AESA, care definește trei categorii diferite de SAPD și normele aferente;

| 37. | observă că aplicarea legislației SAPD este esențială pentru integrarea cu succes și în siguranță a SAPD în spațiul aerian european; |
| --- | --- |

37.

observă că aplicarea legislației SAPD este esențială pentru integrarea cu succes și în siguranță a SAPD în spațiul aerian european;

| 38. | invită Comisia și statele membre să asigure suficiente mijloace pentru aplicarea legislației SAPD; |
| --- | --- |

38.

invită Comisia și statele membre să asigure suficiente mijloace pentru aplicarea legislației SAPD;

| 39. | subliniază că Autoritățile comune pentru reglementare în domeniul sistemelor fără pilot (JARUS) sunt un organism internațional cu participare voluntară compus din autoritățile naționale din sectorul aviației civile din 22 de țări UE și non-UE și agenții/organisme de reglementare; reamintește că la conducerea JARUS se află un reprezentant al AESA, agenția care se va ocupa de viitoarele reglementări privind SAPD; reamintește că scopul JARUS este acela de a dezvolta cerințe tehnice, operaționale și de siguranță pentru autorizarea și integrarea în siguranță a SAPD de mici și mari dimensiuni în spațiul aerian și la aerodromuri; |
| --- | --- |

39.

subliniază că Autoritățile comune pentru reglementare în domeniul sistemelor fără pilot (JARUS) sunt un organism internațional cu participare voluntară compus din autoritățile naționale din sectorul aviației civile din 22 de țări UE și non-UE și agenții/organisme de reglementare; reamintește că la conducerea JARUS se află un reprezentant al AESA, agenția care se va ocupa de viitoarele reglementări privind SAPD; reamintește că scopul JARUS este acela de a dezvolta cerințe tehnice, operaționale și de siguranță pentru autorizarea și integrarea în siguranță a SAPD de mici și mari dimensiuni în spațiul aerian și la aerodromuri;

| 40. | consideră că JARUS ar putea să ofere garanția că orice reglementare viitoare a UE va fi coordonată cu aranjamentele internaționale din alte țări, printr-un proces de recunoaștere reciprocă; |
| --- | --- |

40.

consideră că JARUS ar putea să ofere garanția că orice reglementare viitoare a UE va fi coordonată cu aranjamentele internaționale din alte țări, printr-un proces de recunoaștere reciprocă;

| 41. | consideră ca autoritățile statelor membre în domeniul protecției datelor ar trebui să coopereze în scopul partajării datelor și al celor mai bune practici și să asigure conformitatea cu normele și orientările existente privind protecția datelor, precum Directiva 95/46/CE; |
| --- | --- |

41.

consideră ca autoritățile statelor membre în domeniul protecției datelor ar trebui să coopereze în scopul partajării datelor și al celor mai bune practici și să asigure conformitatea cu normele și orientările existente privind protecția datelor, precum Directiva 95/46/CE;

| 42. | subliniază faptul că utilizarea de SAPD de către serviciile de ordine publică și de informații trebuie să respecte drepturile fundamentale la viață privată, protecția datelor, libertate de circulație și libertate de exprimare, și că trebuie luate în calcul riscurile potențiale legate de astfel de utilizări ale SAPD, privind atât supravegherea indivizilor și a grupurilor, cât și monitorizarea spațiilor publice, cum ar fi frontierele; |
| --- | --- |

42.

subliniază faptul că utilizarea de SAPD de către serviciile de ordine publică și de informații trebuie să respecte drepturile fundamentale la viață privată, protecția datelor, libertate de circulație și libertate de exprimare, și că trebuie luate în calcul riscurile potențiale legate de astfel de utilizări ale SAPD, privind atât supravegherea indivizilor și a grupurilor, cât și monitorizarea spațiilor publice, cum ar fi frontierele;

| 43. | consideră că autoritățile statelor membre în domeniul protecției datelor ar trebui să partajeze orientările existente specifice SAPD comerciale în domeniul protecției datelor și solicită statelor membre să implementeze cu atenție legislația privind protecția datelor astfel încât să răspundă pe deplin preocupărilor cetățenilor legate de confidențialitate, dar să nu genereze o sarcină administrativă disproporționată pentru operatorii de SAPD; |
| --- | --- |

43.

consideră că autoritățile statelor membre în domeniul protecției datelor ar trebui să partajeze orientările existente specifice SAPD comerciale în domeniul protecției datelor și solicită statelor membre să implementeze cu atenție legislația privind protecția datelor astfel încât să răspundă pe deplin preocupărilor cetățenilor legate de confidențialitate, dar să nu genereze o sarcină administrativă disproporționată pentru operatorii de SAPD;

| 44. | recomandă cu insistență deschiderea către mai mulți participanți a discuțiilor actuale dintre UE și factorii de decizie la nivel național, întreprinderi, IMM-uri și operatori comerciali și lansarea unei dezbateri publice, cu participarea cetățenilor și a altor părți interesate relevante, cum ar fi ONG-urile (inclusiv organizațiile pentru drepturile civile) și autoritățile de ordine publică, pentru a identifica și a aborda preocupările legate de protecția drepturilor fundamentale și responsabilitățile și provocările cu care se confruntă diferiți actori în protejarea acestor drepturi și a securității cetățenilor în raport cu utilizarea SAPD; |
| --- | --- |

44.

recomandă cu insistență deschiderea către mai mulți participanți a discuțiilor actuale dintre UE și factorii de decizie la nivel național, întreprinderi, IMM-uri și operatori comerciali și lansarea unei dezbateri publice, cu participarea cetățenilor și a altor părți interesate relevante, cum ar fi ONG-urile (inclusiv organizațiile pentru drepturile civile) și autoritățile de ordine publică, pentru a identifica și a aborda preocupările legate de protecția drepturilor fundamentale și responsabilitățile și provocările cu care se confruntă diferiți actori în protejarea acestor drepturi și a securității cetățenilor în raport cu utilizarea SAPD;

| 45. | este de părere că Parlamentul European trebuie să își cristalizeze poziția înainte de adoptarea de către Comisie a pachetului în domeniul aviației, răspunzând, astfel, și apelului industriei în favoarea unor orientări clare; |
| --- | --- |

45.

este de părere că Parlamentul European trebuie să își cristalizeze poziția înainte de adoptarea de către Comisie a pachetului în domeniul aviației, răspunzând, astfel, și apelului industriei în favoarea unor orientări clare;

| 46. | subliniază necesitatea unui cadru juridic clar, bazat pe criterii pertinente privind utilizarea camerelor de luat vederi și a senzorilor, în special de către SAPD comerciale și private, care să asigure protecția efectivă a dreptului la viață privată și protecția datelor, precum și să garanteze siguranța cetățenilor, luând în considerare dimensiunile tot mai reduse ale componentelor SAPD, care conduc la dispozitive tot mai mobile și imposibil de detectat; |
| --- | --- |

46.

subliniază necesitatea unui cadru juridic clar, bazat pe criterii pertinente privind utilizarea camerelor de luat vederi și a senzorilor, în special de către SAPD comerciale și private, care să asigure protecția efectivă a dreptului la viață privată și protecția datelor, precum și să garanteze siguranța cetățenilor, luând în considerare dimensiunile tot mai reduse ale componentelor SAPD, care conduc la dispozitive tot mai mobile și imposibil de detectat;

| 47. | invită comisiile TRAN și LIBE să organizeze o audiere comună la care să invite reprezentanți ai industriei, ai organizațiilor naționale de protecție a vieții private, ai Autorității Europene pentru Protecția Datelor, Comisiei și ONG-urilor implicate în domeniul drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

47.

invită comisiile TRAN și LIBE să organizeze o audiere comună la care să invite reprezentanți ai industriei, ai organizațiilor naționale de protecție a vieții private, ai Autorității Europene pentru Protecția Datelor, Comisiei și ONG-urilor implicate în domeniul drepturilor fundamentale;

| 48. | invită Comisia să ia în considerare un mecanism de raportare periodică, care să țină seama de evoluțiile tehnice, precum și de evoluțiile politicilor și de cele mai bune practici la nivel național și care să abordeze și incidentele SAPD, și să realizeze o prezentare generală și o evaluare a abordărilor legislative la nivelul statelor membre, pentru a permite compararea acestora și identificarea celor mai bune practici. |
| --- | --- |

48.

invită Comisia să ia în considerare un mecanism de raportare periodică, care să țină seama de evoluțiile tehnice, precum și de evoluțiile politicilor și de cele mai bune practici la nivel național și care să abordeze și incidentele SAPD, și să realizeze o prezentare generală și o evaluare a abordărilor legislative la nivelul statelor membre, pentru a permite compararea acestora și identificarea celor mai bune practici.

o

o o

| 49. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

49.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  http://www.developpement-durable.gouv.fr/Quelle-place-pour-les-drones-dans.html

(2)  http://www.caa.co.uk/default.aspx?catid=1995&pageid=16012

(3)  http://www.icao.int/Meetings/UAS/Documents/Circular%20328_en.pdf

---

| 20.10.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 355/71 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 355/71

---

P8_TA(2015)0391

Noile provocări și concepte ale promovării turismului în Europa

Rezoluţia Parlamentului European din 29 octombrie 2015 referitoare la noile provocări și concepte pentru promovarea turismului în Europa (2014/2241(INI))

(2017/C 355/10)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Europa, destinația turistică favorită la nivel mondial – un nou cadru politic pentru turismul european” (COM(2010)0352), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Europa, destinația turistică favorită la nivel mondial – un nou cadru politic pentru turismul european” (COM(2010)0352),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 27 septembrie 2011 referitoare la Europa, destinație turistică favorită la nivel mondial – un nou cadru politic pentru turismul european (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 27 septembrie 2011 referitoare la Europa, destinație turistică favorită la nivel mondial – un nou cadru politic pentru turismul european (1),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „O strategie europeană pentru stimularea creșterii economice și crearea de locuri de muncă în turismul maritim și costier” (COM(2014)0086), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „O strategie europeană pentru stimularea creșterii economice și crearea de locuri de muncă în turismul maritim și costier” (COM(2014)0086),

| — | având în vedere Cartea verde a Comisiei Europene privind siguranța serviciilor de cazare turistică (COM(2014)0464), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea verde a Comisiei Europene privind siguranța serviciilor de cazare turistică (COM(2014)0464),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „O mai bună legiferare pentru rezultate mai bune – o agendă a UE” (COM(2015)0215), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „O mai bună legiferare pentru rezultate mai bune – o agendă a UE” (COM(2015)0215),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2011 referitoare la mobilitatea și incluziunea persoanelor cu handicap în Strategia europeană 2010-2020 pentru persoanele cu handicap (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2011 referitoare la mobilitatea și incluziunea persoanelor cu handicap în Strategia europeană 2010-2020 pentru persoanele cu handicap (2),

| — | având în vedere Rezoluția Consiliului din 6 mai 2003 privind accesibilitatea infrastructurii culturale și a activităților culturale pentru persoanele cu handicap (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Consiliului din 6 mai 2003 privind accesibilitatea infrastructurii culturale și a activităților culturale pentru persoanele cu handicap (3),

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 195, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 195,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism, precum și avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și cel al Comisiei pentru cultură și educație (A8-0258/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism, precum și avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și cel al Comisiei pentru cultură și educație (A8-0258/2015),

| A. | întrucât măsurile întreprinse la nivelul UE în temeiul articolul 195 din TFUE trebuie să completeze acțiunea statelor membre în sectorul turismului, excluzând orice armonizare a legilor; |
| --- | --- |

A.

întrucât măsurile întreprinse la nivelul UE în temeiul articolul 195 din TFUE trebuie să completeze acțiunea statelor membre în sectorul turismului, excluzând orice armonizare a legilor;

| B. | întrucât turismul este un posibil domeniu de creștere esențial al economiei europene, generând peste 10 % din PIB-ul UE dacă se iau în considerare și sectoarele legate de turism; întrucât turismul este și un motor al ocupării forței de muncă, având în vedere că oferă locuri de muncă pentru 13 milioane de lucrători și asigură, prin urmare, cel puțin 12 % din locurile de muncă din UE; |
| --- | --- |

B.

întrucât turismul este un posibil domeniu de creștere esențial al economiei europene, generând peste 10 % din PIB-ul UE dacă se iau în considerare și sectoarele legate de turism; întrucât turismul este și un motor al ocupării forței de muncă, având în vedere că oferă locuri de muncă pentru 13 milioane de lucrători și asigură, prin urmare, cel puțin 12 % din locurile de muncă din UE;

| C. | întrucât Europa este destinația turistică favorită la nivel mondial, deținând o cotă de piață de 52 %; întrucât statisticile arată că majoritatea călătoriilor în străinătate ale rezidenților UE au în continuare loc în interiorul UE și întrucât, conform previziunilor, numărul turiștilor internaționali care vin în UE va crește cu 140 de milioane pe an până în 2025; |
| --- | --- |

C.

întrucât Europa este destinația turistică favorită la nivel mondial, deținând o cotă de piață de 52 %; întrucât statisticile arată că majoritatea călătoriilor în străinătate ale rezidenților UE au în continuare loc în interiorul UE și întrucât, conform previziunilor, numărul turiștilor internaționali care vin în UE va crește cu 140 de milioane pe an până în 2025;

| D. | întrucât turismul reprezintă în UE o activitate socio-economică importantă, cu un impact amplu asupra creșterii economice, a ocupării forței de muncă și a evoluțiilor sociale și întrucât ar putea, prin urmare, avea un rol esențial în abordarea actualei crize economice și în materie de ocupare a forței de muncă; |
| --- | --- |

D.

întrucât turismul reprezintă în UE o activitate socio-economică importantă, cu un impact amplu asupra creșterii economice, a ocupării forței de muncă și a evoluțiilor sociale și întrucât ar putea, prin urmare, avea un rol esențial în abordarea actualei crize economice și în materie de ocupare a forței de muncă;

| E. | întrucât turismul de coastă și maritim constituie cea mai importantă activitate maritimă a Europei și întrucât reprezintă peste o treime din economia maritimă, cu implicații directe în multe alte sectoare ale economiei UE, printre altele asigurând locuri de muncă pentru 3,2 milioane de persoane, majoritatea dintre acestea fiind tineri cu vârsta cuprinsă între 16 și 35 de ani; întrucât ar trebui menționat și faptul că acest sector a fost o pârghie pentru creștere și crearea de locuri de muncă, în special în regiunile atlantice și mediteraneene; |
| --- | --- |

E.

întrucât turismul de coastă și maritim constituie cea mai importantă activitate maritimă a Europei și întrucât reprezintă peste o treime din economia maritimă, cu implicații directe în multe alte sectoare ale economiei UE, printre altele asigurând locuri de muncă pentru 3,2 milioane de persoane, majoritatea dintre acestea fiind tineri cu vârsta cuprinsă între 16 și 35 de ani; întrucât ar trebui menționat și faptul că acest sector a fost o pârghie pentru creștere și crearea de locuri de muncă, în special în regiunile atlantice și mediteraneene;

| F. | întrucât prioritățile politicii privind turismul contribuie la cel puțin trei dintre prioritățile Comisiei Juncker, și anume creșterea durabilă și crearea de locuri de muncă, piața unică digitală conectată și o piață internă mai profundă și mai echitabilă; |
| --- | --- |

F.

întrucât prioritățile politicii privind turismul contribuie la cel puțin trei dintre prioritățile Comisiei Juncker, și anume creșterea durabilă și crearea de locuri de muncă, piața unică digitală conectată și o piață internă mai profundă și mai echitabilă;

| G. | întrucât acțiunile anunțate în Comunicarea Comisiei din 2010 intitulată „Europa, destinația turistică favorită la nivel mondial” încurajează obiectivul ambițios de a menține poziția dominantă a Europei ca destinație turistică la nivel mondial; |
| --- | --- |

G.

întrucât acțiunile anunțate în Comunicarea Comisiei din 2010 intitulată „Europa, destinația turistică favorită la nivel mondial” încurajează obiectivul ambițios de a menține poziția dominantă a Europei ca destinație turistică la nivel mondial;

| H. | întrucât turismul nu dispune de o linie specifică în bugetul UE și acțiunile în acest domeniu sunt susținute prin mai multe fonduri, proiecte-pilot și acțiuni pregătitoare; |
| --- | --- |

H.

întrucât turismul nu dispune de o linie specifică în bugetul UE și acțiunile în acest domeniu sunt susținute prin mai multe fonduri, proiecte-pilot și acțiuni pregătitoare;

| I. | întrucât sectorul turismului din Europa se confruntă cu o serie de noi provocări, printre care se numără digitalizarea canalelor de distribuție, dezvoltarea noului sector al economiei colaborative, creșterea concurenței din partea unor destinații de pe piețe terțe emergente mai ieftine, schimbarea comportamentului consumatorilor, tranziția la o economie axată pe experiențe, cererea de servicii de calitate pentru clienți, nevoia de a atrage și a menține personal calificat, schimbările demografice și caracterul sezonier; |
| --- | --- |

I.

întrucât sectorul turismului din Europa se confruntă cu o serie de noi provocări, printre care se numără digitalizarea canalelor de distribuție, dezvoltarea noului sector al economiei colaborative, creșterea concurenței din partea unor destinații de pe piețe terțe emergente mai ieftine, schimbarea comportamentului consumatorilor, tranziția la o economie axată pe experiențe, cererea de servicii de calitate pentru clienți, nevoia de a atrage și a menține personal calificat, schimbările demografice și caracterul sezonier;

| J. | întrucât factorii de decizie din sectorul turismului pot aborda provocări precum schimbările demografice și caracterul sezonier al turismului prin dezvoltarea unor produse și servicii care satisfac nevoile specifice ale numărului din ce în ce mai ridicat de persoane în vârstă care pot călători în extrasezon; |
| --- | --- |

J.

întrucât factorii de decizie din sectorul turismului pot aborda provocări precum schimbările demografice și caracterul sezonier al turismului prin dezvoltarea unor produse și servicii care satisfac nevoile specifice ale numărului din ce în ce mai ridicat de persoane în vârstă care pot călători în extrasezon;

| K. | întrucât IMM-urile din sectorul turismului se confruntă cu dificultăți majore ca urmare a unei sarcini de reglementare greoaie; |
| --- | --- |

K.

întrucât IMM-urile din sectorul turismului se confruntă cu dificultăți majore ca urmare a unei sarcini de reglementare greoaie;

| L. | întrucât promovarea Europei prin propria promovare ca destinație turistică și prin propria strategie de marcă este un instrument important pentru consolidarea imaginii sale, a profilului său și a competitivității sale ca set de destinații turistice durabile și de calitate distinge destinațiile europene de alte destinații internaționale și contribuie la atragerea turiștilor internaționali, în special de pe piețele terțe emergente; |
| --- | --- |

L.

întrucât promovarea Europei prin propria promovare ca destinație turistică și prin propria strategie de marcă este un instrument important pentru consolidarea imaginii sale, a profilului său și a competitivității sale ca set de destinații turistice durabile și de calitate distinge destinațiile europene de alte destinații internaționale și contribuie la atragerea turiștilor internaționali, în special de pe piețele terțe emergente;

| M. | întrucât conflictele din apropierea granițelor UE, cum sunt cele din Ucraina și din Orientul Mijlociu, alături de amenințările teroriste, au un impact negativ asupra sectorului turismului și necesită, astfel, măsuri de contracarare atât la nivel național, cât și european; |
| --- | --- |

M.

întrucât conflictele din apropierea granițelor UE, cum sunt cele din Ucraina și din Orientul Mijlociu, alături de amenințările teroriste, au un impact negativ asupra sectorului turismului și necesită, astfel, măsuri de contracarare atât la nivel național, cât și european;

| N. | întrucât un turism sustenabil, accesibil și responsabil, care este în armonie cu natura, peisajul și destinațiile urbane și care se bazează pe utilizarea eficientă a resurselor, pe mobilitatea durabilă și pe protecția climei ajută la protejarea mediului local, în special în regiunile montane și de coastă și pe insule și la obținerea unor rezultate durabile în ceea ce privește creșterea regională, răspunde exigențelor din ce în ce mai mari de calitate ale turiștilor și ajută întreprinderile să concureze; |
| --- | --- |

N.

întrucât un turism sustenabil, accesibil și responsabil, care este în armonie cu natura, peisajul și destinațiile urbane și care se bazează pe utilizarea eficientă a resurselor, pe mobilitatea durabilă și pe protecția climei ajută la protejarea mediului local, în special în regiunile montane și de coastă și pe insule și la obținerea unor rezultate durabile în ceea ce privește creșterea regională, răspunde exigențelor din ce în ce mai mari de calitate ale turiștilor și ajută întreprinderile să concureze;

| O. | întrucât turismul cultural european joacă un rol important în promovarea bogatei diversități culturale a Europei, consolidează identitatea europeană și promovează schimburile interculturale și înțelegerea multiculturală; |
| --- | --- |

O.

întrucât turismul cultural european joacă un rol important în promovarea bogatei diversități culturale a Europei, consolidează identitatea europeană și promovează schimburile interculturale și înțelegerea multiculturală;

| P. | întrucât regiunile joacă un rol fundamental în elaborarea și punerea în aplicare a politicilor din domeniul turismului la nivel regional; |
| --- | --- |

P.

întrucât regiunile joacă un rol fundamental în elaborarea și punerea în aplicare a politicilor din domeniul turismului la nivel regional;

| Q. | întrucât economia colaborativă reprezintă o trecere la noi modele de afaceri datorată noilor tehnologii care se schimbă rapid și întrucât numeroși actori din sectorul economiei colaborative fac parte din economia serviciilor de călătorie; |
| --- | --- |

Q.

întrucât economia colaborativă reprezintă o trecere la noi modele de afaceri datorată noilor tehnologii care se schimbă rapid și întrucât numeroși actori din sectorul economiei colaborative fac parte din economia serviciilor de călătorie;

| R. | întrucât, deși informațiile sunt disparate și este, prin urmare, dificil să se ajungă la o concluzie riguroasă, cel mai probabil economia colaborativă are un impact economic pozitiv asupra creșterii economice și a bunăstării; |
| --- | --- |

R.

întrucât, deși informațiile sunt disparate și este, prin urmare, dificil să se ajungă la o concluzie riguroasă, cel mai probabil economia colaborativă are un impact economic pozitiv asupra creșterii economice și a bunăstării;

| S. | întrucât furnizarea unor servicii la un standard ridicat și protejarea drepturilor consumatorilor ar trebui să fie prima prioritate pentru toți cei care oferă servicii legate de turism, inclusiv în sectorul care implică schimbul de tehnologii de internet moderne și utilizarea acestora; |
| --- | --- |

S.

întrucât furnizarea unor servicii la un standard ridicat și protejarea drepturilor consumatorilor ar trebui să fie prima prioritate pentru toți cei care oferă servicii legate de turism, inclusiv în sectorul care implică schimbul de tehnologii de internet moderne și utilizarea acestora;

| T. | întrucât călătoriile și turismul se numără printre sectoarele care au fost cel mai puternic afectate de digitizare și întrucât acest fapt deschide o serie de oportunități pentru agențiile de turism nu doar din Europa, ci și de la nivel mondial, |
| --- | --- |

T.

întrucât călătoriile și turismul se numără printre sectoarele care au fost cel mai puternic afectate de digitizare și întrucât acest fapt deschide o serie de oportunități pentru agențiile de turism nu doar din Europa, ci și de la nivel mondial,

Cadrul de acțiune al Comisiei

| 1. | invită Comisia să informeze Parlamentul cu privire la realizarea acțiunilor sale stabilite în comunicarea din 2010 și la utilizarea alocărilor bugetare din cadrul fondurilor structurale și programelor relevante ale UE, în special Programul-cadru pentru competitivitate și inovare (CIP) și Programul pentru competitivitatea întreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (COSME), și a proiectelor-pilot și măsurilor pregătitoare aferente, sub forma unei dări de seamă factuale, care să includă o evaluare a eficienței acțiunilor de promovare a turismului și de creștere a competitivității sectorului turismului din UE; |
| --- | --- |

1.

invită Comisia să informeze Parlamentul cu privire la realizarea acțiunilor sale stabilite în comunicarea din 2010 și la utilizarea alocărilor bugetare din cadrul fondurilor structurale și programelor relevante ale UE, în special Programul-cadru pentru competitivitate și inovare (CIP) și Programul pentru competitivitatea întreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (COSME), și a proiectelor-pilot și măsurilor pregătitoare aferente, sub forma unei dări de seamă factuale, care să includă o evaluare a eficienței acțiunilor de promovare a turismului și de creștere a competitivității sectorului turismului din UE;

| 2. | invită Comisia să asigure menținerea posibilității de alocare a resurselor din diferitele fonduri de promovare pentru crearea unui mediu favorabil pentru întreprinderile din sectorul turismului din UE; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să asigure menținerea posibilității de alocare a resurselor din diferitele fonduri de promovare pentru crearea unui mediu favorabil pentru întreprinderile din sectorul turismului din UE;

| 3. | încurajează cu tărie Comisia să analizeze posibilitatea de a include o secțiune dedicată exclusiv turismului în următorul cadru financiar multianual, având în vedere că turismul ar trebui să fie mai bine recunoscut ca activitate economică separată în ceea ce privește bugetul și acțiunile, și nu să fie finanțat din bugetele altor domenii de politică; |
| --- | --- |

3.

încurajează cu tărie Comisia să analizeze posibilitatea de a include o secțiune dedicată exclusiv turismului în următorul cadru financiar multianual, având în vedere că turismul ar trebui să fie mai bine recunoscut ca activitate economică separată în ceea ce privește bugetul și acțiunile, și nu să fie finanțat din bugetele altor domenii de politică;

| 4. | amintește că fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI) reprezintă în continuare cea mai importantă sursă de finanțare externă pentru activitățile menite să stimuleze sectorul turismului în anumite state membre; îndeamnă, prin urmare, Comisia să asigure o mai mare transparență cu privire la modul în care sunt folosite fondurile structurale de către administrațiile locale; |
| --- | --- |

4.

amintește că fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI) reprezintă în continuare cea mai importantă sursă de finanțare externă pentru activitățile menite să stimuleze sectorul turismului în anumite state membre; îndeamnă, prin urmare, Comisia să asigure o mai mare transparență cu privire la modul în care sunt folosite fondurile structurale de către administrațiile locale;

| 5. | invită Comisia, statele membre, regiunile și autoritățile responsabile din sectorul turismului, precum și întreprinderile, și în special IMM-urile, să exploateze pe deplin noile posibilități de finanțare din cadrul Fondului european pentru investiții strategice, în special prin intermediul băncilor naționale și regionale de investiții, astfel încât să realizeze un salt calitativ în acțiunile UE de susținere a turismului; |
| --- | --- |

5.

invită Comisia, statele membre, regiunile și autoritățile responsabile din sectorul turismului, precum și întreprinderile, și în special IMM-urile, să exploateze pe deplin noile posibilități de finanțare din cadrul Fondului european pentru investiții strategice, în special prin intermediul băncilor naționale și regionale de investiții, astfel încât să realizeze un salt calitativ în acțiunile UE de susținere a turismului;

| 6. | îndeamnă Comisia să încurajeze elaborarea unor scenarii-pilot legate de turism în cadrul programului Orizont 2020; |
| --- | --- |

6.

îndeamnă Comisia să încurajeze elaborarea unor scenarii-pilot legate de turism în cadrul programului Orizont 2020;

| 7. | invită Comisia să traducă în cele 24 de limbi oficiale ale UE ghidul de sprijin pentru finanțare pentru a facilita accesul la informațiile privind posibilitățile de finanțare, în special având în vedere că dificultățile de acces la finanțare reprezintă unul dintre obstacolele din acest sector; |
| --- | --- |

7.

invită Comisia să traducă în cele 24 de limbi oficiale ale UE ghidul de sprijin pentru finanțare pentru a facilita accesul la informațiile privind posibilitățile de finanțare, în special având în vedere că dificultățile de acces la finanțare reprezintă unul dintre obstacolele din acest sector;

| 8. | invită Comisia să numească experți independenți care să evalueze impactul altor politici ale UE asupra turismului și să analizeze amenințările reale și potențiale la adresa turismului implicate de conflictele din țările și regiunile învecinate ale UE și să informeze Parlamentul cu privire la aceasta, prezentând propuneri de măsuri menite să consolideze impactul pozitiv asupra turismului și să reducă efectele negative; |
| --- | --- |

8.

invită Comisia să numească experți independenți care să evalueze impactul altor politici ale UE asupra turismului și să analizeze amenințările reale și potențiale la adresa turismului implicate de conflictele din țările și regiunile învecinate ale UE și să informeze Parlamentul cu privire la aceasta, prezentând propuneri de măsuri menite să consolideze impactul pozitiv asupra turismului și să reducă efectele negative;

| 9. | invită Comisia să prezinte o sinteză a datelor actuale, pe baza noului Regulament privind statisticile europene referitoare la turism; |
| --- | --- |

9.

invită Comisia să prezinte o sinteză a datelor actuale, pe baza noului Regulament privind statisticile europene referitoare la turism;

| 10. | observă că se impune continuarea eforturilor de elaborare a unei abordări integrate pentru turism, care să asigure faptul că interesele și nevoile sectorului sunt luate în considerare în conceperea și punerea în aplicare a altor politici ale UE (cum ar fi cele din domeniul transportului sau de dezvoltare rurală); |
| --- | --- |

10.

observă că se impune continuarea eforturilor de elaborare a unei abordări integrate pentru turism, care să asigure faptul că interesele și nevoile sectorului sunt luate în considerare în conceperea și punerea în aplicare a altor politici ale UE (cum ar fi cele din domeniul transportului sau de dezvoltare rurală);

| 11. | invită Comisia să prezinte o nouă strategie pentru turismul UE, care să înlocuiască sau să actualizeze Comunicarea din 2010; |
| --- | --- |

11.

invită Comisia să prezinte o nouă strategie pentru turismul UE, care să înlocuiască sau să actualizeze Comunicarea din 2010;

| 12. | așteaptă din partea Comisiei să prezinte măsuri detaliate de punere în aplicare a noului set de acțiuni comune din contextul următorului Forum al turismului european; |
| --- | --- |

12.

așteaptă din partea Comisiei să prezinte măsuri detaliate de punere în aplicare a noului set de acțiuni comune din contextul următorului Forum al turismului european;

| 13. | recomandă cu tărie Comisiei să transfere suficiente resurse umane către politica sa privind turismul, având în vedere importanța turismului ca factor esențial pentru creșterea economică și crearea de locuri de muncă în Europa; critică faptul că tema turismului nu este suficient de vizibilă pe noul site internet al DG GROW; recomandă, de asemenea, ca acest site să devină multilingv; |
| --- | --- |

13.

recomandă cu tărie Comisiei să transfere suficiente resurse umane către politica sa privind turismul, având în vedere importanța turismului ca factor esențial pentru creșterea economică și crearea de locuri de muncă în Europa; critică faptul că tema turismului nu este suficient de vizibilă pe noul site internet al DG GROW; recomandă, de asemenea, ca acest site să devină multilingv;

| 14. | subliniază importanța coordonării între serviciile și departamentele Comisiei; |
| --- | --- |

14.

subliniază importanța coordonării între serviciile și departamentele Comisiei;

| 15. | îndeamnă Comisia să ia în calcul o reducere a sarcinii de reglementare disproporționate, care afectează negativ competitivitatea IMM-urilor din sectorul turismului; invită Comisia și statele membre să reducă, și nu să crească, sarcina de reglementare actuală; |
| --- | --- |

15.

îndeamnă Comisia să ia în calcul o reducere a sarcinii de reglementare disproporționate, care afectează negativ competitivitatea IMM-urilor din sectorul turismului; invită Comisia și statele membre să reducă, și nu să crească, sarcina de reglementare actuală;

| 16. | amintește Comisiei că turismul este un sector esențial al economiei europene și că, prin urmare, este necesară o îmbunătățire a coordonării între statele membre, autoritățile regionale și locale și instituțiile financiare, precum și crearea unei sinergii între sectorul public și cel prival al turismului; invită Comisia să facă demersuri să găsească un mecanism de coordonare și cooperare eficientă în acest sector; |
| --- | --- |

16.

amintește Comisiei că turismul este un sector esențial al economiei europene și că, prin urmare, este necesară o îmbunătățire a coordonării între statele membre, autoritățile regionale și locale și instituțiile financiare, precum și crearea unei sinergii între sectorul public și cel prival al turismului; invită Comisia să facă demersuri să găsească un mecanism de coordonare și cooperare eficientă în acest sector;

| 17. | consideră că, în cadrul politicii de cooperare și bună vecinătate, UE ar trebui să elaboreze acțiuni de cooperare pentru dezvoltarea turismului în țările terțe, cu scopul de a permite dezvoltarea echilibrată a economiilor lor, fapt care va contribui, de asemenea, la reducerea tensiunilor în zona de vecinătate și la creșterea atractivității regiunii și a afluxului de turiști; |
| --- | --- |

17.

consideră că, în cadrul politicii de cooperare și bună vecinătate, UE ar trebui să elaboreze acțiuni de cooperare pentru dezvoltarea turismului în țările terțe, cu scopul de a permite dezvoltarea echilibrată a economiilor lor, fapt care va contribui, de asemenea, la reducerea tensiunilor în zona de vecinătate și la creșterea atractivității regiunii și a afluxului de turiști;

| 18. | consideră că desemnarea unui An european al turismului ar contribui la promovarea diversității turistice europene și la creșterea vizibilității diferitelor părți interesate care își desfășoară activitatea în sectorul turismului; invită Comisia să ia în considerare o astfel de inițiativă; |
| --- | --- |

18.

consideră că desemnarea unui An european al turismului ar contribui la promovarea diversității turistice europene și la creșterea vizibilității diferitelor părți interesate care își desfășoară activitatea în sectorul turismului; invită Comisia să ia în considerare o astfel de inițiativă;

| 19. | invită Comisia să prezinte o analiză cu privire la avantajele și dezavantajele creării unei Agenții europene pentru turism; |
| --- | --- |

19.

invită Comisia să prezinte o analiză cu privire la avantajele și dezavantajele creării unei Agenții europene pentru turism;

Strategia de marcă/promovarea în comun a Europei ca destinație turistică

| 20. | încurajează cu tărie Comisia ca, în cooperare cu Comisia Europeană a Turismului (ETC), care reunește organizațiile naționale de turism, să continue și să intensifice promovarea Europei ca destinație turistică favorită în lume în cadrul unei abordări europene comune; solicită în special punerea în aplicare a strategiei pe termen lung lansate de Comisie și de ETC în februarie 2014, intitulată „Destinația Europa 2020”, care include un set de acțiuni de marketing, creare a unei mărci și promovare pentru Europa ca destinație turistică; |
| --- | --- |

20.

încurajează cu tărie Comisia ca, în cooperare cu Comisia Europeană a Turismului (ETC), care reunește organizațiile naționale de turism, să continue și să intensifice promovarea Europei ca destinație turistică favorită în lume în cadrul unei abordări europene comune; solicită în special punerea în aplicare a strategiei pe termen lung lansate de Comisie și de ETC în februarie 2014, intitulată „Destinația Europa 2020”, care include un set de acțiuni de marketing, creare a unei mărci și promovare pentru Europa ca destinație turistică;

| 21. | solicită în special crearea unei mărci „Destinația Europa”, pentru a completa și a consolida activitățile de promovare ale statelor membre, organizațiilor naționale de turism de la nivel național, regional, transfrontalier și local și ale sectorului european al turismului, în vederea creșterii vizibilității și a competitivității destinațiilor turistice europene, în special pe piețele îndepărtate; subliniază că marca „Destinația Europa” are nevoie de o abordare favorabilă incluziunii care să creeze avantaje atât pentru destinațiile europene tradiționale, cât și pentru cele mai puțin cunoscute, păstrând, totodată, diversitatea inerentă a diferitelor regiuni europene, în măsura în care acestea își câștigă existența de pe urma propriei mărci teritoriale și că trebuie să respecte pe deplin competențele statelor membre, în conformitate cu articolul 195 din TFUE; |
| --- | --- |

21.

solicită în special crearea unei mărci „Destinația Europa”, pentru a completa și a consolida activitățile de promovare ale statelor membre, organizațiilor naționale de turism de la nivel național, regional, transfrontalier și local și ale sectorului european al turismului, în vederea creșterii vizibilității și a competitivității destinațiilor turistice europene, în special pe piețele îndepărtate; subliniază că marca „Destinația Europa” are nevoie de o abordare favorabilă incluziunii care să creeze avantaje atât pentru destinațiile europene tradiționale, cât și pentru cele mai puțin cunoscute, păstrând, totodată, diversitatea inerentă a diferitelor regiuni europene, în măsura în care acestea își câștigă existența de pe urma propriei mărci teritoriale și că trebuie să respecte pe deplin competențele statelor membre, în conformitate cu articolul 195 din TFUE;

| 22. | recunoaște faptul că obiectivele comune trebuie definite în mod clar, iar potențialul și valoarea adăugată a mărcii „Destinația Europa” trebuie analizate, în conformitate cu nevoile și cerințele specifice exprimate de statele membre; consideră că, pentru a obține aceste rezultate, trebuie realizate și alte consultări aprofundate cu reprezentanții acestui sector, organizațiile de turism și autoritățile regionale și locale; recomandă crearea unui manual al mărcii, care să precizeze modalitățile de promovare convenite; |
| --- | --- |

22.

recunoaște faptul că obiectivele comune trebuie definite în mod clar, iar potențialul și valoarea adăugată a mărcii „Destinația Europa” trebuie analizate, în conformitate cu nevoile și cerințele specifice exprimate de statele membre; consideră că, pentru a obține aceste rezultate, trebuie realizate și alte consultări aprofundate cu reprezentanții acestui sector, organizațiile de turism și autoritățile regionale și locale; recomandă crearea unui manual al mărcii, care să precizeze modalitățile de promovare convenite;

| 23. | recomandă să se ia în considerare modul în care sectorul privat se poate implica în strategia de marketing a mărcii „Destinația Europa” și în care poate contribui financiar la dezvoltarea strategiei și la îndeplinirea obiectivelor acesteia; subliniază importanta parteneriatelor public-private și recomandă, prin urmare, elaborarea unui program pentru un parteneriat public-privat special în domeniul turismului (SPOT); invită statele membre să implice autoritățile regionale și locale în acest proces și să coopereze în mod constructiv cu acest sector în vederea îndeplinirii acestor obiective; |
| --- | --- |

23.

recomandă să se ia în considerare modul în care sectorul privat se poate implica în strategia de marketing a mărcii „Destinația Europa” și în care poate contribui financiar la dezvoltarea strategiei și la îndeplinirea obiectivelor acesteia; subliniază importanta parteneriatelor public-private și recomandă, prin urmare, elaborarea unui program pentru un parteneriat public-privat special în domeniul turismului (SPOT); invită statele membre să implice autoritățile regionale și locale în acest proces și să coopereze în mod constructiv cu acest sector în vederea îndeplinirii acestor obiective;

| 24. | solicită consolidarea mărcii „Destinația Europa” ca cea mai primitoare regiune de vacanță din lume pentru familii, copii și diferitele generații; |
| --- | --- |

24.

solicită consolidarea mărcii „Destinația Europa” ca cea mai primitoare regiune de vacanță din lume pentru familii, copii și diferitele generații;

| 25. | consideră că este esențial ca securitatea turiștilor să constituie unul dintre elementele fundamentale ale mărcii „Destinația Europa”; invită, în acest sens, autoritățile statelor membre ca, în strânsă colaborare cu Comisia, să pună în aplicare strategii (inclusiv campanii de informare a turiștilor) menite să asigure faptul că destinațiile turistice europene oferă experiențe cât mai sigure pentru turiști; |
| --- | --- |

25.

consideră că este esențial ca securitatea turiștilor să constituie unul dintre elementele fundamentale ale mărcii „Destinația Europa”; invită, în acest sens, autoritățile statelor membre ca, în strânsă colaborare cu Comisia, să pună în aplicare strategii (inclusiv campanii de informare a turiștilor) menite să asigure faptul că destinațiile turistice europene oferă experiențe cât mai sigure pentru turiști;

| 26. | subliniază că este necesar să se conștientizeze mai mult la nivel politic faptul că promovarea Europei în țările terțe constituie un instrument de marketing menit să crească afluxul de turiști și care contribuie astfel la crearea de beneficii economice nu numai pentru destinațiile mai puțin cunoscute și țările care se confruntă cu dificultăți de natură economică, ci și pentru UE în ansamblul ei; consideră că o politică rigidă de acordare a vizelor este un obstacol în calea afluxurilor de turiști din țări terțe; salută măsurile prezentate de Comisie în 2014 pentru acordarea de noi vize turistice și pentru facilitarea circulației turiștilor în spațiul Schengen; încurajează, în acest sens, Consiliul să ajungă la un acord rapid cu Parlamentul pentru ca UE să poată beneficia de un aflux masiv de turiști din anumite țări terțe care pot prezenta un interes major în a vizita Europa; |
| --- | --- |

26.

subliniază că este necesar să se conștientizeze mai mult la nivel politic faptul că promovarea Europei în țările terțe constituie un instrument de marketing menit să crească afluxul de turiști și care contribuie astfel la crearea de beneficii economice nu numai pentru destinațiile mai puțin cunoscute și țările care se confruntă cu dificultăți de natură economică, ci și pentru UE în ansamblul ei; consideră că o politică rigidă de acordare a vizelor este un obstacol în calea afluxurilor de turiști din țări terțe; salută măsurile prezentate de Comisie în 2014 pentru acordarea de noi vize turistice și pentru facilitarea circulației turiștilor în spațiul Schengen; încurajează, în acest sens, Consiliul să ajungă la un acord rapid cu Parlamentul pentru ca UE să poată beneficia de un aflux masiv de turiști din anumite țări terțe care pot prezenta un interes major în a vizita Europa;

| 27. | amintește că UE ar trebui să înceapă să facă investiții pentru a fi pregătită să beneficieze de potențialul țărilor terțe cu un număr mare de locuitori și cu economii emergente, în special de cel al țărilor BRIC, în care numărul turiștilor care aleg destinații din străinătate este în creștere; subliniază că este nevoie de inițiative de promovare a turismului și de mai multă flexibilitate și consecvență în procedurile de acordare a vizelor turistice și de trecere a frontierei; subliniază că promovarea unui număr mai mare de platforme de vize turistice, combinată cu o abordare prudentă în vederea simplificării Codului de vize, reprezintă un element important al creșterii numărului de turiști din afara Europei și a vizibilității destinațiilor turistice europene; subliniază potențialul vizelor de circuit pentru grupuri de turiști care au vizitat deja țara și importanța punerii în aplicare a mai multor acorduri privind eliminarea vizelor pentru a profita la maximum de vizitele turiștilor internaționali; consideră oportun ca instituțiile europene și statele membre să elaboreze, în contextul unei politici comune privind vizele, o strategie pe termen lung pentru proceduri mai coordonate și simplificate de acordare a vizelor, respectând, totodată, dreptul și obligația statelor membre de a controla accesul la granițele lor; |
| --- | --- |

27.

amintește că UE ar trebui să înceapă să facă investiții pentru a fi pregătită să beneficieze de potențialul țărilor terțe cu un număr mare de locuitori și cu economii emergente, în special de cel al țărilor BRIC, în care numărul turiștilor care aleg destinații din străinătate este în creștere; subliniază că este nevoie de inițiative de promovare a turismului și de mai multă flexibilitate și consecvență în procedurile de acordare a vizelor turistice și de trecere a frontierei; subliniază că promovarea unui număr mai mare de platforme de vize turistice, combinată cu o abordare prudentă în vederea simplificării Codului de vize, reprezintă un element important al creșterii numărului de turiști din afara Europei și a vizibilității destinațiilor turistice europene; subliniază potențialul vizelor de circuit pentru grupuri de turiști care au vizitat deja țara și importanța punerii în aplicare a mai multor acorduri privind eliminarea vizelor pentru a profita la maximum de vizitele turiștilor internaționali; consideră oportun ca instituțiile europene și statele membre să elaboreze, în contextul unei politici comune privind vizele, o strategie pe termen lung pentru proceduri mai coordonate și simplificate de acordare a vizelor, respectând, totodată, dreptul și obligația statelor membre de a controla accesul la granițele lor;

Produsele turistice transnaționale și paneuropene

| 28. | consideră că părțile interesate din sectorul public și privat ar trebui să își intensifice eforturile de dezvoltare a unor noi produse turistice europene transnaționale, ținând, totodată, seama întru totul de rolul strategiilor macroregionale în dezvoltarea acestora; observă că macroregiunile, cum ar fi macroregiunea adriatico-ionică, oferă o bază naturală, culturală și istorică aparte pentru dezvoltarea unor astfel de produse; invită părțile interesate publice și private din strategia macroregională a Uniunii Europene pentru Marea Baltică, Dunăre, regiunea adriatico-ionică și regiunea alpină să elaboreze, fiecare pentru zona sa specifică, o strategie comună de dezvoltare a turismului; |
| --- | --- |

28.

consideră că părțile interesate din sectorul public și privat ar trebui să își intensifice eforturile de dezvoltare a unor noi produse turistice europene transnaționale, ținând, totodată, seama întru totul de rolul strategiilor macroregionale în dezvoltarea acestora; observă că macroregiunile, cum ar fi macroregiunea adriatico-ionică, oferă o bază naturală, culturală și istorică aparte pentru dezvoltarea unor astfel de produse; invită părțile interesate publice și private din strategia macroregională a Uniunii Europene pentru Marea Baltică, Dunăre, regiunea adriatico-ionică și regiunea alpină să elaboreze, fiecare pentru zona sa specifică, o strategie comună de dezvoltare a turismului;

| 29. | încurajează cooperarea internațională pentru crearea de itinerarii tematice transnaționale (la nivelul unui număr mai mare de țări europene), pentru a pune accentul pe elementele de experiență care motivează vizitarea anumitor destinații (definite la nivel național), pentru a crește mobilitatea persoanelor aflate în vacanță, a spori nivelul mediu de cheltuieli și a extinde platforma promoțională (în special în ceea ce privește vizitatorii de pe piețe externe îndepărtate); |
| --- | --- |

29.

încurajează cooperarea internațională pentru crearea de itinerarii tematice transnaționale (la nivelul unui număr mai mare de țări europene), pentru a pune accentul pe elementele de experiență care motivează vizitarea anumitor destinații (definite la nivel național), pentru a crește mobilitatea persoanelor aflate în vacanță, a spori nivelul mediu de cheltuieli și a extinde platforma promoțională (în special în ceea ce privește vizitatorii de pe piețe externe îndepărtate);

| 30. | subliniază creșterea concurenței internaționale generate de apariția de destinații din afara Europei; consideră, prin urmare, că este esențial să se stabilească o cooperare mai strânsă între destinațiile europene prin clustere și rețele turistice la nivel local, regional, național, transnațional și în interiorul bazinelor maritime; |
| --- | --- |

30.

subliniază creșterea concurenței internaționale generate de apariția de destinații din afara Europei; consideră, prin urmare, că este esențial să se stabilească o cooperare mai strânsă între destinațiile europene prin clustere și rețele turistice la nivel local, regional, național, transnațional și în interiorul bazinelor maritime;

| 31. | recunoaște importanța produselor turistice transnaționale pentru promovarea coeziunii teritoriale; este convins, prin urmare, că inițiativele realizate în cadre de cooperare instituționalizată ar trebui sprijinite prin stimulente adecvate; |
| --- | --- |

31.

recunoaște importanța produselor turistice transnaționale pentru promovarea coeziunii teritoriale; este convins, prin urmare, că inițiativele realizate în cadre de cooperare instituționalizată ar trebui sprijinite prin stimulente adecvate;

| 32. | invită statele membre să promoveze noi circuite turistice prin modernizarea zonelor abandonate, a drumurilor și a căilor ferate, a rutelor abandonate sau a unor circuite vechi; |
| --- | --- |

32.

invită statele membre să promoveze noi circuite turistice prin modernizarea zonelor abandonate, a drumurilor și a căilor ferate, a rutelor abandonate sau a unor circuite vechi;

| 33. | invită Comisia și membrii ETC să susțină actualul mandat al acestuia, pentru a oferi asistență în dezvoltarea și promovarea unor produse și servicii turistice transnaționale și pan-europene specifice, inclusiv pentru turismul de coastă și maritim, prin intermediul unui portal Visiteurope.com avansat, îmbunătățit și complet accesibil; invită Comisia să se asigure că portalul Visiteurope.com poate fi accesat de pe toate dispozitivele mobile și portabile uzuale prin intermediul unei aplicații (app) programate special; |
| --- | --- |

33.

invită Comisia și membrii ETC să susțină actualul mandat al acestuia, pentru a oferi asistență în dezvoltarea și promovarea unor produse și servicii turistice transnaționale și pan-europene specifice, inclusiv pentru turismul de coastă și maritim, prin intermediul unui portal Visiteurope.com avansat, îmbunătățit și complet accesibil; invită Comisia să se asigure că portalul Visiteurope.com poate fi accesat de pe toate dispozitivele mobile și portabile uzuale prin intermediul unei aplicații (app) programate special;

| 34. | invită, de asemenea, Comisia să consolideze cooperarea cu Consiliul Europei, ETC și Organizația Mondială a Turismului a ONU, și cu alți parteneri internaționali, pentru a consolida eforturile de dezvoltare a unor produse turistice pan-europene și transnaționale noi; |
| --- | --- |

34.

invită, de asemenea, Comisia să consolideze cooperarea cu Consiliul Europei, ETC și Organizația Mondială a Turismului a ONU, și cu alți parteneri internaționali, pentru a consolida eforturile de dezvoltare a unor produse turistice pan-europene și transnaționale noi;

| 35. | subliniază, având, totodată, în vedere că în prezent consumatorii au tendința de a nu se mai mulțumi cu simple destinații turistice, căutând mai curând experiențe turistice, că o strategie de marketing eficientă pentru promovarea produselor turistice europene trebuie să corespundă nevoilor diferitelor segmente și piețe de călătorii din țările terțe; |
| --- | --- |

35.

subliniază, având, totodată, în vedere că în prezent consumatorii au tendința de a nu se mai mulțumi cu simple destinații turistice, căutând mai curând experiențe turistice, că o strategie de marketing eficientă pentru promovarea produselor turistice europene trebuie să corespundă nevoilor diferitelor segmente și piețe de călătorii din țările terțe;

| 36. | subliniază necesitatea ca agențiile de turism și operatorii de turism să promoveze numărul de urgență european 112 pe site-urile relevante și pe biletele electronice, precum și în destinațiile noastre turistice principale; |
| --- | --- |

36.

subliniază necesitatea ca agențiile de turism și operatorii de turism să promoveze numărul de urgență european 112 pe site-urile relevante și pe biletele electronice, precum și în destinațiile noastre turistice principale;

| 37. | salută inițiativa de turism social Calypso, care permite persoanelor în vârstă, tinerilor, persoanelor cu venituri reduse și persoanelor cu dizabilități să meargă în vacanță în extrasezon; subliniază că prin această inițiativă se poate rezolva problema caracterului sezonier, în special în destinațiile mai puțin cunoscute; |
| --- | --- |

37.

salută inițiativa de turism social Calypso, care permite persoanelor în vârstă, tinerilor, persoanelor cu venituri reduse și persoanelor cu dizabilități să meargă în vacanță în extrasezon; subliniază că prin această inițiativă se poate rezolva problema caracterului sezonier, în special în destinațiile mai puțin cunoscute;

| 38. | consideră însă că, pentru a combate caracterul sezonier al turismului în Europa, trebuie să se pună un accent sporit pe dezvoltarea unor produse turistice specifice, care oferă turiștilor o experiență turistică particulară și care corespund nevoilor specifice ale acestora; invită, prin urmare, Comisia să încurajeze și să susțină statele membre și sectorul turismului să creeze produse mai diversificate și mai bine orientate către nevoi specifice pentru teme specifice precum patrimoniul rural, cultural și industrial, istorie, religie, sănătate, activități de spa și wellness, sport, vinuri și mâncare, muzică și artă ca forme ale turismului alternativ care contribuie la crearea de valoare adăugată în zona respectivă, prin diversificarea economiei acesteia și reducerea caracterului sezonier al locurilor de muncă; încurajează, în acest sens, statele membre, să folosească în mod adecvat fondurile UE și invită Comisia să extindă obiectivele de acțiune din cadrul programului COSME în mod corespunzător; consideră că evenimentele sportive și festivalurile de muzică și artă au un mare potențial de a mobiliza turiștii din Europa și din străinătate; |
| --- | --- |

38.

consideră însă că, pentru a combate caracterul sezonier al turismului în Europa, trebuie să se pună un accent sporit pe dezvoltarea unor produse turistice specifice, care oferă turiștilor o experiență turistică particulară și care corespund nevoilor specifice ale acestora; invită, prin urmare, Comisia să încurajeze și să susțină statele membre și sectorul turismului să creeze produse mai diversificate și mai bine orientate către nevoi specifice pentru teme specifice precum patrimoniul rural, cultural și industrial, istorie, religie, sănătate, activități de spa și wellness, sport, vinuri și mâncare, muzică și artă ca forme ale turismului alternativ care contribuie la crearea de valoare adăugată în zona respectivă, prin diversificarea economiei acesteia și reducerea caracterului sezonier al locurilor de muncă; încurajează, în acest sens, statele membre, să folosească în mod adecvat fondurile UE și invită Comisia să extindă obiectivele de acțiune din cadrul programului COSME în mod corespunzător; consideră că evenimentele sportive și festivalurile de muzică și artă au un mare potențial de a mobiliza turiștii din Europa și din străinătate;

| 39. | subliniază că diversitatea și multiculturalismul din Europa oferă un mare potențial de dezvoltare a turismului tematic și permit promovarea coordonată a turismului alternativ și durabil și a schimburilor culturale; încurajează inițiativele de conectare a atracțiilor turistice pentru a introduce produse și circuite turistice tematice la scară europeană, națională, regională și locală, exploatând complementaritatea și specificul diferitelor obiective turistice europene, astfel încât să se ofere turiștilor experiențe optime; |
| --- | --- |

39.

subliniază că diversitatea și multiculturalismul din Europa oferă un mare potențial de dezvoltare a turismului tematic și permit promovarea coordonată a turismului alternativ și durabil și a schimburilor culturale; încurajează inițiativele de conectare a atracțiilor turistice pentru a introduce produse și circuite turistice tematice la scară europeană, națională, regională și locală, exploatând complementaritatea și specificul diferitelor obiective turistice europene, astfel încât să se ofere turiștilor experiențe optime;

| 40. | subliniază că este necesar să se promoveze și să se evidențieze patrimoniul cultural european bogat, folosind lista patrimoniului mondial UNESCO ca propunere unică de vânzare, dar incluzând și situri care poate sunt mai puțin cunoscute la scară largă sau care poate nu sunt ușor accesibile, luând în considerare în special faptul că turismul cultural reprezintă aproximativ 40 % din turismul european, contribuind astfel la creșterea economică, ocuparea forței de muncă, inovația socială și dezvoltarea de la nivel local, regional, urban și rural, reducând, totodată, impactul caracterului sezonier; subliniază, în acest context, rolul esențial al sponsorizărilor în întreținerea patrimoniului european și sprijinirea statelor în ceea ce privește suportarea costurilor; |
| --- | --- |

40.

subliniază că este necesar să se promoveze și să se evidențieze patrimoniul cultural european bogat, folosind lista patrimoniului mondial UNESCO ca propunere unică de vânzare, dar incluzând și situri care poate sunt mai puțin cunoscute la scară largă sau care poate nu sunt ușor accesibile, luând în considerare în special faptul că turismul cultural reprezintă aproximativ 40 % din turismul european, contribuind astfel la creșterea economică, ocuparea forței de muncă, inovația socială și dezvoltarea de la nivel local, regional, urban și rural, reducând, totodată, impactul caracterului sezonier; subliniază, în acest context, rolul esențial al sponsorizărilor în întreținerea patrimoniului european și sprijinirea statelor în ceea ce privește suportarea costurilor;

| 41. | subliniază că promovarea evenimentelor culturale la diverse niveluri ar putea contribui la creșterea atractivității destinațiilor turistice și sugerează, prin urmare, analizarea posibilității de a crea un calendar european al evenimentelor, care să fie publicat pe portalul VisitEurope.com, în vederea îmbunătățirii serviciilor de informare turistică; |
| --- | --- |

41.

subliniază că promovarea evenimentelor culturale la diverse niveluri ar putea contribui la creșterea atractivității destinațiilor turistice și sugerează, prin urmare, analizarea posibilității de a crea un calendar european al evenimentelor, care să fie publicat pe portalul VisitEurope.com, în vederea îmbunătățirii serviciilor de informare turistică;

| 42. | invită organizațiile de turism naționale să ofere vizibilitatea adecvată inițiativelor și premiilor dedicate patrimoniului european și să sprijine inițiativele și activitățile de promovare a acestora (cum ar fi „Marca patrimoniului european” și „Itinerariile culturale europene”); |
| --- | --- |

42.

invită organizațiile de turism naționale să ofere vizibilitatea adecvată inițiativelor și premiilor dedicate patrimoniului european și să sprijine inițiativele și activitățile de promovare a acestora (cum ar fi „Marca patrimoniului european” și „Itinerariile culturale europene”);

| 43. | afirmă că este important să se protejeze și să se conserve patrimoniul cultural în contextul posibilelor efecte nocive ale schimbărilor structurale determinate de activitățile turistice și al riscurilor implicate de turismul de masă, în special în perioada sezonului de vârf; acordă prioritate calității activității desfășurate și nu costurilor legate de aceasta; subliniază, în acest context, contribuția pe care o poate avea patronajul la conservarea patrimoniului european și la compensarea reducerii fondurilor publice alocate în acest scop; |
| --- | --- |

43.

afirmă că este important să se protejeze și să se conserve patrimoniul cultural în contextul posibilelor efecte nocive ale schimbărilor structurale determinate de activitățile turistice și al riscurilor implicate de turismul de masă, în special în perioada sezonului de vârf; acordă prioritate calității activității desfășurate și nu costurilor legate de aceasta; subliniază, în acest context, contribuția pe care o poate avea patronajul la conservarea patrimoniului european și la compensarea reducerii fondurilor publice alocate în acest scop;

| 44. | solicită Comisiei și statelor membre să ia măsuri de protejare a monumentelor și siturilor din Europa care se află în pericol, pentru a proteja și promova patrimoniul cultural și, deci, să încurajeze turismul cultural; |
| --- | --- |

44.

solicită Comisiei și statelor membre să ia măsuri de protejare a monumentelor și siturilor din Europa care se află în pericol, pentru a proteja și promova patrimoniul cultural și, deci, să încurajeze turismul cultural;

| 45. | subliniază rolul important jucat de turismul cultural european în consolidarea dezvoltării personale și a cunoștințelor, în special în rândul tinerilor, în promovarea diversității culturale naționale și locale bogate, în susținerea învățării interculturale, în asigurarea unei posibilități de a crea legături, în consolidarea identității europene și în exprimarea valorilor europene; |
| --- | --- |

45.

subliniază rolul important jucat de turismul cultural european în consolidarea dezvoltării personale și a cunoștințelor, în special în rândul tinerilor, în promovarea diversității culturale naționale și locale bogate, în susținerea învățării interculturale, în asigurarea unei posibilități de a crea legături, în consolidarea identității europene și în exprimarea valorilor europene;

| 46. | subliniază potențialul turismului cultural pentru reducerea sărăciei; solicită, în acest sens, promovarea sectoarelor de creație și a turismului rural din statele membre, pentru a promova bogăția culturală extraordinară a Europei și a combate sărăcia și șomajul; |
| --- | --- |

46.

subliniază potențialul turismului cultural pentru reducerea sărăciei; solicită, în acest sens, promovarea sectoarelor de creație și a turismului rural din statele membre, pentru a promova bogăția culturală extraordinară a Europei și a combate sărăcia și șomajul;

| 47. | subliniază că achiziționarea în comun a permiselor și a biletelor de călătorie ar trebui simplificată pentru a sprijini campaniile culturale; |
| --- | --- |

47.

subliniază că achiziționarea în comun a permiselor și a biletelor de călătorie ar trebui simplificată pentru a sprijini campaniile culturale;

| 48. | subliniază că multitudinea de limbi din Europa, fie ele oficiale, co-oficiale, minoritare sau mai puțin cunoscute, stă la baza patrimoniului său cultural și sunt esențiale pentru un turism durabil și responsabil; |
| --- | --- |

48.

subliniază că multitudinea de limbi din Europa, fie ele oficiale, co-oficiale, minoritare sau mai puțin cunoscute, stă la baza patrimoniului său cultural și sunt esențiale pentru un turism durabil și responsabil;

| 49. | remarcă posibilitățile oferite de manifestările și locurile istorice importante, cum ar fi „locurile de conștiință”, pentru abordarea provocărilor contemporane printr-o interpretare sensibilă și programe educaționale; încurajează folosirea patrimoniului cultural și a turismului pentru promovarea dialogului intercultural și apropierea și mai multor oameni din Europa; |
| --- | --- |

49.

remarcă posibilitățile oferite de manifestările și locurile istorice importante, cum ar fi „locurile de conștiință”, pentru abordarea provocărilor contemporane printr-o interpretare sensibilă și programe educaționale; încurajează folosirea patrimoniului cultural și a turismului pentru promovarea dialogului intercultural și apropierea și mai multor oameni din Europa;

| 50. | subliniază potențialul turismului sportiv, care ar putea deveni, în viitor, unul dintre cele mai dinamice sectoare din sectorul turismului din Europa, aflat în curs de dezvoltare, și solicită introducerea unor politici specifice de promovare și susținere a acestei dezvoltări; reamintește locul important al activităților sportive în creșterea atractivității turistice a Europei; evidențiază oportunitățile care apar înaintea evenimentelor sportive și în timpul acestora în urma circulației sportivilor și a spectatorilor, care ar putea atrage turiștii chiar și în cele mai îndepărtate zone; subliniază că potențialul turismului sportiv nu este încă suficient exploatat; |
| --- | --- |

50.

subliniază potențialul turismului sportiv, care ar putea deveni, în viitor, unul dintre cele mai dinamice sectoare din sectorul turismului din Europa, aflat în curs de dezvoltare, și solicită introducerea unor politici specifice de promovare și susținere a acestei dezvoltări; reamintește locul important al activităților sportive în creșterea atractivității turistice a Europei; evidențiază oportunitățile care apar înaintea evenimentelor sportive și în timpul acestora în urma circulației sportivilor și a spectatorilor, care ar putea atrage turiștii chiar și în cele mai îndepărtate zone; subliniază că potențialul turismului sportiv nu este încă suficient exploatat;

Calitatea

| 51. | își exprimă convingerea că în turismul european este necesară o tranziție de la un model al creșterii cantitative la un model calitativ, orientat către o dezvoltare constantă și sustenabilă, și că este necesară, în fapt, dezvoltarea unui sector turistic care să permită crearea mai multor locuri de muncă calificate remunerate în mod corespunzător; consideră că diversificarea economică a turismului în zonele rurale și de coastă oferă oportunități pentru noi locuri de muncă sustenabile; |
| --- | --- |

51.

își exprimă convingerea că în turismul european este necesară o tranziție de la un model al creșterii cantitative la un model calitativ, orientat către o dezvoltare constantă și sustenabilă, și că este necesară, în fapt, dezvoltarea unui sector turistic care să permită crearea mai multor locuri de muncă calificate remunerate în mod corespunzător; consideră că diversificarea economică a turismului în zonele rurale și de coastă oferă oportunități pentru noi locuri de muncă sustenabile;

| 52. | constată diferența de standarde în ceea ce privește calitatea serviciilor din turism și consideră că standardele de calitate sunt importante ca mijloc de creare a unor condiții de concurență echitabile pentru operatori și de creștere a transparenței pentru consumatori, contribuind astfel la creșterea încrederii tuturor părților; invită toate părțile interesate să continue discuțiile cu privire la modul în care UE poate promova standarde de calitate stabilite de comun acord cu privire la serviciile turistice; |
| --- | --- |

52.

constată diferența de standarde în ceea ce privește calitatea serviciilor din turism și consideră că standardele de calitate sunt importante ca mijloc de creare a unor condiții de concurență echitabile pentru operatori și de creștere a transparenței pentru consumatori, contribuind astfel la creșterea încrederii tuturor părților; invită toate părțile interesate să continue discuțiile cu privire la modul în care UE poate promova standarde de calitate stabilite de comun acord cu privire la serviciile turistice;

| 53. | invită Comisia să lanseze o marcă europeană de calitate a turismului, care să recompenseze eforturile susținute depuse de cei care lucrează în turism, pentru a sprijini calitatea serviciilor turistice bazate pe un respect deosebit pentru patrimoniul cultural și natural, îmbunătățind calitatea locurilor de muncă din turism, lărgind accesibilitatea pentru toți și promovând tradițiile culturale ale comunităților locale; |
| --- | --- |

53.

invită Comisia să lanseze o marcă europeană de calitate a turismului, care să recompenseze eforturile susținute depuse de cei care lucrează în turism, pentru a sprijini calitatea serviciilor turistice bazate pe un respect deosebit pentru patrimoniul cultural și natural, îmbunătățind calitatea locurilor de muncă din turism, lărgind accesibilitatea pentru toți și promovând tradițiile culturale ale comunităților locale;

| 54. | invită Comisia să consolideze colaborarea dintre statele membre, având ca scop creșterea calității produselor prin protejarea mărcii „made in”; |
| --- | --- |

54.

invită Comisia să consolideze colaborarea dintre statele membre, având ca scop creșterea calității produselor prin protejarea mărcii „made in”;

| 55. | invită Comisia și statele membre să colaboreze cu asociațiile din domeniul turismului și să definească împreună un sistem european comun pentru clasificarea infrastructurii turistice (hoteluri, restaurante etc.); consideră că inițiativa Hotelstars Union, care vizează armonizarea treptată a sistemelor de clasificare a serviciilor de cazare în Europa, ar trebui promovată în continuare, având în vedere că ea ar permite o comparație mai bună a ofertei de cazare din Europa și, astfel, ar contribui la stabilirea unor criterii comune de calitate a serviciilor; |
| --- | --- |

55.

invită Comisia și statele membre să colaboreze cu asociațiile din domeniul turismului și să definească împreună un sistem european comun pentru clasificarea infrastructurii turistice (hoteluri, restaurante etc.); consideră că inițiativa Hotelstars Union, care vizează armonizarea treptată a sistemelor de clasificare a serviciilor de cazare în Europa, ar trebui promovată în continuare, având în vedere că ea ar permite o comparație mai bună a ofertei de cazare din Europa și, astfel, ar contribui la stabilirea unor criterii comune de calitate a serviciilor;

| 56. | consideră că menținerea standardelor de siguranță în serviciile de turism din UE este o componentă esențială a calității; salută, prin urmare, Cartea verde a Comisiei intitulată „Siguranța serviciilor de cazare turistică”; observă sprijinul pentru acțiunile de la nivelul UE privind siguranța turismului acordat de multe grupuri ale consumatorilor, organizații pentru siguranță în caz de incendiu și organizații din sectorul turismului; invită, așadar, Comisia să prezinte propuneri pentru introducerea de standarde minime de siguranță a turismului în UE, în special în ceea ce privește siguranța în caz de incendiu și de emisii de monoxid de carbon în cazările pe perioada concediului; subliniază că este necesară o colectare sistematică a datelor privind siguranța cazării; |
| --- | --- |

56.

consideră că menținerea standardelor de siguranță în serviciile de turism din UE este o componentă esențială a calității; salută, prin urmare, Cartea verde a Comisiei intitulată „Siguranța serviciilor de cazare turistică”; observă sprijinul pentru acțiunile de la nivelul UE privind siguranța turismului acordat de multe grupuri ale consumatorilor, organizații pentru siguranță în caz de incendiu și organizații din sectorul turismului; invită, așadar, Comisia să prezinte propuneri pentru introducerea de standarde minime de siguranță a turismului în UE, în special în ceea ce privește siguranța în caz de incendiu și de emisii de monoxid de carbon în cazările pe perioada concediului; subliniază că este necesară o colectare sistematică a datelor privind siguranța cazării;

| 57. | subliniază faptul că serviciile turistice de înaltă calitate presupun existența unei formări adecvate și a unor condiții de muncă decente și că ignorarea și diminuarea competențelor necesare și a realizărilor sociale din acest sector sunt contraproductive; |
| --- | --- |

57.

subliniază faptul că serviciile turistice de înaltă calitate presupun existența unei formări adecvate și a unor condiții de muncă decente și că ignorarea și diminuarea competențelor necesare și a realizărilor sociale din acest sector sunt contraproductive;

| 58. | consideră că investirea în formare și educație este un element esențial pentru furnizarea de servicii de calitate într-un sector care angajează în special tineri cu vârsta între 16 și 35 de ani; încurajează ferm Comisia să colaboreze cu mediul privat și alte organisme publice pentru a crea programe de formare și de stagii în extrasezon, cu scopul de a crește atractivitatea sectorului și a-i reduce caracterul sezonier; consideră că această formare ar trebui să evidențieze calificările înalte și dezvoltarea competențelor relaționale, care ar duce la îmbunătățirea perspectivelor privind locurile de muncă în acest sector; invită, prin urmare, Comisia să sprijine eforturile sectorului turismului de a actualiza competențele și aptitudinile angajaților și angajatorilor pentru a anticipa viitoarele evoluții și nevoi în ceea ce privește competențele; consideră că ar trebui îmbunătățite statisticile privind ocuparea forței de muncă în sectorul turismului; |
| --- | --- |

58.

consideră că investirea în formare și educație este un element esențial pentru furnizarea de servicii de calitate într-un sector care angajează în special tineri cu vârsta între 16 și 35 de ani; încurajează ferm Comisia să colaboreze cu mediul privat și alte organisme publice pentru a crea programe de formare și de stagii în extrasezon, cu scopul de a crește atractivitatea sectorului și a-i reduce caracterul sezonier; consideră că această formare ar trebui să evidențieze calificările înalte și dezvoltarea competențelor relaționale, care ar duce la îmbunătățirea perspectivelor privind locurile de muncă în acest sector; invită, prin urmare, Comisia să sprijine eforturile sectorului turismului de a actualiza competențele și aptitudinile angajaților și angajatorilor pentru a anticipa viitoarele evoluții și nevoi în ceea ce privește competențele; consideră că ar trebui îmbunătățite statisticile privind ocuparea forței de muncă în sectorul turismului;

| 59. | invită, în acest sens, Comisia să sprijine industria turismului prin eliminarea lacunelor în materie de competențe și sporind importanța de piață a educației și formării profesionale; sugerează Comisiei să elaboreze și să distribuie un ghid de bune practici și cu privire la oportunitățile de formare în UE, facilitând astfel atingerea unui nivel mai ridicat de profesionalism și creșterea mobilității voluntare a profesioniștilor în UE; |
| --- | --- |

59.

invită, în acest sens, Comisia să sprijine industria turismului prin eliminarea lacunelor în materie de competențe și sporind importanța de piață a educației și formării profesionale; sugerează Comisiei să elaboreze și să distribuie un ghid de bune practici și cu privire la oportunitățile de formare în UE, facilitând astfel atingerea unui nivel mai ridicat de profesionalism și creșterea mobilității voluntare a profesioniștilor în UE;

| 60. | subliniază importanța îmbunătățirii recunoașterii reciproce de către statele membre a calificărilor profesionale în industria turismului, pentru a le permite lucrătorilor să identifice cele mai bune perspective de carieră, încurajându-le, astfel, mobilitatea; |
| --- | --- |

60.

subliniază importanța îmbunătățirii recunoașterii reciproce de către statele membre a calificărilor profesionale în industria turismului, pentru a le permite lucrătorilor să identifice cele mai bune perspective de carieră, încurajându-le, astfel, mobilitatea;

| 61. | salută instrumentele de mobilitate și proiectele de cooperare, cum ar fi Alianțele cunoașterii și Alianțele competențelor sectoriale din cadrul programului Erasmus + și Erasmus pentru tineri antreprenori, ca mijloace eficiente care să permită lucrătorilor din turism implicați la toate nivelurile de educație și formare, să facă schimb de bune practici, să-și amelioreze competențele lingvistice și să dobândească cunoștințe practice în domeniul turismului cultural; este preocupat totuși de lipsa de interes în rândul tinerilor pentru cariere în anumite sectoare turistice; subliniază avantajele unui sistem de educație „dual” în sectorul turismului, precum și importanța combinării învățării cu experiența practică, îmbunătățind astfel atât cunoștințele teoretice, cât și competențele practice; invită statele membre și autoritățile locale și regionale să profite din plin de oportunitățile oferite de Fondul social european și de alte fonduri europene, naționale și regionale pentru a promova formarea profesională; |
| --- | --- |

61.

salută instrumentele de mobilitate și proiectele de cooperare, cum ar fi Alianțele cunoașterii și Alianțele competențelor sectoriale din cadrul programului Erasmus + și Erasmus pentru tineri antreprenori, ca mijloace eficiente care să permită lucrătorilor din turism implicați la toate nivelurile de educație și formare, să facă schimb de bune practici, să-și amelioreze competențele lingvistice și să dobândească cunoștințe practice în domeniul turismului cultural; este preocupat totuși de lipsa de interes în rândul tinerilor pentru cariere în anumite sectoare turistice; subliniază avantajele unui sistem de educație „dual” în sectorul turismului, precum și importanța combinării învățării cu experiența practică, îmbunătățind astfel atât cunoștințele teoretice, cât și competențele practice; invită statele membre și autoritățile locale și regionale să profite din plin de oportunitățile oferite de Fondul social european și de alte fonduri europene, naționale și regionale pentru a promova formarea profesională;

| 62. | invită statele membre să investească în formarea de calitate a ghizilor turistici și să favorizeze o abordare multilingvă vizând o mai bună promovare a siturilor de interes pentru turiștii străini; solicită, în plus, Comisiei și statelor membre să definească standarde europene de calitate pentru ghizii turistici, care să garanteze respectarea cerințelor minime în materie de formare; |
| --- | --- |

62.

invită statele membre să investească în formarea de calitate a ghizilor turistici și să favorizeze o abordare multilingvă vizând o mai bună promovare a siturilor de interes pentru turiștii străini; solicită, în plus, Comisiei și statelor membre să definească standarde europene de calitate pentru ghizii turistici, care să garanteze respectarea cerințelor minime în materie de formare;

| 63. | invită Comisia să realizeze un studiu cu privire la impactul taxelor și impozitelor aplicate produselor și serviciilor turistice la nivel local, regional, național și european asupra competitivității Europei ca destinație turistică; invită statele membre să recunoască importanța reducerii cotelor de TVA pentru serviciile de călătorie și turism, pentru a contribui la dezvoltarea economiilor locale și a sprijini creșterea și crearea de locuri de muncă, precum și pentru a ajuta Europa să rămână competitivă pe piața mondială; |
| --- | --- |

63.

invită Comisia să realizeze un studiu cu privire la impactul taxelor și impozitelor aplicate produselor și serviciilor turistice la nivel local, regional, național și european asupra competitivității Europei ca destinație turistică; invită statele membre să recunoască importanța reducerii cotelor de TVA pentru serviciile de călătorie și turism, pentru a contribui la dezvoltarea economiilor locale și a sprijini creșterea și crearea de locuri de muncă, precum și pentru a ajuta Europa să rămână competitivă pe piața mondială;

Valorificarea potențialului turismului maritim și costier

| 64. | recunoaște importanța pentru regiunile de coastă și insulare a strategiei pentru stimularea creșterii economice și crearea de locuri de muncă în turismul maritim și costier, în conformitate cu strategia privind creșterea albastră și strategia Europa 2020, care prezintă o serie de răspunsuri comune la numeroasele provocări cu care acestea se confruntă; |
| --- | --- |

64.

recunoaște importanța pentru regiunile de coastă și insulare a strategiei pentru stimularea creșterii economice și crearea de locuri de muncă în turismul maritim și costier, în conformitate cu strategia privind creșterea albastră și strategia Europa 2020, care prezintă o serie de răspunsuri comune la numeroasele provocări cu care acestea se confruntă;

| 65. | încurajează ferm Comisia să prezinte un plan de acțiune prin care cele 14 acțiuni descrise în strategia pentru turismul maritim și costier, menționată mai sus, să fie însoțite de obiective și termene concrete, și să informeze Parlamentul cu privire la progresele realizate în îndeplinirea acestor acțiuni; |
| --- | --- |

65.

încurajează ferm Comisia să prezinte un plan de acțiune prin care cele 14 acțiuni descrise în strategia pentru turismul maritim și costier, menționată mai sus, să fie însoțite de obiective și termene concrete, și să informeze Parlamentul cu privire la progresele realizate în îndeplinirea acestor acțiuni;

| 66. | invită Comisia să organizeze un seminar anual la care să participe statele membre costiere și maritime și regiunile respective pentru a promova dialogul paneuropean și a facilita schimbul de bune practici și punerea în aplicare a unei strategii pe termen lung; |
| --- | --- |

66.

invită Comisia să organizeze un seminar anual la care să participe statele membre costiere și maritime și regiunile respective pentru a promova dialogul paneuropean și a facilita schimbul de bune practici și punerea în aplicare a unei strategii pe termen lung;

| 67. | reamintește importanța conectivității și accesibilității și ia act de faptul că ele diferă în extrasezon și sezonul de vârf în regiunile ultraperiferice și insulare, care depind în mare parte de transportul maritim și aerian; subliniază, de asemenea, importanța elaborării de planuri regionale care să promoveze mobilitatea între destinații; solicită Comisiei ca acțiunea nr. 12 din strategia pentru turismul maritim și costier, menționată mai sus, să ia în considerare și eficiența ajutoarelor de stat în regiunile de coastă și maritime; |
| --- | --- |

67.

reamintește importanța conectivității și accesibilității și ia act de faptul că ele diferă în extrasezon și sezonul de vârf în regiunile ultraperiferice și insulare, care depind în mare parte de transportul maritim și aerian; subliniază, de asemenea, importanța elaborării de planuri regionale care să promoveze mobilitatea între destinații; solicită Comisiei ca acțiunea nr. 12 din strategia pentru turismul maritim și costier, menționată mai sus, să ia în considerare și eficiența ajutoarelor de stat în regiunile de coastă și maritime;

| 68. | încurajează ferm Comisia ca, împreună cu statele membre și părțile interesate din sectorul turismului nautic și maritim, să evalueze necesitatea de a elabora strategii inteligente și inovatoare ca soluție pentru combaterea caracterului sezonier, care să fie adaptate deopotrivă sezoanelor de vârf și perioadelor de extrasezon și să ia în considerare diferitele grupuri-țintă; invită părțile interesate să depună eforturi pentru a crea experiențe, produse și servicii complementare care să fie integrate cu produsele locale, în special legate de patrimoniul și cultura maritime, sporturile nautice, navigarea de agrement, observarea vieții și peisajelor marine, activitățile legate de soare și plajă, pescuitul artizanal, gastronomia și sănătatea; |
| --- | --- |

68.

încurajează ferm Comisia ca, împreună cu statele membre și părțile interesate din sectorul turismului nautic și maritim, să evalueze necesitatea de a elabora strategii inteligente și inovatoare ca soluție pentru combaterea caracterului sezonier, care să fie adaptate deopotrivă sezoanelor de vârf și perioadelor de extrasezon și să ia în considerare diferitele grupuri-țintă; invită părțile interesate să depună eforturi pentru a crea experiențe, produse și servicii complementare care să fie integrate cu produsele locale, în special legate de patrimoniul și cultura maritime, sporturile nautice, navigarea de agrement, observarea vieții și peisajelor marine, activitățile legate de soare și plajă, pescuitul artizanal, gastronomia și sănătatea;

| 69. | subliniază importanța turismului de croazieră pentru dezvoltarea sectorului turistic din Europa; invită, prin urmare, Comisia să evalueze împreună cu statele membre resursele necesare și infrastructurile portuare și nautice existente și să standardizeze trierea deșeurilor și reciclarea, pentru a crea acțiuni inovatoare de planificare pentru aceste zone prin dezvoltarea conceptului de „oraș portuar inteligent”; |
| --- | --- |

69.

subliniază importanța turismului de croazieră pentru dezvoltarea sectorului turistic din Europa; invită, prin urmare, Comisia să evalueze împreună cu statele membre resursele necesare și infrastructurile portuare și nautice existente și să standardizeze trierea deșeurilor și reciclarea, pentru a crea acțiuni inovatoare de planificare pentru aceste zone prin dezvoltarea conceptului de „oraș portuar inteligent”;

| 70. | subliniază că planificarea comună și acțiunile comune sunt, în egală măsură, importante pentru acceptarea turismului de către populație și pentru dezvoltarea durabilă a acestuia; |
| --- | --- |

70.

subliniază că planificarea comună și acțiunile comune sunt, în egală măsură, importante pentru acceptarea turismului de către populație și pentru dezvoltarea durabilă a acestuia;

Un turism durabil, responsabil și social

| 71. | invită Comisia să promoveze în continuare turismul durabil, responsabil și ecologic în colaborare cu partenerii strategici, cum ar fi Comisia europeană a turismului și alte părți interesate, dezvoltând noi produse specifice și promovându-le pe cele existente și sugerează crearea la nivel european a unei platforme online, pe deplin accesibile, care să reunească informațiile existente privind produsele certificate, noile forme de turism, destinații și rute, precum și privind serviciile specifice cum ar fi mijloacele de transport și ghizii turistici, într-o singură bază de date, cu acces prin intermediul portalului visiteurope.com; |
| --- | --- |

71.

invită Comisia să promoveze în continuare turismul durabil, responsabil și ecologic în colaborare cu partenerii strategici, cum ar fi Comisia europeană a turismului și alte părți interesate, dezvoltând noi produse specifice și promovându-le pe cele existente și sugerează crearea la nivel european a unei platforme online, pe deplin accesibile, care să reunească informațiile existente privind produsele certificate, noile forme de turism, destinații și rute, precum și privind serviciile specifice cum ar fi mijloacele de transport și ghizii turistici, într-o singură bază de date, cu acces prin intermediul portalului visiteurope.com;

| 72. | consideră că majorarea (co)finanțării pentru proiecte turistice durabile trebuie să se facă în cadrul programului COSME; |
| --- | --- |

72.

consideră că majorarea (co)finanțării pentru proiecte turistice durabile trebuie să se facă în cadrul programului COSME;

| 73. | îndeamnă Comisia să finalizeze Carta europeană a turismului durabil și responsabil și să acorde în continuare sprijin financiar inițiativelor și rețelelor importante, cum ar fi EDEN (Destinații europene de excelență) și circuitele culturale europene; |
| --- | --- |

73.

îndeamnă Comisia să finalizeze Carta europeană a turismului durabil și responsabil și să acorde în continuare sprijin financiar inițiativelor și rețelelor importante, cum ar fi EDEN (Destinații europene de excelență) și circuitele culturale europene;

| 74. | încurajează organizațiile naționale de turism ca, pe baza standardelor propuse de Comisie, să creeze la nivel național un portal unic specific privind turismul durabil și responsabil, pentru a le permite consumatorilor să facă alegeri în cunoștință de cauză în ceea ce privește produsele și destinațiile naționale și transnaționale vizate; |
| --- | --- |

74.

încurajează organizațiile naționale de turism ca, pe baza standardelor propuse de Comisie, să creeze la nivel național un portal unic specific privind turismul durabil și responsabil, pentru a le permite consumatorilor să facă alegeri în cunoștință de cauză în ceea ce privește produsele și destinațiile naționale și transnaționale vizate;

| 75. | subliniază importanța dezvoltării unui turism durabil, responsabil și accesibil, în care conceptul de „destinație inteligentă” să fie esențial în promovarea destinațiilor, și care să combine aspectele sustenabilității, turismul experiențial și utilizarea adecvată a resurselor naturale, alături de noile tehnologii, inclusiv aspectele legate de accesibilitatea fizică și a informațiilor; este convins că rețelele de informare privind proiectele de turism responsabil oferă bune oportunități pentru sprijinirea IMM-urilor, a dezvoltării durabile locale, a locurilor de muncă durabile și a economiilor stabile; |
| --- | --- |

75.

subliniază importanța dezvoltării unui turism durabil, responsabil și accesibil, în care conceptul de „destinație inteligentă” să fie esențial în promovarea destinațiilor, și care să combine aspectele sustenabilității, turismul experiențial și utilizarea adecvată a resurselor naturale, alături de noile tehnologii, inclusiv aspectele legate de accesibilitatea fizică și a informațiilor; este convins că rețelele de informare privind proiectele de turism responsabil oferă bune oportunități pentru sprijinirea IMM-urilor, a dezvoltării durabile locale, a locurilor de muncă durabile și a economiilor stabile;

| 76. | invită Comisia să realizeze un studiu privind certificatele de durabilitate pentru serviciile de turism responsabil, inclusiv o analiză a instrumentelor voluntare, indicând ce instrumente s-au dovedit de succes; |
| --- | --- |

76.

invită Comisia să realizeze un studiu privind certificatele de durabilitate pentru serviciile de turism responsabil, inclusiv o analiză a instrumentelor voluntare, indicând ce instrumente s-au dovedit de succes;

| 77. | solicită promovarea și dezvoltarea în continuare a ofertelor turistice pentru copii și familii, de exemplu prin crearea unei mărci europene a turismului destinat familiilor; |
| --- | --- |

77.

solicită promovarea și dezvoltarea în continuare a ofertelor turistice pentru copii și familii, de exemplu prin crearea unei mărci europene a turismului destinat familiilor;

| 78. | subliniază că este important să se încurajeze programele destinate reabilitării vechilor structuri hoteliere, conform criteriilor durabilității ecologice; |
| --- | --- |

78.

subliniază că este important să se încurajeze programele destinate reabilitării vechilor structuri hoteliere, conform criteriilor durabilității ecologice;

| 79. | subliniază rolul esențial pe care îl joacă turismul european în regenerarea zonelor rurale și urbane, în vederea unei dezvoltări locale și regionale durabile; |
| --- | --- |

79.

subliniază rolul esențial pe care îl joacă turismul european în regenerarea zonelor rurale și urbane, în vederea unei dezvoltări locale și regionale durabile;

| 80. | solicită dezvoltarea de servicii turistice durabile în regiunile care, în ciuda unui potențial cultural și turistic foarte mare, au suferit un prejudiciu de imagine din cauza punerii unui accent mai mare pe alte sectoare, precum cel industrial, și a dezvoltării acestor sectoare; |
| --- | --- |

80.

solicită dezvoltarea de servicii turistice durabile în regiunile care, în ciuda unui potențial cultural și turistic foarte mare, au suferit un prejudiciu de imagine din cauza punerii unui accent mai mare pe alte sectoare, precum cel industrial, și a dezvoltării acestor sectoare;

| 81. | subliniază că este important să conștientizăm faptul că turismul nu trebuie să afecteze negativ viața cotidiană a rezidenților; consideră, din contra, că rezidenții ar trebui integrați în mod pozitiv în fenomenul turistic și că ei ar trebui să poată participa la acesta; |
| --- | --- |

81.

subliniază că este important să conștientizăm faptul că turismul nu trebuie să afecteze negativ viața cotidiană a rezidenților; consideră, din contra, că rezidenții ar trebui integrați în mod pozitiv în fenomenul turistic și că ei ar trebui să poată participa la acesta;

| 82. | subliniază că protecția patrimoniului natural și cultural și a biodiversității reprezintă un capital prețios pentru sectorul turismului și, prin urmare, susține statele membre și autoritățile regionale, precum și întreprinderile din domeniul turismului în promovarea ecoturismului și în respectarea legislației UE în materie de mediu atunci când iau decizii cu privire la proiectele de infrastructură sau le realizează; invită statele membre să integreze inițiativele privind patrimoniul natural în strategiile naționale și regionale privind turismul; |
| --- | --- |

82.

subliniază că protecția patrimoniului natural și cultural și a biodiversității reprezintă un capital prețios pentru sectorul turismului și, prin urmare, susține statele membre și autoritățile regionale, precum și întreprinderile din domeniul turismului în promovarea ecoturismului și în respectarea legislației UE în materie de mediu atunci când iau decizii cu privire la proiectele de infrastructură sau le realizează; invită statele membre să integreze inițiativele privind patrimoniul natural în strategiile naționale și regionale privind turismul;

| 83. | subliniază importanța turismului durabil și responsabil pentru protejarea și promovarea patrimoniului natural și cultural regional; este convins, prin urmare, că sunt necesare măsuri adecvate pentru a sprijini și a promova produsele turistice regionale și sejururile de scurtă durată; |
| --- | --- |

83.

subliniază importanța turismului durabil și responsabil pentru protejarea și promovarea patrimoniului natural și cultural regional; este convins, prin urmare, că sunt necesare măsuri adecvate pentru a sprijini și a promova produsele turistice regionale și sejururile de scurtă durată;

| 84. | invită Comisia și statele membre să dezvolte rețele de itinerarii verzi care să includă zone rurale, păduri și situri naturale minore prin integrarea rețelelor infrastructurii de transport existente cu noi soluții durabile din punctul de vedere al mediului; |
| --- | --- |

84.

invită Comisia și statele membre să dezvolte rețele de itinerarii verzi care să includă zone rurale, păduri și situri naturale minore prin integrarea rețelelor infrastructurii de transport existente cu noi soluții durabile din punctul de vedere al mediului;

| 85. | subliniază că turismul pentru pescuit poate contribui semnificativ la economia zonelor rurale ale Europei; subliniază că această formă de turism nu poate supraviețui decât cu condiția unei gestionări mai durabile a speciilor de pește pe cale de dispariție din apele interioare ale Europei; |
| --- | --- |

85.

subliniază că turismul pentru pescuit poate contribui semnificativ la economia zonelor rurale ale Europei; subliniază că această formă de turism nu poate supraviețui decât cu condiția unei gestionări mai durabile a speciilor de pește pe cale de dispariție din apele interioare ale Europei;

| 86. | observă că agroturismul este una dintre cele mai simple forme de turism alternativ din UE și invită Comisia ca, în cooperare cu statele membre, să sprijine acțiunile menite să stimuleze dezvoltarea în continuare a infrastructurii și a accesibilității acestui sector; |
| --- | --- |

86.

observă că agroturismul este una dintre cele mai simple forme de turism alternativ din UE și invită Comisia ca, în cooperare cu statele membre, să sprijine acțiunile menite să stimuleze dezvoltarea în continuare a infrastructurii și a accesibilității acestui sector;

| 87. | invită Comisia să promoveze în continuare teritoriile și specialitățile locale, încurajând promovarea și asigurând protecția produselor locale, cum ar fi indicațiile geografice protejate agricole și neagricole (IGP); |
| --- | --- |

87.

invită Comisia să promoveze în continuare teritoriile și specialitățile locale, încurajând promovarea și asigurând protecția produselor locale, cum ar fi indicațiile geografice protejate agricole și neagricole (IGP);

| 88. | consideră că regiunile sensibile, cum ar fi insulele, coastele și munții și, în special, regiunile îndepărtate și cele ultraperiferice, depind adesea în mare măsură de activitățile turistice și sunt primele afectate de schimbările climatice; este convins, prin urmare, că protecția climei ar trebui să fie o prioritate și că ar trebui integrată mai mult în politicile europene, naționale și regionale din domeniul turismului și transportului, inclusiv prin axarea pe eficiența energetică, energia din surse regenerabile, transportul durabil și gestionarea deșeurilor; invită Comisia să realizeze un studiu de impact privind modul în care schimbările climatice afectează turismul în aceste regiuni din punct de vedere economic, ecologic și social, precum și privind influența pe care acestea o vor avea pe viitor; |
| --- | --- |

88.

consideră că regiunile sensibile, cum ar fi insulele, coastele și munții și, în special, regiunile îndepărtate și cele ultraperiferice, depind adesea în mare măsură de activitățile turistice și sunt primele afectate de schimbările climatice; este convins, prin urmare, că protecția climei ar trebui să fie o prioritate și că ar trebui integrată mai mult în politicile europene, naționale și regionale din domeniul turismului și transportului, inclusiv prin axarea pe eficiența energetică, energia din surse regenerabile, transportul durabil și gestionarea deșeurilor; invită Comisia să realizeze un studiu de impact privind modul în care schimbările climatice afectează turismul în aceste regiuni din punct de vedere economic, ecologic și social, precum și privind influența pe care acestea o vor avea pe viitor;

| 89. | subliniază că este necesar să se promoveze potențialul turistic al zonelor rurale, insulare, de coastă și muntoase îndepărtate, încurajează dezvoltarea turismului maritim și marin durabil în UE și invită statele membre să dezvolte infrastructuri durabile și să îmbunătățească conectivitatea transfrontalieră ca mijloc de creștere a atractivității și accesibilității; |
| --- | --- |

89.

subliniază că este necesar să se promoveze potențialul turistic al zonelor rurale, insulare, de coastă și muntoase îndepărtate, încurajează dezvoltarea turismului maritim și marin durabil în UE și invită statele membre să dezvolte infrastructuri durabile și să îmbunătățească conectivitatea transfrontalieră ca mijloc de creștere a atractivității și accesibilității;

| 90. | subliniază faptul că insulele se confruntă cu probleme specifice, cum ar fi conexiunile între insulele mai mici și continent, și invită Comisia să propună măsuri de stimulare a investițiilor în acest domeniu; |
| --- | --- |

90.

subliniază faptul că insulele se confruntă cu probleme specifice, cum ar fi conexiunile între insulele mai mici și continent, și invită Comisia să propună măsuri de stimulare a investițiilor în acest domeniu;

| 91. | consideră că introducerea controalelor ecologice voluntare cu scopul de a îmbunătăți calitatea mediului în industria turismului reprezintă o contribuție utilă a sectorului și recomandă recompensarea întreprinderilor care dau dovadă de un angajament deosebit în acest sens; |
| --- | --- |

91.

consideră că introducerea controalelor ecologice voluntare cu scopul de a îmbunătăți calitatea mediului în industria turismului reprezintă o contribuție utilă a sectorului și recomandă recompensarea întreprinderilor care dau dovadă de un angajament deosebit în acest sens;

| 92. | invită autoritățile și operatorii responsabili la nivel național, regional și local să facă mai multe eforturi pentru a promova rețelele de călătorie nemotorizate, cum ar fi circuitele europene ecvestre, traseele de drumeții, traseele de pelerinaj și pistele pentru biciclete, în combinație cu toate serviciile feroviare transfrontaliere, inclusiv trenurile de mare viteză și trenurile de noapte; reamintește că ar trebui exploatată întotdeauna și interoperabilitatea transportului cu alte moduri; recomandă eliminarea tarifelor majorate pentru zonele de frontieră, acest fenomen fiind una dintre barierele în calea utilizării mai largi a căilor ferate de către turiști în zonele de frontieră; |
| --- | --- |

92.

invită autoritățile și operatorii responsabili la nivel național, regional și local să facă mai multe eforturi pentru a promova rețelele de călătorie nemotorizate, cum ar fi circuitele europene ecvestre, traseele de drumeții, traseele de pelerinaj și pistele pentru biciclete, în combinație cu toate serviciile feroviare transfrontaliere, inclusiv trenurile de mare viteză și trenurile de noapte; reamintește că ar trebui exploatată întotdeauna și interoperabilitatea transportului cu alte moduri; recomandă eliminarea tarifelor majorate pentru zonele de frontieră, acest fenomen fiind una dintre barierele în calea utilizării mai largi a căilor ferate de către turiști în zonele de frontieră;

| 93. | recunoaște că turismul urban durabil este o afacere care înregistrează o creștere rapidă și că politicile privind mobilitatea și transportul în centrele turistice ale orașelor ar trebui să fie eficiente și durabile și ar trebui să creeze situații din care să aibă de câștigat atât vizitatorii, cât și gazdele; |
| --- | --- |

93.

recunoaște că turismul urban durabil este o afacere care înregistrează o creștere rapidă și că politicile privind mobilitatea și transportul în centrele turistice ale orașelor ar trebui să fie eficiente și durabile și ar trebui să creeze situații din care să aibă de câștigat atât vizitatorii, cât și gazdele;

| 94. | sprijină dezvoltarea unor forme de transport multimodal integrat pentru turiști prin introducerea de bilete care să permită utilizarea a diferite mijloace de transport, în funcție de diferitele nevoi; subliniază că progresele în serviciile integrate de emitere a biletelor ar reprezenta un stimulent eficient pentru turismul transfrontalier; |
| --- | --- |

94.

sprijină dezvoltarea unor forme de transport multimodal integrat pentru turiști prin introducerea de bilete care să permită utilizarea a diferite mijloace de transport, în funcție de diferitele nevoi; subliniază că progresele în serviciile integrate de emitere a biletelor ar reprezenta un stimulent eficient pentru turismul transfrontalier;

| 95. | subliniază că vehiculele electrice reprezintă o soluție tot mai atractivă din punctul de vedere al noii mobilității flexibile atât pentru turismul rural, cât și pentru cel urban, precum și că acest mijloc de mobilitate ar trebui consolidat în stațiunile de vacanță; |
| --- | --- |

95.

subliniază că vehiculele electrice reprezintă o soluție tot mai atractivă din punctul de vedere al noii mobilității flexibile atât pentru turismul rural, cât și pentru cel urban, precum și că acest mijloc de mobilitate ar trebui consolidat în stațiunile de vacanță;

| 96. | subliniază că este important să se faciliteze accesul bicicliștilor la transportul public; |
| --- | --- |

96.

subliniază că este important să se faciliteze accesul bicicliștilor la transportul public;

| 97. | încurajează ferm Comisia să evalueze posibilitatea de a transforma sistemul european de indicatori pentru turism (ETIS) într-un instrument al Uniunii menit să ajute destinațiile turistice să controleze, să gestioneze, să evalueze și să îmbunătățească performanța în materie de durabilitate; |
| --- | --- |

97.

încurajează ferm Comisia să evalueze posibilitatea de a transforma sistemul european de indicatori pentru turism (ETIS) într-un instrument al Uniunii menit să ajute destinațiile turistice să controleze, să gestioneze, să evalueze și să îmbunătățească performanța în materie de durabilitate;

| 98. | invită statele membre ca, în cadrul cooperării internaționale, să transmită experiențele lor pozitive legate de gestionarea durabilă a turismului; |
| --- | --- |

98.

invită statele membre ca, în cadrul cooperării internaționale, să transmită experiențele lor pozitive legate de gestionarea durabilă a turismului;

| 99. | consideră că accesibilitatea deplină și prețurile decente în turism sunt o parte integrantă a durabilității sale; afirmă că principiul „turismul pentru toți” le permite persoanelor, în special celor cu nevoi speciale, cum ar fi persoanele cu handicap sau cele cu mobilitate redusă, tinerii, persoanele în vârstă, familiile cu venituri reduse și familiile cu copii, să se bucure de drepturile lor de cetățeni și că, prin urmare, acesta trebuie să fie referința pentru orice acțiune în domeniul turismului desfășurată la nivel național, regional, local sau european; invită statele membre ca, în elaborarea conceptelor de turism pentru seniori și persoanele cu handicapuri specifice, să se concentreze în special pe utilizarea noilor tehnologii; |
| --- | --- |

99.

consideră că accesibilitatea deplină și prețurile decente în turism sunt o parte integrantă a durabilității sale; afirmă că principiul „turismul pentru toți” le permite persoanelor, în special celor cu nevoi speciale, cum ar fi persoanele cu handicap sau cele cu mobilitate redusă, tinerii, persoanele în vârstă, familiile cu venituri reduse și familiile cu copii, să se bucure de drepturile lor de cetățeni și că, prin urmare, acesta trebuie să fie referința pentru orice acțiune în domeniul turismului desfășurată la nivel național, regional, local sau european; invită statele membre ca, în elaborarea conceptelor de turism pentru seniori și persoanele cu handicapuri specifice, să se concentreze în special pe utilizarea noilor tehnologii;

| 100. | recomandă statelor membre dezvoltarea unui sistem european de identificare unitar și transparent vizând accesibilitatea ofertelor, precum și crearea unor platforme de internet corespunzătoare; solicită Comisiei să prezinte propuneri în acest sens; |
| --- | --- |

100.

recomandă statelor membre dezvoltarea unui sistem european de identificare unitar și transparent vizând accesibilitatea ofertelor, precum și crearea unor platforme de internet corespunzătoare; solicită Comisiei să prezinte propuneri în acest sens;

| 101. | recomandă statelor membre să introducă accesibilitatea pentru persoanele cu handicap ca un criteriu de eligibilitate pentru industria turismului în cadrul programelor de dezvoltare economică; |
| --- | --- |

101.

recomandă statelor membre să introducă accesibilitatea pentru persoanele cu handicap ca un criteriu de eligibilitate pentru industria turismului în cadrul programelor de dezvoltare economică;

| 102. | subliniază că încrederea consumatorilor în societățile care furnizează servicii în sectorul turistic depinde, de asemenea, de capacitatea societăților de a pune la dispoziția consumatorilor mijloace alternative simple, eficace și rapide de soluționare a litigiilor consumatorilor și de a proteja datele cu caracter personal și datele financiare ale consumatorilor; |
| --- | --- |

102.

subliniază că încrederea consumatorilor în societățile care furnizează servicii în sectorul turistic depinde, de asemenea, de capacitatea societăților de a pune la dispoziția consumatorilor mijloace alternative simple, eficace și rapide de soluționare a litigiilor consumatorilor și de a proteja datele cu caracter personal și datele financiare ale consumatorilor;

| 103. | consideră că, pentru a face ca turismul european să fie accesibil, este necesar ca companiile aeriene să renunțe la practica perturbatoare și destul de răspândită de a aloca mai mult spațiu la clasa business decât la clasa economică; |
| --- | --- |

103.

consideră că, pentru a face ca turismul european să fie accesibil, este necesar ca companiile aeriene să renunțe la practica perturbatoare și destul de răspândită de a aloca mai mult spațiu la clasa business decât la clasa economică;

| 104. | subliniază contribuția societății civile în promovarea unor noi forme de turism, prin rețelele de socializare, organizațiile de voluntariat, asociațiile culturale și sportive, grupurile de acțiune ale cetățenilor și organizațiile care reprezintă tinerii, femeile și comunitățile de expatriați; |
| --- | --- |

104.

subliniază contribuția societății civile în promovarea unor noi forme de turism, prin rețelele de socializare, organizațiile de voluntariat, asociațiile culturale și sportive, grupurile de acțiune ale cetățenilor și organizațiile care reprezintă tinerii, femeile și comunitățile de expatriați;

| 105. | solicită o mai mare recunoaștere a rolului vital jucat de voluntariat în dezvoltarea și susținerea turismului prin intermediul voluntariatului cultural; |
| --- | --- |

105.

solicită o mai mare recunoaștere a rolului vital jucat de voluntariat în dezvoltarea și susținerea turismului prin intermediul voluntariatului cultural;

| 106. | îndeamnă Comisia și statele membre să ia în considerare și să sprijine potențialul economiei sociale în dezvoltarea unui turism durabil și responsabil; |
| --- | --- |

106.

îndeamnă Comisia și statele membre să ia în considerare și să sprijine potențialul economiei sociale în dezvoltarea unui turism durabil și responsabil;

| 107. | consideră că turismul are o valoare socială importantă pentru tineri, salariați și pensionari și invită statele membre să utilizeze fondurile UE pentru dezvoltarea turismului în scopuri de sănătate și de agrement; |
| --- | --- |

107.

consideră că turismul are o valoare socială importantă pentru tineri, salariați și pensionari și invită statele membre să utilizeze fondurile UE pentru dezvoltarea turismului în scopuri de sănătate și de agrement;

| 108. | subliniază că actuala criză a imigrației în Europa afectează în special zonele de coastă, unde turismul reprezintă o sursă de venit importantă pentru rezidenți; solicită Comisiei să elaboreze un raport privind impactul pe care afluxul necontrolat de imigranți în UE îl are asupra sectorului turismului; |
| --- | --- |

108.

subliniază că actuala criză a imigrației în Europa afectează în special zonele de coastă, unde turismul reprezintă o sursă de venit importantă pentru rezidenți; solicită Comisiei să elaboreze un raport privind impactul pe care afluxul necontrolat de imigranți în UE îl are asupra sectorului turismului;

Consumul colaborativ

| 109. | salută oportunitățile pe care le implică consumul colaborativ pentru întreprinderile nou-înființate și cele inovatoare din sectorul turismului; recunoaște complementaritatea acestor servicii cu alte oferte turistice în ceea ce privește locurile și persoanele vizate; |
| --- | --- |

109.

salută oportunitățile pe care le implică consumul colaborativ pentru întreprinderile nou-înființate și cele inovatoare din sectorul turismului; recunoaște complementaritatea acestor servicii cu alte oferte turistice în ceea ce privește locurile și persoanele vizate;

| 110. | reamintește că consumul colaborativ este un nou model socioeconomic, apărut odată cu revoluția tehnologică și accesul la internet, care a conectat oamenii prin platforme online, unde pot fi tranzacționate bunuri și servicii în mod sigur și transparent; |
| --- | --- |

110.

reamintește că consumul colaborativ este un nou model socioeconomic, apărut odată cu revoluția tehnologică și accesul la internet, care a conectat oamenii prin platforme online, unde pot fi tranzacționate bunuri și servicii în mod sigur și transparent;

| 111. | subliniază că legislația în vigoare nu este adaptată pentru consumul colaborativ și că, din acest motiv, guvernele locale și naționale au început să studieze aceste platforme online și încearcă să reglementeze efectele acestora, de multe ori aplicând măsuri disparate și disproporționate în cadrul Uniunii; îndeamnă Comisia să colaboreze cu statele membre și să analizeze cele mai bune inițiative care pot fi adoptate la nivel european, național, regional și local; recomandă să se aibă în vedere definirea unui cadru de reglementare corespunzător în cadrul strategiei globale a UE privind piața internă digitală; |
| --- | --- |

111.

subliniază că legislația în vigoare nu este adaptată pentru consumul colaborativ și că, din acest motiv, guvernele locale și naționale au început să studieze aceste platforme online și încearcă să reglementeze efectele acestora, de multe ori aplicând măsuri disparate și disproporționate în cadrul Uniunii; îndeamnă Comisia să colaboreze cu statele membre și să analizeze cele mai bune inițiative care pot fi adoptate la nivel european, național, regional și local; recomandă să se aibă în vedere definirea unui cadru de reglementare corespunzător în cadrul strategiei globale a UE privind piața internă digitală;

| 112. | subliniază că, înainte de a adopta măsuri de reglementare, trebuie să se analizeze mai întâi reacțiile față de amploarea pe care o ia consumul colaborativ; consideră totuși că orice acțiune din partea autorităților publice trebuie să fie proporțională și flexibilă pentru a permite adoptarea unui cadru de reglementare care să asigure condiții echitabile pentru întreprinderi și, în special, un mediu de afaceri pozitiv favorabil IMM-urilor și inovării din acest sector; consideră, de asemenea, în interesul protecției consumatorilor, că reglementările din domeniul securității, siguranței și sănătății aplicabile sectorului turismului tradițional ar trebui să se aplice și în cazul serviciilor turistice oferite pe bază comercială în cadrul consumului colaborativ; |
| --- | --- |

112.

subliniază că, înainte de a adopta măsuri de reglementare, trebuie să se analizeze mai întâi reacțiile față de amploarea pe care o ia consumul colaborativ; consideră totuși că orice acțiune din partea autorităților publice trebuie să fie proporțională și flexibilă pentru a permite adoptarea unui cadru de reglementare care să asigure condiții echitabile pentru întreprinderi și, în special, un mediu de afaceri pozitiv favorabil IMM-urilor și inovării din acest sector; consideră, de asemenea, în interesul protecției consumatorilor, că reglementările din domeniul securității, siguranței și sănătății aplicabile sectorului turismului tradițional ar trebui să se aplice și în cazul serviciilor turistice oferite pe bază comercială în cadrul consumului colaborativ;

| 113. | subliniază că activitățile furnizorilor trebuie clasificate corect pentru a distinge în mod clar între serviciile colaborative ad hoc sau permanente și cele profesionale pentru întreprinderi, în cazul cărora ar trebui să se aplice reglementări corespunzătoare; |
| --- | --- |

113.

subliniază că activitățile furnizorilor trebuie clasificate corect pentru a distinge în mod clar între serviciile colaborative ad hoc sau permanente și cele profesionale pentru întreprinderi, în cazul cărora ar trebui să se aplice reglementări corespunzătoare;

| 114. | evidențiază, de asemenea, că platformele trebuie să fie pe deplin accesibile și că consumatorii care utilizează aceste situri trebuie să fie corect informați și nu trebuie induși în eroare, iar datele lor cu caracter personal trebui protejate; subliniază importanța unui sistem viabil și transparent de evaluări, precum și importanța de a garanta că consumatorii nu sunt penalizați de furnizorii de servicii pentru comentariile negative; |
| --- | --- |

114.

evidențiază, de asemenea, că platformele trebuie să fie pe deplin accesibile și că consumatorii care utilizează aceste situri trebuie să fie corect informați și nu trebuie induși în eroare, iar datele lor cu caracter personal trebui protejate; subliniază importanța unui sistem viabil și transparent de evaluări, precum și importanța de a garanta că consumatorii nu sunt penalizați de furnizorii de servicii pentru comentariile negative;

| 115. | subliniază că întreprinderile din domeniul tehnologic care au rolul de intermediari trebuie să îi informeze pe furnizori cu privire la obligațiile care le revin, în special în ceea ce privește protecția drepturilor consumatorilor, și să furnizeze informații fiabile și accesibile legate de toate taxele și costurile ascunse ale activității comerciale, precum și cu privire la modul în care să respecte pe deplin reglementările locale, în special în ceea ce privește legislația fiscală și respectarea normelor legate de siguranța consumatorilor și condițiile de lucru ale persoanelor care furnizează servicii turistice; |
| --- | --- |

115.

subliniază că întreprinderile din domeniul tehnologic care au rolul de intermediari trebuie să îi informeze pe furnizori cu privire la obligațiile care le revin, în special în ceea ce privește protecția drepturilor consumatorilor, și să furnizeze informații fiabile și accesibile legate de toate taxele și costurile ascunse ale activității comerciale, precum și cu privire la modul în care să respecte pe deplin reglementările locale, în special în ceea ce privește legislația fiscală și respectarea normelor legate de siguranța consumatorilor și condițiile de lucru ale persoanelor care furnizează servicii turistice;

| 116. | invită Comisia să evalueze impactul economic și social al consumului colaborativ și implicațiile sale pentru industria turismului, consumatori, întreprinderile din domeniul tehnologic și autoritățile publice și să prezinte un raport Parlamentului cu privire la rezultatul inițiativelor pe care le-a avut până în prezent, inclusiv activitatea grupului operativ înființat de DG GROW; |
| --- | --- |

116.

invită Comisia să evalueze impactul economic și social al consumului colaborativ și implicațiile sale pentru industria turismului, consumatori, întreprinderile din domeniul tehnologic și autoritățile publice și să prezinte un raport Parlamentului cu privire la rezultatul inițiativelor pe care le-a avut până în prezent, inclusiv activitatea grupului operativ înființat de DG GROW;

Digitalizarea

| 117. | solicită Comisiei să definească, împreună cu sectorul turismului și asociațiile din acest domeniu, o foaie de parcurs inteligentă a inițiativelor care vizează domeniul mai larg al inovării (proces, TIC, cercetare) și competențele necesare, pentru a încuraja societățile din domeniul călătoriilor și turismului să adopte instrumentele digitale și să le utilizeze într-un mod mai eficient; consideră că Comisia ar putea să depună eforturi concertate pentru a disemina bunele practici în acest domeniu; |
| --- | --- |

117.

solicită Comisiei să definească, împreună cu sectorul turismului și asociațiile din acest domeniu, o foaie de parcurs inteligentă a inițiativelor care vizează domeniul mai larg al inovării (proces, TIC, cercetare) și competențele necesare, pentru a încuraja societățile din domeniul călătoriilor și turismului să adopte instrumentele digitale și să le utilizeze într-un mod mai eficient; consideră că Comisia ar putea să depună eforturi concertate pentru a disemina bunele practici în acest domeniu;

| 118. | salută Platforma pentru turism digital a Comisiei și obiectivele sale (i) de a crește capacitatea de inovare și digitalizarea IMM-urilor din domeniul turismului în scopul stimulării acestui sector și (ii) de a face propuneri privind modalitățile de adaptare și de elaborare a unor politici durabile, competitive și axate pe consumator care să vizeze dezvoltarea în continuare a sectorului turistic; încurajează utilizarea tehnologiilor inovatoare, schimbul de bune practici și consolidarea cooperării la nivel regional în vederea transformării sectorului turismului din Europa într-un sector mai atractiv și mai competitiv; consideră că promovarea formării online și asimilarea sporită a tehnologiilor digitale ar favoriza realizarea acestui obiectiv; |
| --- | --- |

118.

salută Platforma pentru turism digital a Comisiei și obiectivele sale (i) de a crește capacitatea de inovare și digitalizarea IMM-urilor din domeniul turismului în scopul stimulării acestui sector și (ii) de a face propuneri privind modalitățile de adaptare și de elaborare a unor politici durabile, competitive și axate pe consumator care să vizeze dezvoltarea în continuare a sectorului turistic; încurajează utilizarea tehnologiilor inovatoare, schimbul de bune practici și consolidarea cooperării la nivel regional în vederea transformării sectorului turismului din Europa într-un sector mai atractiv și mai competitiv; consideră că promovarea formării online și asimilarea sporită a tehnologiilor digitale ar favoriza realizarea acestui obiectiv;

| 119. | este conștient de faptul că IMM-urile, majoritatea dintre ele fiind microîntreprinderi, și întreprinderile nou-înființate din sectorul turismului se confruntă cu dificultăți considerabile de promovare a serviciilor lor în străinătate și de adaptare la condițiile de piață aflate în schimbare rapidă; ia act de faptul că noile instrumente informatice, cum ar fi portalul pentru industria turismului dezvoltat de Comisie, precum și seminarele online pot ajuta IMM-urile să profite de oportunitățile oferite de sectorul digital; subliniază că punerea la dispoziție a portalului pentru industria turismului în toate limbile statelor membre ar promova și mai mult beneficiile teritoriale ale acestor acțiuni; încurajează adoptarea unor inițiative similare la nivel local, regional și național; |
| --- | --- |

119.

este conștient de faptul că IMM-urile, majoritatea dintre ele fiind microîntreprinderi, și întreprinderile nou-înființate din sectorul turismului se confruntă cu dificultăți considerabile de promovare a serviciilor lor în străinătate și de adaptare la condițiile de piață aflate în schimbare rapidă; ia act de faptul că noile instrumente informatice, cum ar fi portalul pentru industria turismului dezvoltat de Comisie, precum și seminarele online pot ajuta IMM-urile să profite de oportunitățile oferite de sectorul digital; subliniază că punerea la dispoziție a portalului pentru industria turismului în toate limbile statelor membre ar promova și mai mult beneficiile teritoriale ale acestor acțiuni; încurajează adoptarea unor inițiative similare la nivel local, regional și național;

| 120. | invită Comisia să promoveze în continuare colaborarea dintre actorii publici și privați din domeniul călătoriilor și turismului, pentru a facilita găsirea și adoptarea unor soluții digitale de către întreprinderile europene; subliniază, în special, necesitatea unei mai bune coordonări între administrațiile publice din domeniul turismului de la nivel național, regional și local, agențiile de turism turoperatoare, sectorul hotelier și întreprinderile din sectorul digital; |
| --- | --- |

120.

invită Comisia să promoveze în continuare colaborarea dintre actorii publici și privați din domeniul călătoriilor și turismului, pentru a facilita găsirea și adoptarea unor soluții digitale de către întreprinderile europene; subliniază, în special, necesitatea unei mai bune coordonări între administrațiile publice din domeniul turismului de la nivel național, regional și local, agențiile de turism turoperatoare, sectorul hotelier și întreprinderile din sectorul digital;

| 121. | invită Comisia să sprijine sectorul să dezvolte instrumente care să permită monitorizarea destinațiilor turiștilor, întocmirea profilului acestora, trasarea mobilității lor pentru a identifica interesele lor și a dezvolta produse adecvate, și să creeze instrumente care să le ofere destinații personalizate sau să monitorizeze rețelele pentru a cunoaște părerile celor care ne vizitează; |
| --- | --- |

121.

invită Comisia să sprijine sectorul să dezvolte instrumente care să permită monitorizarea destinațiilor turiștilor, întocmirea profilului acestora, trasarea mobilității lor pentru a identifica interesele lor și a dezvolta produse adecvate, și să creeze instrumente care să le ofere destinații personalizate sau să monitorizeze rețelele pentru a cunoaște părerile celor care ne vizitează;

| 122. | solicită Comisiei să prezinte un raport cuprinzător care să includă o evaluare a situației actuale în ceea ce privește digitalizarea pieței turismului, în vederea identificării și abordării provocărilor și oportunităților pentru diverșii actori din domeniul public și privat la nivel național, regional și local; consideră că acest raport ar trebui să includă recomandări corespunzătoare care să garanteze concurența loială și condiții echitabile de concurență pentru toți actorii și să protejeze consumatorii oferind transparență, neutralitate și accesibilitate; |
| --- | --- |

122.

solicită Comisiei să prezinte un raport cuprinzător care să includă o evaluare a situației actuale în ceea ce privește digitalizarea pieței turismului, în vederea identificării și abordării provocărilor și oportunităților pentru diverșii actori din domeniul public și privat la nivel național, regional și local; consideră că acest raport ar trebui să includă recomandări corespunzătoare care să garanteze concurența loială și condiții echitabile de concurență pentru toți actorii și să protejeze consumatorii oferind transparență, neutralitate și accesibilitate;

| 123. | constată creșterea achiziționării directe de către utilizatori a serviciilor turistice online și riscurile potențiale pe care acest lucru le implică pentru consumatori, care de multe ori nu își cunosc drepturile și nici legislația aplicabilă; solicită Comisiei să monitorizeze în detaliu posibilele abuzuri ce pot apărea în acest domeniu, mai ales atunci când este vorba de cumpărarea combinată de servicii de la diferiți furnizori (de exemplu, bilete de avion și închirieri auto) și să adapteze și să dezvolte aceste noi modalități de rezervare de servicii în cadrul următoarei revizuiri a Directivei privind pachetele de servicii pentru călătorii; |
| --- | --- |

123.

constată creșterea achiziționării directe de către utilizatori a serviciilor turistice online și riscurile potențiale pe care acest lucru le implică pentru consumatori, care de multe ori nu își cunosc drepturile și nici legislația aplicabilă; solicită Comisiei să monitorizeze în detaliu posibilele abuzuri ce pot apărea în acest domeniu, mai ales atunci când este vorba de cumpărarea combinată de servicii de la diferiți furnizori (de exemplu, bilete de avion și închirieri auto) și să adapteze și să dezvolte aceste noi modalități de rezervare de servicii în cadrul următoarei revizuiri a Directivei privind pachetele de servicii pentru călătorii;

| 124. | salută încheierea recentă a negocierilor din cadrul trilogului privind revizuirea Directivei privind pachetele de servicii pentru călătorii; solicită transpunerea și punerea în aplicare prompte și eficace a acesteia în vederea adaptării sectorului și protejării consumatorilor în mediul digital; |
| --- | --- |

124.

salută încheierea recentă a negocierilor din cadrul trilogului privind revizuirea Directivei privind pachetele de servicii pentru călătorii; solicită transpunerea și punerea în aplicare prompte și eficace a acesteia în vederea adaptării sectorului și protejării consumatorilor în mediul digital;

| 125. | invită Comisia să reorienteze fondurile și programele pentru a sprijini mai bine digitalizarea societăților europene din domeniul turismului; |
| --- | --- |

125.

invită Comisia să reorienteze fondurile și programele pentru a sprijini mai bine digitalizarea societăților europene din domeniul turismului;

| 126. | solicită Comisiei să se asigure că furnizorii de servicii beneficiază de un acces echitabil și egal la datele relevante al operatorilor de turism și transport, pentru a facilita furnizarea digitală multimodală a serviciilor de informații și de emitere a biletelor; ia act de importanța sistemelor de transport inteligente (STI) în furnizarea de informații exacte și în timp real cu privire la trafic și călătorie pentru dezvoltarea serviciilor integrate de mobilitate, care ar aduce beneficii dezvoltării turismului european; |
| --- | --- |

126.

solicită Comisiei să se asigure că furnizorii de servicii beneficiază de un acces echitabil și egal la datele relevante al operatorilor de turism și transport, pentru a facilita furnizarea digitală multimodală a serviciilor de informații și de emitere a biletelor; ia act de importanța sistemelor de transport inteligente (STI) în furnizarea de informații exacte și în timp real cu privire la trafic și călătorie pentru dezvoltarea serviciilor integrate de mobilitate, care ar aduce beneficii dezvoltării turismului european;

| 127. | invită statele membre să identifice și să sprijine inițiativele la nivelul UE care favorizează utilizarea infrastructurii digitale și interoperabilitatea între diferite platforme; invită, în acest context, statele membre să pună la dispoziție WiFi gratuit în zonele turistice și să renunțe la tarifele de roaming până la 15 iunie 2017, așa cum a fost stabilit, precum și la blocarea geografică; |
| --- | --- |

127.

invită statele membre să identifice și să sprijine inițiativele la nivelul UE care favorizează utilizarea infrastructurii digitale și interoperabilitatea între diferite platforme; invită, în acest context, statele membre să pună la dispoziție WiFi gratuit în zonele turistice și să renunțe la tarifele de roaming până la 15 iunie 2017, așa cum a fost stabilit, precum și la blocarea geografică;

| 128. | invită statele membre și autoritățile locale să doteze toate stațiile și platformele de sosire, plecare și transfer cu birouri de informare cu personal competent, care poate oferi informații cu privire la principalele obiective, modalități de transport și structuri turistice, și cu sisteme digitale de informații multilingve cu acces gratuit și nelimitat la rețelele WiFi, care să poată fi utilizate și de persoanele cu handicap; |
| --- | --- |

128.

invită statele membre și autoritățile locale să doteze toate stațiile și platformele de sosire, plecare și transfer cu birouri de informare cu personal competent, care poate oferi informații cu privire la principalele obiective, modalități de transport și structuri turistice, și cu sisteme digitale de informații multilingve cu acces gratuit și nelimitat la rețelele WiFi, care să poată fi utilizate și de persoanele cu handicap;

| 129. | subliniază că pasagerii se confruntă în continuare cu prețuri, termeni și condiții diferite în momentul în care își rezervă online cazarea sau mijloacele de transport; salută, prin urmare, Comunicarea Comisiei intitulată „O strategie privind piața unică digitală pentru Europa”; invită Comisia să adopte o propunere cuprinzătoare pentru a pune capăt blocării geografice nejustificate a accesului la bunuri, servicii și la cele mai bune prețuri disponibile, pe baza localizării geografice sau a țării de reședință; |
| --- | --- |

129.

subliniază că pasagerii se confruntă în continuare cu prețuri, termeni și condiții diferite în momentul în care își rezervă online cazarea sau mijloacele de transport; salută, prin urmare, Comunicarea Comisiei intitulată „O strategie privind piața unică digitală pentru Europa”; invită Comisia să adopte o propunere cuprinzătoare pentru a pune capăt blocării geografice nejustificate a accesului la bunuri, servicii și la cele mai bune prețuri disponibile, pe baza localizării geografice sau a țării de reședință;

| 130. | îndeamnă statele membre să încurajeze accesul la banda largă de mare viteză ca o prioritate pentru zonele turistice îndepărtate și ultraperiferice, cum ar fi insulele și zonele de coastă, zonele muntoase și cele rurale, cu scopul de a consolida dezvoltarea afacerilor din domeniul turismului și de a reduce diviziunea digitală din UE; |
| --- | --- |

130.

îndeamnă statele membre să încurajeze accesul la banda largă de mare viteză ca o prioritate pentru zonele turistice îndepărtate și ultraperiferice, cum ar fi insulele și zonele de coastă, zonele muntoase și cele rurale, cu scopul de a consolida dezvoltarea afacerilor din domeniul turismului și de a reduce diviziunea digitală din UE;

| 131. | invită statele membre și părțile interesate să dezvolte mijloace eficace pentru a contracara lipsa forței de muncă calificate în toate domeniile turismului, în special, în domeniul digitalizării; |
| --- | --- |

131.

invită statele membre și părțile interesate să dezvolte mijloace eficace pentru a contracara lipsa forței de muncă calificate în toate domeniile turismului, în special, în domeniul digitalizării;

| 132. | este îngrijorat de faptul că multe dintre avantajele economice ale distribuției online nu sunt valorificate în Europa; consideră că guvernele europene ar trebui să facă mai mult pentru a sprijini antreprenoriatul și, în special, soluțiile axate pe tehnologie în Europa; |
| --- | --- |

132.

este îngrijorat de faptul că multe dintre avantajele economice ale distribuției online nu sunt valorificate în Europa; consideră că guvernele europene ar trebui să facă mai mult pentru a sprijini antreprenoriatul și, în special, soluțiile axate pe tehnologie în Europa;

o

o o

| 133. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

133.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 56 E, 26.2.2013, p.41.

(2)  JO C 131 E, 8.5.2013, p. 9.

(3)  JO C 134, 7.6.2003, p. 7.

---

| 20.10.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 355/86 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 355/86

---

P8_TA(2015)0392

Dezvoltarea unei tehnologii prin satelit care să stea la baza unor sisteme de urmărire globală a zborurilor

Rezoluţia Parlamentului European din 29 octombrie 2015 referitoare la atribuirea, de către Conferința Mondială pentru Radiocomunicații (WRC15), ce urmează a avea loc la Geneva, în perioada 2-27 noiembrie 2015, a benzii de frecvențe radio necesare pentru sprijinirea dezvoltării viitoare a unei tehnologii prin satelit care să stea la baza unor sisteme de urmărire globală a zborurilor (2015/2857(RSP))

(2017/C 355/11)

Parlamentul European,

| — | având în vedere noul punct privind sistemele de urmărire de la bordul aeronavelor de pe ordinea de zi a următoarei Conferințe Mondiale pentru Radiocomunicații (WRC-15) a Uniunii Internaționale a Telecomunicațiilor (UIT), ce urmează a avea loc la Geneva, în perioada 2-27 noiembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere noul punct privind sistemele de urmărire de la bordul aeronavelor de pe ordinea de zi a următoarei Conferințe Mondiale pentru Radiocomunicații (WRC-15) a Uniunii Internaționale a Telecomunicațiilor (UIT), ce urmează a avea loc la Geneva, în perioada 2-27 noiembrie 2015,

| — | având în vedere documentul de lucru intitulat „Posibilitățile de urmărire și localizare a aeronavelor”, prezentat de UE în cadrul reuniunii multidisciplinare a Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI) privind urmărirea globală, ce a avut loc în perioada 12-13 mai 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru intitulat „Posibilitățile de urmărire și localizare a aeronavelor”, prezentat de UE în cadrul reuniunii multidisciplinare a Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI) privind urmărirea globală, ce a avut loc în perioada 12-13 mai 2014,

| — | având în vedere recomandările făcute în cadrul reuniunii multidisciplinare a OACI menționate anterior cu privire la urmărirea globală, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandările făcute în cadrul reuniunii multidisciplinare a OACI menționate anterior cu privire la urmărirea globală,

| — | având în vedere Avizul nr. 01/2014 al Agenției Europene de Siguranță a Aviației din 5 mai 2014, intitulat „Modificarea cerințelor pentru înregistratoarele de zbor și dispozitivele de localizare subacvatică”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Avizul nr. 01/2014 al Agenției Europene de Siguranță a Aviației din 5 mai 2014, intitulat „Modificarea cerințelor pentru înregistratoarele de zbor și dispozitivele de localizare subacvatică”,

| — | având în vedere recomandările de siguranță elaborate de diferite autorități naționale responsabile de investigațiile privind siguranța în vederea creșterii siguranței prin facilitarea recuperării informațiilor, astfel încât să se poată efectua investigații privind siguranța în domeniul aviației civile, și a îmbunătățirii performanței și folosirii înregistratoarelor de zbor, precum și a localizării aeronavelor după producerea unor accidente deasupra apei (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandările de siguranță elaborate de diferite autorități naționale responsabile de investigațiile privind siguranța în vederea creșterii siguranței prin facilitarea recuperării informațiilor, astfel încât să se poată efectua investigații privind siguranța în domeniul aviației civile, și a îmbunătățirii performanței și folosirii înregistratoarelor de zbor, precum și a localizării aeronavelor după producerea unor accidente deasupra apei (1),

| — | având în vedere propunerea de regulament al Comisiei de modificare a Regulamentului (UE) nr. 965/2012 în ceea ce privește cerințele pentru înregistratoarele de zbor, dispozitivele de localizare subacvatică și sistemele de urmărire a aeronavelor (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament al Comisiei de modificare a Regulamentului (UE) nr. 965/2012 în ceea ce privește cerințele pentru înregistratoarele de zbor, dispozitivele de localizare subacvatică și sistemele de urmărire a aeronavelor (2),

| — | având în vedere întrebarea adresată Comisei cu privire la atribuirea, de către Conferința Mondială pentru Radiocomunicații (WRC15), ce urmează a avea loc la Geneva, în perioada 2-27 noiembrie 2015, a benzii de frecvențe radio necesare pentru sprijinirea dezvoltării viitoare a unei tehnologii prin satelit care să stea la baza unor sisteme de urmărire globală a zborurilor (O-000118/2015 – B8-1101/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea adresată Comisei cu privire la atribuirea, de către Conferința Mondială pentru Radiocomunicații (WRC15), ce urmează a avea loc la Geneva, în perioada 2-27 noiembrie 2015, a benzii de frecvențe radio necesare pentru sprijinirea dezvoltării viitoare a unei tehnologii prin satelit care să stea la baza unor sisteme de urmărire globală a zborurilor (O-000118/2015 – B8-1101/2015),

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru transport și turism, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru transport și turism,

| — | având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât tragediile în care au fost implicate zborul Air France AF447 (1 iunie 2009) și zborul Malaysia Airlines MH370 (8 martie 2014) au scos în evidența faptul că este necesar să se introducă noi sisteme de stabilire, în orice moment, a poziției aeronavelor de transport public, chiar și în zonele îndepărtate; |
| --- | --- |

A.

întrucât tragediile în care au fost implicate zborul Air France AF447 (1 iunie 2009) și zborul Malaysia Airlines MH370 (8 martie 2014) au scos în evidența faptul că este necesar să se introducă noi sisteme de stabilire, în orice moment, a poziției aeronavelor de transport public, chiar și în zonele îndepărtate;

| B. | întrucât astfel de sisteme de supraveghere din cadrul gestionării traficului aerian (ATM) vor facilita stabilirea poziției unei aeronave în caz de comportament anormal, urgență sau accident; |
| --- | --- |

B.

întrucât astfel de sisteme de supraveghere din cadrul gestionării traficului aerian (ATM) vor facilita stabilirea poziției unei aeronave în caz de comportament anormal, urgență sau accident;

| C. | întrucât, având în vedere tragediile în care au fost implicate zborurile AF447 și MH370, aceste sisteme nu ar trebui să fie afectate de întreruperea alimentării obișnuite cu energie electrică și nu ar trebui să poată fi în niciun fel dezactivate în timpul zborului; |
| --- | --- |

C.

întrucât, având în vedere tragediile în care au fost implicate zborurile AF447 și MH370, aceste sisteme nu ar trebui să fie afectate de întreruperea alimentării obișnuite cu energie electrică și nu ar trebui să poată fi în niciun fel dezactivate în timpul zborului;

| D. | întrucât aceste sisteme vor crește eficiența operațiunilor de căutare și salvare și a investigațiilor, deoarece sistemele actuale de urmărire a zborurilor nu funcționează în toate zonele lumii; |
| --- | --- |

D.

întrucât aceste sisteme vor crește eficiența operațiunilor de căutare și salvare și a investigațiilor, deoarece sistemele actuale de urmărire a zborurilor nu funcționează în toate zonele lumii;

| E. | întrucât aceste sisteme ar putea, de asemenea, fi o metodă importantă de creștere a eficienței și capacității ATM, crescând, totodată, foarte mult siguranța în domeniul aviației și reducând costurile legate de infrastructură; |
| --- | --- |

E.

întrucât aceste sisteme ar putea, de asemenea, fi o metodă importantă de creștere a eficienței și capacității ATM, crescând, totodată, foarte mult siguranța în domeniul aviației și reducând costurile legate de infrastructură;

| F. | întrucât Comisia, în colaborare cu Agenția Europeană de Siguranță a Aviației (AESA), Organizația Aviației Civile Internaționale (OACI) și alte părți interesate, a început să analizeze diferite variante tehnice, ținând seama de performanța acestora, și a propus norme privind urmărirea zborurilor ce ar urma să fie aplicate treptat; |
| --- | --- |

F.

întrucât Comisia, în colaborare cu Agenția Europeană de Siguranță a Aviației (AESA), Organizația Aviației Civile Internaționale (OACI) și alte părți interesate, a început să analizeze diferite variante tehnice, ținând seama de performanța acestora, și a propus norme privind urmărirea zborurilor ce ar urma să fie aplicate treptat;

| G. | întrucât, dintre variantele posibile aplicate și/sau analizate în prezent [de exemplu, supravegherea dependentă automată – contract (Automatic Dependent Surveillance – Contract – (ADS-C)), sistemele de comunicații, adresare și raportare aflate la bord (Aircraft Communications Addressing and Reporting System (ACARS)) și sistemul de comunicare „High Frequency Data Link”], tehnologia de supraveghere automată dependentă-radioemisie [Automatic Dependent Surveillance – Broadcast (ADS-B)], combinată cu comunicarea prin satelit, pare a fi o metodă foarte promițătoare; |
| --- | --- |

G.

întrucât, dintre variantele posibile aplicate și/sau analizate în prezent [de exemplu, supravegherea dependentă automată – contract (Automatic Dependent Surveillance – Contract – (ADS-C)), sistemele de comunicații, adresare și raportare aflate la bord (Aircraft Communications Addressing and Reporting System (ACARS)) și sistemul de comunicare „High Frequency Data Link”], tehnologia de supraveghere automată dependentă-radioemisie [Automatic Dependent Surveillance – Broadcast (ADS-B)], combinată cu comunicarea prin satelit, pare a fi o metodă foarte promițătoare;

| H. | întrucât tehnologia ADS-B poate susține supravegherea ATM în afara zonelor cu cea mai ridicată densitate a populației, unde acoperirea radarelor este limitată, imposibilă sau extrem de costisitoare (inclusiv în zona oceanelor și în regiunile terestre nelocuite); |
| --- | --- |

H.

întrucât tehnologia ADS-B poate susține supravegherea ATM în afara zonelor cu cea mai ridicată densitate a populației, unde acoperirea radarelor este limitată, imposibilă sau extrem de costisitoare (inclusiv în zona oceanelor și în regiunile terestre nelocuite);

| I. | întrucât, în cazul tehnologiei ADS-B prin satelit, furnizorii de servicii de navigație aeriană pot desfășura activități de supraveghere cu ajutorul comunicațiilor dintre aeronave și o constelație de sateliți și întrucât, în acest sens, s-ar putea să fie necesar să se atribuie o anumită bandă de frecvențe radio care să fie protejată împotriva interferențelor; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în cazul tehnologiei ADS-B prin satelit, furnizorii de servicii de navigație aeriană pot desfășura activități de supraveghere cu ajutorul comunicațiilor dintre aeronave și o constelație de sateliți și întrucât, în acest sens, s-ar putea să fie necesar să se atribuie o anumită bandă de frecvențe radio care să fie protejată împotriva interferențelor;

| J. | întrucât Conferința Mondială pentru Radiocomunicații (WRC15), programată a avea loc în noiembrie 2015 și organizată de Uniunea Internațională a Telecomunicațiilor (UIT), este forul care stabilește ce servicii radio sunt atribuite pentru anumite benzi de frecvențe radio; |
| --- | --- |

J.

întrucât Conferința Mondială pentru Radiocomunicații (WRC15), programată a avea loc în noiembrie 2015 și organizată de Uniunea Internațională a Telecomunicațiilor (UIT), este forul care stabilește ce servicii radio sunt atribuite pentru anumite benzi de frecvențe radio;

| K. | întrucât ar trebui luate măsuri pentru a asigura faptul că dezvoltarea tehnologiei ADS-B nu este împiedicată de nealocarea la timp a unei benzi de frecvențe radio corespunzătoare, |
| --- | --- |

K.

întrucât ar trebui luate măsuri pentru a asigura faptul că dezvoltarea tehnologiei ADS-B nu este împiedicată de nealocarea la timp a unei benzi de frecvențe radio corespunzătoare,

| 1. | susține demersul Comisiei vizând dezvoltarea rapidă a unui sistem de urmărire globală a zborurilor care să țină seama de performanțe și care va permite furnizorilor de servicii de navigație aeriană să stabilească în orice moment poziția aeronavelor de transport public, chiar și în zonele îndepărtate; |
| --- | --- |

1.

susține demersul Comisiei vizând dezvoltarea rapidă a unui sistem de urmărire globală a zborurilor care să țină seama de performanțe și care va permite furnizorilor de servicii de navigație aeriană să stabilească în orice moment poziția aeronavelor de transport public, chiar și în zonele îndepărtate;

| 2. | subliniază că un astfel de sistem ar trebui să funcționeze chiar și în cazul întreruperii alimentării obișnuite cu energie electrică de la bord și nu ar trebui să poată fi în niciun fel dezactivat în timpul zborului; |
| --- | --- |

2.

subliniază că un astfel de sistem ar trebui să funcționeze chiar și în cazul întreruperii alimentării obișnuite cu energie electrică de la bord și nu ar trebui să poată fi în niciun fel dezactivat în timpul zborului;

| 3. | consideră că dezvoltarea unui astfel de sistem ar trebui să aibă loc printr-o cooperare puternică între toate părțile interesate (de exemplu, sectorul competent, companiile aeriene, furnizorii de servicii de navigație aeriană, serviciile de securitate și salvare, autoritățile responsabile de investigațiile privind siguranța aviației și o serie de organizații internaționale); |
| --- | --- |

3.

consideră că dezvoltarea unui astfel de sistem ar trebui să aibă loc printr-o cooperare puternică între toate părțile interesate (de exemplu, sectorul competent, companiile aeriene, furnizorii de servicii de navigație aeriană, serviciile de securitate și salvare, autoritățile responsabile de investigațiile privind siguranța aviației și o serie de organizații internaționale);

| 4. | remarcă faptul că tehnologia ADS-B prin satelit, care are la bază comunicațiile dintre aeronave și sateliți, este una dintre variantele cele mai promițătoare de dezvoltare a unui sistem de supraveghere globală ATM; |
| --- | --- |

4.

remarcă faptul că tehnologia ADS-B prin satelit, care are la bază comunicațiile dintre aeronave și sateliți, este una dintre variantele cele mai promițătoare de dezvoltare a unui sistem de supraveghere globală ATM;

| 5. | subliniază că, în ceea ce privește folosirea tehnologiei ADS-B, este foarte important să se țină seama de nevoile tuturor utilizatorilor spațiului aerian și să se asigure interoperabilitatea tehnologiilor alternative pentru a evita încălcarea siguranței și a securității; |
| --- | --- |

5.

subliniază că, în ceea ce privește folosirea tehnologiei ADS-B, este foarte important să se țină seama de nevoile tuturor utilizatorilor spațiului aerian și să se asigure interoperabilitatea tehnologiilor alternative pentru a evita încălcarea siguranței și a securității;

| 6. | menționează că dezvoltarea tehnologiei ADS-B prin satelit poate implica atribuirea unei benzi de frecvențe radio corespunzătoare pentru a evita orice interferențe; |
| --- | --- |

6.

menționează că dezvoltarea tehnologiei ADS-B prin satelit poate implica atribuirea unei benzi de frecvențe radio corespunzătoare pentru a evita orice interferențe;

| 7. | invită Comisia să ia măsurile necesare – având în vedere Conferința Mondială pentru Radiocomunicații (WRC-15), ce urmează a avea loc la Geneva, în noiembrie 2015 – cu privire la atribuirea benzii de frecvențe radio necesare pentru sprijinirea dezvoltării viitoare a unui sistem de urmărire globală a zborurilor prin satelit; |
| --- | --- |

7.

invită Comisia să ia măsurile necesare – având în vedere Conferința Mondială pentru Radiocomunicații (WRC-15), ce urmează a avea loc la Geneva, în noiembrie 2015 – cu privire la atribuirea benzii de frecvențe radio necesare pentru sprijinirea dezvoltării viitoare a unui sistem de urmărire globală a zborurilor prin satelit;

| 8. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

8.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  Avizul nr. 01/2014 al Agenției Europene de Siguranță a Aviației din 5 mai 2014, p. 1, „Referire”.

(2)  Documentul RPS COM-AC DRC(2015) D040413/02 al Comisiei și anexa.

---

III Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Marți, 27 octombrie 2015

| 20.10.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 355/89 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 355/89

---

P8_TA(2015)0360

Politica agricolă comună: abrogarea actelor caduce ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 27 octombrie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de abrogare a Directivei 76/621/CEE a Consiliului privind stabilirea nivelului maxim de acid erucic în uleiuri și grăsimi, precum și a Regulamentului (CE) nr. 320/2006 al Consiliului de instituire a unui regim temporar de restructurare a industriei zahărului (COM(2015)0174 – C8-0101/2015 – 2015/0090(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2017/C 355/12)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0174), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0174),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 42 primul paragraf și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0101/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 42 primul paragraf și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0101/2015),

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus,

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 1 iulie 2015 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 1 iulie 2015 (1),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 7 septembrie 2015, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 7 septembrie 2015, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 59 și 39 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 59 și 39 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A8-0255/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A8-0255/2015),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

---

P8_TC1-COD(2015)0090

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 27 octombrie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului de abrogare a Directivei 76/621/CEE a Consiliului privind stabilirea nivelului maxim de acid erucic în uleiuri și grăsimi, precum și a Regulamentului (CE) nr. 320/2006 al Consiliului de instituire a unui regim temporar de restructurare a industriei zahărului

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2015/2284.)

---

| 20.10.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 355/91 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 355/91

---

P8_TA(2015)0361

Acordul UE-Elveția privind schimbul automat de informații referitoare la conturile financiare *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 27 octombrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Protocolului de modificare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană de stabilire a unor măsuri echivalente cu cele prevăzute de Directiva 2003/48/CE a Consiliului privind impozitarea veniturilor din economii sub forma plăților de dobânzi (08266/1/2015 – C8-0169/2015 – 2015/0076(NLE))

(Procedura de consultare)

(2017/C 355/13)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (08266/1/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (08266/1/2015),

| — | având în vedere proiectul de Protocol de modificare a acordului dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană de stabilire a unor măsuri echivalente cu cele prevăzute de Directiva 2003/48/CE a Consiliului privind impozitarea veniturilor din economii sub forma plăților de dobânzi (08297/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de Protocol de modificare a acordului dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană de stabilire a unor măsuri echivalente cu cele prevăzute de Directiva 2003/48/CE a Consiliului privind impozitarea veniturilor din economii sub forma plăților de dobânzi (08297/2015),

| — | având în vedere articolul 115 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (b) și articolul 218 alineatul (8) al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C8-0169/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 115 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (b) și articolul 218 alineatul (8) al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C8-0169/2015),

| — | având în vedere articolul 59 și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0271/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0271/2015),

| 1. | aprobă proiectul de decizie a Consiliului astfel cum a fost modificat și aprobă încheierea Protocolului de modificare a acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă proiectul de decizie a Consiliului astfel cum a fost modificat și aprobă încheierea Protocolului de modificare a acordului;

| 2. | regretă faptul că nu se pot aduce îmbunătățiri, îndeosebi în ceea ce privește informațiile puse la dispoziție și caracterul automat, obligatoriu și nelimitat al schimburilor de informații; |
| --- | --- |

2.

regretă faptul că nu se pot aduce îmbunătățiri, îndeosebi în ceea ce privește informațiile puse la dispoziție și caracterul automat, obligatoriu și nelimitat al schimburilor de informații;

| 3. | invită Comisia să informeze cu regularitate Parlamentul European în cazul în care survin schimbări sau noi evoluții în etapele finale ale încheierii acestui Protocol de modificare a acordului; |
| --- | --- |

3.

invită Comisia să informeze cu regularitate Parlamentul European în cazul în care survin schimbări sau noi evoluții în etapele finale ale încheierii acestui Protocol de modificare a acordului;

| 4. | reamintește Consiliului că, în cazul în care își modifică proiectul de decizie, acesta trebuie să consulte din nou Parlamentul European; |
| --- | --- |

4.

reamintește Consiliului că, în cazul în care își modifică proiectul de decizie, acesta trebuie să consulte din nou Parlamentul European;

| 5. | subliniază importanța întreprinderii unor măsuri eficace împotriva fraudelor și a evitării plății impozitelor, în special împotriva evaziunii fiscale și a evitării plății impozitelor de către persoanele fizice și juridice stabilite în Uniune cu participarea instituțiilor financiare cu sediul în țări terțe; |
| --- | --- |

5.

subliniază importanța întreprinderii unor măsuri eficace împotriva fraudelor și a evitării plății impozitelor, în special împotriva evaziunii fiscale și a evitării plății impozitelor de către persoanele fizice și juridice stabilite în Uniune cu participarea instituțiilor financiare cu sediul în țări terțe;

| 6. | invită Comisia să evalueze, la 18 luni de la data intrării în vigoare a prezentului Protocol de modificare a acordului, modul în care acest acord a fost aplicat și rezultatele obținute și să prezinte Parlamentului European și Consiliului un raport însoțit, după caz, de propuneri privind revizuirea sa; |
| --- | --- |

6.

invită Comisia să evalueze, la 18 luni de la data intrării în vigoare a prezentului Protocol de modificare a acordului, modul în care acest acord a fost aplicat și rezultatele obținute și să prezinte Parlamentului European și Consiliului un raport însoțit, după caz, de propuneri privind revizuirea sa;

| 7. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Confederației Elvețiene. |
| --- | --- |

7.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Confederației Elvețiene.

Amendamentul 1

Proiect de decizie

Articolul 2 – alineatul 1

| Proiectul de decizie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Președintele Consiliului procedează, în numele Uniunii, la notificarea prevăzută la articolul 2 alineatul (1) din protocolul de modificare (4). | (1)   Președintele Consiliului procedează, în numele Uniunii, la notificarea prevăzută la articolul 2 alineatul (1)
  și la articolul 4
  din protocolul de modificare (4)

  , pentru a asigura respectarea normelor privind schimbul automat de informații cu privire la conturile care fac obiectul raportării și activarea colaborării în materie de conformitate și execuție
  . |

Proiectul de decizie

Amendamentul

1.   Președintele Consiliului procedează, în numele Uniunii, la notificarea prevăzută la articolul 2 alineatul (1) din protocolul de modificare (4).

(1)   Președintele Consiliului procedează, în numele Uniunii, la notificarea prevăzută la articolul 2 alineatul (1)
  și la articolul 4
  din protocolul de modificare (4)

  , pentru a asigura respectarea normelor privind schimbul automat de informații cu privire la conturile care fac obiectul raportării și activarea colaborării în materie de conformitate și execuție
  .

Amendamentul 2

Proiect de decizie

Articolul 2 – alineatul 2

| Proiectul de decizie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Comisia informează Confederația Elvețiană și statele membre cu privire la notificările transmite în conformitate cu articolul 1 alineatul (1) litera (d) din Acordul dintre Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană privind schimbul automat de informații referitoare la conturile financiare pentru îmbunătățirea respectării obligațiilor fiscale internaționale, astfel cum reiese din protocolul de modificare. | (Nu privește versiunea în limba română.) |

Proiectul de decizie

Amendamentul

2.   Comisia informează Confederația Elvețiană și statele membre cu privire la notificările transmite în conformitate cu articolul 1 alineatul (1) litera (d) din Acordul dintre Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană privind schimbul automat de informații referitoare la conturile financiare pentru îmbunătățirea respectării obligațiilor fiscale internaționale, astfel cum reiese din protocolul de modificare.

(Nu privește versiunea în limba română.)

---

(4)  Data intrării în vigoare a protocolului de modificare se va publica în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene de către Secretariatul General al Consiliului.

(4)  Data intrării în vigoare a protocolului de modificare se va publica în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene de către Secretariatul General al Consiliului.

---

| 20.10.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 355/93 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 355/93

---

P8_TA(2015)0362

Impozitarea veniturilor din economii sub forma plăților de dobânzi: abrogarea Directivei privind impozitarea veniturilor din economii *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 27 octombrie 2015 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de abrogare a Directivei 2003/48/CE a Consiliului (COM(2015)0129 – C8-0086/2015 – 2015/0065(CNS))

(Procedura legislativă specială – consultare)

(2017/C 355/14)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2015)0129), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2015)0129),

| — | având în vedere articolul 115 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8-0086/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 115 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8-0086/2015),

| — | având în vedere articolul 59 și articolul 50 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 și articolul 50 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0299/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0299/2015),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

Amendamentul 1

Propunere de directivă

Considerentul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5) | Directiva 2014/107/UE are, în general, un domeniu de aplicare mai larg decât Directiva 2003/48/CE și prevede că, în cazurile în care domeniile lor de aplicare se suprapun, Directiva 2014/107/UE prevalează. Există încă cazuri reziduale în care numai Directiva 2003/48/CE s-ar aplica în mod normal. Aceste cazuri reziduale sunt o consecință a micilor diferențe de abordare dintre cele două directive și a scutirilor specifice diferite. Atunci când, în acest număr limitat de cazuri, domeniul de aplicare al Directivei 2003/48/CE este în afara domeniului de aplicare al Directivei 2014/107/UE, dispozițiile relevante din Directiva 2003/48/CE ar continua să se aplice, ceea ce ar avea ca rezultat existența, în paralel, a două standarde de raportare în cadrul Uniunii. Beneficiile minore ale menținerii acestei duble raportări ar fi depășite de costuri. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5)

Directiva 2014/107/UE are, în general, un domeniu de aplicare mai larg decât Directiva 2003/48/CE și prevede că, în cazurile în care domeniile lor de aplicare se suprapun, Directiva 2014/107/UE prevalează. Există încă cazuri reziduale în care numai Directiva 2003/48/CE s-ar aplica în mod normal. Aceste cazuri reziduale sunt o consecință a micilor diferențe de abordare dintre cele două directive și a scutirilor specifice diferite. Atunci când, în acest număr limitat de cazuri, domeniul de aplicare al Directivei 2003/48/CE este în afara domeniului de aplicare al Directivei 2014/107/UE, dispozițiile relevante din Directiva 2003/48/CE ar continua să se aplice, ceea ce ar avea ca rezultat existența, în paralel, a două standarde de raportare în cadrul Uniunii. Beneficiile minore ale menținerii acestei duble raportări ar fi depășite de costuri.

| (5) | Directiva 2014/107/UE are, în general, un domeniu de aplicare mai larg decât Directiva 2003/48/CE și prevede că, în cazurile în care domeniile lor de aplicare se suprapun, Directiva 2014/107/UE prevalează. Există încă unele cazuri reziduale în care numai Directiva 2003/48/CE s-ar aplica în mod normal. Aceste cazuri reziduale sunt o consecință a micilor diferențe de abordare dintre cele două directive și a scutirilor specifice diferite. Atunci când, în acest număr limitat de cazuri, domeniul de aplicare al Directivei 2003/48/CE este în afara domeniului de aplicare al Directivei 2014/107/UE, dispozițiile relevante din Directiva 2003/48/CE ar continua să se aplice, ceea ce ar avea ca rezultat existența, în paralel, a două standarde de raportare în cadrul Uniunii.
  Cu toate că nu s-a făcut nicio analiză specifică a costurilor și beneficiilor sistemului de dublă raportare, nici măcar pentru perioada de tranziție dintre cele două standarde, este rezonabil să presupunem că
  beneficiile minore ale menținerii acestei duble raportări ar fi depășite de costuri. |
| --- | --- |

(5)

Directiva 2014/107/UE are, în general, un domeniu de aplicare mai larg decât Directiva 2003/48/CE și prevede că, în cazurile în care domeniile lor de aplicare se suprapun, Directiva 2014/107/UE prevalează. Există încă unele cazuri reziduale în care numai Directiva 2003/48/CE s-ar aplica în mod normal. Aceste cazuri reziduale sunt o consecință a micilor diferențe de abordare dintre cele două directive și a scutirilor specifice diferite. Atunci când, în acest număr limitat de cazuri, domeniul de aplicare al Directivei 2003/48/CE este în afara domeniului de aplicare al Directivei 2014/107/UE, dispozițiile relevante din Directiva 2003/48/CE ar continua să se aplice, ceea ce ar avea ca rezultat existența, în paralel, a două standarde de raportare în cadrul Uniunii.
  Cu toate că nu s-a făcut nicio analiză specifică a costurilor și beneficiilor sistemului de dublă raportare, nici măcar pentru perioada de tranziție dintre cele două standarde, este rezonabil să presupunem că
  beneficiile minore ale menținerii acestei duble raportări ar fi depășite de costuri.

Amendamentul 2

Propunere de directivă

Considerentul 11 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (11a) | Dispoziții echivalente cu cele din Directiva 2003/48/CE sunt aplicate în prezent prin acorduri bilaterale separate între Uniune și cinci țări europene care nu fac parte din Uniune (Confederația Elvețiană, Principatul Liechtenstein, Republica San Marino, Principatul Monaco și Principatul Andorra), precum și între fiecare dintre statele membre și 12 teritorii dependente sau asociate (Insulele Canalului, Insula Man și teritoriile dependente sau asociate din Marea Caraibilor). Este important ca toate aceste acorduri bilaterale să fie adaptate la noul standard internațional al OCDE și la Directiva 2014/107/UE. Este, de asemenea, crucial să nu se creeze portițe pentru fraudă sau alte inadvertențe în procesul de tranziție de la standardul existent la cel nou. Pe lângă mandatul clar de negociere a modificărilor acordurilor cu cele cinci țări europene care nu sunt state membre ale Uniunii, Comisia ar trebui, în cadrul competențelor sale, să își asume un rol activ în facilitarea și promovarea revizuirii acordurilor statelor membre cu cele 12 teritorii dependente sau asociate. Pentru o desfășurare lină și eficientă a negocierilor, Comisia ar trebui, dacă este cazul și numai cu consimțământul explicit al statelor membre în cauză, să preia sarcina acestor negocieri. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11a)

Dispoziții echivalente cu cele din Directiva 2003/48/CE sunt aplicate în prezent prin acorduri bilaterale separate între Uniune și cinci țări europene care nu fac parte din Uniune (Confederația Elvețiană, Principatul Liechtenstein, Republica San Marino, Principatul Monaco și Principatul Andorra), precum și între fiecare dintre statele membre și 12 teritorii dependente sau asociate (Insulele Canalului, Insula Man și teritoriile dependente sau asociate din Marea Caraibilor). Este important ca toate aceste acorduri bilaterale să fie adaptate la noul standard internațional al OCDE și la Directiva 2014/107/UE. Este, de asemenea, crucial să nu se creeze portițe pentru fraudă sau alte inadvertențe în procesul de tranziție de la standardul existent la cel nou. Pe lângă mandatul clar de negociere a modificărilor acordurilor cu cele cinci țări europene care nu sunt state membre ale Uniunii, Comisia ar trebui, în cadrul competențelor sale, să își asume un rol activ în facilitarea și promovarea revizuirii acordurilor statelor membre cu cele 12 teritorii dependente sau asociate. Pentru o desfășurare lină și eficientă a negocierilor, Comisia ar trebui, dacă este cazul și numai cu consimțământul explicit al statelor membre în cauză, să preia sarcina acestor negocieri.

Amendamentul 3

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Până la 1 iulie 2016 Comisia transmite un raport Consiliului și Parlamentului European referitor la tranziția de la standardul de raportare aplicat în temeiul Directivei 2003/48/CE la noul standard de raportare stabilit prin Directiva 2014/107/UE. Raportul se referă la, orice riscuri de a crea portițe sau alte inexactități în raportare care ar putea fi exploatate pentru frauda și evaziunea fiscală transfrontalieră, fără a se limita la aceste riscuri . Raportul se referă, de asemenea, la procesul aferent de revizuire a acordurilor bilaterale separate între Uniune și cinci țări europene care nu fac parte din Uniune (Confederația Elvețiană, Principatul Liechtenstein, Republica San Marino, Principatul Monaco și Principatul Andorra), precum și între fiecare dintre statele membre și 12 teritorii dependente sau asociate (Insulele Canalului, Insula Man și teritoriile dependente sau asociate din zona Caraibilor). Până la 1 octombrie 2017 Comisia transmite un raport de monitorizare pentru a ține situația sub o observație atentă. Dacă este cazul, rapoartele sunt însoțite de propuneri legislative. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3a)
     
  Până la 1 iulie 2016 Comisia transmite un raport Consiliului și Parlamentului European referitor la tranziția de la standardul de raportare aplicat în temeiul Directivei 2003/48/CE la noul standard de raportare stabilit prin Directiva 2014/107/UE. Raportul se referă la, orice riscuri de a crea portițe sau alte inexactități în raportare care ar putea fi exploatate pentru frauda și evaziunea fiscală transfrontalieră, fără a se limita la aceste riscuri . Raportul se referă, de asemenea, la procesul aferent de revizuire a acordurilor bilaterale separate între Uniune și cinci țări europene care nu fac parte din Uniune (Confederația Elvețiană, Principatul Liechtenstein, Republica San Marino, Principatul Monaco și Principatul Andorra), precum și între fiecare dintre statele membre și 12 teritorii dependente sau asociate (Insulele Canalului, Insula Man și teritoriile dependente sau asociate din zona Caraibilor). Până la 1 octombrie 2017 Comisia transmite un raport de monitorizare pentru a ține situația sub o observație atentă. Dacă este cazul, rapoartele sunt însoțite de propuneri legislative.

---

| 20.10.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 355/96 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 355/96

---

P8_TA(2015)0363

Schimbul automatizat de date în ceea ce privește datele dactiloscopice în Suedia *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 27 octombrie 2015 referitor la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește datele dactiloscopice în Suedia (10027/2015 – C8-0197/2015 – 2015/0804(CNS))

(Procedura de consultare)

(2017/C 355/15)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul Consiliului (10027/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul Consiliului (10027/2015),

| — | având în vedere articolul 39 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Amsterdam, și articolul 9 din Protocolul nr. 36 privind dispozițiile tranzitorii, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C8-0197/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 39 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Amsterdam, și articolul 9 din Protocolul nr. 36 privind dispozițiile tranzitorii, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C8-0197/2015),

| — | având în vedere Decizia 2008/615/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere (1), în special articolul 33, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2008/615/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere (1), în special articolul 33,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 octombrie 2013 referitoare la consolidarea cooperării transfrontaliere în domeniul asigurării respectării legii în UE: punerea în aplicare a „Deciziei Prüm” și modelul european de schimb de informații (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 octombrie 2013 referitoare la consolidarea cooperării transfrontaliere în domeniul asigurării respectării legii în UE: punerea în aplicare a „Deciziei Prüm” și modelul european de schimb de informații (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 iulie 2015 referitoare la agenda europeană de securitate (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 iulie 2015 referitoare la agenda europeană de securitate (3),

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0304/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0304/2015),

| 1. | aprobă proiectul Consiliului; |
| --- | --- |

1.

aprobă proiectul Consiliului;

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament; |
| --- | --- |

3.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului şi Comisiei poziţia Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului şi Comisiei poziţia Parlamentului.

---

(1)  JO L 210, 6.8.2008, p. 1.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0419.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0269.

---

| 20.10.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 355/97 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 355/97

---

P8_TA(2015)0364

Schimbul automatizat de date în ceea ce privește datele dactiloscopice în Belgia *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 27 octombrie 2015 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește datele dactiloscopice în Belgia (10029/2015 – C8-0196/2015 – 2015/0805(CNS))

(Procedura de consultare)

(2017/C 355/16)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul Consiliului (10029/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul Consiliului (10029/2015),

| — | având în vedere articolul 39 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Amsterdam, și articolul 9 din Protocolul nr. 36 privind dispozițiile tranzitorii, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C8-0196/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 39 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Amsterdam, și articolul 9 din Protocolul nr. 36 privind dispozițiile tranzitorii, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C8-0196/2015),

| — | având în vedere Decizia 2008/615/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere (1), în special articolul 33, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2008/615/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere (1), în special articolul 33,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 octombrie 2013 referitoare la consolidarea cooperării transfrontaliere în domeniul asigurării respectării legii în UE: punerea în aplicare a „Deciziei Prüm” și modelul european de schimb de informații (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 octombrie 2013 referitoare la consolidarea cooperării transfrontaliere în domeniul asigurării respectării legii în UE: punerea în aplicare a „Deciziei Prüm” și modelul european de schimb de informații (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 iulie 2015 referitoare la agenda europeană de securitate (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 iulie 2015 referitoare la agenda europeană de securitate (3),

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0303/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0303/2015),

| 1. | aprobă proiectul Consiliului; |
| --- | --- |

1.

aprobă proiectul Consiliului;

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament; |
| --- | --- |

3.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția sa Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția sa Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 210, 6.8.2008, p. 1.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0419.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0269.

---

| 20.10.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 355/98 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 355/98

---

P8_TA(2015)0365

Schimbul automatizat de date în ceea ce privește datele dactiloscopice în Polonia *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 27 octombrie 2015 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește datele dactiloscopice în Polonia (09989/2015 – C8-0195/2015 – 2015/0806(CNS))

(Procedura de consultare)

(2017/C 355/17)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul Consiliului (09989/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul Consiliului (09989/2015),

| — | având în vedere articolul 39 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Amsterdam, și articolul 9 din Protocolul nr. 36 privind dispozițiile tranzitorii, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C8-0195/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 39 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Amsterdam, și articolul 9 din Protocolul nr. 36 privind dispozițiile tranzitorii, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C8-0195/2015),

| — | având în vedere Decizia 2008/615/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere (1), în special articolul 33, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2008/615/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere (1), în special articolul 33,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 octombrie 2013 referitoare la consolidarea cooperării transfrontaliere în domeniul asigurării respectării legii în UE: punerea în aplicare a „Deciziei Prüm” și modelul european de schimb de informații (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 octombrie 2013 referitoare la consolidarea cooperării transfrontaliere în domeniul asigurării respectării legii în UE: punerea în aplicare a „Deciziei Prüm” și modelul european de schimb de informații (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 iulie 2015 referitoare la agenda europeană de securitate (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 iulie 2015 referitoare la agenda europeană de securitate (3),

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0302/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0302/2015),

| 1. | aprobă proiectul Consiliului; |
| --- | --- |

1.

aprobă proiectul Consiliului;

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament; |
| --- | --- |

3.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului şi Comisiei poziţia Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului şi Comisiei poziţia Parlamentului.

---

(1)  JO L 210, 6.8.2008, p. 1.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0419.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0269.

---

| 20.10.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 355/99 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 355/99

---

P8_TA(2015)0366

Pachetele de servicii de călătorie şi formulele de călătorie asistate ***II

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 27 octombrie 2015 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului privind pachetele de servicii de călătorie și serviciile de călătorie asociate, de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 și a Directivei 2011/83/UE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivei 90/314/CEE a Consiliului (09173/3/2015 – C8-0281/2015 – 2013/0246(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2017/C 355/18)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (09173/3/2015 – C8-0281/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (09173/3/2015 – C8-0281/2015),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 11 decembrie 2013 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 11 decembrie 2013 (1),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0512), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0512),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 76 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 76 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A8-0297/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A8-0297/2015),

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

aprobă poziția Consiliului în primă lectură;

| 2. | ia act de declarația Comisiei anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

ia act de declarația Comisiei anexată la prezenta rezoluție;

| 3. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

3.

constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 5. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

5.

încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 6. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

6.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 170, 5.6.2014, p. 73.

(2)  Texte adoptate, 12.3.2014, P7_TA(2014)0222.

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

DECLARAȚIA COMISIEI

Atunci când va revizui documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 3 decembrie 2009, intitulat „Orientări cu privire la implementarea/aplicarea Directivei 2005/29/CE privind practicile comerciale neloiale”, Comisia va aborda, de asemenea, problema practicilor comerciale prin care furnizorii de servicii de călătorie care își comercializează serviciile online oferă servicii suplimentare într-o manieră ascunsă, neclară sau ambiguă, cum ar fi ascunzând opțiunea de a nu rezerva alte servicii suplimentare. Comisia va informa Parlamentul cu privire la modul în care aceste opinii au fost luate în considerare în momentul adoptării orientărilor revizuite.

---

| 20.10.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 355/100 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 355/100

---

P8_TA(2015)0367

Piața unică europeană a comunicațiilor electronice ***II

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 27 octombrie 2015 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor măsuri privind accesul la internetul deschis și de modificare a Directivei 2002/22/CE privind serviciul universal și drepturile utilizatorilor cu privire la rețelele și serviciile electronice de comunicații și a Regulamentului (UE) nr. 531/2012 privind roamingul în rețelele publice de comunicații mobile în interiorul Uniunii (10788/2/2015 – C8-0294/2015 – 2013/0309(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2017/C 355/19)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (10788/2/2015 – C8-0294/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (10788/2/2015 – C8-0294/2015),

| — | având în vedere avizele motivate prezentate de către Parlamentul Irlandei (Oireachtas), Parlamentul Maltei, Consiliul Federal al Austriei și Parlamentul Suediei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele motivate prezentate de către Parlamentul Irlandei (Oireachtas), Parlamentul Maltei, Consiliul Federal al Austriei și Parlamentul Suediei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 21 ianuarie 2014 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 21 ianuarie 2014 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 31 ianuarie 2014 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 31 ianuarie 2014 (2),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (3) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0627), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (3) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0627),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 76 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 76 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A8-0300/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A8-0300/2015),

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

aprobă poziția Consiliului în primă lectură;

| 2. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

2.

constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 4. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 177, 11.6.2014, p. 64.

(2)  JO C 126, 26.4.2014, p. 53.

(3)  Texte adoptate, 3.4.2014, P7_TA(2014)0281.

---

| 20.10.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 355/101 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 355/101

---

P8_TA(2015)0368

Comerțul cu anumite bunuri susceptibile de a fi utilizate pentru a impune pedeapsa capitală, tortura și alte pedepse și tratamente ***I

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 27 octombrie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr 1236/2005 al Consiliului privind comerțul cu anumite bunuri susceptibile de a fi utilizate pentru a impune pedeapsa capitală, tortura și alte pedepse și tratamente cu cruzime, inumane sau degradante (COM(2014)0001 – C7-0014/2014 – 2014/0005(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2017/C 355/20)

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Considerentul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (8) | Acordarea unei autorizații globale ar fi adecvată, de asemenea, în cazul în care un producător trebuie să exporte medicamente reglementate de Regulamentul (CE) nr. 1236/2005 către un distribuitor dintr-o țară care nu a abolit pedeapsa capitală, cu condiția ca exportatorul și distribuitorul să fi încheiat un acord obligatoriu din punct de vedere juridic care prevede ca distribuitorul să aplice un set adecvat de măsuri pentru a se asigura că medicamentele nu vor fi utilizate pentru a impune pedeapsa capitală. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8)

Acordarea unei autorizații globale ar fi adecvată, de asemenea, în cazul în care un producător trebuie să exporte medicamente reglementate de Regulamentul (CE) nr. 1236/2005 către un distribuitor dintr-o țară care nu a abolit pedeapsa capitală, cu condiția ca exportatorul și distribuitorul să fi încheiat un acord obligatoriu din punct de vedere juridic care prevede ca distribuitorul să aplice un set adecvat de măsuri pentru a se asigura că medicamentele nu vor fi utilizate pentru a impune pedeapsa capitală.

| (8) | Acordarea unei autorizații globale ar fi adecvată, de asemenea, în cazul în care un producător trebuie să exporte medicamente reglementate de Regulamentul (CE) nr. 1236/2005 către un distribuitor dintr-o țară care nu a abolit pedeapsa capitală, cu condiția ca exportatorul și distribuitorul să fi încheiat un acord obligatoriu din punct de vedere juridic care prevede ca distribuitorul să aplice un set adecvat de măsuri pentru a se asigura că medicamentele nu vor fi utilizate pentru a impune pedeapsa capitală
  , acte de tortură sau alte tratamente și pedepse cu cruzime, inumane sau degradante
  . |
| --- | --- |

(8)

Acordarea unei autorizații globale ar fi adecvată, de asemenea, în cazul în care un producător trebuie să exporte medicamente reglementate de Regulamentul (CE) nr. 1236/2005 către un distribuitor dintr-o țară care nu a abolit pedeapsa capitală, cu condiția ca exportatorul și distribuitorul să fi încheiat un acord obligatoriu din punct de vedere juridic care prevede ca distribuitorul să aplice un set adecvat de măsuri pentru a se asigura că medicamentele nu vor fi utilizate pentru a impune pedeapsa capitală
  , acte de tortură sau alte tratamente și pedepse cu cruzime, inumane sau degradante
  .

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 12

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (12) | Este necesar să se interzică brokerilor, în cadrul Uniunii, furnizarea de servicii de intermediere în legătură cu bunurile al căror export și import sunt interzise pentru că bunurile respective nu au nicio altă utilizare practică decât în vederea aplicării pedepsei capitale, a torturii sau a altor pedepse sau tratamente cu cruzime, inumane sau degradante. Interzicerea prestării unor astfel de servicii servește la protejarea principiilor etice ale societății. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12)

Este necesar să se interzică brokerilor, în cadrul Uniunii, furnizarea de servicii de intermediere în legătură cu bunurile al căror export și import sunt interzise pentru că bunurile respective nu au nicio altă utilizare practică decât în vederea aplicării pedepsei capitale, a torturii sau a altor pedepse sau tratamente cu cruzime, inumane sau degradante. Interzicerea prestării unor astfel de servicii servește la protejarea principiilor etice ale societății.

| (12) | Este necesar să se interzică brokerilor, în cadrul Uniunii, furnizarea de servicii de intermediere în legătură cu bunurile al căror export și import sunt interzise pentru că bunurile respective nu au nicio altă utilizare practică decât în vederea aplicării pedepsei capitale, a torturii sau a altor pedepse sau tratamente cu cruzime, inumane sau degradante. Interzicerea prestării unor astfel de servicii servește la protejarea principiilor etice ale societății
  și la respectarea principiilor demnității umane, care constituie fundamentul valorilor europene prevăzute în Tratatul privind Uniunea Europeană și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene
  . |
| --- | --- |

(12)

Este necesar să se interzică brokerilor, în cadrul Uniunii, furnizarea de servicii de intermediere în legătură cu bunurile al căror export și import sunt interzise pentru că bunurile respective nu au nicio altă utilizare practică decât în vederea aplicării pedepsei capitale, a torturii sau a altor pedepse sau tratamente cu cruzime, inumane sau degradante. Interzicerea prestării unor astfel de servicii servește la protejarea principiilor etice ale societății
  și la respectarea principiilor demnității umane, care constituie fundamentul valorilor europene prevăzute în Tratatul privind Uniunea Europeană și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene
  .

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 19 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (19a) | Ar trebui introdusă o clauză specifică de utilizare finală pentru ca statele membre să suspende sau să pună capăt transferului de elemente de securitate care nu sunt enumerate în anexele II și III, care în mod clar nu au nicio altă utilizare practică decât folosirea în executarea pedepsei capitale, a actelor de tortură sau a altor pedepse și tratamente cu cruzime, degradante sau inumane, sau în cazul în care există motive întemeiate pentru a crede că transferul acestor elemente ar conduce la facilitarea sau executarea pedepsei capitale, a actelor de tortură sau a altor pedepse și tratamente cu cruzime, degradante sau inumane. Competențele acordate în temeiul clauzei specifice de utilizare finală nu ar trebui să se extindă la produse medicale care ar putea fi utilizate pentru executarea pedepsei capitale, |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(19a)

Ar trebui introdusă o clauză specifică de utilizare finală pentru ca statele membre să suspende sau să pună capăt transferului de elemente de securitate care nu sunt enumerate în anexele II și III, care în mod clar nu au nicio altă utilizare practică decât folosirea în executarea pedepsei capitale, a actelor de tortură sau a altor pedepse și tratamente cu cruzime, degradante sau inumane, sau în cazul în care există motive întemeiate pentru a crede că transferul acestor elemente ar conduce la facilitarea sau executarea pedepsei capitale, a actelor de tortură sau a altor pedepse și tratamente cu cruzime, degradante sau inumane. Competențele acordate în temeiul clauzei specifice de utilizare finală nu ar trebui să se extindă la produse medicale care ar putea fi utilizate pentru executarea pedepsei capitale,

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 2 – litera aa (nouă)

Regulamentul (CE) nr. 1236/2005

Articolul 2 – litera f

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (aa) | litera (f) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Amendamentul

(aa)

litera (f) se înlocuiește cu următorul text:

| (f) | „asistență tehnică”: orice asistență tehnică pentru reparația, dezvoltarea, fabricația, testarea, întreținerea, montarea și orice alt serviciu tehnic care poate să ia următoarele forme: instruire, consiliere, formare, transmitere a cunoștințelor sau a calificărilor operaționale sau servicii de consultanță. Asistența tehnică cuprinde formele de asistență verbală și asistență furnizată pe cale electronică; |
| --- | --- |

(f)

„asistență tehnică”: orice asistență tehnică pentru reparația, dezvoltarea, fabricația, testarea, întreținerea, montarea și orice alt serviciu tehnic care poate să ia următoarele forme: instruire, consiliere, formare, transmitere a cunoștințelor sau a calificărilor operaționale sau servicii de consultanță. Asistența tehnică cuprinde formele de asistență verbală și asistență furnizată pe cale electronică;

| | „(f) | «asistență tehnică» înseamnă orice asistență tehnică pentru reparații, dezvoltare, fabricație, testare, întreținere, montare
  , utilizare și practici
  și orice alt serviciu tehnic care poate să ia următoarele forme: instruire, consiliere, formare, transmitere a cunoștințelor sau a calificărilor operaționale sau servicii de consultanță. Asistența tehnică cuprinde formele de asistență verbală și asistență furnizată pe cale electronică;”; |
| --- | --- | --- |

„(f)

«asistență tehnică» înseamnă orice asistență tehnică pentru reparații, dezvoltare, fabricație, testare, întreținere, montare
  , utilizare și practici
  și orice alt serviciu tehnic care poate să ia următoarele forme: instruire, consiliere, formare, transmitere a cunoștințelor sau a calificărilor operaționale sau servicii de consultanță. Asistența tehnică cuprinde formele de asistență verbală și asistență furnizată pe cale electronică;”;

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 2 – litera c

Regulamentul (CE) nr. 1236/2005

Articolul 2 – litera k – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În sensul prezentului regulament, prestarea
  în exclusivitate
  de servicii auxiliare este
  exclusă din
  această definiție. Serviciile auxiliare sunt transportul, serviciile financiare, asigurarea sau reasigurarea sau publicitatea sau promovarea cu caracter general; | În sensul prezentului regulament, prestarea de servicii auxiliare este
  inclusă în
  această definiție. Serviciile auxiliare sunt transportul, serviciile financiare, asigurarea sau reasigurarea sau publicitatea sau promovarea cu caracter general
  , inclusiv pe internet
  ; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

În sensul prezentului regulament, prestarea
  în exclusivitate
  de servicii auxiliare este
  exclusă din
  această definiție. Serviciile auxiliare sunt transportul, serviciile financiare, asigurarea sau reasigurarea sau publicitatea sau promovarea cu caracter general;

În sensul prezentului regulament, prestarea de servicii auxiliare este
  inclusă în
  această definiție. Serviciile auxiliare sunt transportul, serviciile financiare, asigurarea sau reasigurarea sau publicitatea sau promovarea cu caracter general
  , inclusiv pe internet
  ;

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 2 – litera c

Regulamentul (CE) nr. 1236/2005

Articolul 2 – litera l

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (l) | „broker” înseamnă orice persoană fizică sau juridică sau orice parteneriat rezident sau stabilit într-un stat membru al Uniunii care prestează serviciile definite la litera (k)
  dinspre Uniune către teritoriul unei țări terțe
  ; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(l)

„broker” înseamnă orice persoană fizică sau juridică sau orice parteneriat rezident sau stabilit într-un stat membru al Uniunii care prestează serviciile definite la litera (k)
  dinspre Uniune către teritoriul unei țări terțe
  ;

| (l) | „broker” înseamnă orice persoană fizică sau juridică sau orice parteneriat, rezident sau stabilit într-un stat membru al Uniunii
  , precum și orice resortisant al unui stat membru al Uniunii sau o filială a unei persoane juridice sau a unui parteneriat
  care prestează serviciile definite la litera (k); |
| --- | --- |

(l)

„broker” înseamnă orice persoană fizică sau juridică sau orice parteneriat, rezident sau stabilit într-un stat membru al Uniunii
  , precum și orice resortisant al unui stat membru al Uniunii sau o filială a unei persoane juridice sau a unui parteneriat
  care prestează serviciile definite la litera (k);

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 2 – litera c

Regulamentul (CE) nr. 1236/2005

Articolul 2 – litera m

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (m) | „furnizor de asistență tehnică” înseamnă orice persoană fizică sau juridică sau orice parteneriat rezident sau stabilit într-un stat membru al Uniunii care furnizează asistență tehnică, definită la litera (f),
  dinspre Uniune către teritoriul unei țări terțe
  ; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(m)

„furnizor de asistență tehnică” înseamnă orice persoană fizică sau juridică sau orice parteneriat rezident sau stabilit într-un stat membru al Uniunii care furnizează asistență tehnică, definită la litera (f),
  dinspre Uniune către teritoriul unei țări terțe
  ;

| (m) | „furnizor de asistență tehnică” înseamnă orice persoană fizică sau juridică sau orice parteneriat rezident sau stabilit într-un stat membru al Uniunii care furnizează asistență tehnică, definită la litera (f); |
| --- | --- |

(m)

„furnizor de asistență tehnică” înseamnă orice persoană fizică sau juridică sau orice parteneriat rezident sau stabilit într-un stat membru al Uniunii care furnizează asistență tehnică, definită la litera (f);

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 2 – litera c

Regulamentul (CE) nr. 1236/2005

Articolul 2 – litera n

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (n) | „exportator” înseamnă orice persoană fizică sau juridică sau orice parteneriat în numele căruia se face o declarație de export, mai precis persoana care, în momentul acceptării declarației, deține un contract cu destinatarul din țara terță în cauză și are competența necesară pentru a decide expedierea bunurilor în afara teritoriului vamal al Uniunii. În cazul în care nu a fost încheiat niciun contract de export sau în cazul în care titularul contractului nu acționează în nume propriu, prin exportator se înțelege persoana care are competența necesară pentru a decide expedierea produsului în afara teritoriului vamal al Uniunii. În cazul în care dreptul de a dispune de bunuri aparține unei persoane stabilite în afara Uniunii, în conformitate cu contractul pe care se bazează exportul, exportatorul este considerat a fi partea contractantă stabilită în Uniune; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(n)

„exportator” înseamnă orice persoană fizică sau juridică sau orice parteneriat în numele căruia se face o declarație de export, mai precis persoana care, în momentul acceptării declarației, deține un contract cu destinatarul din țara terță în cauză și are competența necesară pentru a decide expedierea bunurilor în afara teritoriului vamal al Uniunii. În cazul în care nu a fost încheiat niciun contract de export sau în cazul în care titularul contractului nu acționează în nume propriu, prin exportator se înțelege persoana care are competența necesară pentru a decide expedierea produsului în afara teritoriului vamal al Uniunii. În cazul în care dreptul de a dispune de bunuri aparține unei persoane stabilite în afara Uniunii, în conformitate cu contractul pe care se bazează exportul, exportatorul este considerat a fi partea contractantă stabilită în Uniune;

| (n) | „exportator” înseamnă orice persoană fizică sau juridică sau orice parteneriat în numele căruia se face o declarație de export, mai precis persoana care, în momentul acceptării declarației, deține un contract cu destinatarul din țara terță în cauză și are competența necesară pentru a decide expedierea bunurilor în afara teritoriului vamal al Uniunii. În cazul în care nu a fost încheiat niciun contract de export sau în cazul în care titularul contractului nu acționează în nume propriu, prin exportator se înțelege persoana care are competența necesară pentru a decide expedierea produsului în afara teritoriului vamal al Uniunii. În cazul în care dreptul de a dispune de bunuri aparține unei persoane stabilite în afara Uniunii, în conformitate cu contractul pe care se bazează exportul, exportatorul este considerat a fi partea contractantă
  rezidentă sau
  stabilită în Uniune; |
| --- | --- |

(n)

„exportator” înseamnă orice persoană fizică sau juridică sau orice parteneriat în numele căruia se face o declarație de export, mai precis persoana care, în momentul acceptării declarației, deține un contract cu destinatarul din țara terță în cauză și are competența necesară pentru a decide expedierea bunurilor în afara teritoriului vamal al Uniunii. În cazul în care nu a fost încheiat niciun contract de export sau în cazul în care titularul contractului nu acționează în nume propriu, prin exportator se înțelege persoana care are competența necesară pentru a decide expedierea produsului în afara teritoriului vamal al Uniunii. În cazul în care dreptul de a dispune de bunuri aparține unei persoane stabilite în afara Uniunii, în conformitate cu contractul pe care se bazează exportul, exportatorul este considerat a fi partea contractantă
  rezidentă sau
  stabilită în Uniune;

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 2 – litera c

Regulamentul (CE) nr. 1236/2005

Articolul 2 – litera ra (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ra) | „tranzit” înseamnă transportul unor bunuri din afara UE, enumerate în anexe, care intră sau trec prin teritoriul vamal al Uniunii pentru a ajunge la o destinație aflată în afara Uniunii; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(ra)

„tranzit” înseamnă transportul unor bunuri din afara UE, enumerate în anexe, care intră sau trec prin teritoriul vamal al Uniunii pentru a ajunge la o destinație aflată în afara Uniunii;

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 3 a (nou)

Regulamentul (CE) nr. 1236/2005

Articolul 4 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a. | Se introduce următorul articol:




  „Articolul 4b




  Interzicerea tranzitului


  (1)   
  Orice tranzit al bunurilor enumerate la anexa II se interzice, indiferent de proveniența acestor bunuri.


  (2)   
  Prin derogare de la alineatul (1), autoritatea competentă poate să autorizeze tranzitul bunurilor enumerate în anexa II, dacă se dovedește că, în țara lor de destinație, aceste bunuri vor fi utilizate exclusiv în scopul expunerii publice într-un muzeu, din motivul semnificației lor istorice.” |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

3a.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 4b

Interzicerea tranzitului

(1)   
  Orice tranzit al bunurilor enumerate la anexa II se interzice, indiferent de proveniența acestor bunuri.

(2)   
  Prin derogare de la alineatul (1), autoritatea competentă poate să autorizeze tranzitul bunurilor enumerate în anexa II, dacă se dovedește că, în țara lor de destinație, aceste bunuri vor fi utilizate exclusiv în scopul expunerii publice într-un muzeu, din motivul semnificației lor istorice.”

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 3 b (nou)

Regulamentul (CE) nr. 1236/2005

Articolul 4 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3b. | Se introduce următorul articol:




  „Articolul 4c




  Interzicerea marketingului și promovării în scopuri comerciale




  Marketingul și activitățile de promovare în scopuri comerciale, realizate online și offline în cadrul Uniunii de către o persoană fizică sau juridică sau un parteneriat în scopul unui transfer de bunuri enumerate în anexa II sunt interzise.” |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

3b.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 4c

Interzicerea marketingului și promovării în scopuri comerciale

Marketingul și activitățile de promovare în scopuri comerciale, realizate online și offline în cadrul Uniunii de către o persoană fizică sau juridică sau un parteneriat în scopul unui transfer de bunuri enumerate în anexa II sunt interzise.”

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 5

Regulamentul (CE) nr. 1236/2005

Articolul 6 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Deciziile privind cererile de autorizare pentru exportul de bunuri enumerate în
  anexa
  IIIa se iau de către autoritățile competente, de la caz la caz, luând în considerare toate aspectele relevante, inclusiv, în special, dacă o cerere pentru un export identic în esență a fost respinsă de alt stat membru în ultimii trei ani, precum și aspecte privind utilizarea finală prevăzută și riscul de deturnare de la aceasta. | (1)   Deciziile privind cererile de autorizare pentru exportul de bunuri enumerate în
  anexele III și
  IIIa se iau de către autoritățile competente de la caz la caz, luând în considerare toate aspectele relevante, inclusiv, în special, dacă o cerere privind un export identic în esență a fost respinsă de un alt stat membru în ultimii trei ani, precum și aspecte privind utilizarea finală prevăzută și riscul de deturnare de la aceasta. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

1.   Deciziile privind cererile de autorizare pentru exportul de bunuri enumerate în
  anexa
  IIIa se iau de către autoritățile competente, de la caz la caz, luând în considerare toate aspectele relevante, inclusiv, în special, dacă o cerere pentru un export identic în esență a fost respinsă de alt stat membru în ultimii trei ani, precum și aspecte privind utilizarea finală prevăzută și riscul de deturnare de la aceasta.

(1)   Deciziile privind cererile de autorizare pentru exportul de bunuri enumerate în
  anexele III și
  IIIa se iau de către autoritățile competente de la caz la caz, luând în considerare toate aspectele relevante, inclusiv, în special, dacă o cerere privind un export identic în esență a fost respinsă de un alt stat membru în ultimii trei ani, precum și aspecte privind utilizarea finală prevăzută și riscul de deturnare de la aceasta.

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 5 a (nou)

Regulamentul (CE) nr. 1236/2005

Articolul 6 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 5a. | La articolul 6, se introduce următorul alineat:




  „(1a)
     
  Autoritatea competentă, ținând seama de toate dovezile relevante, adoptă, împreună cu statele membre, măsurile corespunzătoare pentru a garanta că societăților care promovează echipamente de securitate, precum și celor care organizează târguri comerciale și alte evenimente în care sunt promovate astfel de echipamente, li s-a adus la cunoștință faptul că astfel de echipamente pot fi utilizate pentru acte de tortură și alte pedepse și tratamente cu cruzime, degradante sau inumane, precum și faptul că promovarea comercială a acestui tip de echipamente poate fi interzisă și că li se pot retrage autorizațiile.” |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

5a.

La articolul 6, se introduce următorul alineat:

„(1a)
     
  Autoritatea competentă, ținând seama de toate dovezile relevante, adoptă, împreună cu statele membre, măsurile corespunzătoare pentru a garanta că societăților care promovează echipamente de securitate, precum și celor care organizează târguri comerciale și alte evenimente în care sunt promovate astfel de echipamente, li s-a adus la cunoștință faptul că astfel de echipamente pot fi utilizate pentru acte de tortură și alte pedepse și tratamente cu cruzime, degradante sau inumane, precum și faptul că promovarea comercială a acestui tip de echipamente poate fi interzisă și că li se pot retrage autorizațiile.”

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 5 b (nou)

Regulamentul (CE) nr. 1236/2005

Articolul 6 – alineatul 2

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 5b. | La articolul 6, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Amendamentul

5b.

La articolul 6, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

2.   
  Autoritatea competentă nu acordă autorizația în cazul în care există motive întemeiate de a se crede că bunurile enumerate în anexa III ar putea fi utilizate în scopul torturii sau pentru a impune alte pedepse și tratamente cu cruzime, inumane sau degradante – inclusiv pedepse corporale hotărâte de o instanță judecătorească – de către o autoritate de reprimare sau de către orice persoană fizică sau juridică dintr-o țară terță.

| | „(2)   
  Autoritatea competentă nu acordă autorizația în cazul în care există motive întemeiate de a se crede că bunurile enumerate în anexele III și IIIa ar putea fi utilizate în scopul torturii sau pentru a impune alte pedepse și tratamente cu cruzime, inumane sau degradante – inclusiv pedepse corporale hotărâte de o instanță judecătorească – de către o autoritate de reprimare sau de către orice persoană fizică sau juridică dintr-o țară terță. |
| --- | --- |

„(2)   
  Autoritatea competentă nu acordă autorizația în cazul în care există motive întemeiate de a se crede că bunurile enumerate în anexele III și IIIa ar putea fi utilizate în scopul torturii sau pentru a impune alte pedepse și tratamente cu cruzime, inumane sau degradante – inclusiv pedepse corporale hotărâte de o instanță judecătorească – de către o autoritate de reprimare sau de către orice persoană fizică sau juridică dintr-o țară terță.

Autoritatea competentă ține seama de:

| | Autoritatea competentă ține seama de: |
| --- | --- |

Autoritatea competentă ține seama de:

| — | hotărârile judecătorești deja publicate, adoptate de jurisdicții internaționale; |
| --- | --- |

—

hotărârile judecătorești deja publicate, adoptate de jurisdicții internaționale;

| | — | hotărârile judecătorești deja publicate, adoptate de jurisdicții internaționale; |
| --- | --- | --- |

—

hotărârile judecătorești deja publicate, adoptate de jurisdicții internaționale;

| — | rezultatele lucrărilor organismelor competente ale Organizației Națiunilor Unite, ale Consiliului Europei și ale Uniunii Europene, precum și de rapoartele Comitetului European pentru prevenirea torturii și a altor pedepse și tratamente cu cruzime, inumane sau degradante al Consiliului Europei și ale Raportorului special al Organizației Națiunilor Unite privind tortura și alte pedepse și tratamente cu cruzime, inumane sau degradante. |
| --- | --- |

—

rezultatele lucrărilor organismelor competente ale Organizației Națiunilor Unite, ale Consiliului Europei și ale Uniunii Europene, precum și de rapoartele Comitetului European pentru prevenirea torturii și a altor pedepse și tratamente cu cruzime, inumane sau degradante al Consiliului Europei și ale Raportorului special al Organizației Națiunilor Unite privind tortura și alte pedepse și tratamente cu cruzime, inumane sau degradante.

| | — | rezultatele lucrărilor organismelor competente ale Organizației Națiunilor Unite, ale Consiliului Europei și ale Uniunii Europene, precum și de rapoartele Comitetului European pentru prevenirea torturii și a altor pedepse și tratamente cu cruzime, inumane sau degradante al Consiliului Europei și ale Raportorului special al Organizației Națiunilor Unite privind tortura și alte pedepse și tratamente cu cruzime, inumane sau degradante. |
| --- | --- | --- |

—

rezultatele lucrărilor organismelor competente ale Organizației Națiunilor Unite, ale Consiliului Europei și ale Uniunii Europene, precum și de rapoartele Comitetului European pentru prevenirea torturii și a altor pedepse și tratamente cu cruzime, inumane sau degradante al Consiliului Europei și ale Raportorului special al Organizației Națiunilor Unite privind tortura și alte pedepse și tratamente cu cruzime, inumane sau degradante.

Alte informații pertinente pot fi luate în considerare, cum sunt hotărârile deja publicate, luate de către jurisdicțiile naționale, rapoartele sau alte informații elaborate de organizațiile societății civile și informațiile privind restricțiile aplicate de țările de destinație exporturilor de bunuri enumerate la anexele II și III.

| | Alte informații pertinente pot fi luate în considerare, cum sunt hotărârile deja publicate, luate de către jurisdicțiile naționale, rapoartele sau alte informații elaborate de organizațiile societății civile și informațiile privind restricțiile aplicate de țările de destinație exporturilor de bunuri enumerate la anexele II, III și IIIa.” |
| --- | --- |

Alte informații pertinente pot fi luate în considerare, cum sunt hotărârile deja publicate, luate de către jurisdicțiile naționale, rapoartele sau alte informații elaborate de organizațiile societății civile și informațiile privind restricțiile aplicate de țările de destinație exporturilor de bunuri enumerate la anexele II, III și IIIa.”

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 5 c (nou)

Regulamentul (CE) nr. 1236/2005

Articolul 6 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 5c. | Se introduce următorul articol:




  „Articolul 6a




  Obligația privind autorizația de tranzit


  (1)   
  Este necesară o autorizație pentru tranzitul bunurilor enumerate în anexele III sau IIIa, în cazul în care operatorul economic a fost informat de către autoritățile competente ale statului membru pe teritoriul căruia are loc tranzitul, că produsele în cauză sunt sau pot fi destinate, integral sau parțial, pentru a impune pedeapsa capitală, tortura sau alte pedepse și tratamente crude, inumane sau degradante.


  (2)   
  În cazul în care un operator economic are cunoștință de faptul că bunurile aflate în tranzit și enumerate în anexele III sau IIIa sunt destinate pentru a fi utilizate, integral sau parțial, pentru executarea pedepsei capitale, a unor acte de tortură sau a altor pedepse și tratamente cu cruzime, inumane sau degradante, acesta informează autoritățile competente, care decid dacă este sau nu necesar să impună tranzitului în cauză obligativitatea unei autorizații.


  (3)   
  Un stat membru care, în conformitate cu alineatele (1) și (2), impune obligația obținerii unei autorizații pentru tranzitul unui bun care nu este prevăzut la anexele III sau IIIa, informează celelalte state membre și Comisia.” |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

5c.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 6a

Obligația privind autorizația de tranzit

(1)   
  Este necesară o autorizație pentru tranzitul bunurilor enumerate în anexele III sau IIIa, în cazul în care operatorul economic a fost informat de către autoritățile competente ale statului membru pe teritoriul căruia are loc tranzitul, că produsele în cauză sunt sau pot fi destinate, integral sau parțial, pentru a impune pedeapsa capitală, tortura sau alte pedepse și tratamente crude, inumane sau degradante.

(2)   
  În cazul în care un operator economic are cunoștință de faptul că bunurile aflate în tranzit și enumerate în anexele III sau IIIa sunt destinate pentru a fi utilizate, integral sau parțial, pentru executarea pedepsei capitale, a unor acte de tortură sau a altor pedepse și tratamente cu cruzime, inumane sau degradante, acesta informează autoritățile competente, care decid dacă este sau nu necesar să impună tranzitului în cauză obligativitatea unei autorizații.

(3)   
  Un stat membru care, în conformitate cu alineatele (1) și (2), impune obligația obținerii unei autorizații pentru tranzitul unui bun care nu este prevăzut la anexele III sau IIIa, informează celelalte state membre și Comisia.”

Amendamentul 16

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 6

Regulamentul (CE) nr. 1236/2005

Articolul 7 a – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Este interzis ca un broker să furnizeze către orice persoană, entitate sau organism situat într-o țară terță, servicii de intermediere privind bunurile enumerate în
  anexa
  III, indiferent de proveniența acestora, în cazul în care brokerul știe sau are motive să suspecteze că o parte dintr-un transport de astfel de bunuri este sau ar putea fi destinată utilizării în scopul torturii sau al altor pedepse sau tratamente cu cruzime, inumane sau degradante, într-o țară care nu face parte din teritoriul vamal al Uniunii. | (1)   Este interzis ca un broker să furnizeze către orice persoană, entitate sau organism situat într-o țară terță, servicii de intermediere privind bunurile enumerate în
  anexele
  III
  și IIIa
  , indiferent de proveniența acestora, în cazul în care brokerul știe sau are motive să suspecteze că o parte dintr-un transport de astfel de bunuri este sau ar putea fi destinată utilizării în scopul torturii sau al altor pedepse sau tratamente cu cruzime, inumane sau degradante, într-o țară care nu face parte din teritoriul vamal al Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

1.   Este interzis ca un broker să furnizeze către orice persoană, entitate sau organism situat într-o țară terță, servicii de intermediere privind bunurile enumerate în
  anexa
  III, indiferent de proveniența acestora, în cazul în care brokerul știe sau are motive să suspecteze că o parte dintr-un transport de astfel de bunuri este sau ar putea fi destinată utilizării în scopul torturii sau al altor pedepse sau tratamente cu cruzime, inumane sau degradante, într-o țară care nu face parte din teritoriul vamal al Uniunii.

(1)   Este interzis ca un broker să furnizeze către orice persoană, entitate sau organism situat într-o țară terță, servicii de intermediere privind bunurile enumerate în
  anexele
  III
  și IIIa
  , indiferent de proveniența acestora, în cazul în care brokerul știe sau are motive să suspecteze că o parte dintr-un transport de astfel de bunuri este sau ar putea fi destinată utilizării în scopul torturii sau al altor pedepse sau tratamente cu cruzime, inumane sau degradante, într-o țară care nu face parte din teritoriul vamal al Uniunii.

Amendamentul 17

Propunere de regulament

Articolul 1– punctul 6

Regulamentul (CE) nr. 1236/2005

Articolul 7 a – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Este interzis ca un furnizor de asistență tehnică să furnizeze către orice persoană, entitate sau organism situat într-o țară terță, asistență tehnică în ceea ce privește bunurile enumerate în
  anexa
  III, indiferent de proveniența acestora, în cazul în care furnizorul unei astfel de asistențe știe sau are motive să suspecteze că unele sau toate bunurile relevante sunt sau ar putea fi destinate utilizării în scopul torturii sau al altor pedepse sau tratamente cu cruzime, inumane sau degradante, într-o țară care nu face parte din teritoriul vamal al Uniunii.” | (2)   Este interzis ca un furnizor de asistență tehnică să furnizeze către orice persoană, entitate sau organism situat într-o țară terță, asistență tehnică în ceea ce privește bunurile enumerate în
  anexele
  III
  și IIIa
  , indiferent de proveniența acestora, în cazul în care furnizorul unei astfel de asistențe știe sau are motive să suspecteze că unele sau toate bunurile relevante sunt sau ar putea fi destinate utilizării în scopul torturii sau al altor pedepse sau tratamente cu cruzime, inumane sau degradante, într-o țară care nu face parte din teritoriul vamal al Uniunii.
  Este, de asemenea, interzis unui furnizor de asistență tehnică să acorde instruire, consiliere, formare sau să transmită cunoștințe practice sau competențe profesionale care ar putea ajuta la executarea pedepsei capitale și a unor acte de tortură sau a altor pedepse și tratamente cu cruzime, degradante sau inumane. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

2.   Este interzis ca un furnizor de asistență tehnică să furnizeze către orice persoană, entitate sau organism situat într-o țară terță, asistență tehnică în ceea ce privește bunurile enumerate în
  anexa
  III, indiferent de proveniența acestora, în cazul în care furnizorul unei astfel de asistențe știe sau are motive să suspecteze că unele sau toate bunurile relevante sunt sau ar putea fi destinate utilizării în scopul torturii sau al altor pedepse sau tratamente cu cruzime, inumane sau degradante, într-o țară care nu face parte din teritoriul vamal al Uniunii.”

(2)   Este interzis ca un furnizor de asistență tehnică să furnizeze către orice persoană, entitate sau organism situat într-o țară terță, asistență tehnică în ceea ce privește bunurile enumerate în
  anexele
  III
  și IIIa
  , indiferent de proveniența acestora, în cazul în care furnizorul unei astfel de asistențe știe sau are motive să suspecteze că unele sau toate bunurile relevante sunt sau ar putea fi destinate utilizării în scopul torturii sau al altor pedepse sau tratamente cu cruzime, inumane sau degradante, într-o țară care nu face parte din teritoriul vamal al Uniunii.
  Este, de asemenea, interzis unui furnizor de asistență tehnică să acorde instruire, consiliere, formare sau să transmită cunoștințe practice sau competențe profesionale care ar putea ajuta la executarea pedepsei capitale și a unor acte de tortură sau a altor pedepse și tratamente cu cruzime, degradante sau inumane.

Amendamentul 18

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 6 a (nou)

Regulamentul (CE) nr. 1236/2005

Articolul 7 aa (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 6a. | Se introduce următorul articol:




  „Articolul 7aa




  Schimbul de bune practici




  Statele membre sunt încurajate să promoveze bunele practici între furnizorii de asistență tehnică pentru a se asigura că această asistență contribuie în mod pozitiv la combaterea torturii și a altor pedepse și tratamente cu cruzime, inumane sau degradante.” |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

6a.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 7aa

Schimbul de bune practici

Statele membre sunt încurajate să promoveze bunele practici între furnizorii de asistență tehnică pentru a se asigura că această asistență contribuie în mod pozitiv la combaterea torturii și a altor pedepse și tratamente cu cruzime, inumane sau degradante.”

Amendamentul 19

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 7

Regulamentul (CE) nr. 1236/2005

Articolul 7 c – alineatul 3 – punctul 3.3 (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | „3.3. | Comisia, în cooperare cu autoritățile competente din statele membre și din țările terțe, după caz, adoptă orientări în materie de bune practici referitoare la verificarea utilizării finale.” |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

„3.3.

Amendamentul 20

Amendamentul 20

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 7 a (nou)

Articolul 1 – punctul 7 a (nou)

Regulamentul (CE) nr. 1236/2005

Capitolul III b (nou) – articolul 7 e (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 7a. | Se introduce următorul capitol:




  „Capitolul III b




  Bunuri neprevăzute în listă




  Articolul 7e




  Clauză generală


  (1)   
  Este necesară o autorizație pentru exportul bunurilor neincluse în anexele din prezentul regulament, în cazul în care exportatorul a fost informat de autoritățile competente ale statului membru în care își are sediul că bunurile în cauză sunt sau pot fi destinate, integral sau parțial, impunerii pedepsei capitale, a torturii și a altor pedepse și tratamente crude, inumane sau degradante.


  (2)   
  În cazul în care un exportator are cunoștință de faptul că bunurile pe care le propune pentru export, care nu sunt enumerate în anexa II, anexa III sau anexa IIIa, sunt destinate, integral sau parțial, impunerii pedepsei capitale, a torturii și a altor pedepse și tratamente crude, inumane sau degradante, el informează autoritățile statului membru în care își are sediul, care decid dacă este sau nu necesar să impună bunurilor în cauză obligativitatea unei autorizații pentru export.


  (3)   
  Un stat membru care, în aplicarea alineatelor (1) și (2), impune obligația obținerii unei autorizații pentru exportul bunurilor care nu sunt prevăzute în anexa III sau în anexa IIIa, informează, după caz, celelalte state membre și Comisia cu privire la aceasta și indică motive precise privind impunerea acestei obligații. De asemenea, statele membre informează de îndată Comisia cu privire la orice modificări aduse măsurilor adoptate în conformitate cu alineatele (1) și (2).


  (4)   
  Celelalte state membre țin seama pe deplin de această informație și o transmit administrației vamale și altor autorități naționale competente.


  (5)   
  Atunci când motive imperative de urgență impun acest lucru, Comisia adoptă acte delegate, adăugând elemente la care se face referire în alineatele (1) și (2) la anexa II, anexa III sau anexa IIIa. Procedura prevăzută la articolul 15b se aplică actelor delegate adoptate în temeiul prezentului alineat.


  (6)   
  Medicamentele, astfel cum sunt definite în Directiva 2001/83/CE a Parlamentului European și a Consiliului

   (1a)

  , sunt excluse din domeniul de aplicare al articolului. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

7a.

7a.

Se introduce următorul capitol:

Se introduce următorul capitol:

„Capitolul III b

„Capitolul III b

Bunuri neprevăzute în listă

Bunuri neprevăzute în listă

Articolul 7e

Articolul 7e

Clauză generală

Clauză generală

(1)   
  Este necesară o autorizație pentru exportul bunurilor neincluse în anexele din prezentul regulament, în cazul în care exportatorul a fost informat de autoritățile competente ale statului membru în care își are sediul că bunurile în cauză sunt sau pot fi destinate, integral sau parțial, impunerii pedepsei capitale, a torturii și a altor pedepse și tratamente crude, inumane sau degradante.

Este necesară o autorizație pentru exportul bunurilor neincluse în anexele din prezentul regulament, în cazul în care exportatorul a fost informat de autoritățile competente ale statului membru în care își are sediul că bunurile în cauză sunt sau pot fi destinate, integral sau parțial, impunerii pedepsei capitale, a torturii și a altor pedepse și tratamente crude, inumane sau degradante.

(2)   
  În cazul în care un exportator are cunoștință de faptul că bunurile pe care le propune pentru export, care nu sunt enumerate în anexa II, anexa III sau anexa IIIa, sunt destinate, integral sau parțial, impunerii pedepsei capitale, a torturii și a altor pedepse și tratamente crude, inumane sau degradante, el informează autoritățile statului membru în care își are sediul, care decid dacă este sau nu necesar să impună bunurilor în cauză obligativitatea unei autorizații pentru export.

În cazul în care un exportator are cunoștință de faptul că bunurile pe care le propune pentru export, care nu sunt enumerate în anexa II, anexa III sau anexa IIIa, sunt destinate, integral sau parțial, impunerii pedepsei capitale, a torturii și a altor pedepse și tratamente crude, inumane sau degradante, el informează autoritățile statului membru în care își are sediul, care decid dacă este sau nu necesar să impună bunurilor în cauză obligativitatea unei autorizații pentru export.

(3)   
  Un stat membru care, în aplicarea alineatelor (1) și (2), impune obligația obținerii unei autorizații pentru exportul bunurilor care nu sunt prevăzute în anexa III sau în anexa IIIa, informează, după caz, celelalte state membre și Comisia cu privire la aceasta și indică motive precise privind impunerea acestei obligații. De asemenea, statele membre informează de îndată Comisia cu privire la orice modificări aduse măsurilor adoptate în conformitate cu alineatele (1) și (2).

Un stat membru care, în aplicarea alineatelor (1) și (2), impune obligația obținerii unei autorizații pentru exportul bunurilor care nu sunt prevăzute în anexa III sau în anexa IIIa, informează, după caz, celelalte state membre și Comisia cu privire la aceasta și indică motive precise privind impunerea acestei obligații. De asemenea, statele membre informează de îndată Comisia cu privire la orice modificări aduse măsurilor adoptate în conformitate cu alineatele (1) și (2).

(4)   
  Celelalte state membre țin seama pe deplin de această informație și o transmit administrației vamale și altor autorități naționale competente.

Celelalte state membre țin seama pe deplin de această informație și o transmit administrației vamale și altor autorități naționale competente.

(5)   
  Atunci când motive imperative de urgență impun acest lucru, Comisia adoptă acte delegate, adăugând elemente la care se face referire în alineatele (1) și (2) la anexa II, anexa III sau anexa IIIa. Procedura prevăzută la articolul 15b se aplică actelor delegate adoptate în temeiul prezentului alineat.

Atunci când motive imperative de urgență impun acest lucru, Comisia adoptă acte delegate, adăugând elemente la care se face referire în alineatele (1) și (2) la anexa II, anexa III sau anexa IIIa. Procedura prevăzută la articolul 15b se aplică actelor delegate adoptate în temeiul prezentului alineat.

(6)   
  Medicamentele, astfel cum sunt definite în Directiva 2001/83/CE a Parlamentului European și a Consiliului

   (1a)

  , sunt excluse din domeniul de aplicare al articolului.

Medicamentele, astfel cum sunt definite în Directiva 2001/83/CE a Parlamentului European și a Consiliului

1a

, sunt excluse din domeniul de aplicare al articolului.

Amendamentul 21

Amendamentul 21

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 8

Articolul 1 – punctul 8

Regulamentul (CE) nr. 1236/2005

Articolul 8 – alineatul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 6.   Prin derogare de la alineatul (5), în cazul în care medicamentele urmează să fie exportate de un producător către un distribuitor, cel dintâi trebuie să furnizeze informații cu privire la pregătirile realizate și la măsurile luate pentru a împiedica utilizarea produselor în scopul impunerii pedepsei capitale, cu privire la țara de destinație și, în măsura în care acestea sunt disponibile, la utilizarea finală și utilizatorii finali ai bunurilor. | (6)   Prin derogare de la alineatul (5), în cazul în care medicamentele urmează să fie exportate de un producător către un distribuitor, cel dintâi trebuie să furnizeze informații cu privire la pregătirile realizate și la măsurile luate pentru a împiedica utilizarea produselor în scopul impunerii pedepsei capitale, cu privire la țara de destinație și, în măsura în care acestea sunt disponibile, la utilizarea finală și utilizatorii finali ai bunurilor.
  Aceste informații sunt accesibile, la cerere, unui organism independent de supraveghere relevant, cum ar fi un mecanism național de prevenire înființat în temeiul Protocolului opțional la Convenția ONU împotriva torturii și altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante, sau o instituție națională pentru drepturile omului dintr-un stat membru. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

6.   Prin derogare de la alineatul (5), în cazul în care medicamentele urmează să fie exportate de un producător către un distribuitor, cel dintâi trebuie să furnizeze informații cu privire la pregătirile realizate și la măsurile luate pentru a împiedica utilizarea produselor în scopul impunerii pedepsei capitale, cu privire la țara de destinație și, în măsura în care acestea sunt disponibile, la utilizarea finală și utilizatorii finali ai bunurilor.

(6)   Prin derogare de la alineatul (5), în cazul în care medicamentele urmează să fie exportate de un producător către un distribuitor, cel dintâi trebuie să furnizeze informații cu privire la pregătirile realizate și la măsurile luate pentru a împiedica utilizarea produselor în scopul impunerii pedepsei capitale, cu privire la țara de destinație și, în măsura în care acestea sunt disponibile, la utilizarea finală și utilizatorii finali ai bunurilor.
  Aceste informații sunt accesibile, la cerere, unui organism independent de supraveghere relevant, cum ar fi un mecanism național de prevenire înființat în temeiul Protocolului opțional la Convenția ONU împotriva torturii și altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante, sau o instituție națională pentru drepturile omului dintr-un stat membru.

Aceste informații sunt accesibile, la cerere, unui organism independent de supraveghere relevant, cum ar fi un mecanism național de prevenire înființat în temeiul Protocolului opțional la Convenția ONU împotriva torturii și altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante, sau o instituție națională pentru drepturile omului dintr-un stat membru.

Amendamentul 22

Amendamentul 22

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 8 a (nou)

Articolul 1 – punctul 8 a (nou)

Regulamentul (CE) nr. 1236/2005

Articolul 10 – alineatul 2

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 8a. | La articolul 10, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

8a.

8a.

La articolul 10, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

La articolul 10, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„2.   
  În cazul în care o declarație vamală privind b
  unurile enumerate la anexele II sau
  III se prezintă, și se confirmă că nu s-a acordat nici o autorizație în temeiul prezentului regulament pentru exportul sau importul dorit, autoritățile vamale rețin bunurile declarate și atrag atenția asupra posibilității de a solicita o autorizație, în conformitate cu prezentul regulament. În cazul în care nu se prezintă nicio cerere de autorizație în termen de șase luni de la data reținerii sau în cazul în care autoritatea competentă respinge cererea, autoritățile vamale dispun de bunurile reținute în conformitate cu legislația națională în vigoare.
  ”

| | „(2)   
  În cazul în care o declarație vamală privind bunurile enumerate la anexele II, III sau IIIa se prezintă, și se confirmă că nu s-a acordat nici o autorizație în temeiul prezentului regulament pentru exportul sau importul dorit, autoritățile vamale rețin bunurile declarate și atrag atenția asupra posibilității de a solicita o autorizație, în conformitate cu prezentul regulament. În cazul în care nu se prezintă nicio cerere de autorizație în termen de șase luni de la data reținerii sau în cazul în care autoritatea competentă respinge cererea, autoritățile vamale dispun de bunurile reținute în conformitate cu legislația națională în vigoare.” |
| --- | --- |

„(2)   
  În cazul în care o declarație vamală privind bunurile enumerate la anexele II, III sau IIIa se prezintă, și se confirmă că nu s-a acordat nici o autorizație în temeiul prezentului regulament pentru exportul sau importul dorit, autoritățile vamale rețin bunurile declarate și atrag atenția asupra posibilității de a solicita o autorizație, în conformitate cu prezentul regulament. În cazul în care nu se prezintă nicio cerere de autorizație în termen de șase luni de la data reținerii sau în cazul în care autoritatea competentă respinge cererea, autoritățile vamale dispun de bunurile reținute în conformitate cu legislația națională în vigoare.”

Amendamentul 23

Amendamentul 23

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 12

Articolul 1 – punctul 12

Regulamentul (CE) nr. 1236/2005

Articolul 12 a – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   În termen de trei luni, Comisia poate solicita statului membru solicitant să furnizeze informații suplimentare, în cazul în care consideră că cererea nu abordează unul sau mai multe aspecte relevante sau că sunt necesare informații suplimentare privind unul sau mai multe aspecte relevante. Aceasta comunică aspectele asupra cărora este necesară furnizarea de informații suplimentare. | (2)   
  La primirea cererii menționate la alineatul (1), Comisia informează imediat toate statele membre și circulă informațiile primite de la statul membru solicitant. În așteptarea adoptării unei decizii finale de către Comisie, statele membre pot suspenda imediat transferurile de bunuri incluse în cererea în cauză.
  În termen de trei luni, Comisia poate solicita statului membru solicitant să furnizeze informații suplimentare, în cazul în care consideră că cererea nu abordează unul sau mai multe aspecte relevante sau că sunt necesare informații suplimentare privind unul sau mai multe aspecte relevante. Aceasta comunică aspectele asupra cărora este necesară furnizarea de informații suplimentare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   În termen de trei luni, Comisia poate solicita statului membru solicitant să furnizeze informații suplimentare, în cazul în care consideră că cererea nu abordează unul sau mai multe aspecte relevante sau că sunt necesare informații suplimentare privind unul sau mai multe aspecte relevante. Aceasta comunică aspectele asupra cărora este necesară furnizarea de informații suplimentare.

(2)   
  La primirea cererii menționate la alineatul (1), Comisia informează imediat toate statele membre și circulă informațiile primite de la statul membru solicitant. În așteptarea adoptării unei decizii finale de către Comisie, statele membre pot suspenda imediat transferurile de bunuri incluse în cererea în cauză.
  În termen de trei luni, Comisia poate solicita statului membru solicitant să furnizeze informații suplimentare, în cazul în care consideră că cererea nu abordează unul sau mai multe aspecte relevante sau că sunt necesare informații suplimentare privind unul sau mai multe aspecte relevante. Aceasta comunică aspectele asupra cărora este necesară furnizarea de informații suplimentare.

La primirea cererii menționate la alineatul (1), Comisia informează imediat toate statele membre și circulă informațiile primite de la statul membru solicitant. În așteptarea adoptării unei decizii finale de către Comisie, statele membre pot suspenda imediat transferurile de bunuri incluse în cererea în cauză.

Amendamentul 24

Amendamentul 24

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 12

Articolul 1 – punctul 12

Regulamentul (CE) nr. 1236/2005

Articolul 12 a – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   În cazul în care consideră că nu este necesar să solicite informații suplimentare sau, dacă este cazul, la primirea informațiilor suplimentare pe care le-a solicitat, Comisia inițiază, în termen de
  șase
  luni, procedura de adoptare a modificării solicitate sau informează statele membre solicitante cu privire la motivele pentru care nu a procedat astfel.” | (3)   În cazul în care consideră că nu este necesar să solicite informații suplimentare sau, dacă este cazul, la primirea informațiilor suplimentare pe care le-a solicitat, Comisia inițiază, în termen de
  trei
  luni, procedura de adoptare a modificării solicitate sau informează statele membre solicitante cu privire la motivele pentru care nu a procedat astfel.” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   În cazul în care consideră că nu este necesar să solicite informații suplimentare sau, dacă este cazul, la primirea informațiilor suplimentare pe care le-a solicitat, Comisia inițiază, în termen de
  șase
  luni, procedura de adoptare a modificării solicitate sau informează statele membre solicitante cu privire la motivele pentru care nu a procedat astfel.”

șase

(3)   În cazul în care consideră că nu este necesar să solicite informații suplimentare sau, dacă este cazul, la primirea informațiilor suplimentare pe care le-a solicitat, Comisia inițiază, în termen de
  trei
  luni, procedura de adoptare a modificării solicitate sau informează statele membre solicitante cu privire la motivele pentru care nu a procedat astfel.”

trei

Amendamentul 25

Amendamentul 25

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 12 a (nou)

Articolul 1 – punctul 12 a (nou)

Regulamentul (CE) nr. 1236/2005

Articolul 13 – alineatul 1

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 12a. | La articolul 13, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

12a.

12a.

La articolul 13, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

La articolul 13, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

1.   Fără a aduce atingere articolului 11, Comisia și statele membre se informează reciproc și la cerere cu privire la măsurile luate în temeiul prezentului regulament și își comunică orice informație pertinentă de care dispun în legătură cu prezentul regulament, în special informațiile privind autorizațiile acordate și retrase.

| | „(1)   Fără a aduce atingere articolului 11, fiecare stat membru informează Comisia cu privire la măsurile luate în temeiul prezentului regulament și își comunică orice informație pertinentă de care dispun în legătură cu prezentul regulament, în special informațiile privind autorizațiile acordate și retrase, precum și în legătură cu măsurile adoptate în temeiul clauzei specifice de utilizare finală.
  Comisia transmite informațiile celorlalte state membre.” |
| --- | --- |

„(1)   Fără a aduce atingere articolului 11, fiecare stat membru informează Comisia cu privire la măsurile luate în temeiul prezentului regulament și își comunică orice informație pertinentă de care dispun în legătură cu prezentul regulament, în special informațiile privind autorizațiile acordate și retrase, precum și în legătură cu măsurile adoptate în temeiul clauzei specifice de utilizare finală.
  Comisia transmite informațiile celorlalte state membre.”

Amendamentul 26

Amendamentul 26

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 12 b (nou)

Articolul 1 – punctul 12 b (nou)

Regulamentul (CE) nr. 1236/2005

Articolul 13 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 12b. | La articolul 13, se introduce următorul alineat:




  „(3a)
     
  Comisia întocmește rapoarte anuale care reprezintă o sinteză a rapoartelor de activități anuale menționate la alineatul (3). Raportul se pune la dispoziția publicului.” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

12b.

12b.

La articolul 13, se introduce următorul alineat:

La articolul 13, se introduce următorul alineat:

„(3a)
     
  Comisia întocmește rapoarte anuale care reprezintă o sinteză a rapoartelor de activități anuale menționate la alineatul (3). Raportul se pune la dispoziția publicului.”

„(3a)

Comisia întocmește rapoarte anuale care reprezintă o sinteză a rapoartelor de activități anuale menționate la alineatul (3). Raportul se pune la dispoziția publicului.”

Amendamentul 27

Amendamentul 27

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 15

Articolul 1 – punctul 15

Regulamentul (CE) nr. 1236/2005

Articolul 15 a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| „Articolul 15a | eliminat |
| Exercitarea delegării de competențe | |
| 1.   
  Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute în prezentul articol. | |
| 2.   
  Delegarea de competențe menționată la articolul 12 este conferită Comisiei pentru o perioadă de cinci ani de la... Comisia întocmește un raport cu privire la delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește în mod tacit, pentru perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opune unei astfel de reînnoiri cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade. | |
| 3.   
  Delegarea de competențe menționată la articolul 12 poate fi revocată în orice moment de către Parlamentul European sau de către Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Aceasta intră în vigoare în ziua următoare publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în decizie. Decizia nu afectează valabilitatea actelor delegate care sunt deja în vigoare. | |
| 4.   
  Imediat după adoptarea unui act delegat, Comisia notifică simultan Parlamentului European și Consiliului acest lucru. | |
| 5.   
  Un act delegat adoptat în temeiul articolul 12 intră în vigoare numai în cazul în care nu au fost exprimate obiecții nici de către Parlamentul European, nici de către Consiliu în termen de două luni de la notificarea actului către Parlamentul European și Consiliu sau dacă, înainte de expirarea acestei perioade, Parlamentul European și Consiliul informează Comisia că nu au obiecții. Termenul se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului. | |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

„Articolul 15a

„Articolul 15a

eliminat

eliminat

Exercitarea delegării de competențe

Exercitarea delegării de competențe

1.   
  Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute în prezentul articol.

Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute în prezentul articol.

2.   
  Delegarea de competențe menționată la articolul 12 este conferită Comisiei pentru o perioadă de cinci ani de la... Comisia întocmește un raport cu privire la delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește în mod tacit, pentru perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opune unei astfel de reînnoiri cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.

Delegarea de competențe menționată la articolul 12 este conferită Comisiei pentru o perioadă de cinci ani de la... Comisia întocmește un raport cu privire la delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește în mod tacit, pentru perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opune unei astfel de reînnoiri cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.

3.   
  Delegarea de competențe menționată la articolul 12 poate fi revocată în orice moment de către Parlamentul European sau de către Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Aceasta intră în vigoare în ziua următoare publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în decizie. Decizia nu afectează valabilitatea actelor delegate care sunt deja în vigoare.

Delegarea de competențe menționată la articolul 12 poate fi revocată în orice moment de către Parlamentul European sau de către Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Aceasta intră în vigoare în ziua următoare publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în decizie. Decizia nu afectează valabilitatea actelor delegate care sunt deja în vigoare.

4.   
  Imediat după adoptarea unui act delegat, Comisia notifică simultan Parlamentului European și Consiliului acest lucru.

Imediat după adoptarea unui act delegat, Comisia notifică simultan Parlamentului European și Consiliului acest lucru.

5.   
  Un act delegat adoptat în temeiul articolul 12 intră în vigoare numai în cazul în care nu au fost exprimate obiecții nici de către Parlamentul European, nici de către Consiliu în termen de două luni de la notificarea actului către Parlamentul European și Consiliu sau dacă, înainte de expirarea acestei perioade, Parlamentul European și Consiliul informează Comisia că nu au obiecții. Termenul se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Un act delegat adoptat în temeiul articolul 12 intră în vigoare numai în cazul în care nu au fost exprimate obiecții nici de către Parlamentul European, nici de către Consiliu în termen de două luni de la notificarea actului către Parlamentul European și Consiliu sau dacă, înainte de expirarea acestei perioade, Parlamentul European și Consiliul informează Comisia că nu au obiecții. Termenul se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Amendamentul 28

Amendamentul 28

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 15 a (nou)

Articolul 1 – punctul 15 a (nou)

Regulamentul (CE) nr. 1236/2005

Articolul 15 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 15a. | Se introduce următorul articol:




  „Articolul 15c




  Grupul de coordonare pentru combaterea torturii


  (1)   
  Se înființează un Grup de coordonare pentru combaterea torturii, prezidat de un reprezentant al Comisiei. Fiecare stat membru numește un reprezentant în acest grup. Grupul de coordonare examinează orice chestiune privind aplicarea prezentului regulament, care poate fi semnalată fie de președinte, fie de un reprezentant al unui stat membru.


  (2)   
  Grupul de coordonare, în cooperare cu Comisia, ia măsurile corespunzătoare pentru a stabili o cooperare și un schimb de informații directe între autoritățile competente, în special pentru a elimina riscul ca posibilele neconcordanțe în aplicarea controlului exporturilor la bunurile care ar putea fi utilizate pentru impunerea pedepsei capitale, a torturii și a altor pedepse sau tratamente cu cruzime, inumane sau degradante să conducă la devierea schimburilor comerciale.


  (3)   
  Președintele Grupului de coordonare pentru combaterea torturii consultă, ori de câte ori consideră necesar, exportatorii, brokerii și alți actori interesați, inclusiv toate părțile societății civile cu expertiză relevantă în aspectele care fac obiectul prezentului regulament.


  (4)   
  Comisia înaintează Parlamentului European un raport anual în scris referitor la activitățile, analizele și consultările Grupului de coordonare pentru combaterea torturii, realizat în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului.” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

15a.

15a.

Se introduce următorul articol:

Se introduce următorul articol:

„Articolul 15c

„Articolul 15c

Grupul de coordonare pentru combaterea torturii

Grupul de coordonare pentru combaterea torturii

(1)   
  Se înființează un Grup de coordonare pentru combaterea torturii, prezidat de un reprezentant al Comisiei. Fiecare stat membru numește un reprezentant în acest grup. Grupul de coordonare examinează orice chestiune privind aplicarea prezentului regulament, care poate fi semnalată fie de președinte, fie de un reprezentant al unui stat membru.

Se înființează un Grup de coordonare pentru combaterea torturii, prezidat de un reprezentant al Comisiei. Fiecare stat membru numește un reprezentant în acest grup. Grupul de coordonare examinează orice chestiune privind aplicarea prezentului regulament, care poate fi semnalată fie de președinte, fie de un reprezentant al unui stat membru.

(2)   
  Grupul de coordonare, în cooperare cu Comisia, ia măsurile corespunzătoare pentru a stabili o cooperare și un schimb de informații directe între autoritățile competente, în special pentru a elimina riscul ca posibilele neconcordanțe în aplicarea controlului exporturilor la bunurile care ar putea fi utilizate pentru impunerea pedepsei capitale, a torturii și a altor pedepse sau tratamente cu cruzime, inumane sau degradante să conducă la devierea schimburilor comerciale.

Grupul de coordonare, în cooperare cu Comisia, ia măsurile corespunzătoare pentru a stabili o cooperare și un schimb de informații directe între autoritățile competente, în special pentru a elimina riscul ca posibilele neconcordanțe în aplicarea controlului exporturilor la bunurile care ar putea fi utilizate pentru impunerea pedepsei capitale, a torturii și a altor pedepse sau tratamente cu cruzime, inumane sau degradante să conducă la devierea schimburilor comerciale.

(3)   
  Președintele Grupului de coordonare pentru combaterea torturii consultă, ori de câte ori consideră necesar, exportatorii, brokerii și alți actori interesați, inclusiv toate părțile societății civile cu expertiză relevantă în aspectele care fac obiectul prezentului regulament.

Președintele Grupului de coordonare pentru combaterea torturii consultă, ori de câte ori consideră necesar, exportatorii, brokerii și alți actori interesați, inclusiv toate părțile societății civile cu expertiză relevantă în aspectele care fac obiectul prezentului regulament.

(4)   
  Comisia înaintează Parlamentului European un raport anual în scris referitor la activitățile, analizele și consultările Grupului de coordonare pentru combaterea torturii, realizat în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului.”

Comisia înaintează Parlamentului European un raport anual în scris referitor la activitățile, analizele și consultările Grupului de coordonare pentru combaterea torturii, realizat în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului.”

Amendamentul 29

Amendamentul 29

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 15 b (nou)

Articolul 1 – punctul 15 b (nou)

Regulamentul (CE) nr. 1236/2005

Articolul 15 d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 15b. | Se introduce următorul articol:




  „Articolul 15d


  (1)   
  Până la data de ...

   (*1)

  și din trei în trei ani după aceea, Comisia reexaminează punerea în aplicare a prezentului regulament și prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport cuprinzător de punere în aplicare și de evaluare a impactului, care poate conține propuneri în vederea modificării acestuia. Statele membre pun la dispoziția Comisiei toate informațiile relevante pentru întocmirea raportului.


  (2)   
  Secțiunile speciale ale raportului abordează următoarele aspecte:








  (a) | Grupul de coordonare împotriva torturii și activitățile, analizele și consultările sale. Informațiile furnizate de Comisie privind analizele și consultările Grupului de coordonare sunt considerate confidențiale în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001. În orice caz, o informație este considerată confidențială atunci când divulgarea ei poate avea consecințe nefavorabile semnificative pentru persoana care a furnizat-o sau pentru sursa acesteia; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

15b.

15b.

Se introduce următorul articol:

Se introduce următorul articol:

„Articolul 15d

„Articolul 15d

(1)   
  Până la data de ...

   (*1)

  și din trei în trei ani după aceea, Comisia reexaminează punerea în aplicare a prezentului regulament și prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport cuprinzător de punere în aplicare și de evaluare a impactului, care poate conține propuneri în vederea modificării acestuia. Statele membre pun la dispoziția Comisiei toate informațiile relevante pentru întocmirea raportului.

Până la data de ...

*1

și din trei în trei ani după aceea, Comisia reexaminează punerea în aplicare a prezentului regulament și prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport cuprinzător de punere în aplicare și de evaluare a impactului, care poate conține propuneri în vederea modificării acestuia. Statele membre pun la dispoziția Comisiei toate informațiile relevante pentru întocmirea raportului.

(2)   
  Secțiunile speciale ale raportului abordează următoarele aspecte:

Secțiunile speciale ale raportului abordează următoarele aspecte:

(a)

Grupul de coordonare împotriva torturii și activitățile, analizele și consultările sale. Informațiile furnizate de Comisie privind analizele și consultările Grupului de coordonare sunt considerate confidențiale în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001. În orice caz, o informație este considerată confidențială atunci când divulgarea ei poate avea consecințe nefavorabile semnificative pentru persoana care a furnizat-o sau pentru sursa acesteia;

Grupul de coordonare împotriva torturii și activitățile, analizele și consultările sale. Informațiile furnizate de Comisie privind analizele și consultările Grupului de coordonare sunt considerate confidențiale în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001. În orice caz, o informație este considerată confidențială atunci când divulgarea ei poate avea consecințe nefavorabile semnificative pentru persoana care a furnizat-o sau pentru sursa acesteia;

| (b) | informații privind deciziile de acordare a autorizațiilor naționale de către statele membre, raportările lor către Comisie, mecanismele de notificare și consultare între statele membre, promulgarea și aplicarea. |
| --- | --- |

(b)

informații privind deciziile de acordare a autorizațiilor naționale de către statele membre, raportările lor către Comisie, mecanismele de notificare și consultare între statele membre, promulgarea și aplicarea.

informații privind deciziile de acordare a autorizațiilor naționale de către statele membre, raportările lor către Comisie, mecanismele de notificare și consultare între statele membre, promulgarea și aplicarea.

| (c) | informații cuprinzătoare cu privire la natura și efectele măsurilor luate de către statele membre în conformitate cu articolul 17, inclusiv funcționarea regimurilor de sancțiuni introduse de statele membre și o evaluare pentru a stabili dacă aceste regimuri sunt eficace, proporționale și cu efect de descurajare. |
| --- | --- |

(c)

informații cuprinzătoare cu privire la natura și efectele măsurilor luate de către statele membre în conformitate cu articolul 17, inclusiv funcționarea regimurilor de sancțiuni introduse de statele membre și o evaluare pentru a stabili dacă aceste regimuri sunt eficace, proporționale și cu efect de descurajare.

informații cuprinzătoare cu privire la natura și efectele măsurilor luate de către statele membre în conformitate cu articolul 17, inclusiv funcționarea regimurilor de sancțiuni introduse de statele membre și o evaluare pentru a stabili dacă aceste regimuri sunt eficace, proporționale și cu efect de descurajare.

Amendamentul 30

Amendamentul 30

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 15 c (nou)

Articolul 1 – punctul 15 c (nou)

Regulamentul (CE) nr. 1236/2005

Articolul 17 – alineatul 2.a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 15c. | La articolul 17, se adaugă alineatul următor:




  „2.a.
     
  Comisia evaluează dacă reglementările în materie de sancțiuni stabilite de statele membre au caracter și efect similare.” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

15c.

15c.

La articolul 17, se adaugă alineatul următor:

La articolul 17, se adaugă alineatul următor:

„2.a.
     
  Comisia evaluează dacă reglementările în materie de sancțiuni stabilite de statele membre au caracter și efect similare.”

„2.a.

Comisia evaluează dacă reglementările în materie de sancțiuni stabilite de statele membre au caracter și efect similare.”

Amendamentul
  31

Amendamentul

31

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 15 – litera -a (nouă)

Articolul 1 – punctul 15 – litera -a (nouă)

Regulamentul (CE) nr. 1236/2005

Anexa III – coloana 2 – punctele 1 și 2

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-a) | În anexa III, la a doua coloană, punctele 1 și 2 se înlocuiesc cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(-a)

(-a)

În anexa III, la a doua coloană, punctele 1 și 2 se înlocuiesc cu următorul text:

În anexa III, la a doua coloană, punctele 1 și 2 se înlocuiesc cu următorul text:

| 1. | Bunuri concepute pentru imobilizarea ființelor umane, și anume: |
| --- | --- |

1.

Bunuri concepute pentru imobilizarea ființelor umane, și anume:

| „1. | Bunuri concepute pentru imobilizarea ființelor umane, și anume: |
| --- | --- |

„1.

Bunuri concepute pentru imobilizarea ființelor umane, și anume:

| 1.1. | Cătușe și lanțuri multiple |
| --- | --- |

1.1.

Cătușe și lanțuri multiple

| 1.1. | Cătușe și lanțuri multiple |
| --- | --- |

1.1.

Cătușe și lanțuri multiple

Note:

Note:

| 1. | Cătușele sunt instrumente de imobilizare compuse din două manșete sau verigi prevăzute cu un mecanism de blocare, legate printr-un lanț sau o bară. |
| --- | --- |

1.

Cătușele sunt instrumente de imobilizare compuse din două manșete sau verigi prevăzute cu un mecanism de blocare, legate printr-un lanț sau o bară.

| 1. | Cătușele sunt instrumente de imobilizare compuse din două manșete sau verigi prevăzute cu un mecanism de blocare, legate printr-un lanț sau o bară. |
| --- | --- |

1.

Cătușele sunt instrumente de imobilizare compuse din două manșete sau verigi prevăzute cu un mecanism de blocare, legate printr-un lanț sau o bară.

| 2. | Acest punct nu se aplică instrumentelor de imobilizare a picioarelor și lanțurilor multiple interzise la punctul 2.3 din anexa II. |
| --- | --- |

2.

Acest punct nu se aplică instrumentelor de imobilizare a picioarelor și lanțurilor multiple interzise la punctul 2.3 din anexa II.

| 2. | Acest punct nu se aplică instrumentelor de imobilizare a picioarelor și lanțurilor multiple interzise la punctul 2.3 din anexa II. |
| --- | --- |

2.

Acest punct nu se aplică instrumentelor de imobilizare a picioarelor și lanțurilor multiple interzise la punctul 2.3 din anexa II.

| 3. | Acest punct nu se aplică „cătușelor obișnuite”. „Cătușele obișnuite” sunt cătușele care îndeplinesc toate condițiile următoare: |
| --- | --- |

3.

Acest punct nu se aplică „cătușelor obișnuite”. „Cătușele obișnuite” sunt cătușele care îndeplinesc toate condițiile următoare:

| 3. | Acest punct nu se aplică «cătușelor obișnuite». «Cătușele obișnuite» sunt cătușele care îndeplinesc toate condițiile următoare: |
| --- | --- |

3.

Acest punct nu se aplică «cătușelor obișnuite». «Cătușele obișnuite» sunt cătușele care îndeplinesc toate condițiile următoare:

| | — | dimensiunea lor totală, inclusiv lanțul, măsurată de la marginea exterioară a uneia dintre cătușe până la marginea exterioară a celeilalte, este cuprinsă între 150 și 280 mm în poziția „închis”; |
| --- | --- | --- |

—

dimensiunea lor totală, inclusiv lanțul, măsurată de la marginea exterioară a uneia dintre cătușe până la marginea exterioară a celeilalte, este cuprinsă între 150 și 280 mm în poziția „închis”;

| | — | dimensiunea lor totală, inclusiv lanțul, măsurată de la marginea exterioară a uneia dintre cătușe până la marginea exterioară a celeilalte, este cuprinsă între 150 și 280 mm în poziția «închis»; |
| --- | --- | --- |

—

dimensiunea lor totală, inclusiv lanțul, măsurată de la marginea exterioară a uneia dintre cătușe până la marginea exterioară a celeilalte, este cuprinsă între 150 și 280 mm în poziția «închis»;

| | — | circumferința interioară a fiecărei cătușe este de maximum 165 mm atunci când roata cu clichet este cuplată la ultima treaptă care declanșează mecanismul de blocare; |
| --- | --- | --- |

—

circumferința interioară a fiecărei cătușe este de maximum 165 mm atunci când roata cu clichet este cuplată la ultima treaptă care declanșează mecanismul de blocare;

| | — | circumferința interioară a fiecărei cătușe este de maximum 165 mm atunci când roata cu clichet este cuplată la ultima treaptă care declanșează mecanismul de blocare; |
| --- | --- | --- |

—

circumferința interioară a fiecărei cătușe este de maximum 165 mm atunci când roata cu clichet este cuplată la ultima treaptă care declanșează mecanismul de blocare;

| | — | circumferința interioară a fiecărei cătușe este de minimum 200 mm atunci când roata cu clichet este cuplată la prima treaptă care declanșează mecanismul de blocare; și |
| --- | --- | --- |

—

circumferința interioară a fiecărei cătușe este de minimum 200 mm atunci când roata cu clichet este cuplată la prima treaptă care declanșează mecanismul de blocare; și

| | — | circumferința interioară a fiecărei cătușe este de minimum 200 mm atunci când roata cu clichet este cuplată la prima treaptă care declanșează mecanismul de blocare; și |
| --- | --- | --- |

—

circumferința interioară a fiecărei cătușe este de minimum 200 mm atunci când roata cu clichet este cuplată la prima treaptă care declanșează mecanismul de blocare; și

| | — | nu au fost modificate pentru a provoca durere fizică sau suferințe. |
| --- | --- | --- |

—

nu au fost modificate pentru a provoca durere fizică sau suferințe.

| | — | nu au fost modificate pentru a provoca durere fizică sau suferințe |
| --- | --- | --- |

—

nu au fost modificate pentru a provoca durere fizică sau suferințe

| 1.2. | Cătușe sau verigi individuale prevăzute cu un mecanism de blocare, având o circumferință interioară de peste 165 mm atunci când roata cu clichet este cuplată la ultima treaptă care declanșează mecanismul de blocare. |
| --- | --- |

1.2.

Cătușe sau verigi individuale prevăzute cu un mecanism de blocare, având o circumferință interioară de peste 165 mm atunci când roata cu clichet este cuplată la ultima treaptă care declanșează mecanismul de blocare.

| 1.2. | Cătușe sau verigi individuale prevăzute cu un mecanism de blocare, având o circumferință interioară de peste 165 mm atunci când roata cu clichet este cuplată la ultima treaptă care declanșează mecanismul de blocare. |
| --- | --- |

1.2.

Cătușe sau verigi individuale prevăzute cu un mecanism de blocare, având o circumferință interioară de peste 165 mm atunci când roata cu clichet este cuplată la ultima treaptă care declanșează mecanismul de blocare.

Notă:

Notă:

Acest punct include instrumentele de imobilizare a gâtului și alte cătușe sau verigi individuale prevăzute cu un mecanism de blocare, care sunt legate de cătușele obișnuite prin intermediul unui lanț.

Acest punct include instrumentele de imobilizare a gâtului și alte cătușe sau verigi individuale prevăzute cu un mecanism de blocare, care sunt legate de cătușele obișnuite prin intermediul unui lanț.

| 1.3. | Măști antiscuipat: măști, inclusiv măști din plasă, conținând o botniță care acoperă gura pentru a împiedica scuipatul. |
| --- | --- |

1.3.

Măști antiscuipat: măști, inclusiv măști din plasă, conținând o botniță care acoperă gura pentru a împiedica scuipatul.

| 1.3. | Măști antiscuipat: măști, inclusiv măști din plasă, conținând o botniță care acoperă gura pentru a împiedica scuipatul. |
| --- | --- |

1.3.

Măști antiscuipat: măști, inclusiv măști din plasă, conținând o botniță care acoperă gura pentru a împiedica scuipatul.

Notă: Acest punct include măștile antiscuipat care sunt legate de cătușele obișnuite prin intermediul unui lanț.

Notă: Acest punct include măștile antiscuipat care sunt legate de cătușele obișnuite prin intermediul unui lanț.

| 1.3.a | Scaune, planșe și paturi prevăzute cu curele |
| --- | --- |

1.3.a

1.3.a

Scaune, planșe și paturi prevăzute cu curele

| 2. | Arme și dispozitive concepute pentru combaterea dezordinilor publice sau pentru autoprotecție, și anume: |
| --- | --- |

2.

Arme și dispozitive concepute pentru combaterea dezordinilor publice sau pentru autoprotecție, și anume:

| 2. | Arme și dispozitive concepute pentru combaterea dezordinilor publice sau pentru autoprotecție, și anume: |
| --- | --- |

2.

Arme și dispozitive concepute pentru combaterea dezordinilor publice sau pentru autoprotecție, și anume:

| 2.1. | Arme portabile cu descărcare electrică ce pot viza un singur individ de fiecare dată când este administrat un șoc electric, inclusiv, dar fără însă a se limita la: bastoane cu electroșocuri, scuturi cu electroșocuri, pistoale electrice paralizante și pistoale electrice cu săgeți. |
| --- | --- |

2.1.

Arme portabile cu descărcare electrică ce pot viza un singur individ de fiecare dată când este administrat un șoc electric, inclusiv, dar fără însă a se limita la: bastoane cu electroșocuri, scuturi cu electroșocuri, pistoale electrice paralizante și pistoale electrice cu săgeți.

| 2.1. | Arme portabile cu descărcare electrică ce pot viza un singur individ de fiecare dată când este administrat un șoc electric, inclusiv, dar fără însă a se limita la: bastoane cu electroșocuri, scuturi cu electroșocuri, pistoale electrice paralizante și pistoale electrice cu săgeți. |
| --- | --- |

2.1.

Arme portabile cu descărcare electrică ce pot viza un singur individ de fiecare dată când este administrat un șoc electric, inclusiv, dar fără însă a se limita la: bastoane cu electroșocuri, scuturi cu electroșocuri, pistoale electrice paralizante și pistoale electrice cu săgeți.

Note:

Note:

| 1. | Acest punct nu se aplică centurilor electrice și altor dispozitive care intră în domeniul de aplicare al punctului 2.1 din anexa II. |
| --- | --- |

1.

Acest punct nu se aplică centurilor electrice și altor dispozitive care intră în domeniul de aplicare al punctului 2.1 din anexa II.

| 1. | Acest punct nu se aplică centurilor electrice și altor dispozitive care intră în domeniul de aplicare al punctului 2.1 din anexa II. |
| --- | --- |

1.

Acest punct nu se aplică centurilor electrice și altor dispozitive care intră în domeniul de aplicare al punctului 2.1 din anexa II.

| 2. | Acest punct nu se aplică dispozitivelor cu energie electrostatică individuale în cazul în care acestea însoțesc utilizatorul pentru protecția sa personală. |
| --- | --- |

2.

Acest punct nu se aplică dispozitivelor cu energie electrostatică individuale în cazul în care acestea însoțesc utilizatorul pentru protecția sa personală.

| 2. | Acest punct nu se aplică dispozitivelor cu energie electrostatică individuale în cazul în care acestea însoțesc utilizatorul pentru protecția sa personală. |
| --- | --- |

2.

Acest punct nu se aplică dispozitivelor cu energie electrostatică individuale în cazul în care acestea însoțesc utilizatorul pentru protecția sa personală.

| 2.2. | Seturi care conțin toate componentele esențiale pentru asamblarea armelor portabile cu descărcare electrică menționate la punctul 2.1 |
| --- | --- |

2.2.

Seturi care conțin toate componentele esențiale pentru asamblarea armelor portabile cu descărcare electrică menționate la punctul 2.1

| 2.2. | Seturi care conțin toate componentele esențiale pentru asamblarea armelor portabile cu descărcare electrică menționate la punctul 2.1 |
| --- | --- |

2.2.

Seturi care conțin toate componentele esențiale pentru asamblarea armelor portabile cu descărcare electrică menționate la punctul 2.1

Notă:

Notă:

Următoarele bunuri sunt considerate a fi componente esențiale:

Următoarele bunuri sunt considerate a fi componente esențiale:

| — | unitatea producătoare de șoc electric; |
| --- | --- |

—

unitatea producătoare de șoc electric;

| — | unitatea producătoare de șoc electric; |
| --- | --- |

—

unitatea producătoare de șoc electric;

| — | întrerupătorul, acționat prin telecomandă sau nu; și |
| --- | --- |

—

întrerupătorul, acționat prin telecomandă sau nu; și

| — | întrerupătorul, acționat prin telecomandă sau nu; și |
| --- | --- |

—

întrerupătorul, acționat prin telecomandă sau nu; și

| — | electrozii sau, după caz, firele prin intermediul cărora urmează să fie administrat șocul electric. |
| --- | --- |

—

electrozii sau, după caz, firele prin intermediul cărora urmează să fie administrat șocul electric.

| — | electrozii sau, după caz, firele prin intermediul cărora urmează să fie administrat șocul electric. |
| --- | --- |

—

electrozii sau, după caz, firele prin intermediul cărora urmează să fie administrat șocul electric.

| 2.3. | Arme cu descărcare electrică, fixe sau montabile, care acoperă o zonă vastă și care pot viza mai multe persoane în vederea administrării de electroșocuri. |
| --- | --- |

2.3.

Arme cu descărcare electrică, fixe sau montabile, care acoperă o zonă vastă și care pot viza mai multe persoane în vederea administrării de electroșocuri.

| 2.3. | Arme cu descărcare electrică, fixe sau montabile, care acoperă o zonă vastă și care pot viza mai multe persoane în vederea administrării de electroșocuri. |
| --- | --- |

2.3.

Arme cu descărcare electrică, fixe sau montabile, care acoperă o zonă vastă și care pot viza mai multe persoane în vederea administrării de electroșocuri.

| 2.3.a | Dispozitive acustice destinate controlului mulțimilor/situațiilor de dezordine publică |
| --- | --- |

2.3.a

2.3.a

Dispozitive acustice destinate controlului mulțimilor/situațiilor de dezordine publică

| 2.3.b | Arme cu unde milimetrice” |
| --- | --- |

2.3.b

2.3.b

Arme cu unde milimetrice”

Amendamentul 32

Amendamentul 32

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 2

Articolul 2 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Punctul 6 de la articolul 1 și, în măsura în care se introduce articolul 7d, punctul 7 de la articolul 1 se aplică de la
  1 ianuarie 2015
  . | Punctul 6 de la articolul 1 și, în măsura în care se introduce articolul 7d, punctul 7 de la articolul 1 se aplică de la
  1 februarie 2016
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Punctul 6 de la articolul 1 și, în măsura în care se introduce articolul 7d, punctul 7 de la articolul 1 se aplică de la
  1 ianuarie 2015
  .

1 ianuarie 2015

Punctul 6 de la articolul 1 și, în măsura în care se introduce articolul 7d, punctul 7 de la articolul 1 se aplică de la
  1 februarie 2016
  .

1 februarie 2016

Amendamentul 33

Amendamentul 33

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – Partea 2

Anexa II – Partea 2

Regulamentul (CE) nr. 1236/2005

Anexa III b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Benin | eliminat |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Benin

Benin

eliminat

eliminat

Amendamentul 34

Amendamentul 34

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – Partea 2

Anexa II – Partea 2

Regulamentul (CE) nr. 1236/2005

Anexa III b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Gabon |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Gabon

Gabon

Amendamentul 35

Amendamentul 35

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – Partea 2

Anexa II – Partea 2

Regulamentul (CE) nr. 1236/2005

Anexa III b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Liberia | eliminat |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Liberia

Liberia

eliminat

eliminat

Amendamentul 36

Amendamentul 36

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – Partea 2

Anexa II – Partea 2

Regulamentul (CE) nr. 1236/2005

Anexa III b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Madagascar | eliminat |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Madagascar

Madagascar

eliminat

eliminat

Amendamentul 37

Amendamentul 37

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – Partea 2

Anexa II – Partea 2

Regulamentul (CE) nr. 1236/2005

Anexa IIIb

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Mongolia | eliminat |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Mongolia

Mongolia

eliminat

eliminat

Amendamentul 38

Amendamentul 38

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – Partea 2

Anexa II – Partea 2

Regulamentul (CE) nr. 1236/2005

Anexa III b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| São Tomé și Principe | eliminat |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

São Tomé și Principe

São Tomé și Principe

eliminat

eliminat

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă spre reexaminare comisiei competente în conformitate cu articolul 61 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul de procedură (A8-0267/2015).

1

---

| 20.10.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 355/122 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 355/122

---

P8_TA(2015)0369

Schimbul automat obligatoriu de informații în domeniul fiscal *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 27 octombrie 2015 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2011/16/UE în ceea ce privește schimbul automat obligatoriu de informații în domeniul fiscal (COM(2015)0135 – C8-0085/2015 – 2015/0068(CNS))

(Procedura legislativă specială – consultare)

(2017/C 355/21)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2015)0135), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2015)0135),

| — | având în vedere articolul 115 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8-0085/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 115 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8-0085/2015),

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0306/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0306/2015),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

Amendamentul 1

Propunere de directivă

Referirea 2 a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special respectarea dreptului la protecția datelor cu caracter personal și libertatea de a desfășura o activitate comercială, |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special respectarea dreptului la protecția datelor cu caracter personal și libertatea de a desfășura o activitate comercială,

Amendamentul 2

Propunere de directivă

Considerentul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1) | Problemele generate de evaziunea fiscală la nivel transfrontalier, de planificarea fiscală agresivă și de concurența fiscală dăunătoare s-au agravat considerabil, devenind un subiect de preocupare major în Uniune și la nivel mondial. Erodarea bazei impozabile reduce considerabil veniturile fiscale naționale, ceea ce împiedică statele membre să aplice politici fiscale favorabile creșterii. În
  mod concret
  , deciziile privind structurile create în funcție de sistemul de impozitare
  conduc
  la un nivel scăzut de impozitare a unor venituri artificial de ridicate în țara care emite decizia în avans și
  pot cauza
  reducerea artificială a veniturilor impozitate în orice alte țări implicate. Creșterea transparenței este așadar o necesitate urgentă. În acest scop, instrumentele și mecanismele instituite de Directiva 2011/16/UE (13) a Consiliului trebuie consolidate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)

Problemele generate de evaziunea fiscală la nivel transfrontalier, de planificarea fiscală agresivă și de concurența fiscală dăunătoare s-au agravat considerabil, devenind un subiect de preocupare major în Uniune și la nivel mondial. Erodarea bazei impozabile reduce considerabil veniturile fiscale naționale, ceea ce împiedică statele membre să aplice politici fiscale favorabile creșterii. În
  mod concret
  , deciziile privind structurile create în funcție de sistemul de impozitare
  conduc
  la un nivel scăzut de impozitare a unor venituri artificial de ridicate în țara care emite decizia în avans și
  pot cauza
  reducerea artificială a veniturilor impozitate în orice alte țări implicate. Creșterea transparenței este așadar o necesitate urgentă. În acest scop, instrumentele și mecanismele instituite de Directiva 2011/16/UE (13) a Consiliului trebuie consolidate.

| (1) | Problemele generate de evaziunea fiscală la nivel transfrontalier, de planificarea fiscală agresivă și de concurența fiscală dăunătoare s-au agravat considerabil, devenind un subiect de preocupare major în Uniune și la nivel mondial. Erodarea bazei impozabile reduce considerabil veniturile fiscale naționale, ceea ce împiedică statele membre să aplice politici fiscale favorabile creșterii
  , provoacă denaturări ale concurenței în defavoarea întreprinderilor, mai ales a întreprinderilor mici și mijlocii, care plătesc cota de impozit corespunzătoare, și transferă impozitarea către factori mai puțin mobili, cum ar fi forța de muncă și consumul
  .
  Totuși,
  în
  cazuri specifice
  , deciziile privind structurile create în funcție de sistemul de impozitare
  au condus
  la un nivel scăzut de impozitare a unor venituri artificial de ridicate în țara care emite decizia în avans și
  au determinat
  reducerea artificială a veniturilor impozitate în orice alte țări implicate
  , reducând astfel baza impozabilă în aceste state membre
  . Creșterea transparenței
  specifice și intensificarea schimbului de informații
  este așadar o necesitate urgentă
  , cel puțin în conformitate cu standardele OCDE
  . În acest scop, instrumentele și mecanismele instituite de Directiva 2011/16/UE (13) a Consiliului ar trebui consolidate. |
| --- | --- |

(1)

Problemele generate de evaziunea fiscală la nivel transfrontalier, de planificarea fiscală agresivă și de concurența fiscală dăunătoare s-au agravat considerabil, devenind un subiect de preocupare major în Uniune și la nivel mondial. Erodarea bazei impozabile reduce considerabil veniturile fiscale naționale, ceea ce împiedică statele membre să aplice politici fiscale favorabile creșterii
  , provoacă denaturări ale concurenței în defavoarea întreprinderilor, mai ales a întreprinderilor mici și mijlocii, care plătesc cota de impozit corespunzătoare, și transferă impozitarea către factori mai puțin mobili, cum ar fi forța de muncă și consumul
  .
  Totuși,
  în
  cazuri specifice
  , deciziile privind structurile create în funcție de sistemul de impozitare
  au condus
  la un nivel scăzut de impozitare a unor venituri artificial de ridicate în țara care emite decizia în avans și
  au determinat
  reducerea artificială a veniturilor impozitate în orice alte țări implicate
  , reducând astfel baza impozabilă în aceste state membre
  . Creșterea transparenței
  specifice și intensificarea schimbului de informații
  este așadar o necesitate urgentă
  , cel puțin în conformitate cu standardele OCDE
  . În acest scop, instrumentele și mecanismele instituite de Directiva 2011/16/UE (13) a Consiliului ar trebui consolidate.

Amendamentul 3

Propunere de directivă

Considerentul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1a) | Ca urmare a scandalului LuxLeaks, Parlamentul European își exprimă, prin intermediul prezentului raport, hotărârea fermă de a nu tolera frauda și evaziunea fiscală, precum și de a pleda pentru o distribuire echitabilă a sarcinii fiscale între cetățeni și întreprinderi. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1a)

Ca urmare a scandalului LuxLeaks, Parlamentul European își exprimă, prin intermediul prezentului raport, hotărârea fermă de a nu tolera frauda și evaziunea fiscală, precum și de a pleda pentru o distribuire echitabilă a sarcinii fiscale între cetățeni și întreprinderi.

Amendamentul 4

Propunere de directivă

Considerentul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2) | În concluziile sale din 18 decembrie 2014, Consiliul European a subliniat nevoia urgentă de intensificare a eforturilor de combatere a evaziunii fiscale și a planificării fiscale agresive, atât la nivel mondial, cât și la
  nivelul Uniunii
  . Subliniind importanța transparenței, Consiliul European a salutat intenția Comisiei de a prezenta o propunere privind schimbul automat de informații referitoare la deciziile fiscale în Uniune. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)

În concluziile sale din 18 decembrie 2014, Consiliul European a subliniat nevoia urgentă de intensificare a eforturilor de combatere a evaziunii fiscale și a planificării fiscale agresive, atât la nivel mondial, cât și la
  nivelul Uniunii
  . Subliniind importanța transparenței, Consiliul European a salutat intenția Comisiei de a prezenta o propunere privind schimbul automat de informații referitoare la deciziile fiscale în Uniune.

| (2) | În concluziile sale din 18 decembrie 2014, Consiliul European a subliniat nevoia urgentă de intensificare a eforturilor de combatere a evaziunii fiscale și a planificării fiscale agresive, atât la nivel mondial, cât și la
  nivel european
  . Subliniind importanța transparenței
  și a schimbului de informații aferent
  , Consiliul European a salutat intenția Comisiei de a prezenta o propunere privind schimbul automat de informații referitoare la deciziile fiscale în Uniune. |
| --- | --- |

(2)

În concluziile sale din 18 decembrie 2014, Consiliul European a subliniat nevoia urgentă de intensificare a eforturilor de combatere a evaziunii fiscale și a planificării fiscale agresive, atât la nivel mondial, cât și la
  nivel european
  . Subliniind importanța transparenței
  și a schimbului de informații aferent
  , Consiliul European a salutat intenția Comisiei de a prezenta o propunere privind schimbul automat de informații referitoare la deciziile fiscale în Uniune.

Amendamentul 5

Propunere de directivă

Considerentul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4) | Cu toate acestea, eficiența schimbului spontan de informații privind deciziile transfrontaliere în avans și acordurile de preț în avans este împiedicată de o serie de dificultăți practice importante, cum ar fi marja de apreciere de care dispune statul membru emitent pentru a decide care alte state membre ar trebui informate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)

Cu toate acestea, eficiența schimbului spontan de informații privind deciziile transfrontaliere în avans și acordurile de preț în avans este împiedicată de o serie de dificultăți practice importante, cum ar fi marja de apreciere de care dispune statul membru emitent pentru a decide care alte state membre ar trebui informate.

| (4) | Cu toate acestea, eficiența schimbului spontan de informații privind deciziile transfrontaliere în avans și acordurile de preț în avans este împiedicată de o serie de dificultăți practice importante, cum ar fi marja de apreciere de care dispune statul membru emitent pentru a decide care alte state membre ar trebui informate
  și sistemul de monitorizare ineficient care îngreunează sarcina Comisiei de a identifica orice încălcare a cerinței privind schimbul de informații
  . |
| --- | --- |

(4)

Cu toate acestea, eficiența schimbului spontan de informații privind deciziile transfrontaliere în avans și acordurile de preț în avans este împiedicată de o serie de dificultăți practice importante, cum ar fi marja de apreciere de care dispune statul membru emitent pentru a decide care alte state membre ar trebui informate
  și sistemul de monitorizare ineficient care îngreunează sarcina Comisiei de a identifica orice încălcare a cerinței privind schimbul de informații
  .

Amendamentul 6

Propunere de directivă

Considerentul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4a) | Un schimb eficient de informații și prelucrarea eficientă a informațiilor fiscale, precum și presiunea inter pares care rezultă ar avea un puternic efect de descurajare a practicilor fiscale dăunătoare și ar permite statelor membre și Comisiei să aibă la dispoziție toate informațiile necesare pentru a lua măsuri împotriva acestor practici. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4a)

Un schimb eficient de informații și prelucrarea eficientă a informațiilor fiscale, precum și presiunea inter pares care rezultă ar avea un puternic efect de descurajare a practicilor fiscale dăunătoare și ar permite statelor membre și Comisiei să aibă la dispoziție toate informațiile necesare pentru a lua măsuri împotriva acestor practici.

Amendamentul 7

Propunere de directivă

Considerentul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5) | Posibilitatea ca furnizarea de informații să fie refuzată în cazul în care ar conduce la divulgarea unui secret comercial, industrial sau profesional sau a unui procedeu comercial ori a unor informații a căror divulgare ar fi contrară ordinii publice nu
  ar trebui
  să se aplice dispozițiilor privind schimbul automat obligatoriu de informații privind deciziile
  transfrontaliere
  în avans și acordurile de preț în avans, pentru a nu reduce eficacitatea acestor schimburi. Caracterul limitat al informațiilor care trebuie comunicate tuturor statelor membre
  ar trebui să asigure
  o protecție suficientă a intereselor comerciale respective. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5)

Posibilitatea ca furnizarea de informații să fie refuzată în cazul în care ar conduce la divulgarea unui secret comercial, industrial sau profesional sau a unui procedeu comercial ori a unor informații a căror divulgare ar fi contrară ordinii publice nu
  ar trebui
  să se aplice dispozițiilor privind schimbul automat obligatoriu de informații privind deciziile
  transfrontaliere
  în avans și acordurile de preț în avans, pentru a nu reduce eficacitatea acestor schimburi. Caracterul limitat al informațiilor care trebuie comunicate tuturor statelor membre
  ar trebui să asigure
  o protecție suficientă a intereselor comerciale respective.

| (5) | Posibilitatea ca furnizarea de informații să fie refuzată în cazul în care ar conduce la divulgarea unui secret comercial, industrial sau profesional sau a unui procedeu comercial ori a unor informații a căror divulgare ar fi contrară ordinii publice nu
  trebuie
  să se aplice dispozițiilor privind schimbul automat obligatoriu de informații privind deciziile în avans și acordurile de preț în avans, pentru a nu reduce eficacitatea acestor schimburi. Caracterul limitat al informațiilor care trebuie comunicate tuturor statelor membre
  asigură
  o protecție suficientă a intereselor comerciale respective. |
| --- | --- |

(5)

Posibilitatea ca furnizarea de informații să fie refuzată în cazul în care ar conduce la divulgarea unui secret comercial, industrial sau profesional sau a unui procedeu comercial ori a unor informații a căror divulgare ar fi contrară ordinii publice nu
  trebuie
  să se aplice dispozițiilor privind schimbul automat obligatoriu de informații privind deciziile în avans și acordurile de preț în avans, pentru a nu reduce eficacitatea acestor schimburi. Caracterul limitat al informațiilor care trebuie comunicate tuturor statelor membre
  asigură
  o protecție suficientă a intereselor comerciale respective.

Amendamentul 8

Propunere de directivă

Considerentul 5 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5a) | Deciziile fiscale în avans și acordurile de preț în avans pot avea o dimensiune transfrontalieră chiar dacă se referă la tranzacții pur naționale. Acest lucru este adevărat mai ales în cazul tranzacțiilor în cascadă, unde decizia fiscală sau acordul de preț în avans privește primele tranzacții naționale, fără să țină cont de următoarele tranzacții (transfrontaliere). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5a)

Deciziile fiscale în avans și acordurile de preț în avans pot avea o dimensiune transfrontalieră chiar dacă se referă la tranzacții pur naționale. Acest lucru este adevărat mai ales în cazul tranzacțiilor în cascadă, unde decizia fiscală sau acordul de preț în avans privește primele tranzacții naționale, fără să țină cont de următoarele tranzacții (transfrontaliere).

Amendamentul 9

Propunere de directivă

Considerentul 5 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5b) | Pentru a evita o diferențiere arbitrară între acordurile fiscale care survin în contextul diferitelor practici administrative naționale, definițiile deciziilor în avans și acordurilor de preț în avans ar trebui să se aplice acordurilor fiscale indiferent de modul formal sau informal în care au fost emise și indiferent de caracterul obligatoriu sau facultativ al acestora. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5b)

Pentru a evita o diferențiere arbitrară între acordurile fiscale care survin în contextul diferitelor practici administrative naționale, definițiile deciziilor în avans și acordurilor de preț în avans ar trebui să se aplice acordurilor fiscale indiferent de modul formal sau informal în care au fost emise și indiferent de caracterul obligatoriu sau facultativ al acestora.

Amendamentul 10

Propunere de directivă

Considerentul 5 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5c) | Deciziile fiscale în avans facilitează aplicarea coerentă și transparentă a legislației. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5c)

Deciziile fiscale în avans facilitează aplicarea coerentă și transparentă a legislației.

Amendamentul 11

Propunere de directivă

Considerentul 5 d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5d) | Normele de impozitare transparente oferă securitate juridică contribuabililor și întreprinderilor și generează investiții. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5d)

Normele de impozitare transparente oferă securitate juridică contribuabililor și întreprinderilor și generează investiții.

Amendamentul 12

Propunere de directivă

Considerentul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (6) | Pentru a profita de beneficiile oferite de schimbul automat obligatoriu de informații privind deciziile
  transfrontaliere
  în avans și acordurile de preț în avans, informațiile ar trebui comunicate
  în cel mai scurt timp
  după emitere
  și, prin urmare, ar trebui stabilite intervale regulate de comunicare a informațiilor
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6)

Pentru a profita de beneficiile oferite de schimbul automat obligatoriu de informații privind deciziile
  transfrontaliere
  în avans și acordurile de preț în avans, informațiile ar trebui comunicate
  în cel mai scurt timp
  după emitere
  și, prin urmare, ar trebui stabilite intervale regulate de comunicare a informațiilor
  .

| (6) | Pentru a profita de beneficiile oferite de schimbul automat obligatoriu de informații privind deciziile în avans și acordurile de preț în avans, informațiile
  referitoare la acestea
  ar trebui comunicate
  imediat
  după emitere.
  În cazul nerespectării acestei obligații, pot fi aplicate sancțiuni eficiente și eficace. |
| --- | --- |

(6)

Pentru a profita de beneficiile oferite de schimbul automat obligatoriu de informații privind deciziile în avans și acordurile de preț în avans, informațiile
  referitoare la acestea
  ar trebui comunicate
  imediat
  după emitere.
  În cazul nerespectării acestei obligații, pot fi aplicate sancțiuni eficiente și eficace.

Amendamentul 13

Propunere de directivă

Considerentul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (7) | Schimbul automat obligatoriu de informații privind deciziile
  transfrontaliere
  în avans și acordurile de preț în avans ar trebui să includă, în fiecare caz, comunicarea unui set definit de informații de bază către toate statele membre. Comisia ar trebui să adopte toate măsurile necesare pentru a standardiza comunicarea unor astfel de informații în conformitate cu procedura prevăzută în Directiva 2011/16/UE pentru stabilirea unui formular-tip care să fie utilizat pentru schimbul de informații. Această procedură ar trebui, de asemenea, să fie utilizată pentru adoptarea oricăror măsuri și modalități practice necesare pentru punerea în aplicare a schimbului de informații. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7)

Schimbul automat obligatoriu de informații privind deciziile
  transfrontaliere
  în avans și acordurile de preț în avans ar trebui să includă, în fiecare caz, comunicarea unui set definit de informații de bază către toate statele membre. Comisia ar trebui să adopte toate măsurile necesare pentru a standardiza comunicarea unor astfel de informații în conformitate cu procedura prevăzută în Directiva 2011/16/UE pentru stabilirea unui formular-tip care să fie utilizat pentru schimbul de informații. Această procedură ar trebui, de asemenea, să fie utilizată pentru adoptarea oricăror măsuri și modalități practice necesare pentru punerea în aplicare a schimbului de informații.

| (7) | Schimbul automat obligatoriu de informații privind deciziile în avans și acordurile de preț în avans ar trebui să includă, în fiecare caz, comunicarea unui set definit de informații de bază către toate statele membre. Comisia ar trebui să adopte toate măsurile necesare pentru a standardiza comunicarea unor astfel de informații în conformitate cu procedura prevăzută în Directiva 2011/16/UE pentru stabilirea unui formular-tip care să fie utilizat pentru schimbul de informații. Această procedură ar trebui, de asemenea, să fie utilizată pentru adoptarea oricăror măsuri și modalități practice necesare pentru punerea în aplicare a schimbului de informații. |
| --- | --- |

(7)

Schimbul automat obligatoriu de informații privind deciziile în avans și acordurile de preț în avans ar trebui să includă, în fiecare caz, comunicarea unui set definit de informații de bază către toate statele membre. Comisia ar trebui să adopte toate măsurile necesare pentru a standardiza comunicarea unor astfel de informații în conformitate cu procedura prevăzută în Directiva 2011/16/UE pentru stabilirea unui formular-tip care să fie utilizat pentru schimbul de informații. Această procedură ar trebui, de asemenea, să fie utilizată pentru adoptarea oricăror măsuri și modalități practice necesare pentru punerea în aplicare a schimbului de informații.

Amendamentul 14

Propunere de directivă

Considerentul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (8) | Statele membre ar trebui să facă schimb
  cu
  informații de bază care trebuie comunicate și Comisiei.
  Acest lucru ar permite
  Comisiei, în orice moment, să monitorizeze și să evalueze aplicarea efectivă a schimbului automat de informații privind deciziile
  transfrontaliere
  în avans și acordurile de preț în avans. Această comunicare nu va scuti un stat membru de obligațiile sale de a notifica toate ajutoarele de stat Comisiei. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8)

Statele membre ar trebui să facă schimb
  cu
  informații de bază care trebuie comunicate și Comisiei.
  Acest lucru ar permite
  Comisiei, în orice moment, să monitorizeze și să evalueze aplicarea efectivă a schimbului automat de informații privind deciziile
  transfrontaliere
  în avans și acordurile de preț în avans. Această comunicare nu va scuti un stat membru de obligațiile sale de a notifica toate ajutoarele de stat Comisiei.

| (8) | Statele membre ar trebui să facă schimb
  de
  informații de bază care trebuie comunicate și Comisiei
  , întrucât Comisia ar trebui să fie în măsură să analizeze independent dacă aceste informații sunt relevante pentru identificarea ajutoarelor de stat ilegale
  .
  Aceste informații de bază ar trebui să permită
  Comisiei, în orice moment, să monitorizeze și să evalueze
  în mod eficient
  aplicarea efectivă a schimbului automat de informații privind deciziile în avans și acordurile de preț în avans
  și să se asigure că deciziile nu au un impact negativ asupra pieței interne
  . Această comunicare nu va scuti un stat membru de obligațiile sale de a notifica toate ajutoarele de stat Comisiei. |
| --- | --- |

(8)

Statele membre ar trebui să facă schimb
  de
  informații de bază care trebuie comunicate și Comisiei
  , întrucât Comisia ar trebui să fie în măsură să analizeze independent dacă aceste informații sunt relevante pentru identificarea ajutoarelor de stat ilegale
  .
  Aceste informații de bază ar trebui să permită
  Comisiei, în orice moment, să monitorizeze și să evalueze
  în mod eficient
  aplicarea efectivă a schimbului automat de informații privind deciziile în avans și acordurile de preț în avans
  și să se asigure că deciziile nu au un impact negativ asupra pieței interne
  . Această comunicare nu va scuti un stat membru de obligațiile sale de a notifica toate ajutoarele de stat Comisiei.

Amendamentul 15

Propunere de directivă

Considerentul 8 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (8a) | Înainte de 1 octombrie 2018, statele membre ar trebui să furnizeze Comisiei o analiză ex-post privind eficacitatea prezentei directive. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8a)

Înainte de 1 octombrie 2018, statele membre ar trebui să furnizeze Comisiei o analiză ex-post privind eficacitatea prezentei directive.

Amendamentul 16

Propunere de directivă

Considerentul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (9) | Feedbackul oferit de statul membru care primește informațiile statului membru care le transmite este un element necesar al funcționării unui sistem
  eficient
  de schimb automat de informații. Prin urmare, este oportun să se prevadă măsuri care să permită furnizarea unui feedback în cazurile în care informațiile au fost utilizate și nu se poate furniza feedback în temeiul altor dispoziții din Directiva 2011/16/UE. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9)

Feedbackul oferit de statul membru care primește informațiile statului membru care le transmite este un element necesar al funcționării unui sistem
  eficient
  de schimb automat de informații. Prin urmare, este oportun să se prevadă măsuri care să permită furnizarea unui feedback în cazurile în care informațiile au fost utilizate și nu se poate furniza feedback în temeiul altor dispoziții din Directiva 2011/16/UE.

| (9) | Feedbackul oferit de statul membru care primește informațiile statului membru care le transmite este un element necesar al funcționării unui sistem
  eficace
  de schimb automat de informații
  , întrucât stimulează cooperarea administrativă între statele membre
  . Prin urmare, este oportun să se prevadă măsuri care să permită furnizarea unui feedback în cazurile în care informațiile au fost utilizate și nu se poate furniza feedback în temeiul altor dispoziții din Directiva 2011/16/UE.
  În acest mod, ar fi mai dificilă eludarea informațiilor în scop fraudulos. |
| --- | --- |

(9)

Feedbackul oferit de statul membru care primește informațiile statului membru care le transmite este un element necesar al funcționării unui sistem
  eficace
  de schimb automat de informații
  , întrucât stimulează cooperarea administrativă între statele membre
  . Prin urmare, este oportun să se prevadă măsuri care să permită furnizarea unui feedback în cazurile în care informațiile au fost utilizate și nu se poate furniza feedback în temeiul altor dispoziții din Directiva 2011/16/UE.
  În acest mod, ar fi mai dificilă eludarea informațiilor în scop fraudulos.

Amendamentul 17

Propunere de directivă

Considerentul 10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (10) | Un stat membru ar trebui să fie în măsură să se bazeze pe articolul 5 din Directiva 2011/16/UE în ceea ce privește schimbul de informații la cerere pentru a obține informații suplimentare, inclusiv textul integral al deciziilor
  transfrontaliere
  în avans sau al acordurilor de preț în avans, de la statul membru care a emis astfel de decizii sau acorduri. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10)

Un stat membru ar trebui să fie în măsură să se bazeze pe articolul 5 din Directiva 2011/16/UE în ceea ce privește schimbul de informații la cerere pentru a obține informații suplimentare, inclusiv textul integral al deciziilor
  transfrontaliere
  în avans sau al acordurilor de preț în avans, de la statul membru care a emis astfel de decizii sau acorduri.

| (10) | Un stat membru ar trebui să fie în măsură să se bazeze pe articolul 5 din Directiva 2011/16/UE în ceea ce privește schimbul de informații la cerere pentru a obține informații suplimentare, inclusiv textul integral al deciziilor în avans sau al acordurilor de preț în avans, de la statul membru care a emis astfel de decizii sau acorduri
  și eventualele texte care introduc modificări ulterioare
  . |
| --- | --- |

(10)

Un stat membru ar trebui să fie în măsură să se bazeze pe articolul 5 din Directiva 2011/16/UE în ceea ce privește schimbul de informații la cerere pentru a obține informații suplimentare, inclusiv textul integral al deciziilor în avans sau al acordurilor de preț în avans, de la statul membru care a emis astfel de decizii sau acorduri
  și eventualele texte care introduc modificări ulterioare
  .

Amendamentul 18

Propunere de directivă

Considerentul 10 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (10a) | Sintagma „informații care sunt în mod previzibil relevante”, menționată la articolul 1 alineatul (1) din Directiva 2011/16/UE, ar trebui clarificată pentru a evita interpretările în scopul evaziunii fiscale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10a)

Sintagma „informații care sunt în mod previzibil relevante”, menționată la articolul 1 alineatul (1) din Directiva 2011/16/UE, ar trebui clarificată pentru a evita interpretările în scopul evaziunii fiscale.

Amendamentul 19

Propunere de directivă

Considerentul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (11) | Statele membre ar trebui să ia toate măsurile necesare pentru a elimina orice obstacol care ar putea împiedica schimbul automat obligatoriu eficace și cât mai larg posibil de informații privind deciziile
  transfrontaliere
  în avans și acordurile de preț în avans. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11)

Statele membre ar trebui să ia toate măsurile necesare pentru a elimina orice obstacol care ar putea împiedica schimbul automat obligatoriu eficace și cât mai larg posibil de informații privind deciziile
  transfrontaliere
  în avans și acordurile de preț în avans.

| (11) | Statele membre ar trebui să ia toate măsurile necesare pentru a elimina orice obstacol care ar putea împiedica schimbul automat obligatoriu eficace și cât mai larg posibil de informații privind deciziile în avans și acordurile de preț în avans. |
| --- | --- |

(11)

Statele membre ar trebui să ia toate măsurile necesare pentru a elimina orice obstacol care ar putea împiedica schimbul automat obligatoriu eficace și cât mai larg posibil de informații privind deciziile în avans și acordurile de preț în avans.

Amendamentul 20

Propunere de directivă

Considerentul 12 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (12a) | Pentru a spori transparența pentru cetățeni, Comisia ar trebui să publice un rezumat al principalelor decizii fiscale convenite în anul anterior, pe baza informațiilor din registrul central securizat. Acest raport ar trebui să cuprindă cel puțin o descriere a chestiunilor abordate în decizia fiscală, o descriere a criteriilor utilizate pentru a stabili un acord de preț în avans și pentru a identifica statele membre care ar putea fi cele mai afectate. Făcând acest lucru, Comisia ar trebui să respecte dispozițiile referitoare la confidențialitate prevăzute în prezenta directivă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12a)

Pentru a spori transparența pentru cetățeni, Comisia ar trebui să publice un rezumat al principalelor decizii fiscale convenite în anul anterior, pe baza informațiilor din registrul central securizat. Acest raport ar trebui să cuprindă cel puțin o descriere a chestiunilor abordate în decizia fiscală, o descriere a criteriilor utilizate pentru a stabili un acord de preț în avans și pentru a identifica statele membre care ar putea fi cele mai afectate. Făcând acest lucru, Comisia ar trebui să respecte dispozițiile referitoare la confidențialitate prevăzute în prezenta directivă.

Amendamentul 21

Propunere de directivă

Considerentul 12 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (12b) | Statele membre ar trebui să solicite autorităților lor competente să aloce resurse umane din cadrul personalului existent pentru a colecta și analiza aceste informații. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12b)

Statele membre ar trebui să solicite autorităților lor competente să aloce resurse umane din cadrul personalului existent pentru a colecta și analiza aceste informații.

Amendamentul 22

Propunere de directivă

Considerentul 12 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (12c) | Până la 26 iunie 2017, ar trebui să existe un registru al proprietății efective operațional la nivelul întregii Uniuni, care să contribuie la identificarea posibilelor cazuri de evaziune fiscală și de transfer al profiturilor. Ar fi important să se creeze un registru central pentru schimbul automat de decizii fiscale în avans sau de acorduri de preț în avans între statele membre, care să fie accesibil autorităților fiscale și administrațiilor responsabile din statele membre și Comisiei; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12c)

Până la 26 iunie 2017, ar trebui să existe un registru al proprietății efective operațional la nivelul întregii Uniuni, care să contribuie la identificarea posibilelor cazuri de evaziune fiscală și de transfer al profiturilor. Ar fi important să se creeze un registru central pentru schimbul automat de decizii fiscale în avans sau de acorduri de preț în avans între statele membre, care să fie accesibil autorităților fiscale și administrațiilor responsabile din statele membre și Comisiei;

Amendamentul 23

Propunere de directivă

Considerentul 15

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (15) | Dispozițiile existente privind confidențialitatea ar trebui modificate pentru a reflecta extinderea schimbului automat obligatoriu de informații la deciziile
  transfrontaliere
  în avans și la acordurile de preț în avans. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15)

Dispozițiile existente privind confidențialitatea ar trebui modificate pentru a reflecta extinderea schimbului automat obligatoriu de informații la deciziile
  transfrontaliere
  în avans și la acordurile de preț în avans.

| (15) | Dispozițiile existente privind confidențialitatea ar trebui modificate pentru a reflecta extinderea schimbului automat obligatoriu de informații la deciziile în avans și la acordurile de preț în avans. |
| --- | --- |

(15)

Dispozițiile existente privind confidențialitatea ar trebui modificate pentru a reflecta extinderea schimbului automat obligatoriu de informații la deciziile în avans și la acordurile de preț în avans.

Amendamentul 24

Propunere de directivă

Considerentul 15 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (15a) | Este esențial ca principiul fundamental al suveranității statelor membre în materie fiscală să fie susținut în ceea ce privește impozitele directe și ca actuala propunere să nu pericliteze principiul subsidiarității. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15a)

Este esențial ca principiul fundamental al suveranității statelor membre în materie fiscală să fie susținut în ceea ce privește impozitele directe și ca actuala propunere să nu pericliteze principiul subsidiarității.

Amendamentul 25

Propunere de directivă

Considerentul 16

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (16) | Prezenta directivă respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute în special de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. În mod concret, prezenta directivă urmărește să asigure respectarea deplină a dreptului la protecția datelor cu caracter personal și a libertății de a desfășura o activitate comercială. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(16)

Prezenta directivă respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute în special de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. În mod concret, prezenta directivă urmărește să asigure respectarea deplină a dreptului la protecția datelor cu caracter personal și a libertății de a desfășura o activitate comercială.

| (16) | Prezenta directivă respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute în special de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. În mod concret, prezenta directivă urmărește să asigure respectarea deplină a dreptului la protecția datelor cu caracter personal și a libertății de a desfășura o activitate comercială.
  Datele cu caracter personal ar trebui să fie prelucrate în scopuri specifice, explicite și legitime și numai dacă sunt adecvate, relevante și neexcesive în raport cu scopurile. Orice restricție a acestor drepturi ar trebui impusă numai cu condiția să se respecte condițiile prevăzute în Carta drepturilor fundamentale. Sub rezerva respectării principiului proporționalității, pot fi impuse restricții numai cu condiția ca ele să respecte obiectivele necesare și veritabile de interes general, recunoscute prin lege, sau să răspundă nevoii de a proteja drepturile și libertățile altora. |
| --- | --- |

(16)

Prezenta directivă respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute în special de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. În mod concret, prezenta directivă urmărește să asigure respectarea deplină a dreptului la protecția datelor cu caracter personal și a libertății de a desfășura o activitate comercială.
  Datele cu caracter personal ar trebui să fie prelucrate în scopuri specifice, explicite și legitime și numai dacă sunt adecvate, relevante și neexcesive în raport cu scopurile. Orice restricție a acestor drepturi ar trebui impusă numai cu condiția să se respecte condițiile prevăzute în Carta drepturilor fundamentale. Sub rezerva respectării principiului proporționalității, pot fi impuse restricții numai cu condiția ca ele să respecte obiectivele necesare și veritabile de interes general, recunoscute prin lege, sau să răspundă nevoii de a proteja drepturile și libertățile altora.

Amendamentul 26

Propunere de directivă

Considerentul 17

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (17) | Deoarece obiectivul prezentei directive, și anume instituirea unei cooperări administrative eficiente între statele membre în condiții compatibile cu buna funcționare a pieței interne, nu poate fi atins în mod satisfăcător de către statele membre, ci, din motive de uniformitate și eficacitate, poate fi îndeplinit mai bine la
  nivelul Uniunii
  , Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, prevăzut la articolul menționat, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestui obiectiv. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17)

Deoarece obiectivul prezentei directive, și anume instituirea unei cooperări administrative eficiente între statele membre în condiții compatibile cu buna funcționare a pieței interne, nu poate fi atins în mod satisfăcător de către statele membre, ci, din motive de uniformitate și eficacitate, poate fi îndeplinit mai bine la
  nivelul Uniunii
  , Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, prevăzut la articolul menționat, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestui obiectiv.

| (17) | Deoarece obiectivul prezentei directive, și anume instituirea unei cooperări administrative eficiente între statele membre în condiții compatibile cu buna funcționare a pieței interne, nu poate fi atins în mod satisfăcător de către statele membre, ci, din motive de uniformitate și eficacitate, poate fi îndeplinit mai bine la
  nivel european
  , Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană, În conformitate cu principiul proporționalității, prevăzut la articolul menționat, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestui obiectiv. |
| --- | --- |

(17)

Deoarece obiectivul prezentei directive, și anume instituirea unei cooperări administrative eficiente între statele membre în condiții compatibile cu buna funcționare a pieței interne, nu poate fi atins în mod satisfăcător de către statele membre, ci, din motive de uniformitate și eficacitate, poate fi îndeplinit mai bine la
  nivel european
  , Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană, În conformitate cu principiul proporționalității, prevăzut la articolul menționat, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestui obiectiv.

Amendamentul 27

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 1 – litera a

Directiva 2011/16/UE

Articolul 3 – punctul 9 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | în scopul articolului 8 alineatul (1) și al articolului 8a, comunicarea sistematică a informațiilor predefinite către alt stat membru, fără cerere prealabilă, la intervale regulate prestabilite. În scopul articolului 8 alineatul (1), trimiterea la informațiile disponibile se referă la informații din dosarele fiscale ale statelor membre care comunică informațiile respective, care pot fi accesate în conformitate cu procedurile de colectare și procesare a informațiilor din acel stat membru; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(a)

în scopul articolului 8 alineatul (1) și al articolului 8a, comunicarea sistematică a informațiilor predefinite către alt stat membru, fără cerere prealabilă, la intervale regulate prestabilite. În scopul articolului 8 alineatul (1), trimiterea la informațiile disponibile se referă la informații din dosarele fiscale ale statelor membre care comunică informațiile respective, care pot fi accesate în conformitate cu procedurile de colectare și procesare a informațiilor din acel stat membru;

| (a) | în scopul articolului 8 alineatul (1) și al articolului 8a, comunicarea sistematică a informațiilor predefinite către alt stat membru, fără cerere prealabilă,
  care, potrivit articolului 8 alineatul (1), are loc
  la intervale regulate prestabilite. În scopul articolului 8 alineatul (1), trimiterea la informațiile disponibile se referă la informații din dosarele fiscale ale statelor membre care comunică informațiile respective, care pot fi accesate în conformitate cu procedurile de colectare și procesare a informațiilor din acel stat membru; |
| --- | --- |

(a)

în scopul articolului 8 alineatul (1) și al articolului 8a, comunicarea sistematică a informațiilor predefinite către alt stat membru, fără cerere prealabilă,
  care, potrivit articolului 8 alineatul (1), are loc
  la intervale regulate prestabilite. În scopul articolului 8 alineatul (1), trimiterea la informațiile disponibile se referă la informații din dosarele fiscale ale statelor membre care comunică informațiile respective, care pot fi accesate în conformitate cu procedurile de colectare și procesare a informațiilor din acel stat membru;

Amendamentul 28

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 1 – litera b

Directiva 2011/16/UE

Articolul 3 – punctul 14 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 14. | „decizie
  transfrontalieră
  în avans” înseamnă orice acord, comunicare sau orice alt instrument sau acțiune cu efecte similare, inclusiv o decizie emisă în contextul unui audit fiscal, care: |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

14.

„decizie
  transfrontalieră
  în avans” înseamnă orice acord, comunicare sau orice alt instrument sau acțiune cu efecte similare, inclusiv o decizie emisă în contextul unui audit fiscal, care:

| 14. | „decizie în avans” înseamnă orice acord, comunicare sau orice alt instrument sau acțiune cu efecte similare, inclusiv o decizie emisă în contextul unui audit fiscal,
  și indiferent de caracterul său formal, informal, obligatoriu sau neobligatoriu din punct de vedere juridic,
  care: |
| --- | --- |

14.

„decizie în avans” înseamnă orice acord, comunicare sau orice alt instrument sau acțiune cu efecte similare, inclusiv o decizie emisă în contextul unui audit fiscal,
  și indiferent de caracterul său formal, informal, obligatoriu sau neobligatoriu din punct de vedere juridic,
  care:

Amendamentul 29

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 1 – litera b

Directiva 2011/16/UE

Articolul 3 – punctul 14 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | este adresată de către sau în numele guvernului sau al autorității fiscale a unui stat membru sau al oricărei subdiviziuni teritoriale sau administrative a acestuia,
  către orice persoană
  ; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(a)

este adresată de către sau în numele guvernului sau al autorității fiscale a unui stat membru sau al oricărei subdiviziuni teritoriale sau administrative a acestuia,
  către orice persoană
  ;

| (a) | este adresată
  sau publicată
  de către sau în numele guvernului sau al autorității fiscale a unui stat membru sau al oricărei subdiviziuni teritoriale sau administrative a acestuia,
  pe care una sau mai multe persoane se pot baza
  ; |
| --- | --- |

(a)

este adresată
  sau publicată
  de către sau în numele guvernului sau al autorității fiscale a unui stat membru sau al oricărei subdiviziuni teritoriale sau administrative a acestuia,
  pe care una sau mai multe persoane se pot baza
  ;

Amendamentul 30

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 1 – litera b

Directiva 2011/16/UE

Articolul 3 – punctul 14 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | se referă la o tranzacție
  transfrontalieră
  sau la întrebarea dacă activitățile desfășurate de o persoană juridică în celălalt stat membru creează sau nu un sediu permanent și |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(c)

se referă la o tranzacție
  transfrontalieră
  sau la întrebarea dacă activitățile desfășurate de o persoană juridică în celălalt stat membru creează sau nu un sediu permanent și

| (c) | se referă la o tranzacție sau la întrebarea dacă activitățile desfășurate de o persoană juridică în celălalt stat membru creează sau nu un sediu permanent și |
| --- | --- |

(c)

se referă la o tranzacție sau la întrebarea dacă activitățile desfășurate de o persoană juridică în celălalt stat membru creează sau nu un sediu permanent și

Amendamentul 31

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 1 – litera b

Directiva 2011/16/UE

Articolul 3 – punctul 14 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Tranzacțiile
  transfrontaliere
  pot include, fără a se limita la acestea, realizarea de investiții, furnizarea de bunuri, servicii, finanțare sau utilizarea unor active corporale sau necorporale și nu trebuie neapărat să implice în mod direct persoana căreia i se adresează decizia
  transfrontalieră
  în avans; | Tranzacțiile pot include, fără a se limita la acestea, realizarea de investiții, furnizarea de bunuri, servicii, finanțare sau utilizarea unor active corporale sau necorporale și nu trebuie neapărat să implice în mod direct persoana căreia i se adresează decizia în avans; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Tranzacțiile
  transfrontaliere
  pot include, fără a se limita la acestea, realizarea de investiții, furnizarea de bunuri, servicii, finanțare sau utilizarea unor active corporale sau necorporale și nu trebuie neapărat să implice în mod direct persoana căreia i se adresează decizia
  transfrontalieră
  în avans;

Tranzacțiile pot include, fără a se limita la acestea, realizarea de investiții, furnizarea de bunuri, servicii, finanțare sau utilizarea unor active corporale sau necorporale și nu trebuie neapărat să implice în mod direct persoana căreia i se adresează decizia în avans;

Amendamentul 32

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 1 – litera b

Directiva 2011/16/UE

Articolul 3 – punctul 15 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 15. | „acord de preț în avans” înseamnă orice acord, comunicare sau orice alt instrument sau acțiune cu efecte similare, inclusiv un acord emis în contextul unui audit fiscal, adresat de către sau în numele guvernului sau al autorității fiscale din unul sau mai multe state membre, inclusiv al oricărei subdiviziuni teritoriale sau administrative,
  către orice persoană
  și care stabilește, anterior tranzacțiilor
  transfrontaliere
  între întreprinderi asociate, un set corespunzător de criterii pentru stabilirea prețurilor de transfer pentru aceste tranzacții sau determină atribuirea profiturilor către un sediu permanent. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

15.

„acord de preț în avans” înseamnă orice acord, comunicare sau orice alt instrument sau acțiune cu efecte similare, inclusiv un acord emis în contextul unui audit fiscal, adresat de către sau în numele guvernului sau al autorității fiscale din unul sau mai multe state membre, inclusiv al oricărei subdiviziuni teritoriale sau administrative,
  către orice persoană
  și care stabilește, anterior tranzacțiilor
  transfrontaliere
  între întreprinderi asociate, un set corespunzător de criterii pentru stabilirea prețurilor de transfer pentru aceste tranzacții sau determină atribuirea profiturilor către un sediu permanent.

| 15. | „acord de preț în avans” înseamnă orice acord, comunicare sau orice alt instrument sau acțiune cu efecte similare, inclusiv un acord emis în contextul unui audit fiscal, adresat
  sau publicat
  de către sau în numele guvernului sau al autorității fiscale din unul sau mai multe state membre, inclusiv al oricărei subdiviziuni teritoriale sau administrative,
  pe care una sau mai multe persoane se pot baza
  și care stabilește, anterior tranzacțiilor între întreprinderi asociate, un set corespunzător de criterii pentru stabilirea prețurilor de transfer pentru aceste tranzacții sau determină atribuirea profiturilor către un sediu permanent. |
| --- | --- |

15.

„acord de preț în avans” înseamnă orice acord, comunicare sau orice alt instrument sau acțiune cu efecte similare, inclusiv un acord emis în contextul unui audit fiscal, adresat
  sau publicat
  de către sau în numele guvernului sau al autorității fiscale din unul sau mai multe state membre, inclusiv al oricărei subdiviziuni teritoriale sau administrative,
  pe care una sau mai multe persoane se pot baza
  și care stabilește, anterior tranzacțiilor între întreprinderi asociate, un set corespunzător de criterii pentru stabilirea prețurilor de transfer pentru aceste tranzacții sau determină atribuirea profiturilor către un sediu permanent.

Amendamentul 33

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 1 – litera b

Directiva 2011/16/UE

Articolul 3 – punctul 16

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 16. | În sensul punctului 14, „tranzacție transfrontalieră” înseamnă o tranzacție sau o serie de tranzacții în care: |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

16.

eliminat

| | (a) | nu toate părțile la tranzacție sau la seria de tranzacții au rezidența fiscală în statul membru care emite decizia transfrontalieră în avans sau |
| --- | --- | --- |

(a)

nu toate părțile la tranzacție sau la seria de tranzacții au rezidența fiscală în statul membru care emite decizia transfrontalieră în avans sau

| | (b) | oricare dintre părțile la tranzacție sau la seria de tranzacții are în același timp rezidența fiscală în mai mult de o jurisdicție sau |
| --- | --- | --- |

(b)

oricare dintre părțile la tranzacție sau la seria de tranzacții are în același timp rezidența fiscală în mai mult de o jurisdicție sau

| | (c) | una dintre părțile la tranzacție sau la seria de tranzacții își desfășoară activitatea într-un alt stat membru prin intermediul unui sediu permanent și tranzacția sau seria de tranzacții constituie o parte sau totalitatea activității sediului permanent. O tranzacție sau o serie de tranzacții transfrontaliere include, de asemenea, măsurile luate de către o singură persoană juridică în ceea ce privește activitățile comerciale din alt stat membru pe care persoana respectivă le desfășoară prin intermediul unui sediu permanent. |
| --- | --- | --- |

(c)

una dintre părțile la tranzacție sau la seria de tranzacții își desfășoară activitatea într-un alt stat membru prin intermediul unui sediu permanent și tranzacția sau seria de tranzacții constituie o parte sau totalitatea activității sediului permanent. O tranzacție sau o serie de tranzacții transfrontaliere include, de asemenea, măsurile luate de către o singură persoană juridică în ceea ce privește activitățile comerciale din alt stat membru pe care persoana respectivă le desfășoară prin intermediul unui sediu permanent.

| | În sensul punctului 15, „tranzacție transfrontalieră” înseamnă o tranzacție sau o serie de tranzacții care implică întreprinderi asociate care nu își au toate rezidența fiscală pe teritoriul unui singur stat membru. |
| --- | --- |

În sensul punctului 15, „tranzacție transfrontalieră” înseamnă o tranzacție sau o serie de tranzacții care implică întreprinderi asociate care nu își au toate rezidența fiscală pe teritoriul unui singur stat membru.

Amendamentul 34

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 3

Directiva 2011/16/UE

Articolul 8 a – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Autoritatea competentă a unui stat membru care emite sau modifică o decizie
  transfrontalieră
  în avans sau un acord de preț în avans după data intrării în vigoare a prezentei directive trebuie să comunice, prin schimb automat, informații în acest sens autorităților competente ale tuturor celorlalte state membre, precum și Comisiei Europene. | 1.   Autoritatea competentă a unui stat membru care emite sau modifică o decizie în avans sau un acord de preț în avans după data intrării în vigoare a prezentei directive trebuie să comunice, prin schimb automat, informații în acest sens autorităților competente ale tuturor celorlalte state membre, precum și Comisiei Europene. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

1.   Autoritatea competentă a unui stat membru care emite sau modifică o decizie
  transfrontalieră
  în avans sau un acord de preț în avans după data intrării în vigoare a prezentei directive trebuie să comunice, prin schimb automat, informații în acest sens autorităților competente ale tuturor celorlalte state membre, precum și Comisiei Europene.

1.   Autoritatea competentă a unui stat membru care emite sau modifică o decizie în avans sau un acord de preț în avans după data intrării în vigoare a prezentei directive trebuie să comunice, prin schimb automat, informații în acest sens autorităților competente ale tuturor celorlalte state membre, precum și Comisiei Europene.

Amendamentul 35

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 3

Directiva 2011/16/UE

Articolul 8 a – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Autoritatea competentă a unui stat membru comunică, de asemenea, autorităților competente ale tuturor celorlalte state membre și Comisiei Europene informații cu privire la deciziile
  transfrontaliere
  în avans și la acordurile de preț în avans emise
  într-o perioadă care începe cu zece ani
  înainte de data intrării în vigoare, dar care sunt încă valabile la data intrării în vigoare a prezentei directive. | 2.   Autoritatea competentă a unui stat membru comunică, de asemenea, autorităților competente ale tuturor celorlalte state membre și Comisiei Europene informații cu privire la deciziile în avans și la acordurile de preț în avans emise înainte de data intrării în vigoare, dar care sunt încă valabile la data intrării în vigoare a prezentei directive. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

2.   Autoritatea competentă a unui stat membru comunică, de asemenea, autorităților competente ale tuturor celorlalte state membre și Comisiei Europene informații cu privire la deciziile
  transfrontaliere
  în avans și la acordurile de preț în avans emise
  într-o perioadă care începe cu zece ani
  înainte de data intrării în vigoare, dar care sunt încă valabile la data intrării în vigoare a prezentei directive.

2.   Autoritatea competentă a unui stat membru comunică, de asemenea, autorităților competente ale tuturor celorlalte state membre și Comisiei Europene informații cu privire la deciziile în avans și la acordurile de preț în avans emise înainte de data intrării în vigoare, dar care sunt încă valabile la data intrării în vigoare a prezentei directive.

Amendamentul 36

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 3

Directiva 2011/16/UE

Articolul 8 a – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Alineatul (1) nu se aplică în cazul în care o decizie
  transfrontalieră
  în avans implică și se referă exclusiv la afacerile fiscale ale uneia sau mai multor persoane fizice. | 3.   Alineatul (1) nu se aplică în cazul în care o decizie în avans implică și se referă exclusiv la afacerile fiscale ale uneia sau mai multor persoane fizice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

3.   Alineatul (1) nu se aplică în cazul în care o decizie
  transfrontalieră
  în avans implică și se referă exclusiv la afacerile fiscale ale uneia sau mai multor persoane fizice.

3.   Alineatul (1) nu se aplică în cazul în care o decizie în avans implică și se referă exclusiv la afacerile fiscale ale uneia sau mai multor persoane fizice.

Amendamentul 37

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 3

Directiva 2011/16/UE

Articolul 8 a – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Alineatul (1) se aplică și în cazul în care o decizie în avans este legată de o structură juridică fără personalitate juridică. În acest caz, autoritatea competentă din statul membru care emite decizia în avans transmite informațiile pe care le are la dispoziție autorităților competente din toate celelalte state membre și organizează transferul actului constitutiv către statul membru de reședință al tuturor fondatorilor și beneficiarilor structurii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

3a.
     
  Alineatul (1) se aplică și în cazul în care o decizie în avans este legată de o structură juridică fără personalitate juridică. În acest caz, autoritatea competentă din statul membru care emite decizia în avans transmite informațiile pe care le are la dispoziție autorităților competente din toate celelalte state membre și organizează transferul actului constitutiv către statul membru de reședință al tuturor fondatorilor și beneficiarilor structurii.

Amendamentul 38

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 3

Directiva 2011/16/UE

Articolul 8 a – alineatul 4 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | în ceea ce privește informațiile comunicate în conformitate cu alineatul (1):
  în termen de
  o lună
  de la încheierea trimestrului în care
  a fost emisă sau modificată decizia
  transfrontalieră
  în avans sau acordul de preț în avans; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(a)

în ceea ce privește informațiile comunicate în conformitate cu alineatul (1):
  în termen de
  o lună
  de la încheierea trimestrului în care
  a fost emisă sau modificată decizia
  transfrontalieră
  în avans sau acordul de preț în avans;

| (a) | în ceea ce privește informațiile comunicate în conformitate cu alineatul (1):
  imediat și cel târziu la
  o lună
  după ce
  a fost emisă sau modificată decizia în avans sau acordul de preț în avans; |
| --- | --- |

(a)

în ceea ce privește informațiile comunicate în conformitate cu alineatul (1):
  imediat și cel târziu la
  o lună
  după ce
  a fost emisă sau modificată decizia în avans sau acordul de preț în avans;

Amendamentul 39

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 3

Directiva 2011/16/UE

Articolul 8 a – alineatul 4 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | în ceea ce privește informațiile comunicate în conformitate cu alineatul (2):
  înainte de 31 decembrie 2016. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(b)

în ceea ce privește informațiile comunicate în conformitate cu alineatul (2):
  înainte de 31 decembrie 2016.

| (b) | în ceea ce privește informațiile comunicate în conformitate cu alineatul (2):
  în termen de trei luni de la intrarea în vigoare; |
| --- | --- |

(b)

în ceea ce privește informațiile comunicate în conformitate cu alineatul (2):
  în termen de trei luni de la intrarea în vigoare;

Amendamentul 40

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 3

Directiva 2011/16/UE

Articolul 8 a – alineatul 5 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | conținutul deciziei
  transfrontaliere
  în avans sau al acordului de preț în avans, inclusiv o descriere a activităților comerciale sau a tranzacției sau seriei de tranzacții relevante; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(b)

conținutul deciziei
  transfrontaliere
  în avans sau al acordului de preț în avans, inclusiv o descriere a activităților comerciale sau a tranzacției sau seriei de tranzacții relevante;

| (b) | conținutul deciziei în avans sau al acordului de preț în avans, inclusiv o descriere a activităților comerciale sau a tranzacției sau seriei de tranzacții relevante; |
| --- | --- |

(b)

conținutul deciziei în avans sau al acordului de preț în avans, inclusiv o descriere a activităților comerciale sau a tranzacției sau seriei de tranzacții relevante;

Amendamentul 41

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 3

Directiva 2011/16/UE

Articolul 8a – alineatul 5 – litera ba (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | criteriile utilizate pentru a determina deciziile în avans sau acordurile de preț în avans, precum și eventualele limitări în timp sau circumstanțele în care decizia poate fi revocată; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(ba)

criteriile utilizate pentru a determina deciziile în avans sau acordurile de preț în avans, precum și eventualele limitări în timp sau circumstanțele în care decizia poate fi revocată;

Amendamentul 42

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 3

Directiva 2011/16/UE

Articolul 8 a – alineatul 5 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | identificarea celorlalte state membre care ar putea fi vizate direct sau indirect de decizia
  transfrontalieră
  în avans sau de acordul de preț în avans; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(d)

identificarea celorlalte state membre care ar putea fi vizate direct sau indirect de decizia
  transfrontalieră
  în avans sau de acordul de preț în avans;

| (d) | identificarea celorlalte state membre care ar putea fi vizate direct sau indirect de decizia în avans sau de acordul de preț în avans; |
| --- | --- |

(d)

identificarea celorlalte state membre care ar putea fi vizate direct sau indirect de decizia în avans sau de acordul de preț în avans;

Amendamentul 43

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 3

Directiva 2011/16/UE

Articolul 8 a – alineatul 5 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | identificarea oricărei persoane, alta decât o persoană fizică, din celelalte state membre care ar putea fi afectată direct sau indirect de decizia
  transfrontalieră
  în avans sau de acordul de preț în avans (indicând statul membru de care sunt legate persoanele afectate). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(e)

identificarea oricărei persoane, alta decât o persoană fizică, din celelalte state membre care ar putea fi afectată direct sau indirect de decizia
  transfrontalieră
  în avans sau de acordul de preț în avans (indicând statul membru de care sunt legate persoanele afectate).

| (e) | identificarea oricărei persoane, alta decât o persoană fizică, din celelalte state membre care ar putea fi afectată direct sau indirect de decizia în avans sau de acordul de preț în avans (indicând statul membru de care sunt legate persoanele afectate). |
| --- | --- |

(e)

identificarea oricărei persoane, alta decât o persoană fizică, din celelalte state membre care ar putea fi afectată direct sau indirect de decizia în avans sau de acordul de preț în avans (indicând statul membru de care sunt legate persoanele afectate).

Amendamentul 44

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 3

Directiva 2011/16/UE

Articolul 8 a – alineatul 5 – litera ea (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ea) | imediat ce este disponibil, numărul european de identificare fiscală, după cum este precizat în planul de acțiune al Comisiei privind lupta împotriva fraudei și a evaziunii fiscale din 2012; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(ea)

imediat ce este disponibil, numărul european de identificare fiscală, după cum este precizat în planul de acțiune al Comisiei privind lupta împotriva fraudei și a evaziunii fiscale din 2012;

Amendamentul 45

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 3

Directiva 2011/16/UE

Articolul 8 a – alineatul 5 – litera eb (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (eb) | descrierea setului de criterii utilizate și a regimului aplicabil în cazul în care un mecanism de jure sau de facto permite reducerea bazei de impozitare a contribuabilului prin derogare de la normele standard ale statului membru care emite avizul, ceea ce implică, de exemplu, autorizarea unei amortizări mai rapide decât în mod obișnuit sau deducerea cheltuielilor care nu sunt suportate direct sau care nu sunt suportate efectiv de către contribuabil; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(eb)

descrierea setului de criterii utilizate și a regimului aplicabil în cazul în care un mecanism de jure sau de facto permite reducerea bazei de impozitare a contribuabilului prin derogare de la normele standard ale statului membru care emite avizul, ceea ce implică, de exemplu, autorizarea unei amortizări mai rapide decât în mod obișnuit sau deducerea cheltuielilor care nu sunt suportate direct sau care nu sunt suportate efectiv de către contribuabil;

Amendamentul 46

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 3

Directiva 2011/16/UE

Articolul 8 a – alineatul 5 – litera ec (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ec) | descrierea setului de criterii utilizate și a regimului aplicabil în cazul în care contribuabilul are posibilitatea de a plăti o rată a impozitului inferioară ratei standard din statul care emite avizul; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(ec)

descrierea setului de criterii utilizate și a regimului aplicabil în cazul în care contribuabilul are posibilitatea de a plăti o rată a impozitului inferioară ratei standard din statul care emite avizul;

Amendamentul 47

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 3

Directiva 2011/16/UE

Articolul 8 a – alineatul 5 – litera ed (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ed) | descrierea setului de criterii utilizate și a mecanismului aplicat, în cazul în care una dintre părțile la acest mecanism își are domiciliul într-o țară terță care are o fiscalitate inexistentă sau mult mai favorabilă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(ed)

descrierea setului de criterii utilizate și a mecanismului aplicat, în cazul în care una dintre părțile la acest mecanism își are domiciliul într-o țară terță care are o fiscalitate inexistentă sau mult mai favorabilă.

Amendamentul 48

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 3

Directiva 2011/16/UE

Articolul 8 a – alineatul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 6.   Pentru a facilita schimbul, Comisia adoptă măsurile și modalitățile practice necesare pentru punerea în aplicare a prezentului articol, inclusiv măsuri de standardizare a comunicării setului de informații prevăzut la alineatul (5) din prezentul articol, în cadrul procedurii de stabilire a formularului-tip prevăzut la articolul 20 alineatul (5). | 6.   Pentru a facilita schimbul, Comisia adoptă măsurile și modalitățile practice necesare pentru punerea în aplicare a prezentului articol, inclusiv măsuri de standardizare a comunicării setului de informații prevăzut la alineatul (5) din prezentul articol, în cadrul procedurii de stabilire a formularului-tip prevăzut la articolul 20 alineatul (5).
  Comisia asistă statele membre care au atribuit competențe fiscale organismelor teritoriale sau administrative descentralizate pentru a se asigura că ele se achită de responsabilitatea de a oferi formare și sprijin acestor organisme. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

6.   Pentru a facilita schimbul, Comisia adoptă măsurile și modalitățile practice necesare pentru punerea în aplicare a prezentului articol, inclusiv măsuri de standardizare a comunicării setului de informații prevăzut la alineatul (5) din prezentul articol, în cadrul procedurii de stabilire a formularului-tip prevăzut la articolul 20 alineatul (5).

6.   Pentru a facilita schimbul, Comisia adoptă măsurile și modalitățile practice necesare pentru punerea în aplicare a prezentului articol, inclusiv măsuri de standardizare a comunicării setului de informații prevăzut la alineatul (5) din prezentul articol, în cadrul procedurii de stabilire a formularului-tip prevăzut la articolul 20 alineatul (5).
  Comisia asistă statele membre care au atribuit competențe fiscale organismelor teritoriale sau administrative descentralizate pentru a se asigura că ele se achită de responsabilitatea de a oferi formare și sprijin acestor organisme.

Amendamentul 49

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 3

Directiva 2011/16/UE

Articolul 8a – alineatul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 7.   Autoritatea competentă căreia i se comunică informațiile în temeiul alineatului (1) confirmă, dacă este posibil prin mijloace electronice, primirea acestor informații autorității competente care le-a furnizat, fără întârziere și, în orice caz, în termen de cel mult șapte zile lucrătoare de la primire. | 7.   Autoritatea competentă căreia i se comunică informațiile în temeiul alineatului (1) confirmă, dacă este posibil prin mijloace electronice, primirea acestor informații autorității competente care le-a furnizat, fără întârziere și, în orice caz, în termen de cel mult șapte zile lucrătoare de la primire
  , facilitând astfel funcționarea unui sistem eficace de schimb automat de informații
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

7.   Autoritatea competentă căreia i se comunică informațiile în temeiul alineatului (1) confirmă, dacă este posibil prin mijloace electronice, primirea acestor informații autorității competente care le-a furnizat, fără întârziere și, în orice caz, în termen de cel mult șapte zile lucrătoare de la primire.

7.   Autoritatea competentă căreia i se comunică informațiile în temeiul alineatului (1) confirmă, dacă este posibil prin mijloace electronice, primirea acestor informații autorității competente care le-a furnizat, fără întârziere și, în orice caz, în termen de cel mult șapte zile lucrătoare de la primire
  , facilitând astfel funcționarea unui sistem eficace de schimb automat de informații
  .

Amendamentul 50

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 3

Directiva 2011/16/UE

Articolul 8 a – alineatul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 8.   Statele membre pot, în conformitate cu articolul 5, să solicite informații suplimentare, inclusiv textul integral al unei decizii
  transfrontaliere
  în avans sau al unui acord de preț în avans, din partea statului membru care a emis decizia sau acordul respectiv. | 8.   Statele membre
  sau organismele lor teritoriale ori administrative, inclusiv autoritățile locale, dacă este cazul,
  pot, în conformitate cu articolul 5, să solicite informații suplimentare, inclusiv textul integral al unei decizii transfrontaliere în avans sau al unui acord de preț în avans, din partea statului membru care a emis decizia sau acordul respectiv. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

8.   Statele membre pot, în conformitate cu articolul 5, să solicite informații suplimentare, inclusiv textul integral al unei decizii
  transfrontaliere
  în avans sau al unui acord de preț în avans, din partea statului membru care a emis decizia sau acordul respectiv.

8.   Statele membre
  sau organismele lor teritoriale ori administrative, inclusiv autoritățile locale, dacă este cazul,
  pot, în conformitate cu articolul 5, să solicite informații suplimentare, inclusiv textul integral al unei decizii transfrontaliere în avans sau al unui acord de preț în avans, din partea statului membru care a emis decizia sau acordul respectiv.

Amendamentul 51

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 3

Directiva 2011/16/UE

Articolul 8 a – alineatul 9 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 9a.
     
  Statele membre informează din timp Comisia și alte state membre cu privire la orice modificare relevantă a practicii lor în materie de decizii fiscale (formalitățile de solicitare, procesul de luare a deciziilor etc.). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

9a.
     
  Statele membre informează din timp Comisia și alte state membre cu privire la orice modificare relevantă a practicii lor în materie de decizii fiscale (formalitățile de solicitare, procesul de luare a deciziilor etc.).

Amendamentul 52

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 3

Directiva 2011/16/UE

Articolul 8 a – alineatul 9 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 9b.
     
  Autoritățile fiscale din statele membre informează Comisia și alte statele membre cu privire la orice modificări relevante ale legislației interne privind impozitarea societăților comerciale (deduceri, scutiri, exceptări, stimulente sau măsuri similare etc.) care ar putea avea un impact asupra ratelor efective ale impozitelor sau a oricăror altor venituri fiscale ale statului membru. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

9b.
     
  Autoritățile fiscale din statele membre informează Comisia și alte statele membre cu privire la orice modificări relevante ale legislației interne privind impozitarea societăților comerciale (deduceri, scutiri, exceptări, stimulente sau măsuri similare etc.) care ar putea avea un impact asupra ratelor efective ale impozitelor sau a oricăror altor venituri fiscale ale statului membru.

Amendamentul 53

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 3

Directiva 2011/16/UE

Articolul 8 b – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Înainte de 1 octombrie 2017, statele membre pun la dispoziția Comisiei în fiecare an statistici cu privire la volumul schimburilor automate prevăzute la articolele 8 și 8a și, în măsura posibilului, informații cu privire la costurile și beneficiile administrative și de altă natură relevante legate de schimburile care au avut loc și orice potențiale modificări, atât pentru administrațiile fiscale, cât și pentru terți. | 1.   Înainte de 1 octombrie 2017, statele membre pun la dispoziția Comisiei în fiecare an statistici cu privire la volumul schimburilor automate prevăzute la articolele 8 și 8a
  , tipurile de decizii acordate
  și, în măsura posibilului, informații cu privire la costurile și beneficiile administrative și de altă natură relevante legate de schimburile care au avut loc și orice potențiale modificări, atât pentru administrațiile fiscale, cât și pentru terți. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

1.   Înainte de 1 octombrie 2017, statele membre pun la dispoziția Comisiei în fiecare an statistici cu privire la volumul schimburilor automate prevăzute la articolele 8 și 8a și, în măsura posibilului, informații cu privire la costurile și beneficiile administrative și de altă natură relevante legate de schimburile care au avut loc și orice potențiale modificări, atât pentru administrațiile fiscale, cât și pentru terți.

1.   Înainte de 1 octombrie 2017, statele membre pun la dispoziția Comisiei în fiecare an statistici cu privire la volumul schimburilor automate prevăzute la articolele 8 și 8a
  , tipurile de decizii acordate
  și, în măsura posibilului, informații cu privire la costurile și beneficiile administrative și de altă natură relevante legate de schimburile care au avut loc și orice potențiale modificări, atât pentru administrațiile fiscale, cât și pentru terți.

Amendamentul 54

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 3

Directiva 2011/16/UE

Articolul 8 b – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Comisia publică, înainte de 1 octombrie 2017 și ulterior, în fiecare an, un raport în care prezintă succint principalele cazuri cuprinse în registrul central securizat menționat la articolul 21 alineatul (5). Astfel, Comisia respectă dispozițiile referitoare la confidențialitate prevăzute la articolul 23a. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

2a.
     
  Comisia publică, înainte de 1 octombrie 2017 și ulterior, în fiecare an, un raport în care prezintă succint principalele cazuri cuprinse în registrul central securizat menționat la articolul 21 alineatul (5). Astfel, Comisia respectă dispozițiile referitoare la confidențialitate prevăzute la articolul 23a.

Amendamentul 55

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 4

Directiva 2011/16/UE

Articolul 14 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   În cazul în care un stat membru face uz de orice informații comunicate de către un alt stat membru în conformitate cu articolul 8a, acesta trebuie să transmită feedback cu privire la informațiile primite către autoritatea competentă care a furnizat informațiile, în cel mai scurt timp posibil și nu mai târziu de trei luni de la momentul în care se cunoaște rezultatul utilizării informațiilor solicitate, cu excepția cazului în care a fost deja furnizat un feedback în conformitate cu alineatul (1) al prezentului articol. Comisia stabilește măsurile practice în conformitate cu procedura menționată la articolul 26 alineatul (2). | 3.   În cazul în care un stat membru face uz de orice informații comunicate de către un alt stat membru în conformitate cu articolul 8a, acesta trebuie să transmită feedback cu privire la informațiile primite către
  Comisie și
  autoritatea competentă care a furnizat informațiile, în cel mai scurt timp posibil și nu mai târziu de trei luni de la momentul în care se cunoaște rezultatul utilizării informațiilor solicitate, cu excepția cazului în care a fost deja furnizat un feedback în conformitate cu alineatul (1) al prezentului articol. Comisia stabilește măsurile practice în conformitate cu procedura menționată la articolul 26 alineatul (2). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

3.   În cazul în care un stat membru face uz de orice informații comunicate de către un alt stat membru în conformitate cu articolul 8a, acesta trebuie să transmită feedback cu privire la informațiile primite către autoritatea competentă care a furnizat informațiile, în cel mai scurt timp posibil și nu mai târziu de trei luni de la momentul în care se cunoaște rezultatul utilizării informațiilor solicitate, cu excepția cazului în care a fost deja furnizat un feedback în conformitate cu alineatul (1) al prezentului articol. Comisia stabilește măsurile practice în conformitate cu procedura menționată la articolul 26 alineatul (2).

3.   În cazul în care un stat membru face uz de orice informații comunicate de către un alt stat membru în conformitate cu articolul 8a, acesta trebuie să transmită feedback cu privire la informațiile primite către
  Comisie și
  autoritatea competentă care a furnizat informațiile, în cel mai scurt timp posibil și nu mai târziu de trei luni de la momentul în care se cunoaște rezultatul utilizării informațiilor solicitate, cu excepția cazului în care a fost deja furnizat un feedback în conformitate cu alineatul (1) al prezentului articol. Comisia stabilește măsurile practice în conformitate cu procedura menționată la articolul 26 alineatul (2).

Amendamentul 56

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 5

Directiva 2011/16/UE

Articolul 20 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   Schimbul automat de informații privind deciziile
  transfrontaliere
  în avans și acordurile de preț în avans în temeiul articolului 8a se efectuează utilizând un formular-tip de îndată ce acest formular este adoptat de Comisie în conformitate cu procedura menționată la articolul 26 alineatul (2). | 5.   Schimbul automat de informații privind deciziile în avans și acordurile de preț în avans în temeiul articolului 8a se efectuează utilizând un formular-tip de îndată ce acest formular este adoptat de Comisie în conformitate cu procedura menționată la articolul 26 alineatul (2). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

5.   Schimbul automat de informații privind deciziile
  transfrontaliere
  în avans și acordurile de preț în avans în temeiul articolului 8a se efectuează utilizând un formular-tip de îndată ce acest formular este adoptat de Comisie în conformitate cu procedura menționată la articolul 26 alineatul (2).

5.   Schimbul automat de informații privind deciziile în avans și acordurile de preț în avans în temeiul articolului 8a se efectuează utilizând un formular-tip de îndată ce acest formular este adoptat de Comisie în conformitate cu procedura menționată la articolul 26 alineatul (2).

Amendamentul 57

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 6

Directiva 2011/16/UE

Articolul 21 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   Comisia înființează un registru central în care informațiile care urmează să fie comunicate în contextul articolului 8a din prezenta directivă
  pot fi
  înregistrate în vederea efectuării schimbului automat prevăzut la articolul 8a alineatele (1) și (2). Comisia
  are
  acces la informațiile înregistrate în acest registru. Modalitățile practice necesare se adoptă de Comisie în conformitate cu procedura menționată la articolul 26 alineatul (2). | 5.   
  Până la cel târziu 31 decembrie 2016,
  Comisia înființează un registru central în care informațiile care urmează să fie comunicate în contextul articolului 8a din prezenta directivă
  trebuie să fie
  înregistrate în vederea efectuării schimbului automat prevăzut la articolul 8a alineatele (1) și (2).
  Statele membre se asigură că toate informațiile comunicate în conformitate cu articolul 8a în cursul perioadei de tranziție, în care registrul central securizat nu este încă înființat, sunt încărcate în registrul central securizat până la 1 aprilie 2017.
  Comisia
  și statele membre au
  acces la informațiile înregistrate în acest registru. Modalitățile practice necesare se adoptă de Comisie în conformitate cu procedura menționată la articolul 26 alineatul (2). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

5.   Comisia înființează un registru central în care informațiile care urmează să fie comunicate în contextul articolului 8a din prezenta directivă
  pot fi
  înregistrate în vederea efectuării schimbului automat prevăzut la articolul 8a alineatele (1) și (2). Comisia
  are
  acces la informațiile înregistrate în acest registru. Modalitățile practice necesare se adoptă de Comisie în conformitate cu procedura menționată la articolul 26 alineatul (2).

5.   
  Până la cel târziu 31 decembrie 2016,
  Comisia înființează un registru central în care informațiile care urmează să fie comunicate în contextul articolului 8a din prezenta directivă
  trebuie să fie
  înregistrate în vederea efectuării schimbului automat prevăzut la articolul 8a alineatele (1) și (2).
  Statele membre se asigură că toate informațiile comunicate în conformitate cu articolul 8a în cursul perioadei de tranziție, în care registrul central securizat nu este încă înființat, sunt încărcate în registrul central securizat până la 1 aprilie 2017.
  Comisia
  și statele membre au
  acces la informațiile înregistrate în acest registru. Modalitățile practice necesare se adoptă de Comisie în conformitate cu procedura menționată la articolul 26 alineatul (2).

Amendamentul 58

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 8

Directiva 2011/16/UE

Articolul 23a – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   În conformitate cu dispozițiile aplicabile autorităților din Uniune, Comisia păstrează confidențialitatea informațiilor care îi sunt comunicate în temeiul prezentei directive. | 1.   În conformitate cu dispozițiile aplicabile autorităților din Uniune, Comisia păstrează confidențialitatea informațiilor care îi sunt comunicate în temeiul prezentei directive
  , astfel cum este consacrat la articolul 8 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

1.   În conformitate cu dispozițiile aplicabile autorităților din Uniune, Comisia păstrează confidențialitatea informațiilor care îi sunt comunicate în temeiul prezentei directive.

1.   În conformitate cu dispozițiile aplicabile autorităților din Uniune, Comisia păstrează confidențialitatea informațiilor care îi sunt comunicate în temeiul prezentei directive
  , astfel cum este consacrat la articolul 8 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene
  .

Amendamentul 59

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 8

Directiva 2011/16/UE

Articolul 23 a – alineatul 2 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Informațiile comunicate Comisiei de un stat membru în temeiul articolului 23, precum și orice raport sau document elaborat de Comisie pe baza acestor informații pot fi transmise altor state membre. Astfel de informații transmise intră sub incidența secretului de serviciu și beneficiază de protecția acordată informațiilor asemănătoare conform legislației interne a statului membru care le-a primit. | 2.   Informațiile comunicate Comisiei de un stat membru
  al UE sau SEE
  în temeiul articolului 23, precum și orice raport sau document elaborat de Comisie pe baza acestor informații pot fi transmise altor state membre
  ale UE (și, în caz de reciprocitate, altor state membre ale SEE)
  . Astfel de informații transmise intră sub incidența secretului de serviciu și beneficiază de protecția acordată informațiilor asemănătoare conform legislației interne a statului membru
  al UE (și, în caz de reciprocitate, a statului membru al SEE)
  care le-a primit. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

2.   Informațiile comunicate Comisiei de un stat membru în temeiul articolului 23, precum și orice raport sau document elaborat de Comisie pe baza acestor informații pot fi transmise altor state membre. Astfel de informații transmise intră sub incidența secretului de serviciu și beneficiază de protecția acordată informațiilor asemănătoare conform legislației interne a statului membru care le-a primit.

2.   Informațiile comunicate Comisiei de un stat membru
  al UE sau SEE
  în temeiul articolului 23, precum și orice raport sau document elaborat de Comisie pe baza acestor informații pot fi transmise altor state membre
  ale UE (și, în caz de reciprocitate, altor state membre ale SEE)
  . Astfel de informații transmise intră sub incidența secretului de serviciu și beneficiază de protecția acordată informațiilor asemănătoare conform legislației interne a statului membru
  al UE (și, în caz de reciprocitate, a statului membru al SEE)
  care le-a primit.

Amendamentul 60

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 8

Directiva 2011/16/UE

Articolul 23 a – alineatul 2 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Rapoartele și documentele întocmite de Comisie, menționate în primul paragraf, pot fi utilizate de statele membre doar în scopuri analitice, dar nu se publică și nici nu se pun la dispoziția unei alte persoane sau a unui alt organism fără acordul expres al Comisiei. | Rapoartele și documentele întocmite de Comisie, menționate în primul paragraf, pot fi utilizate de statele membre
  ale UE sau ale SEE
  doar în scopuri analitice, dar nu se publică și nici nu se pun la dispoziția unei alte persoane sau a unui alt organism fără acordul expres al Comisiei. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Rapoartele și documentele întocmite de Comisie, menționate în primul paragraf, pot fi utilizate de statele membre doar în scopuri analitice, dar nu se publică și nici nu se pun la dispoziția unei alte persoane sau a unui alt organism fără acordul expres al Comisiei.

Rapoartele și documentele întocmite de Comisie, menționate în primul paragraf, pot fi utilizate de statele membre
  ale UE sau ale SEE
  doar în scopuri analitice, dar nu se publică și nici nu se pun la dispoziția unei alte persoane sau a unui alt organism fără acordul expres al Comisiei.

Amendamentul 61

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 8 a (nou)

Directiva 2011/16/UE

Articolul 23 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (8a) | Se introduce următorul articol:



  „Articolul 23b




  Sancțiuni




  Comisia analizează toate sancțiunile care trebuie aplicate în caz de refuz sau omitere a schimbului de informații.” |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8a)

„Articolul 23b

Sancțiuni

Comisia analizează toate sancțiunile care trebuie aplicate în caz de refuz sau omitere a schimbului de informații.”

Amendamentul 62

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 9 a (nou)

Directiva 2011/16/UE

Articolul 25 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9a) | Se introduce următorul articol:



  „Articolul 25a




  Evoluțiile la nivelul OCDE




  Prezenta directivă este compatibilă cu evoluțiile la nivelul OCDE și ia în considerare setul cuprinzător de norme OCDE incluse în standardul pentru schimbul automat de informații privind conturile financiare.” |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9a)

„Articolul 25a

Evoluțiile la nivelul OCDE

Prezenta directivă este compatibilă cu evoluțiile la nivelul OCDE și ia în considerare setul cuprinzător de norme OCDE incluse în standardul pentru schimbul automat de informații privind conturile financiare.”

Amendamentul 63

Propunere de directivă

Articolul 4 – alineatul 1 – punctul 9 b (nou)

Directiva 2011/16/UE

Articolul 25 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9b) | Se introduce următorul articol:



  „Articolul 25b




  Măsuri suplimentare ale statelor membre




  Prezenta directivă nu împiedică statele membre să ia măsuri suplimentare necesare pentru a elabora dispoziții naționale sau dispoziții bazate pe acorduri în scopul prevenirii evaziunii fiscale.” |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9b)

„Articolul 25b

Măsuri suplimentare ale statelor membre

Prezenta directivă nu împiedică statele membre să ia măsuri suplimentare necesare pentru a elabora dispoziții naționale sau dispoziții bazate pe acorduri în scopul prevenirii evaziunii fiscale.”

Amendamentul 64

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 9 c (nou)

Directiva 2011/16/UE

Articolul 27

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9c) | Articolul 27 se înlocuiește cu următorul text:



  „Articolul 27




  Raportarea




  O dată la trei ani după intrarea în vigoare a prezentei directive, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind punerea în aplicare a prezentei directive. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9c)

„Articolul 27

Raportarea

O dată la trei ani după intrarea în vigoare a prezentei directive, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind punerea în aplicare a prezentei directive.

---

(13)  Directiva 2011/16/UE a Consiliului din 15 februarie 2011 privind cooperarea administrativă în domeniul fiscal și de abrogare a Directivei 77/799/CEE (JO L 64, 11.3.2011, p. 1).

(13)  Directiva 2011/16/UE a Consiliului din 15 februarie 2011 privind cooperarea administrativă în domeniul fiscal și de abrogare a Directivei 77/799/CEE (JO L 64, 11.3.2011, p. 1).

---

Miercuri, 28 octombrie 2015

| 20.10.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 355/146 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 355/146

---

P8_TA(2015)0376

Bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2016 – toate secțiunile

Rezoluţia Parlamentului European din 28 octombrie 2015 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2016 (11706/2015 – C8-0274/2015 – 2015/2132(BUD))

(2017/C 355/22)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice,

| — | având în vedere Decizia 2007/436/CE, Euratom a Consiliului din 7 iunie 2007 privind sistemul de resurse proprii al Comunităților Europene (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2007/436/CE, Euratom a Consiliului din 7 iunie 2007 privind sistemul de resurse proprii al Comunităților Europene (1),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (3) (Regulamentul privind CFM), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (3) (Regulamentul privind CFM),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (4) (AII), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (4) (AII),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 martie 2015 referitoare la orientările generale pentru pregătirea bugetului 2016, secțiunea III – Comisia (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 martie 2015 referitoare la orientările generale pentru pregătirea bugetului 2016, secțiunea III – Comisia (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 29 aprilie 2015 referitoare la estimarea bugetului de venituri și cheltuieli al Parlamentului European pentru exercițiul financiar 2016 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 29 aprilie 2015 referitoare la estimarea bugetului de venituri și cheltuieli al Parlamentului European pentru exercițiul financiar 2016 (6),

| — | având în vedere proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2016, adoptat de Comisie la 24 iunie 2015 (COM(2015)0300), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2016, adoptat de Comisie la 24 iunie 2015 (COM(2015)0300),

| — | având în vedere poziția privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2016 adoptată de Consiliu la 4 septembrie 2015 și transmisă Parlamentului la 17 septembrie 2015 (11706/2015 – C8-0274/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2016 adoptată de Consiliu la 4 septembrie 2015 și transmisă Parlamentului la 17 septembrie 2015 (11706/2015 – C8-0274/2015),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 iulie 2015 referitoare la mandatul pentru trilogul privind proiectul de buget 2016 (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 iulie 2015 referitoare la mandatul pentru trilogul privind proiectul de buget 2016 (7),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European și Consiliu din 23 septembrie 2015 privind gestionarea crizei refugiaților: măsuri operaționale, bugetare și juridice imediate în cadrul Agendei europene privind migrația (COM(2015)0490), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European și Consiliu din 23 septembrie 2015 privind gestionarea crizei refugiaților: măsuri operaționale, bugetare și juridice imediate în cadrul Agendei europene privind migrația (COM(2015)0490),

| — | având în vedere scrisorile rectificative nr. 1/2016 (COM(2015)0317) și nr. 2/2016 (COM(2015)0513) la proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisorile rectificative nr. 1/2016 (COM(2015)0317) și nr. 2/2016 (COM(2015)0513) la proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2016,

| — | având în vedere articolul 88 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 88 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete și avizele celorlalte comisii interesate (A8-0298/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete și avizele celorlalte comisii interesate (A8-0298/2015),

Secțiunea III

Descriere generală

| 1. | subliniază că bugetul pe 2016 în lectura Parlamentului reflectă pe deplin prioritățile politice adoptate de o majoritate covârșitoare în rezoluțiile sale sus-menționate, și anume în Rezoluția din 11 martie 2015 referitoare la orientările generale și în Rezoluția din 8 iulie 2015 referitoare la mandatul pentru trilog; reamintește că prioritățile politice respective sunt solidaritatea internă și externă, în special tratarea eficace a crizei migrației și refugiaților, precum și stimularea competitivității prin crearea de locuri de muncă decente și de calitate și prin dezvoltarea întreprinderilor și a antreprenoriatului în întreaga Uniune; |
| --- | --- |

1.

subliniază că bugetul pe 2016 în lectura Parlamentului reflectă pe deplin prioritățile politice adoptate de o majoritate covârșitoare în rezoluțiile sale sus-menționate, și anume în Rezoluția din 11 martie 2015 referitoare la orientările generale și în Rezoluția din 8 iulie 2015 referitoare la mandatul pentru trilog; reamintește că prioritățile politice respective sunt solidaritatea internă și externă, în special tratarea eficace a crizei migrației și refugiaților, precum și stimularea competitivității prin crearea de locuri de muncă decente și de calitate și prin dezvoltarea întreprinderilor și a antreprenoriatului în întreaga Uniune;

| 2. | subliniază faptul că Uniunea se confruntă în prezent cu o serie de urgențe majore, în special criza fără precedent a migrației și refugiaților; este convins de faptul că trebuie să se aloce de la bugetul Uniunii resursele financiare necesare, în așa fel încât acestea să fie pe măsura provocărilor politice și să permită Uniunii să își îndeplinească promisiunile și să răspundă în mod eficace la aceste crize, ceea ce reprezintă o urgență și o prioritate absolută; este conștient de faptul că nu se poate rezolva criza refugiaților și migrației numai prin resurse financiare, fiind necesară o abordare cuprinzătoare pentru a trata atât aspectul său intern, cât și cel extern; consideră că circumstanțele excepționale necesită măsuri excepționale și că este necesar un angajament politic ferm pentru a obține noi credite în acest scop; subliniază, în acest context, că solidaritatea este unul dintre principiile fundamentale ale bugetului UE; își exprimă preocuparea că, în ceea ce privește criza refugiaților, solidaritatea se manifestă în mod inegal între statele membre; solicită Comisiei să prezinte o propunere privind modul în care bugetul UE poate stimula statele membre să aplice o abordare mai echilibrată față de solidaritate; |
| --- | --- |

2.

subliniază faptul că Uniunea se confruntă în prezent cu o serie de urgențe majore, în special criza fără precedent a migrației și refugiaților; este convins de faptul că trebuie să se aloce de la bugetul Uniunii resursele financiare necesare, în așa fel încât acestea să fie pe măsura provocărilor politice și să permită Uniunii să își îndeplinească promisiunile și să răspundă în mod eficace la aceste crize, ceea ce reprezintă o urgență și o prioritate absolută; este conștient de faptul că nu se poate rezolva criza refugiaților și migrației numai prin resurse financiare, fiind necesară o abordare cuprinzătoare pentru a trata atât aspectul său intern, cât și cel extern; consideră că circumstanțele excepționale necesită măsuri excepționale și că este necesar un angajament politic ferm pentru a obține noi credite în acest scop; subliniază, în acest context, că solidaritatea este unul dintre principiile fundamentale ale bugetului UE; își exprimă preocuparea că, în ceea ce privește criza refugiaților, solidaritatea se manifestă în mod inegal între statele membre; solicită Comisiei să prezinte o propunere privind modul în care bugetul UE poate stimula statele membre să aplice o abordare mai echilibrată față de solidaritate;

| 3. | remarcă faptul că, încă de la început, Parlamentul a pus un accent deosebit pe migrație și refugiați în bugetul pe 2016; reamintește declarațiile sale anterioare potrivit cărora gestionarea fluxurilor migratorii se află la intersecția dintre solidaritatea internă și cea externă, iar instrumentele de finanțare externă ar trebui, de asemenea, să fie mobilizate, în cadrul unei abordări integrate, pentru a trata cauzele profunde ale problemelor cu care se confruntă Uniunea; reamintește tratatele și acordurile comune, precum acquis-ul Schengen, Regulamentul Dublin (8) și propunerea Comisiei privind un mecanism obligatoriu de transfer în caz de criză (COM(2015)0450); |
| --- | --- |

3.

remarcă faptul că, încă de la început, Parlamentul a pus un accent deosebit pe migrație și refugiați în bugetul pe 2016; reamintește declarațiile sale anterioare potrivit cărora gestionarea fluxurilor migratorii se află la intersecția dintre solidaritatea internă și cea externă, iar instrumentele de finanțare externă ar trebui, de asemenea, să fie mobilizate, în cadrul unei abordări integrate, pentru a trata cauzele profunde ale problemelor cu care se confruntă Uniunea; reamintește tratatele și acordurile comune, precum acquis-ul Schengen, Regulamentul Dublin (8) și propunerea Comisiei privind un mecanism obligatoriu de transfer în caz de criză (COM(2015)0450);

| 4. | decide, prin urmare, să prezinte imediat un pachet cuprinzător de amendamente care să majoreze proiectul de buget (PB) cu suma de 1 161 milioane EUR atât la rubrica 3 („Securitate și cetățenie”), cât și la rubrica 4 („Europa globală”), cu scopul de a oferi un prim răspuns la criza migrației; subliniază că, în ceea ce privește dimensiunea internă a acestei crize, amendamentele Parlamentului integrează deja pe deplin și aliniază cele două pachete privind transferul solicitanților de azil, propunând, totodată, majorări suplimentare pentru Fondul pentru azil, migrație și integrare (FAMI) și agențiile Uniunii din domeniu; evidențiază, în privința dimensiunii externe, o serie de majorări suplimentare destinate unor programe specifice de la rubrica 4, cum ar fi Instrumentul european de vecinătate, Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare, ajutorul umanitar și Instrumentul de asistență pentru preaderare; |
| --- | --- |

4.

decide, prin urmare, să prezinte imediat un pachet cuprinzător de amendamente care să majoreze proiectul de buget (PB) cu suma de 1 161 milioane EUR atât la rubrica 3 („Securitate și cetățenie”), cât și la rubrica 4 („Europa globală”), cu scopul de a oferi un prim răspuns la criza migrației; subliniază că, în ceea ce privește dimensiunea internă a acestei crize, amendamentele Parlamentului integrează deja pe deplin și aliniază cele două pachete privind transferul solicitanților de azil, propunând, totodată, majorări suplimentare pentru Fondul pentru azil, migrație și integrare (FAMI) și agențiile Uniunii din domeniu; evidențiază, în privința dimensiunii externe, o serie de majorări suplimentare destinate unor programe specifice de la rubrica 4, cum ar fi Instrumentul european de vecinătate, Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare, ajutorul umanitar și Instrumentul de asistență pentru preaderare;

| 5. | subliniază totuși că aceste modificări ar trebui să fie luate în considerare împreună cu scrisoarea rectificativă nr. 2/2016 a Comisiei, care include, pe lângă al doilea pachet privind transferul solicitanților de azil, măsurile suplimentare prevăzute în Comunicarea susmenționată a Comisiei din 23 septembrie 2015; regretă faptul că Parlamentul și Consiliul nu au la dispoziție mai mult timp pentru a analiza dacă elementele acestei scrisori rectificative sunt adecvate situației, dar este conștient de nevoia unei reacții imediate și de caracterul urgent al situației; subliniază că Parlamentul sprijină pe deplin aceste noi măsuri și intenționează să pledeze pentru finanțarea lor prin credite noi chiar într-o măsură mai mare decât nivelul propus în propria sa poziție privind bugetul pe 2016; |
| --- | --- |

5.

subliniază totuși că aceste modificări ar trebui să fie luate în considerare împreună cu scrisoarea rectificativă nr. 2/2016 a Comisiei, care include, pe lângă al doilea pachet privind transferul solicitanților de azil, măsurile suplimentare prevăzute în Comunicarea susmenționată a Comisiei din 23 septembrie 2015; regretă faptul că Parlamentul și Consiliul nu au la dispoziție mai mult timp pentru a analiza dacă elementele acestei scrisori rectificative sunt adecvate situației, dar este conștient de nevoia unei reacții imediate și de caracterul urgent al situației; subliniază că Parlamentul sprijină pe deplin aceste noi măsuri și intenționează să pledeze pentru finanțarea lor prin credite noi chiar într-o măsură mai mare decât nivelul propus în propria sa poziție privind bugetul pe 2016;

| 6. | decide, de asemenea, să întreprindă măsuri în ceea ce privește criza persistentă care afectează agricultorii europeni, în special în sectorul produselor lactate, și să integreze deja în poziția sa privind bugetul pe 2016 suma de 500 de milioane EUR pentru sprijinirea măsurilor de urgență anunțate de Comisie; își exprimă convingerea că scrisoarea rectificativă nr. 2/2016 a Comisiei va permite stabilirea liniilor bugetare concrete care vor fi majorate în acest context; salută decizia Comisiei de a reporta creditele neutilizate din rezerva destinată crizei din bugetul pe 2015 către bugetul pe 2016 și observă că aceste fonduri necheltuite vor fi utilizate pentru rambursarea beneficiarilor de plăți directe, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE) nr. 1306/2013; |
| --- | --- |

6.

decide, de asemenea, să întreprindă măsuri în ceea ce privește criza persistentă care afectează agricultorii europeni, în special în sectorul produselor lactate, și să integreze deja în poziția sa privind bugetul pe 2016 suma de 500 de milioane EUR pentru sprijinirea măsurilor de urgență anunțate de Comisie; își exprimă convingerea că scrisoarea rectificativă nr. 2/2016 a Comisiei va permite stabilirea liniilor bugetare concrete care vor fi majorate în acest context; salută decizia Comisiei de a reporta creditele neutilizate din rezerva destinată crizei din bugetul pe 2015 către bugetul pe 2016 și observă că aceste fonduri necheltuite vor fi utilizate pentru rambursarea beneficiarilor de plăți directe, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE) nr. 1306/2013;

| 7. | recunoaște că trebuie depuse eforturi mult mai considerabile pentru a remedia problemele cu care se confruntă economia Uniunii prin stimularea competitivității, a creșterii economice și a creării de locuri de muncă de calitate; subliniază rolul esențial pe care îl joacă microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii în acest sens; majorează, prin urmare, creditele alocate programului COSME cu 16,5 milioane EUR; decide, de asemenea, să propună noi angajamente în 2016 pentru continuarea Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor (YEI), al cărei întreg pachet financiar a fost alocat în mod anticipat în perioada 2014-2015; recunoaște contribuția semnificativă a acestui program la combaterea șomajului și este hotărât să asigure punerea la dispoziție a creditelor necesare cu scopul de a evita un deficit de finanțare la punerea în aplicare a programului; adoptă, în consecință, o majorare de 473,2 milioane EUR pentru 2016, ceea ce corespunde tranșei anuale prevăzute inițial pentru YEI; |
| --- | --- |

7.

recunoaște că trebuie depuse eforturi mult mai considerabile pentru a remedia problemele cu care se confruntă economia Uniunii prin stimularea competitivității, a creșterii economice și a creării de locuri de muncă de calitate; subliniază rolul esențial pe care îl joacă microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii în acest sens; majorează, prin urmare, creditele alocate programului COSME cu 16,5 milioane EUR; decide, de asemenea, să propună noi angajamente în 2016 pentru continuarea Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor (YEI), al cărei întreg pachet financiar a fost alocat în mod anticipat în perioada 2014-2015; recunoaște contribuția semnificativă a acestui program la combaterea șomajului și este hotărât să asigure punerea la dispoziție a creditelor necesare cu scopul de a evita un deficit de finanțare la punerea în aplicare a programului; adoptă, în consecință, o majorare de 473,2 milioane EUR pentru 2016, ceea ce corespunde tranșei anuale prevăzute inițial pentru YEI;

| 8. | își reiterează convingerea că bugetul Uniunii nu ar trebui să finanțeze inițiative noi în detrimentul programelor și politicilor existente ale Uniunii și să neglijeze angajamentele politice deja asumate; recunoaște și confirmă pe deplin sprijinul politic și financiar considerabil pentru lansarea Fondului european pentru investiții strategice (FEIS), dar intenționează totodată să-și onoreze angajamentul asumat pe parcursul negocierilor privind FEIS, și anume de a reduce cât mai mult posibil impactul asupra programului „Orizont 2020” și a Mecanismului pentru interconectarea Europei (MIE) în cadrul procedurii bugetare anuale; propune, prin urmare, să compenseze reducerea acestor două programe – din cauza alimentării Fondului de garantare al FEIS – în 2016 (1 326 de milioane EUR), pentru a le permite să își îndeplinească integral obiectivele convenite cu doar doi ani în urmă, cu ocazia adoptării temeiurilor lor juridice; |
| --- | --- |

8.

își reiterează convingerea că bugetul Uniunii nu ar trebui să finanțeze inițiative noi în detrimentul programelor și politicilor existente ale Uniunii și să neglijeze angajamentele politice deja asumate; recunoaște și confirmă pe deplin sprijinul politic și financiar considerabil pentru lansarea Fondului european pentru investiții strategice (FEIS), dar intenționează totodată să-și onoreze angajamentul asumat pe parcursul negocierilor privind FEIS, și anume de a reduce cât mai mult posibil impactul asupra programului „Orizont 2020” și a Mecanismului pentru interconectarea Europei (MIE) în cadrul procedurii bugetare anuale; propune, prin urmare, să compenseze reducerea acestor două programe – din cauza alimentării Fondului de garantare al FEIS – în 2016 (1 326 de milioane EUR), pentru a le permite să își îndeplinească integral obiectivele convenite cu doar doi ani în urmă, cu ocazia adoptării temeiurilor lor juridice;

| 9. | subliniază că este important să se respecte pe deplin Declarația comună privind un plan de plăți pentru 2015-2016, asupra căreia au convenit Parlamentul, Consiliul și Comisia în urma angajamentului comun de a reduce volumul cererilor de plată restante aferente programelor de coeziune din perioada 2007-2013 la aproximativ 2 miliarde EUR până la sfârșitul lui 2016; constată, în acest sens, că reducerile propuse de Consiliu contravin direct acestui plan de plăți; subliniază, de asemenea, că pe viitor trebuie să se evite o astfel de acumulare nesustenabilă de plăți restante și invită Comisia să prezinte propuneri concrete în acest scop; consideră, din acest motiv, că nevoile de plăți neprevăzute ar trebui finanțate prin credite noi, iar alocarea anticipată a 1 miliard EUR în 2016 pentru Grecia ar trebui, prin urmare, să fie finanțată prin creditele disponibile în limitele plafonului de plăți din CFM; subliniază poziția sa de lungă durată potrivit căreia plățile care decurg din creditele de angajament mobilizate prin Instrumentul de flexibilitate ar trebui să fie luate în calcul peste acest plafon; |
| --- | --- |

9.

subliniază că este important să se respecte pe deplin Declarația comună privind un plan de plăți pentru 2015-2016, asupra căreia au convenit Parlamentul, Consiliul și Comisia în urma angajamentului comun de a reduce volumul cererilor de plată restante aferente programelor de coeziune din perioada 2007-2013 la aproximativ 2 miliarde EUR până la sfârșitul lui 2016; constată, în acest sens, că reducerile propuse de Consiliu contravin direct acestui plan de plăți; subliniază, de asemenea, că pe viitor trebuie să se evite o astfel de acumulare nesustenabilă de plăți restante și invită Comisia să prezinte propuneri concrete în acest scop; consideră, din acest motiv, că nevoile de plăți neprevăzute ar trebui finanțate prin credite noi, iar alocarea anticipată a 1 miliard EUR în 2016 pentru Grecia ar trebui, prin urmare, să fie finanțată prin creditele disponibile în limitele plafonului de plăți din CFM; subliniază poziția sa de lungă durată potrivit căreia plățile care decurg din creditele de angajament mobilizate prin Instrumentul de flexibilitate ar trebui să fie luate în calcul peste acest plafon;

| 10. | respinge toate reducerile propuse de Consiliu cu privire la PB (563,6 milioane EUR în angajamente și 1 421,8 milioane EUR în plăți); nu înțelege raționamentul ce se află la baza reducerilor propuse, de exemplu al reducerilor privind Orizont 2020 și MIE, două programe afectate deja de redistribuirile către FEIS, precum și al reducerilor privind politicile de dezvoltare și vecinătate, în special având în vedere evenimentele recente; este îngrijorat de faptul că, atunci când propune reduceri atât de importante pentru PB, Consiliul ignoră în mare măsură valoarea adăugată certă a bugetului Uniunii; contestă, în orice caz, intenția declarată a Consiliului de a viza linii bugetare cu o rată de execuție sau capacitate de absorbție scăzută, întrucât această intenție nu se justifică în lumina cifrelor privind punerea efectivă în aplicare și ignoră diferitele moduri de punere în aplicare ale anumitor programe; |
| --- | --- |

10.

respinge toate reducerile propuse de Consiliu cu privire la PB (563,6 milioane EUR în angajamente și 1 421,8 milioane EUR în plăți); nu înțelege raționamentul ce se află la baza reducerilor propuse, de exemplu al reducerilor privind Orizont 2020 și MIE, două programe afectate deja de redistribuirile către FEIS, precum și al reducerilor privind politicile de dezvoltare și vecinătate, în special având în vedere evenimentele recente; este îngrijorat de faptul că, atunci când propune reduceri atât de importante pentru PB, Consiliul ignoră în mare măsură valoarea adăugată certă a bugetului Uniunii; contestă, în orice caz, intenția declarată a Consiliului de a viza linii bugetare cu o rată de execuție sau capacitate de absorbție scăzută, întrucât această intenție nu se justifică în lumina cifrelor privind punerea efectivă în aplicare și ignoră diferitele moduri de punere în aplicare ale anumitor programe;

| 11. | regretă faptul că grupurile de experți ale Comisiei sunt în continuare lipsite de echilibru, deoarece sunt excesiv dominate de interese corporatiste; |
| --- | --- |

11.

regretă faptul că grupurile de experți ale Comisiei sunt în continuare lipsite de echilibru, deoarece sunt excesiv dominate de interese corporatiste;

| 12. | concluzionează că, pentru finanțarea adecvată a acestor nevoi urgente și având în vedere marjele extrem de limitate prevăzute în CFM pentru 2016, vor trebui mobilizate toate mijloacele disponibile în cadrul Regulamentului privind CFM în ceea ce privește flexibilitatea, inclusiv prin mobilizarea deplină a Instrumentului de flexibilitate; se așteaptă ca Consiliul să împărtășească această abordare și să se ajungă ușor la un acord în faza de conciliere, ceea ce ar permite Uniunii să se ridice la nivelul așteptărilor și să facă față provocărilor viitoare; subliniază în acest sens că marja globală prevăzută în CFM pentru angajamentele din 2015 ar trebui mobilizată de îndată ce sunt îndeplinite condițiile juridice; dorește să ajungă la un acord prealabil cu Consiliul și Comisia cu privire la acest aspect; |
| --- | --- |

12.

concluzionează că, pentru finanțarea adecvată a acestor nevoi urgente și având în vedere marjele extrem de limitate prevăzute în CFM pentru 2016, vor trebui mobilizate toate mijloacele disponibile în cadrul Regulamentului privind CFM în ceea ce privește flexibilitatea, inclusiv prin mobilizarea deplină a Instrumentului de flexibilitate; se așteaptă ca Consiliul să împărtășească această abordare și să se ajungă ușor la un acord în faza de conciliere, ceea ce ar permite Uniunii să se ridice la nivelul așteptărilor și să facă față provocărilor viitoare; subliniază în acest sens că marja globală prevăzută în CFM pentru angajamentele din 2015 ar trebui mobilizată de îndată ce sunt îndeplinite condițiile juridice; dorește să ajungă la un acord prealabil cu Consiliul și Comisia cu privire la acest aspect;

| 13. | reamintește Declarația comună a celor trei instituții ale Uniunii, formulată în contextul acordului politic cu privire la CFM, potrivit căreia procedurile bugetare anuale vor integra, după caz, elemente referitoare la egalitatea de gen; subliniază că integrarea principiului egalității între femei și bărbați ar trebui să stea la baza politicilor Uniunii, ca principiu transversal, și solicită ca integrarea dimensiunii de gen în buget să fie realizată în mod cuprinzător; salută, de asemenea, primele măsuri adoptate în vederea ecologizării bugetului Uniunii; subliniază faptul că acest proces trebuie să evolueze în continuare pentru a se putea îndeplini obiectivele convenite cu privire la coerența cheltuielilor cu efortul de combatere a schimbărilor climatice și de protecție a mediului; |
| --- | --- |

13.

reamintește Declarația comună a celor trei instituții ale Uniunii, formulată în contextul acordului politic cu privire la CFM, potrivit căreia procedurile bugetare anuale vor integra, după caz, elemente referitoare la egalitatea de gen; subliniază că integrarea principiului egalității între femei și bărbați ar trebui să stea la baza politicilor Uniunii, ca principiu transversal, și solicită ca integrarea dimensiunii de gen în buget să fie realizată în mod cuprinzător; salută, de asemenea, primele măsuri adoptate în vederea ecologizării bugetului Uniunii; subliniază faptul că acest proces trebuie să evolueze în continuare pentru a se putea îndeplini obiectivele convenite cu privire la coerența cheltuielilor cu efortul de combatere a schimbărilor climatice și de protecție a mediului;

| 14. | stabilește nivelul global al creditelor de angajament și de plată pentru 2016 la 157 427,3 milioane EUR și, respectiv, 146 459,3 milioane EUR; |
| --- | --- |

14.

stabilește nivelul global al creditelor de angajament și de plată pentru 2016 la 157 427,3 milioane EUR și, respectiv, 146 459,3 milioane EUR;

Subrubrica 1a – Competitivitate pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă

| 15. | este nemulțumit de faptul că, și în acest an, subrubrica 1a este grav afectată de reducerile propuse de Consiliu, care se cifrează la 140,9 milioane EUR în angajamente și 435,4 milioane EUR în plăți în raport cu PB; subliniază că aproximativ jumătate din aceste reduceri vizează programul Orizont 2020, ceea ce are drept rezultat o reducere suplimentară în cazul acestui program în 2016 după ce o parte din creditele care i-au fost alocate au fost redistribuite către FEIS; |
| --- | --- |

15.

este nemulțumit de faptul că, și în acest an, subrubrica 1a este grav afectată de reducerile propuse de Consiliu, care se cifrează la 140,9 milioane EUR în angajamente și 435,4 milioane EUR în plăți în raport cu PB; subliniază că aproximativ jumătate din aceste reduceri vizează programul Orizont 2020, ceea ce are drept rezultat o reducere suplimentară în cazul acestui program în 2016 după ce o parte din creditele care i-au fost alocate au fost redistribuite către FEIS;

| 16. | subliniază că, pentru a se asigura o abordare coerentă, mai multe reduceri operate în iunie 2015 de către Consiliu pe motivul unei capacități scăzute de absorbție în cazul a numeroase programe de la subrubrica 1a trebuie să fie anulate din cauza accelerării puternice a execuției acestor programe în septembrie 2015; constată că este vorba de o tendință generală, în conformitate cu ciclul de viață al acestor programe; decide, prin urmare, să reinstituie nivelul din PB atât al angajamentelor, cât și al plăților la liniile bugetare reduse de Consiliu; |
| --- | --- |

16.

subliniază că, pentru a se asigura o abordare coerentă, mai multe reduceri operate în iunie 2015 de către Consiliu pe motivul unei capacități scăzute de absorbție în cazul a numeroase programe de la subrubrica 1a trebuie să fie anulate din cauza accelerării puternice a execuției acestor programe în septembrie 2015; constată că este vorba de o tendință generală, în conformitate cu ciclul de viață al acestor programe; decide, prin urmare, să reinstituie nivelul din PB atât al angajamentelor, cât și al plăților la liniile bugetare reduse de Consiliu;

| 17. | în conformitate cu prioritățile sale pentru 2016 – ocuparea forței de muncă, întreprinderi, antreprenoriat – și după o evaluare atentă a capacității lor de absorbție de până în prezent, decide să propună, pe lângă compensarea integrală a reducerilor legate de FEIS care afectează programul Orizont 2020 și MIE, unele majorări selective peste nivelul din PB pentru programele COSME, Orizont 2020, EaSI și Erasmus+; |
| --- | --- |

17.

în conformitate cu prioritățile sale pentru 2016 – ocuparea forței de muncă, întreprinderi, antreprenoriat – și după o evaluare atentă a capacității lor de absorbție de până în prezent, decide să propună, pe lângă compensarea integrală a reducerilor legate de FEIS care afectează programul Orizont 2020 și MIE, unele majorări selective peste nivelul din PB pentru programele COSME, Orizont 2020, EaSI și Erasmus+;

| 18. | subliniază, în special, că alocarea anticipată a creditelor pentru COSME în perioada 2014-2015 s-a dovedit a fi cu adevărat benefică, având în vedere creșterea constantă în ultimii ani a solicitărilor din partea IMM-urilor de a primi sprijin în obținerea accesului la piețe și la finanțare; se opune, prin urmare, reducerii creditelor alocate COSME în PB comparativ cu 2015 și decide să majoreze creditele peste nivelul din PB pentru acest program; reamintește că Comisia a atras deja atenția asupra unui deficit înregistrat în cazul instrumentelor financiare aferente COSME pentru exercițiile 2015, 2016 și 2017, care demonstrează diferența dintre angajamentele disponibile și cererea preconizată; în cadrul COSME, solicită o majorare substanțială a creditelor pentru programul Erasmus pentru tineri antreprenori, având în vedere faptul că resursele disponibile nu sunt suficiente pentru a acoperi numărul ridicat al cererilor de participare; |
| --- | --- |

18.

subliniază, în special, că alocarea anticipată a creditelor pentru COSME în perioada 2014-2015 s-a dovedit a fi cu adevărat benefică, având în vedere creșterea constantă în ultimii ani a solicitărilor din partea IMM-urilor de a primi sprijin în obținerea accesului la piețe și la finanțare; se opune, prin urmare, reducerii creditelor alocate COSME în PB comparativ cu 2015 și decide să majoreze creditele peste nivelul din PB pentru acest program; reamintește că Comisia a atras deja atenția asupra unui deficit înregistrat în cazul instrumentelor financiare aferente COSME pentru exercițiile 2015, 2016 și 2017, care demonstrează diferența dintre angajamentele disponibile și cererea preconizată; în cadrul COSME, solicită o majorare substanțială a creditelor pentru programul Erasmus pentru tineri antreprenori, având în vedere faptul că resursele disponibile nu sunt suficiente pentru a acoperi numărul ridicat al cererilor de participare;

| 19. | invită Comisia să analizeze sarcina financiară legată de comisioanele și taxele care trebuie plătite în cadrul procedurilor obligatorii de atestare și licențiere; îndeamnă Comisia să realizeze o evaluare corespunzătoare a impactului acestor costuri asupra competitivității întreprinderilor industriale și a IMM-urilor; |
| --- | --- |

19.

invită Comisia să analizeze sarcina financiară legată de comisioanele și taxele care trebuie plătite în cadrul procedurilor obligatorii de atestare și licențiere; îndeamnă Comisia să realizeze o evaluare corespunzătoare a impactului acestor costuri asupra competitivității întreprinderilor industriale și a IMM-urilor;

| 20. | decide să majoreze peste PB creditele alocate celor trei agenții de supraveghere (ABE, EIOPA și ESMA) și ACER, pentru a le oferi resurse suficiente cu care să poată face față sarcinilor lor tot mai mari; |
| --- | --- |

20.

decide să majoreze peste PB creditele alocate celor trei agenții de supraveghere (ABE, EIOPA și ESMA) și ACER, pentru a le oferi resurse suficiente cu care să poată face față sarcinilor lor tot mai mari;

| 21. | confirmă sprijinul său pentru programul ITER și este hotărât să asigure un nivel corespunzător de finanțare a acestui program; este preocupat totuși de posibila apariție a altor întârzieri și a unor costuri suplimentare în legătură cu acest program, precum și de posibilele repercusiuni ulterioare asupra bugetului Uniunii; regretă, prin urmare, că nu a putut evalua nivelul creditelor alocate ITER în 2016 în raport cu planul de plăți și calendarul actualizat, care urmează să fie prezentat în cadrul Consiliului ITER abia în noiembrie 2015; se așteaptă totuși ca acest plan revizuit să ofere suficiente dovezi că recomandările Parlamentului, prezentate în rezoluția corespunzătoare referitoare la descărcarea de gestiune pentru 2013 (9), au fost luate în considerare în mod adecvat și că se va asigura soliditatea financiară și eficiența cheltuielilor; intenționează să abordeze această chestiune în cadrul procedurii de conciliere bugetară pentru exercițiul financiar 2016; de asemenea, insistă asupra faptului că se impune o transparență deplină în ceea ce privește utilizarea contribuțiilor acordate de întreprinderea comună Fusion for Energy programului ITER; solicită instituirea unui mecanism de monitorizare adecvat, care să ofere o privire clară asupra cuantumului resurselor financiare acordate acestui proiect internațional și să evalueze eficiența cu care acestea au fost utilizate; |
| --- | --- |

21.

confirmă sprijinul său pentru programul ITER și este hotărât să asigure un nivel corespunzător de finanțare a acestui program; este preocupat totuși de posibila apariție a altor întârzieri și a unor costuri suplimentare în legătură cu acest program, precum și de posibilele repercusiuni ulterioare asupra bugetului Uniunii; regretă, prin urmare, că nu a putut evalua nivelul creditelor alocate ITER în 2016 în raport cu planul de plăți și calendarul actualizat, care urmează să fie prezentat în cadrul Consiliului ITER abia în noiembrie 2015; se așteaptă totuși ca acest plan revizuit să ofere suficiente dovezi că recomandările Parlamentului, prezentate în rezoluția corespunzătoare referitoare la descărcarea de gestiune pentru 2013 (9), au fost luate în considerare în mod adecvat și că se va asigura soliditatea financiară și eficiența cheltuielilor; intenționează să abordeze această chestiune în cadrul procedurii de conciliere bugetară pentru exercițiul financiar 2016; de asemenea, insistă asupra faptului că se impune o transparență deplină în ceea ce privește utilizarea contribuțiilor acordate de întreprinderea comună Fusion for Energy programului ITER; solicită instituirea unui mecanism de monitorizare adecvat, care să ofere o privire clară asupra cuantumului resurselor financiare acordate acestui proiect internațional și să evalueze eficiența cu care acestea au fost utilizate;

| 22. | rezervă o parte din credite pentru standardizarea raportării financiare și a auditului și solicită implementarea recomandărilor cuprinse în raportul Maystadt referitoare la sarcinile și responsabilitățile Grupului consultativ european pentru raportarea financiară (EFRAG), consolidând, astfel, influența Uniunii în stabilirea standardelor internaționale de contabilitate; este preocupat, de asemenea, de faptul că finanțării substanțiale acordate de UE Fundației IFRS nu îi corespund îmbunătățiri necesare în ceea ce privește răspunderea, transparența și democrația; |
| --- | --- |

22.

rezervă o parte din credite pentru standardizarea raportării financiare și a auditului și solicită implementarea recomandărilor cuprinse în raportul Maystadt referitoare la sarcinile și responsabilitățile Grupului consultativ european pentru raportarea financiară (EFRAG), consolidând, astfel, influența Uniunii în stabilirea standardelor internaționale de contabilitate; este preocupat, de asemenea, de faptul că finanțării substanțiale acordate de UE Fundației IFRS nu îi corespund îmbunătățiri necesare în ceea ce privește răspunderea, transparența și democrația;

| 23. | prin urmare, majorează nivelul creditelor de angajament și al creditelor de plată de la subrubrica 1a peste nivelul din PB cu 1 405,5 milioane EUR și, respectiv, 491,5 milioane EUR (incluzând proiecte-pilot și acțiuni pregătitoare), depășind astfel plafonul pentru creditele de angajament cu 1 316,9 milioane EUR, sumă care urmează să fie finanțată prin toate mijloacele disponibile în ceea ce privește flexibilitatea prevăzute în Regulamentul privind CFM după epuizarea marjelor disponibile; |
| --- | --- |

23.

prin urmare, majorează nivelul creditelor de angajament și al creditelor de plată de la subrubrica 1a peste nivelul din PB cu 1 405,5 milioane EUR și, respectiv, 491,5 milioane EUR (incluzând proiecte-pilot și acțiuni pregătitoare), depășind astfel plafonul pentru creditele de angajament cu 1 316,9 milioane EUR, sumă care urmează să fie finanțată prin toate mijloacele disponibile în ceea ce privește flexibilitatea prevăzute în Regulamentul privind CFM după epuizarea marjelor disponibile;

Subrubrica 1b — Coeziune economică, socială și teritorială

| 24. | dezaprobă reducerile propuse de Consiliu în valoare de 3,1 milioane EUR în credite de angajament și, mai important, de 220,1 milioane EUR în credite de plată la subrubrica 1b, inclusiv la liniile de finalizare; invită Consiliul să explice cum sunt compatibile aceste reduceri, pe de o parte, cu obiectivul de a reduce volumul facturilor neplătite și, pe de altă parte, de a evita repercusiunile negative și întârzierile inutile pentru punerea în aplicare a programelor din perioada 2014-2020; reamintește că politica de coeziune reprezintă principala politică de investiții a UE, al cărei obiectiv este reducerea disparităților dintre regiunile europene prin întărirea coeziunii economice, sociale și teritoriale; subliniază că instrumente precum Fondul social european, Fondul european de dezvoltare regională, Fondul de coeziune sau Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor sunt instrumente pentru stimularea convergenței, reducerea diferențelor de dezvoltare și sprijinirea creării de locuri de muncă de calitate și durabile; |
| --- | --- |

24.

dezaprobă reducerile propuse de Consiliu în valoare de 3,1 milioane EUR în credite de angajament și, mai important, de 220,1 milioane EUR în credite de plată la subrubrica 1b, inclusiv la liniile de finalizare; invită Consiliul să explice cum sunt compatibile aceste reduceri, pe de o parte, cu obiectivul de a reduce volumul facturilor neplătite și, pe de altă parte, de a evita repercusiunile negative și întârzierile inutile pentru punerea în aplicare a programelor din perioada 2014-2020; reamintește că politica de coeziune reprezintă principala politică de investiții a UE, al cărei obiectiv este reducerea disparităților dintre regiunile europene prin întărirea coeziunii economice, sociale și teritoriale; subliniază că instrumente precum Fondul social european, Fondul european de dezvoltare regională, Fondul de coeziune sau Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor sunt instrumente pentru stimularea convergenței, reducerea diferențelor de dezvoltare și sprijinirea creării de locuri de muncă de calitate și durabile;

| 25. | ia act de evaluarea preliminară a Comisiei, pe baza celor mai recente previziuni ale statelor membre, potrivit căreia punerea în aplicare a programelor în domeniul politicii de coeziune va fi, probabil, amânată în 2016; este alarmat de faptul că orice subutilizare semnificativă în cel de-al treilea an de punere în aplicare a noului ciclu al fondurilor structurale și de investiții europene, într-un moment în care programele ar trebui să fie în plină desfășurare, nu numai că va avea un efect negativ asupra obținerii la timp de rezultate pe teren, ci poate conduce, de asemenea, la o presiune puternică asupra plăților în exercițiile următoare, conducând eventual la o nouă acumulare de facturi neplătite; îndeamnă statele membre în cauză să realizeze progrese rapide în eliminarea cauzelor care stau la baza acestor întârzieri în punerea în aplicare, de exemplu prin desemnarea promptă a autorităților responsabile de programe și prin nemultiplicarea și simplificarea procedurilor administrative naționale; în conformitate cu planul de plăți, solicită Comisiei să monitorizeze cu atenție evoluția plăților de la subrubrica 1b aferente perioadei de programare 2014-2020, inclusiv prin previziuni detaliate, actualizate periodic, care urmează să fie discutate în cadrul unor reuniuni interinstituționale specifice, și să formuleze propuneri corespunzătoare atunci când este cazul; |
| --- | --- |

25.

ia act de evaluarea preliminară a Comisiei, pe baza celor mai recente previziuni ale statelor membre, potrivit căreia punerea în aplicare a programelor în domeniul politicii de coeziune va fi, probabil, amânată în 2016; este alarmat de faptul că orice subutilizare semnificativă în cel de-al treilea an de punere în aplicare a noului ciclu al fondurilor structurale și de investiții europene, într-un moment în care programele ar trebui să fie în plină desfășurare, nu numai că va avea un efect negativ asupra obținerii la timp de rezultate pe teren, ci poate conduce, de asemenea, la o presiune puternică asupra plăților în exercițiile următoare, conducând eventual la o nouă acumulare de facturi neplătite; îndeamnă statele membre în cauză să realizeze progrese rapide în eliminarea cauzelor care stau la baza acestor întârzieri în punerea în aplicare, de exemplu prin desemnarea promptă a autorităților responsabile de programe și prin nemultiplicarea și simplificarea procedurilor administrative naționale; în conformitate cu planul de plăți, solicită Comisiei să monitorizeze cu atenție evoluția plăților de la subrubrica 1b aferente perioadei de programare 2014-2020, inclusiv prin previziuni detaliate, actualizate periodic, care urmează să fie discutate în cadrul unor reuniuni interinstituționale specifice, și să formuleze propuneri corespunzătoare atunci când este cazul;

| 26. | reamintește că Comisia nu a propus alocarea în 2016 de credite de angajament pentru Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor din cauza alocării anticipate de fonduri în perioada 2014-2015; decide, în conformitate cu Regulamentul privind Fondul social european (10), care prevede posibilitatea unei astfel de continuări, să aloce Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor suma de 473,2 milioane EUR în credite de angajament, adică o sumă care să corespundă tranșei anuale inițiale prevăzute pentru acest program; este convins că finanțarea destinată acestui program important, care abordează una dintre cele mai stringente provocări ale Uniunii, nu ar trebui să fie întreruptă în 2015; subliniază că fondurile suplimentare ar trebui utilizate pentru a crește anvergura programului, sprijinind astfel un număr mai mare de tineri în procesul de căutare a unui loc de muncă decent și permanent; îndeamnă statele membre să facă tot ce le stă în putere pentru a accelera punerea în aplicare a Inițiativei pe teren, în beneficiul direct al tinerilor europeni; îndeamnă Comisia să raporteze Parlamentului cu privire la măsurile destinate combaterii șomajului în rândul tinerilor finanțate din bugetul Uniunii și cu privire la rezultatele obținute în urma aplicării acestor măsuri; |
| --- | --- |

26.

reamintește că Comisia nu a propus alocarea în 2016 de credite de angajament pentru Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor din cauza alocării anticipate de fonduri în perioada 2014-2015; decide, în conformitate cu Regulamentul privind Fondul social european (10), care prevede posibilitatea unei astfel de continuări, să aloce Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor suma de 473,2 milioane EUR în credite de angajament, adică o sumă care să corespundă tranșei anuale inițiale prevăzute pentru acest program; este convins că finanțarea destinată acestui program important, care abordează una dintre cele mai stringente provocări ale Uniunii, nu ar trebui să fie întreruptă în 2015; subliniază că fondurile suplimentare ar trebui utilizate pentru a crește anvergura programului, sprijinind astfel un număr mai mare de tineri în procesul de căutare a unui loc de muncă decent și permanent; îndeamnă statele membre să facă tot ce le stă în putere pentru a accelera punerea în aplicare a Inițiativei pe teren, în beneficiul direct al tinerilor europeni; îndeamnă Comisia să raporteze Parlamentului cu privire la măsurile destinate combaterii șomajului în rândul tinerilor finanțate din bugetul Uniunii și cu privire la rezultatele obținute în urma aplicării acestor măsuri;

| 27. | luând în considerare proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare, majorează creditele de angajament de la subrubrica 1b cu 482,7 milioane EUR și creditele de plată cu 1 164 de milioane EUR peste PB, depășind astfel plafonul pentru creditele de angajament cu 467,3 milioane EUR, sumă care urmează să fie finanțată prin toate mijloacele disponibile în Regulamentul privind CFM în ceea ce privește flexibilitatea; |
| --- | --- |

27.

luând în considerare proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare, majorează creditele de angajament de la subrubrica 1b cu 482,7 milioane EUR și creditele de plată cu 1 164 de milioane EUR peste PB, depășind astfel plafonul pentru creditele de angajament cu 467,3 milioane EUR, sumă care urmează să fie finanțată prin toate mijloacele disponibile în Regulamentul privind CFM în ceea ce privește flexibilitatea;

Rubrica 2 — Creștere economică durabilă: resurse naturale

| 28. | constată că Consiliul a redus creditele și la rubrica 2, cu 199,9 milioane EUR în credite de angajament și cu 251,1 milioane EUR în credite de plată, inclusiv cele destinate dezvoltării rurale, Fondului european pentru pescuit și afaceri maritime și programului LIFE; consideră că scrisoarea rectificativă nr. 2/2016ar trebui să rămână fundamentul pentru orice revizuire fiabilă a creditelor destinate Fondului European de Garantare în Agricultură (FEGA); prin urmare, reinstituie nivelurile prevăzute în PB; |
| --- | --- |

28.

constată că Consiliul a redus creditele și la rubrica 2, cu 199,9 milioane EUR în credite de angajament și cu 251,1 milioane EUR în credite de plată, inclusiv cele destinate dezvoltării rurale, Fondului european pentru pescuit și afaceri maritime și programului LIFE; consideră că scrisoarea rectificativă nr. 2/2016ar trebui să rămână fundamentul pentru orice revizuire fiabilă a creditelor destinate Fondului European de Garantare în Agricultură (FEGA); prin urmare, reinstituie nivelurile prevăzute în PB;

| 29. | salută prezentarea de către Comisie a unui pachet cuprinzător în valoare de 500 de milioane EUR, care conține măsuri de urgență pentru sprijinirea agricultorilor europeni, în special în sectorul produselor lactate, pe fondul scăderii prețurilor produselor de bază și al producției de lapte mai ridicate; subliniază faptul că efectele sunt mai grave în zonele îndepărtate, unde importanța socioeconomică a sectorului produselor lactate este indiscutabilă; include această sumă în cadrul lecturii sale pentru a-și manifesta sprijinul pentru anunțul Comisiei și așteaptă cu interes includerea deplină a sumei respective în cursul procedurii de conciliere, pe baza scrisorii rectificative nr. 2/2016; subliniază că acest pachet ar trebui să se adauge măsurilor menite să abordeze pierderile și efectele pe termen lung asupra agricultorilor europeni ale embargoului rus aplicat produselor agricole, Rusia fiind până în prezent a doua destinație, ca importanță, pentru exporturile agricole ale Uniunii; |
| --- | --- |

29.

salută prezentarea de către Comisie a unui pachet cuprinzător în valoare de 500 de milioane EUR, care conține măsuri de urgență pentru sprijinirea agricultorilor europeni, în special în sectorul produselor lactate, pe fondul scăderii prețurilor produselor de bază și al producției de lapte mai ridicate; subliniază faptul că efectele sunt mai grave în zonele îndepărtate, unde importanța socioeconomică a sectorului produselor lactate este indiscutabilă; include această sumă în cadrul lecturii sale pentru a-și manifesta sprijinul pentru anunțul Comisiei și așteaptă cu interes includerea deplină a sumei respective în cursul procedurii de conciliere, pe baza scrisorii rectificative nr. 2/2016; subliniază că acest pachet ar trebui să se adauge măsurilor menite să abordeze pierderile și efectele pe termen lung asupra agricultorilor europeni ale embargoului rus aplicat produselor agricole, Rusia fiind până în prezent a doua destinație, ca importanță, pentru exporturile agricole ale Uniunii;

| 30. | consideră că restituțiile la export denaturează comerțul și contravin obiectivelor de dezvoltare ale UE; sprijină, prin urmare, eliminarea lor completă; |
| --- | --- |

30.

consideră că restituțiile la export denaturează comerțul și contravin obiectivelor de dezvoltare ale UE; sprijină, prin urmare, eliminarea lor completă;

| 31. | afirmă că nici creditele PAC, nici alte credite de la buget nu ar trebui utilizate pentru finanțarea coridelor mortale; reamintește că finanțarea acestora reprezintă o încălcare clară a Convenției europene pentru protecția animalelor de fermă (Directiva 98/58/CE a Consiliului) (11); |
| --- | --- |

31.

afirmă că nici creditele PAC, nici alte credite de la buget nu ar trebui utilizate pentru finanțarea coridelor mortale; reamintește că finanțarea acestora reprezintă o încălcare clară a Convenției europene pentru protecția animalelor de fermă (Directiva 98/58/CE a Consiliului) (11);

| 32. | evidențiază creșterea numărului sarcinilor atribuite Uniunii în cadrul Fondului european pentru pescuit și afaceri maritime; prin urmare, reinstituie nivelul creditelor din bugetul pe 2015 pentru consiliere și cunoștințe științifice în domeniul pescuitului, având în vedere importanța colectării de date în procesul decizional, și majorează bugetul Agenției Europene pentru Controlul Pescuitului (EFCA) pentru a-i sprijini rolul de coordonare și de punere în aplicare a politicii comune în domeniul pescuitului; |
| --- | --- |

32.

evidențiază creșterea numărului sarcinilor atribuite Uniunii în cadrul Fondului european pentru pescuit și afaceri maritime; prin urmare, reinstituie nivelul creditelor din bugetul pe 2015 pentru consiliere și cunoștințe științifice în domeniul pescuitului, având în vedere importanța colectării de date în procesul decizional, și majorează bugetul Agenției Europene pentru Controlul Pescuitului (EFCA) pentru a-i sprijini rolul de coordonare și de punere în aplicare a politicii comune în domeniul pescuitului;

| 33. | majorează, prin urmare, creditele de angajament cu 510,4 milioane EUR și creditele de plată cu 520,6 milioane EUR (inclusiv proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare), lăsând astfel o marjă de 647,2 milioane EUR sub plafonul pentru creditele de angajament de la rubrica 2; |
| --- | --- |

33.

majorează, prin urmare, creditele de angajament cu 510,4 milioane EUR și creditele de plată cu 520,6 milioane EUR (inclusiv proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare), lăsând astfel o marjă de 647,2 milioane EUR sub plafonul pentru creditele de angajament de la rubrica 2;

Rubrica 3 – Securitate și cetățenie

| 34. | reamintește că PB a prevăzut majorări în domeniul securității și al migrației, inclusiv un program de 150 de milioane EUR pentru transferul a 40 000 de persoane care au nevoie de protecție internațională, ceea ce a determinat Comisia să depășească plafonul acestei rubrici cu 124 de milioane EUR și să propună mobilizarea corespunzătoare a Instrumentului de flexibilitate; salută faptul că Consiliul a fost de acord cu principiul mobilizării Instrumentului de flexibilitate în acest scop; constată, totuși, că este necesar un plan financiar pe termen lung pentru tratarea crizei refugiaților și consideră că acest aspect va fi soluționat de asemenea prin revizuirea CFM; |
| --- | --- |

34.

reamintește că PB a prevăzut majorări în domeniul securității și al migrației, inclusiv un program de 150 de milioane EUR pentru transferul a 40 000 de persoane care au nevoie de protecție internațională, ceea ce a determinat Comisia să depășească plafonul acestei rubrici cu 124 de milioane EUR și să propună mobilizarea corespunzătoare a Instrumentului de flexibilitate; salută faptul că Consiliul a fost de acord cu principiul mobilizării Instrumentului de flexibilitate în acest scop; constată, totuși, că este necesar un plan financiar pe termen lung pentru tratarea crizei refugiaților și consideră că acest aspect va fi soluționat de asemenea prin revizuirea CFM;

| 35. | decide, ținând seama de actualele fluxuri excepționale de migranți și de refugiați, să majoreze în mod prioritar bugetul FAMI; sprijină cu fermitate, în acest context, al doilea pachet de 780 de milioane EUR pentru transferul a 120 000 de persoane suplimentare; decide să includă fondurile necesare în cadrul lecturii sale și să alinieze primul pachet pentru transfer cu cel de-al doilea prin adăugarea sumei de 20 de milioane EUR pentru a finanța cheltuielile de transport (500 EUR per migrant pentru Italia și Grecia); aprobă o creștere suplimentară în valoare de 79 de milioane EUR pentru majorarea generală ale bugetului FAMI; subliniază că este necesar ca FAMI să i se asigure posibilități de finanțare suficiente și pentru următorii ani; reamintește că, potrivit punctului 17 din AII, se permite majorarea cu peste 10 % a sumei prevăzute pentru întreaga durată a unui program, dacă intervin circumstanțe noi, obiective și de lungă durată; |
| --- | --- |

35.

decide, ținând seama de actualele fluxuri excepționale de migranți și de refugiați, să majoreze în mod prioritar bugetul FAMI; sprijină cu fermitate, în acest context, al doilea pachet de 780 de milioane EUR pentru transferul a 120 000 de persoane suplimentare; decide să includă fondurile necesare în cadrul lecturii sale și să alinieze primul pachet pentru transfer cu cel de-al doilea prin adăugarea sumei de 20 de milioane EUR pentru a finanța cheltuielile de transport (500 EUR per migrant pentru Italia și Grecia); aprobă o creștere suplimentară în valoare de 79 de milioane EUR pentru majorarea generală ale bugetului FAMI; subliniază că este necesar ca FAMI să i se asigure posibilități de finanțare suficiente și pentru următorii ani; reamintește că, potrivit punctului 17 din AII, se permite majorarea cu peste 10 % a sumei prevăzute pentru întreaga durată a unui program, dacă intervin circumstanțe noi, obiective și de lungă durată;

| 36. | observă că astfel de măsuri nu reprezintă decât primii pași către realizarea deplină a principiului solidarității, pe care se fundamentează Uniunea; invită Comisia și Consiliul să pună în practică integral planurile propuse în Comunicarea susmenționată a Comisiei din 23 septembrie 2015 și să demonstreze un angajament neclintit față de respectarea drepturilor omului, astfel cum se prevede în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene; subliniază importanța finanțării adecvate a operațiunilor de returnare, în conformitate cu Carta și cu principiul nereturnării, pentru a se putea realiza o politică eficace în materie de returnare, care să prevină migrația ilegală și să-i reducă amploarea; subliniază importanța sprijinirii refugiaților în apropierea țărilor lor de origine și a facilitării procedurilor de solicitare de azil în statele membre; |
| --- | --- |

36.

observă că astfel de măsuri nu reprezintă decât primii pași către realizarea deplină a principiului solidarității, pe care se fundamentează Uniunea; invită Comisia și Consiliul să pună în practică integral planurile propuse în Comunicarea susmenționată a Comisiei din 23 septembrie 2015 și să demonstreze un angajament neclintit față de respectarea drepturilor omului, astfel cum se prevede în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene; subliniază importanța finanțării adecvate a operațiunilor de returnare, în conformitate cu Carta și cu principiul nereturnării, pentru a se putea realiza o politică eficace în materie de returnare, care să prevină migrația ilegală și să-i reducă amploarea; subliniază importanța sprijinirii refugiaților în apropierea țărilor lor de origine și a facilitării procedurilor de solicitare de azil în statele membre;

| 37. | decide, în cele din urmă, să majoreze bugetul agențiilor care au sarcini legate de migrație cu suma totală de 26 de milioane EUR, Biroul European de Sprijin pentru Azil (EASO) beneficiind de creșterea cea mai mare, respectiv 12 milioane EUR peste PB; reamintește că această agenție are un rol esențial de coordonare la punerea în aplicare a măsurilor provizorii din domeniul protecției internaționale și este tot mai solicitată pentru a oferi asistență statelor membre afectate; |
| --- | --- |

37.

decide, în cele din urmă, să majoreze bugetul agențiilor care au sarcini legate de migrație cu suma totală de 26 de milioane EUR, Biroul European de Sprijin pentru Azil (EASO) beneficiind de creșterea cea mai mare, respectiv 12 milioane EUR peste PB; reamintește că această agenție are un rol esențial de coordonare la punerea în aplicare a măsurilor provizorii din domeniul protecției internaționale și este tot mai solicitată pentru a oferi asistență statelor membre afectate;

| 38. | salută Comunicarea Comisiei din 23 septembrie 2015 și măsurile corespunzătoare prezentate în scrisoarea rectificativă nr. 2/2016, și anume finanțarea suplimentară de urgență pentru statele membre cele mai afectate, în valoare de 600 de milioane EUR; se declară mulțumit de faptul că Comisia manifestă inițiativă în acest domeniu și, astfel, confirmă abordarea adoptată de Parlament în cadrul lecturii sale; este pregătit să ia în considerare alte majorări în cursul procedurii de conciliere; |
| --- | --- |

38.

salută Comunicarea Comisiei din 23 septembrie 2015 și măsurile corespunzătoare prezentate în scrisoarea rectificativă nr. 2/2016, și anume finanțarea suplimentară de urgență pentru statele membre cele mai afectate, în valoare de 600 de milioane EUR; se declară mulțumit de faptul că Comisia manifestă inițiativă în acest domeniu și, astfel, confirmă abordarea adoptată de Parlament în cadrul lecturii sale; este pregătit să ia în considerare alte majorări în cursul procedurii de conciliere;

| 39. | regretă faptul că Consiliul a redus creditele de angajament cu 25,1 milioane EUR și creditele de plată cu 33,6 milioane EUR față de PB; consideră că aceste reduceri pun în pericol buna desfășurare a programelor și acțiunilor de la rubrica 3; reamintește, în acest context, că, deși unele dintre reducerile propuse par să fie minore, trebuie să ținem seama de dimensiunea relativ mică a unor programe importante și valoroase, ceea ce le face deosebit de vulnerabile în fața reducerilor; decide, prin urmare, să reinstituie nivelul din PB; |
| --- | --- |

39.

regretă faptul că Consiliul a redus creditele de angajament cu 25,1 milioane EUR și creditele de plată cu 33,6 milioane EUR față de PB; consideră că aceste reduceri pun în pericol buna desfășurare a programelor și acțiunilor de la rubrica 3; reamintește, în acest context, că, deși unele dintre reducerile propuse par să fie minore, trebuie să ținem seama de dimensiunea relativ mică a unor programe importante și valoroase, ceea ce le face deosebit de vulnerabile în fața reducerilor; decide, prin urmare, să reinstituie nivelul din PB;

| 40. | în plus, consideră că este necesar, dat fiind rolul lor important în sprijinirea industriilor culturale și creative, care reprezintă valori europene esențiale, să majoreze cu suma totală de 10,5 milioane EUR în credite de angajament peste PB bugetul subprogramelor pentru cultură și mass-media, inclusiv acțiunile multimedia, precum și bugetul Mecanismului de garantare pentru sectoarele culturale și creative (CCSGF) planificat pentru 2016 și destinat să abordeze chestiunea critică a accesului la finanțare pentru IMM-uri și pentru organizațiile din sectoarele culturale și creative; |
| --- | --- |

40.

în plus, consideră că este necesar, dat fiind rolul lor important în sprijinirea industriilor culturale și creative, care reprezintă valori europene esențiale, să majoreze cu suma totală de 10,5 milioane EUR în credite de angajament peste PB bugetul subprogramelor pentru cultură și mass-media, inclusiv acțiunile multimedia, precum și bugetul Mecanismului de garantare pentru sectoarele culturale și creative (CCSGF) planificat pentru 2016 și destinat să abordeze chestiunea critică a accesului la finanțare pentru IMM-uri și pentru organizațiile din sectoarele culturale și creative;

| 41. | consideră, de asemenea, prioritare consolidarea programului „Europa pentru cetățeni” cu 1,5 milioane EUR și modificarea nomenclatorului bugetar al programului „Europa pentru cetățeni”, dedicând o linie separată pentru punerea în aplicare a inițiativei cetățenești europene; |
| --- | --- |

41.

consideră, de asemenea, prioritare consolidarea programului „Europa pentru cetățeni” cu 1,5 milioane EUR și modificarea nomenclatorului bugetar al programului „Europa pentru cetățeni”, dedicând o linie separată pentru punerea în aplicare a inițiativei cetățenești europene;

| 42. | remarcă faptul că bugetul în lectura sa (inclusiv proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare) depășește plafonul de la rubrica 3 cu 1 055,1 milioane EUR în angajamente, cu 931,1 milioane EUR peste PB, iar nivelul creditelor de plată se majorează cu 586,5 milioane EUR; propune, prin urmare, să se mobilizeze toate mijloacele disponibile în CFM pentru a finanța pachetul de majorări legate de migrație; |
| --- | --- |

42.

remarcă faptul că bugetul în lectura sa (inclusiv proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare) depășește plafonul de la rubrica 3 cu 1 055,1 milioane EUR în angajamente, cu 931,1 milioane EUR peste PB, iar nivelul creditelor de plată se majorează cu 586,5 milioane EUR; propune, prin urmare, să se mobilizeze toate mijloacele disponibile în CFM pentru a finanța pachetul de majorări legate de migrație;

Rubrica 4 — Europa globală

| 43. | atrage atenția asupra faptului că, dintre toate rubricile, rubrica 4 face obiectul celor mai mari reduceri operate de Consiliu atât în ceea ce privește creditele de angajament (163,4 milioane EUR), cât și creditele de plată (450,4 milioane EUR); constată cu surprindere că Instrumentul european de vecinătate (în special sărăcia și securitatea în țările mediteraneene), Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare (inclusiv obiectivul tematic „Migrație și azil”) și Instrumentul de asistență pentru preaderare (deși țările candidate găzduiesc un număr considerabil de refugiați sau sunt situate pe principalele rute de migrație) sunt printre cele mai afectate; subliniază faptul că această abordare este în contradicție flagrantă cu declarațiile Consiliului și Consiliului European cu privire la agenda privind migrația, la criza refugiaților și la cooperarea cu țările de origine și de tranzit; |
| --- | --- |

43.

atrage atenția asupra faptului că, dintre toate rubricile, rubrica 4 face obiectul celor mai mari reduceri operate de Consiliu atât în ceea ce privește creditele de angajament (163,4 milioane EUR), cât și creditele de plată (450,4 milioane EUR); constată cu surprindere că Instrumentul european de vecinătate (în special sărăcia și securitatea în țările mediteraneene), Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare (inclusiv obiectivul tematic „Migrație și azil”) și Instrumentul de asistență pentru preaderare (deși țările candidate găzduiesc un număr considerabil de refugiați sau sunt situate pe principalele rute de migrație) sunt printre cele mai afectate; subliniază faptul că această abordare este în contradicție flagrantă cu declarațiile Consiliului și Consiliului European cu privire la agenda privind migrația, la criza refugiaților și la cooperarea cu țările de origine și de tranzit;

| 44. | în acest context, decide să reinstituie nivelul creditelor prevăzute în PB; observă că situația plăților de la rubrica 4 reprezintă încă o chestiune deosebit de îngrijorătoare din cauza reportării unui număr semnificativ de facturi neplătite și a amânării artificiale a angajamentelor contractuale pentru a face față insuficienței persistente a creditelor de plată; reafirmă, prin urmare, că majorările creditelor de plată propuse de Comisie au fost doar cele necesare, în pofida faptului că criza fără precedent a migrației și refugiaților a condus la provocări suplimentare pentru acțiunea externă a Uniunii; |
| --- | --- |

44.

în acest context, decide să reinstituie nivelul creditelor prevăzute în PB; observă că situația plăților de la rubrica 4 reprezintă încă o chestiune deosebit de îngrijorătoare din cauza reportării unui număr semnificativ de facturi neplătite și a amânării artificiale a angajamentelor contractuale pentru a face față insuficienței persistente a creditelor de plată; reafirmă, prin urmare, că majorările creditelor de plată propuse de Comisie au fost doar cele necesare, în pofida faptului că criza fără precedent a migrației și refugiaților a condus la provocări suplimentare pentru acțiunea externă a Uniunii;

| 45. | completează pachetul de amendamente privind criza migrației și refugiaților prin adoptarea unor majorări specifice ale creditelor de angajament, în primul rând în cadrul Instrumentului european de vecinătate (+ 178,1 milioane EUR), dar și în cadrul Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare (+26,6 milioane EUR), al ajutorului umanitar (+26 de milioane EUR), al Instrumentului de asistență pentru preaderare (+11,2 milioane EUR), al Instrumentului care contribuie la stabilitate și pace (+12,6 milioane EUR) și al Instrumentului european pentru democrație și drepturile omului (+1 milion EUR); deși sprijină, atunci când este cazul, modificarea priorităților în cadrul acestor programe pentru a trata provocările cele mai actuale, subliniază că acest lucru nu trebuie să aibă ca rezultat reducerea eforturilor îndreptate înspre realizarea obiectivelor inițiale din temeiurile juridice respective, ceea ce poate duce la destabilizarea regiunilor vecine cu UE sau a altor regiuni pertinente; insistă asupra faptului că este necesar să se adopte o abordare cuprinzătoare, bazată pe drepturile omului, care să asigure legătura dintre migrație și dezvoltare și să vizeze integrarea lucrătorilor migranți, a solicitanților de azil și a refugiaților; subliniază că este necesar să se intensifice cooperarea cu țările de origine și de tranzit și să se întărească angajamentul față de ele, pentru a se trata în mod eficace actuala criză a migrației, îndeosebi nevoile persoanelor strămutate în țări terțe în ceea ce privește sănătatea și educația; consideră, prin urmare, că aceste majorări sunt indispensabile pentru finanțarea unor inițiative suplimentare, pe lângă obiectivele inițiale ale temeiurilor juridice respective; |
| --- | --- |

45.

completează pachetul de amendamente privind criza migrației și refugiaților prin adoptarea unor majorări specifice ale creditelor de angajament, în primul rând în cadrul Instrumentului european de vecinătate (+ 178,1 milioane EUR), dar și în cadrul Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare (+26,6 milioane EUR), al ajutorului umanitar (+26 de milioane EUR), al Instrumentului de asistență pentru preaderare (+11,2 milioane EUR), al Instrumentului care contribuie la stabilitate și pace (+12,6 milioane EUR) și al Instrumentului european pentru democrație și drepturile omului (+1 milion EUR); deși sprijină, atunci când este cazul, modificarea priorităților în cadrul acestor programe pentru a trata provocările cele mai actuale, subliniază că acest lucru nu trebuie să aibă ca rezultat reducerea eforturilor îndreptate înspre realizarea obiectivelor inițiale din temeiurile juridice respective, ceea ce poate duce la destabilizarea regiunilor vecine cu UE sau a altor regiuni pertinente; insistă asupra faptului că este necesar să se adopte o abordare cuprinzătoare, bazată pe drepturile omului, care să asigure legătura dintre migrație și dezvoltare și să vizeze integrarea lucrătorilor migranți, a solicitanților de azil și a refugiaților; subliniază că este necesar să se intensifice cooperarea cu țările de origine și de tranzit și să se întărească angajamentul față de ele, pentru a se trata în mod eficace actuala criză a migrației, îndeosebi nevoile persoanelor strămutate în țări terțe în ceea ce privește sănătatea și educația; consideră, prin urmare, că aceste majorări sunt indispensabile pentru finanțarea unor inițiative suplimentare, pe lângă obiectivele inițiale ale temeiurilor juridice respective;

| 46. | observă că Fondul fiduciar regional al Uniunii Europene ca răspuns la criza siriană și Fondul fiduciar de urgență pentru stabilitate și pentru abordarea cauzelor profunde ale migrației neregulamentare și ale strămutărilor de persoane în Africa au fost create pentru că bugetul Uniunii nu are nici flexibilitatea necesară, nici finanțarea necesară care să-i permită să reacționeze în mod rapid și cuprinzător la această criză; subliniază că, în cadrul examinării/revizuirii CFM, trebuie găsită o soluție mai globală privind creșterea eficacității și a disponibilității sprijinului acordat de la bugetul Uniunii pentru asistență umanitară și dezvoltare și privind fuziunea reușită a acestui sprijin cu Fondul european pentru dezvoltare și ajutoarele bilaterale oferite de statele membre; solicită ca creditele suplimentare destinate programelor de la rubrica 4 să fie folosite în special pentru majorarea finanțării destinate celor două fonduri fiduciare, precum și pentru acordarea de asistență imediată prin intermediul UNHCR și al Programului Alimentar Mondial; invită statele membre să transforme cuvintele în fapte și să aducă contribuțiile suplimentare necesare, echivalente cu volumul de finanțare asigurat de Uniune pentru fondurile fiduciare, pentru a elimina fără întârziere deficitul de finanțare al agențiilor ONU; ia act de faptul că rezerva de proiecte care ar putea fi finanțate prin intermediul fondurilor fiduciare slăbește și mai mult argumentul Consiliului privind o presupusă lipsă a capacității de absorbție în cadrul rubricii 4; |
| --- | --- |

46.

observă că Fondul fiduciar regional al Uniunii Europene ca răspuns la criza siriană și Fondul fiduciar de urgență pentru stabilitate și pentru abordarea cauzelor profunde ale migrației neregulamentare și ale strămutărilor de persoane în Africa au fost create pentru că bugetul Uniunii nu are nici flexibilitatea necesară, nici finanțarea necesară care să-i permită să reacționeze în mod rapid și cuprinzător la această criză; subliniază că, în cadrul examinării/revizuirii CFM, trebuie găsită o soluție mai globală privind creșterea eficacității și a disponibilității sprijinului acordat de la bugetul Uniunii pentru asistență umanitară și dezvoltare și privind fuziunea reușită a acestui sprijin cu Fondul european pentru dezvoltare și ajutoarele bilaterale oferite de statele membre; solicită ca creditele suplimentare destinate programelor de la rubrica 4 să fie folosite în special pentru majorarea finanțării destinate celor două fonduri fiduciare, precum și pentru acordarea de asistență imediată prin intermediul UNHCR și al Programului Alimentar Mondial; invită statele membre să transforme cuvintele în fapte și să aducă contribuțiile suplimentare necesare, echivalente cu volumul de finanțare asigurat de Uniune pentru fondurile fiduciare, pentru a elimina fără întârziere deficitul de finanțare al agențiilor ONU; ia act de faptul că rezerva de proiecte care ar putea fi finanțate prin intermediul fondurilor fiduciare slăbește și mai mult argumentul Consiliului privind o presupusă lipsă a capacității de absorbție în cadrul rubricii 4;

| 47. | majorează cu 40 de milioane EUR linia bugetară dedicată sprijinului pentru procesul de pace și asistenței financiare pentru Palestina și Agenția Organizației Națiunilor Unite de Ajutorare și Lucrări pentru Refugiații Palestinieni din Orientul Apropiat (UNRWA); observă că UNRWA joacă un rol efectiv în sprijinirea numărului din ce în ce mai mare de refugiați palestinieni afectați direct de criza siriană, ceea ce creează o sarcină suplimentară pentru agenție; își exprimă îngrijorarea cu privire la deficitele de finanțare cu care se confruntă UNRWA și solicită ca aceste credite suplimentare să fie direcționate către fondul său general pentru a sprijini educația de bază, serviciile sociale și serviciile de sănătate; |
| --- | --- |

47.

majorează cu 40 de milioane EUR linia bugetară dedicată sprijinului pentru procesul de pace și asistenței financiare pentru Palestina și Agenția Organizației Națiunilor Unite de Ajutorare și Lucrări pentru Refugiații Palestinieni din Orientul Apropiat (UNRWA); observă că UNRWA joacă un rol efectiv în sprijinirea numărului din ce în ce mai mare de refugiați palestinieni afectați direct de criza siriană, ceea ce creează o sarcină suplimentară pentru agenție; își exprimă îngrijorarea cu privire la deficitele de finanțare cu care se confruntă UNRWA și solicită ca aceste credite suplimentare să fie direcționate către fondul său general pentru a sprijini educația de bază, serviciile sociale și serviciile de sănătate;

| 48. | reamintește că, pentru a atenua efectele nocive pe termen lung pe care le produce criza umanitară, este esențial să se asigure instruirea continuă a copiilor afectați; prin urmare, majorează finanțarea destinată sprijinirii educației în cadrul bugetului pentru ajutoare umanitare, astfel încât aceasta să reprezinte 3 % în loc de 1 %, obiectivul fiind atingerea unui nivel de 4 % până în 2019; |
| --- | --- |

48.

reamintește că, pentru a atenua efectele nocive pe termen lung pe care le produce criza umanitară, este esențial să se asigure instruirea continuă a copiilor afectați; prin urmare, majorează finanțarea destinată sprijinirii educației în cadrul bugetului pentru ajutoare umanitare, astfel încât aceasta să reprezinte 3 % în loc de 1 %, obiectivul fiind atingerea unui nivel de 4 % până în 2019;

| 49. | aprobă o majorare simbolică a bugetului PESC pentru a sprijini orice inițiativă care urmărește să transforme migrația într-o componentă specifică a misiunilor civile ale PSAC, acordând, în același timp, un sprijin deplin misiunii militare EUNAVFOR MED ce vizează combaterea traficanților de persoane; |
| --- | --- |

49.

aprobă o majorare simbolică a bugetului PESC pentru a sprijini orice inițiativă care urmărește să transforme migrația într-o componentă specifică a misiunilor civile ale PSAC, acordând, în același timp, un sprijin deplin misiunii militare EUNAVFOR MED ce vizează combaterea traficanților de persoane;

| 50. | salută procesul de reflecție ce are loc în cadrul SEAE cu privire la viitorul reprezentanților speciali ai UE și relația lor cu SEAE; consideră că orice modificare a liniei bugetare pentru reprezentanții speciali ai UE ar trebui să intervină numai după încheierea actualului proces de reflecție; |
| --- | --- |

50.

salută procesul de reflecție ce are loc în cadrul SEAE cu privire la viitorul reprezentanților speciali ai UE și relația lor cu SEAE; consideră că orice modificare a liniei bugetare pentru reprezentanții speciali ai UE ar trebui să intervină numai după încheierea actualului proces de reflecție;

| 51. | consideră că este necesar să se majoreze creditele de la linia bugetară dedicată comunității turco-cipriote (+2 milioane EUR) pentru a realiza o contribuție decisivă la continuarea și intensificarea misiunii Comisiei pentru persoane dispărute din Cipru și a sprijini Comisia tehnică pentru patrimoniul cultural, cu structură bipartită, promovând astfel încrederea între cele două comunități și reconcilierea acestora; |
| --- | --- |

51.

consideră că este necesar să se majoreze creditele de la linia bugetară dedicată comunității turco-cipriote (+2 milioane EUR) pentru a realiza o contribuție decisivă la continuarea și intensificarea misiunii Comisiei pentru persoane dispărute din Cipru și a sprijini Comisia tehnică pentru patrimoniul cultural, cu structură bipartită, promovând astfel încrederea între cele două comunități și reconcilierea acestora;

| 52. | subliniază că punerea în aplicare a acordului privind facilitarea comerțului încheiat în cadrul celei de a noua conferințe ministeriale a OMC va necesita majorarea sprijinului financiar pentru țările cel mai puțin dezvoltate și cele în curs de dezvoltare; subliniază că sunt necesare eforturi coordonate din partea Comisiei și a statelor membre în ceea ce privește instituțiile financiare internaționale cu scopul de a evita reducerea creditelor pentru ajutorul pentru comerț și pentru inițiativele multilaterale, precum și neregulile în cooperarea cu anumiți parteneri, care cauzează scăderea eficacității sumelor cheltuite, și de a garanta că acordul privind facilitarea comerțului este util pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

52.

subliniază că punerea în aplicare a acordului privind facilitarea comerțului încheiat în cadrul celei de a noua conferințe ministeriale a OMC va necesita majorarea sprijinului financiar pentru țările cel mai puțin dezvoltate și cele în curs de dezvoltare; subliniază că sunt necesare eforturi coordonate din partea Comisiei și a statelor membre în ceea ce privește instituțiile financiare internaționale cu scopul de a evita reducerea creditelor pentru ajutorul pentru comerț și pentru inițiativele multilaterale, precum și neregulile în cooperarea cu anumiți parteneri, care cauzează scăderea eficacității sumelor cheltuite, și de a garanta că acordul privind facilitarea comerțului este util pentru dezvoltare;

| 53. | decide, împreună cu proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare, să utilizeze marja de 261,3 milioane EUR lăsată de PB sub plafonul angajamentelor pentru rubrica 4 și să nu meargă mai departe în această etapă; majorează, de asemenea, creditele de plată cu 132,5 milioane EUR; așteaptă o procedură de conciliere fructuoasă pe baza acestor amendamente, ținând cont, în același timp, de scrisoarea rectificativă nr. 2/2016; subliniază totuși că acest plafon ar putea fi insuficient, dat fiind că a fost stabilit cu mult timp înainte de evoluțiile majore din Ucraina, Siria, Tunisia și, în general, în țările vecine, Orientul Mijlociu și Africa; solicită, prin urmare, să se utilizeze pe deplin potențialul rezervei pentru ajutoare de urgență și rămâne deschis oricărei alte mobilizări a dispozițiilor de flexibilitate prevăzute în CFM pentru a aborda dimensiunea externă a crizei migrației și refugiaților; |
| --- | --- |

53.

decide, împreună cu proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare, să utilizeze marja de 261,3 milioane EUR lăsată de PB sub plafonul angajamentelor pentru rubrica 4 și să nu meargă mai departe în această etapă; majorează, de asemenea, creditele de plată cu 132,5 milioane EUR; așteaptă o procedură de conciliere fructuoasă pe baza acestor amendamente, ținând cont, în același timp, de scrisoarea rectificativă nr. 2/2016; subliniază totuși că acest plafon ar putea fi insuficient, dat fiind că a fost stabilit cu mult timp înainte de evoluțiile majore din Ucraina, Siria, Tunisia și, în general, în țările vecine, Orientul Mijlociu și Africa; solicită, prin urmare, să se utilizeze pe deplin potențialul rezervei pentru ajutoare de urgență și rămâne deschis oricărei alte mobilizări a dispozițiilor de flexibilitate prevăzute în CFM pentru a aborda dimensiunea externă a crizei migrației și refugiaților;

Rubrica 5 — Administrație; alte rubrici – cheltuieli de sprijin administrativ și pentru cercetare

| 54. | observă că reducerile aplicate de Consiliu la această rubrică se ridică la 31,2 milioane EUR, din care 19,3 milioane EUR se referă la bugetul administrativ al Comisiei, în special pentru clădiri, echipamente și, mai presus de toate, pentru personalul său, ca urmare a creșterii reducerii forfetare standard la 4,3 %; nu vede nicio justificare pentru lectura Consiliului și reamintește că, în urma constrângerilor constante din ultimii ani, cheltuielile administrative ale Comisiei care au fost propuse pentru 2016 s-au menținut aproape la nivelul estimat al inflației, fiind stabile în termeni reali, și că Comisia continuă să își reducă personalul; |
| --- | --- |

54.

observă că reducerile aplicate de Consiliu la această rubrică se ridică la 31,2 milioane EUR, din care 19,3 milioane EUR se referă la bugetul administrativ al Comisiei, în special pentru clădiri, echipamente și, mai presus de toate, pentru personalul său, ca urmare a creșterii reducerii forfetare standard la 4,3 %; nu vede nicio justificare pentru lectura Consiliului și reamintește că, în urma constrângerilor constante din ultimii ani, cheltuielile administrative ale Comisiei care au fost propuse pentru 2016 s-au menținut aproape la nivelul estimat al inflației, fiind stabile în termeni reali, și că Comisia continuă să își reducă personalul;

| 55. | consideră, în plus, că aceste reduceri sunt arbitrare, având în vedere previzibilitatea acestui tip de cheltuieli bazate în mare măsură pe obligații contractuale și având în vedere nivelul său de execuție foarte ridicat, astfel cum a fost prezentat de Comisie; constată, în special, că ocuparea posturilor din schema de personal a Comisiei a atins un nivel record la 1 aprilie 2015, cu 97,8 % posturi efectiv ocupate; regretă că, și la alte rubrici decât rubrica 5, Consiliul a redus cheltuielile de sprijin administrativ și pentru cercetare cu o sumă totală de 28 de milioane EUR, deși acestea sunt esențiale pentru asigurarea succesului programelor din diferitele domenii de politică ale Uniunii; |
| --- | --- |

55.

consideră, în plus, că aceste reduceri sunt arbitrare, având în vedere previzibilitatea acestui tip de cheltuieli bazate în mare măsură pe obligații contractuale și având în vedere nivelul său de execuție foarte ridicat, astfel cum a fost prezentat de Comisie; constată, în special, că ocuparea posturilor din schema de personal a Comisiei a atins un nivel record la 1 aprilie 2015, cu 97,8 % posturi efectiv ocupate; regretă că, și la alte rubrici decât rubrica 5, Consiliul a redus cheltuielile de sprijin administrativ și pentru cercetare cu o sumă totală de 28 de milioane EUR, deși acestea sunt esențiale pentru asigurarea succesului programelor din diferitele domenii de politică ale Uniunii;

| 56. | decide, prin urmare, să reinstituie nivelul din PB al tuturor liniilor aferente cheltuielilor de sprijin administrativ și pentru cercetare în domenii de politică și al tuturor liniilor de la rubrica 5 reduse de către Consiliu, precum și să aprobe un număr limitat de mici majorări; |
| --- | --- |

56.

decide, prin urmare, să reinstituie nivelul din PB al tuturor liniilor aferente cheltuielilor de sprijin administrativ și pentru cercetare în domenii de politică și al tuturor liniilor de la rubrica 5 reduse de către Consiliu, precum și să aprobe un număr limitat de mici majorări;

| 57. | solicită Comisiei să se asigure că bugetul combinat al Comitetului de supraveghere a OLAF și al secretariatului său este indicat într-o linie separată din bugetul OLAF pe 2016; |
| --- | --- |

57.

solicită Comisiei să se asigure că bugetul combinat al Comitetului de supraveghere a OLAF și al secretariatului său este indicat într-o linie separată din bugetul OLAF pe 2016;

Agenții

| 58. | sprijină, în general, estimarea Comisiei privind nevoile bugetare ale agențiilor; remarcă faptul că Comisia a redus deja în mod considerabil creditele solicitate inițial de către majoritatea agențiilor; |
| --- | --- |

58.

sprijină, în general, estimarea Comisiei privind nevoile bugetare ale agențiilor; remarcă faptul că Comisia a redus deja în mod considerabil creditele solicitate inițial de către majoritatea agențiilor;

| 59. | consideră, prin urmare, că orice reduceri suplimentare propuse de Consiliu ar putea pune în pericol buna funcționare a agențiilor și nu le-ar permite să își îndeplinească sarcinile ce le-au fost atribuite de către autoritatea legislativă; |
| --- | --- |

59.

consideră, prin urmare, că orice reduceri suplimentare propuse de Consiliu ar putea pune în pericol buna funcționare a agențiilor și nu le-ar permite să își îndeplinească sarcinile ce le-au fost atribuite de către autoritatea legislativă;

| 60. | decide să majoreze, în cadrul pachetului global privind migrația, creditele pentru principalele agenții care activează în domeniu, și anume Biroul European de Sprijin pentru Azil, Frontex, Europol, Eurojust, eu-LISA, CEPOL și Agenția pentru Drepturi Fundamentale, cu suma totală de 26 de milioane EUR, având în vedere că acestor agenții le revine un rol vital în tratarea eficace a actualei probleme stringente a fluxurilor migratorii; salută faptul că, în bugetul rectificativ nr. 7/2015, s-au prevăzut credite suplimentare și 120 de posturi suplimentare în schema de personal a agențiilor și se așteaptă ca această decizie să aibă un impact și asupra bugetului pe 2016, precum și a bugetelor pentru anii următori; atrage atenția asupra situației de criză, care se deteriorează rapid, și asupra fluxurilor migratorii care se intensifică vertiginos; îndeamnă Comisia să furnizeze informații actualizate și consolidate cu privire la nevoile agențiilor înainte de procedura de conciliere bugetară; invită Comisia să propună o strategie pe termen mediu și pe termen lung pentru acțiunile agențiilor din domeniul justiției și afacerilor interne: obiective, misiuni, coordonare, dezvoltarea de puncte de acces și resurse financiare; |
| --- | --- |

60.

decide să majoreze, în cadrul pachetului global privind migrația, creditele pentru principalele agenții care activează în domeniu, și anume Biroul European de Sprijin pentru Azil, Frontex, Europol, Eurojust, eu-LISA, CEPOL și Agenția pentru Drepturi Fundamentale, cu suma totală de 26 de milioane EUR, având în vedere că acestor agenții le revine un rol vital în tratarea eficace a actualei probleme stringente a fluxurilor migratorii; salută faptul că, în bugetul rectificativ nr. 7/2015, s-au prevăzut credite suplimentare și 120 de posturi suplimentare în schema de personal a agențiilor și se așteaptă ca această decizie să aibă un impact și asupra bugetului pe 2016, precum și a bugetelor pentru anii următori; atrage atenția asupra situației de criză, care se deteriorează rapid, și asupra fluxurilor migratorii care se intensifică vertiginos; îndeamnă Comisia să furnizeze informații actualizate și consolidate cu privire la nevoile agențiilor înainte de procedura de conciliere bugetară; invită Comisia să propună o strategie pe termen mediu și pe termen lung pentru acțiunile agențiilor din domeniul justiției și afacerilor interne: obiective, misiuni, coordonare, dezvoltarea de puncte de acces și resurse financiare;

| 61. | decide, în plus, să majoreze creditele bugetare alocate pentru exercițiul 2016 celor trei agenții de supraveghere financiară din cauza sarcinilor lor suplimentare și a creșterii volumului de muncă; invită Comisia să prezinte, până în 2017, o propunere privind un concept de finanțare pe bază de onorarii care să înlocuiască în totalitate contribuțiile actuale ale statelor membre, ca mijloc de garantare a independenței autorităților europene de autoritățile statelor membre; |
| --- | --- |

61.

decide, în plus, să majoreze creditele bugetare alocate pentru exercițiul 2016 celor trei agenții de supraveghere financiară din cauza sarcinilor lor suplimentare și a creșterii volumului de muncă; invită Comisia să prezinte, până în 2017, o propunere privind un concept de finanțare pe bază de onorarii care să înlocuiască în totalitate contribuțiile actuale ale statelor membre, ca mijloc de garantare a independenței autorităților europene de autoritățile statelor membre;

| 62. | decide, de asemenea, să majoreze creditele alocate Agenției pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei, Agenției Europene pentru Controlul Pescuitului și Observatorului European pentru Droguri și Toxicomanie, pentru a corela mai bine resursele disponibile cu sarcinile agențiilor; |
| --- | --- |

62.

decide, de asemenea, să majoreze creditele alocate Agenției pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei, Agenției Europene pentru Controlul Pescuitului și Observatorului European pentru Droguri și Toxicomanie, pentru a corela mai bine resursele disponibile cu sarcinile agențiilor;

| 63. | nu poate accepta totuși poziția Comisiei și Consiliului referitoare la personalul agențiilor și, prin urmare, modifică un număr substanțial de scheme de personal; subliniază încă o dată că fiecare agenție trebuie să reducă cu 5 % numărul de posturi pe o perioadă de 5 de ani, astfel cum s-a convenit în cuprinsul AII, însă noile posturi necesare pentru îndeplinirea sarcinilor suplimentare ca urmare a recentelor evoluții politice și a noii legislații începând cu 2013 trebuie să fie însoțite de resurse suplimentare și să fie calculate în afara obiectivului din AII privind reducerea personalului; |
| --- | --- |

63.

nu poate accepta totuși poziția Comisiei și Consiliului referitoare la personalul agențiilor și, prin urmare, modifică un număr substanțial de scheme de personal; subliniază încă o dată că fiecare agenție trebuie să reducă cu 5 % numărul de posturi pe o perioadă de 5 de ani, astfel cum s-a convenit în cuprinsul AII, însă noile posturi necesare pentru îndeplinirea sarcinilor suplimentare ca urmare a recentelor evoluții politice și a noii legislații începând cu 2013 trebuie să fie însoțite de resurse suplimentare și să fie calculate în afara obiectivului din AII privind reducerea personalului;

| 64. | își reiterează, prin urmare, opoziția față de conceptul de fond comun de redistribuire a personalului între agenții, dar își reafirmă deschiderea față de eliberarea de posturi prin intermediul creșterii eficienței realizate prin intensificarea cooperării administrative între agenții sau chiar prin eventuale fuziuni, acolo unde este cazul, și prin punerea în comun a anumitor funcții cu Comisia sau o agenție; |
| --- | --- |

64.

își reiterează, prin urmare, opoziția față de conceptul de fond comun de redistribuire a personalului între agenții, dar își reafirmă deschiderea față de eliberarea de posturi prin intermediul creșterii eficienței realizate prin intensificarea cooperării administrative între agenții sau chiar prin eventuale fuziuni, acolo unde este cazul, și prin punerea în comun a anumitor funcții cu Comisia sau o agenție;

| 65. | subliniază încă o dată că posturile finanțate de întreprinderi nu afectează bugetul Uniunii și, prin urmare, nu trebuie să facă obiectul reducerilor de personal; subliniază că agențiile ar trebui să aibă libertatea de a echilibra volumul de lucru fluctuant prin ocuparea parțială a posturilor aflate la dispoziția lor; |
| --- | --- |

65.

subliniază încă o dată că posturile finanțate de întreprinderi nu afectează bugetul Uniunii și, prin urmare, nu trebuie să facă obiectul reducerilor de personal; subliniază că agențiile ar trebui să aibă libertatea de a echilibra volumul de lucru fluctuant prin ocuparea parțială a posturilor aflate la dispoziția lor;

| 66. | modifică, prin urmare, schemele de personal ale unei serii de agenții în conformitate cu prioritățile descrise mai sus, pentru a alinia numărul angajaților la sarcinile suplimentare; modifică schemele de personal ale altor agenți pentru a le alinia mai bine la o reducere reală cu 5 % pe parcursul a 5 ani și pentru a trata în mod diferit posturile finanțate din onorarii; reamintește că exigența de a realiza o reducere de 5 % în 5 ani a fost introdusă pentru a se reduce cheltuielile administrative; subliniază în acest context că posturile suplimentare din schema de personal nu produc în mod automat un impact financiar asupra bugetului Uniunii, deoarece agențiile își completează posturile în funcțiile de nevoile lor, schemele de personal ale agențiilor nefiind astfel completate permanent; |
| --- | --- |

66.

modifică, prin urmare, schemele de personal ale unei serii de agenții în conformitate cu prioritățile descrise mai sus, pentru a alinia numărul angajaților la sarcinile suplimentare; modifică schemele de personal ale altor agenți pentru a le alinia mai bine la o reducere reală cu 5 % pe parcursul a 5 ani și pentru a trata în mod diferit posturile finanțate din onorarii; reamintește că exigența de a realiza o reducere de 5 % în 5 ani a fost introdusă pentru a se reduce cheltuielile administrative; subliniază în acest context că posturile suplimentare din schema de personal nu produc în mod automat un impact financiar asupra bugetului Uniunii, deoarece agențiile își completează posturile în funcțiile de nevoile lor, schemele de personal ale agențiilor nefiind astfel completate permanent;

Proiecte-pilot (PP) și acțiuni pregătitoare (AP)

| 67. | decide să adopte un pachet de compromis conținând un număr limitat de PP și AP, pe baza unei analize atente a PP și a AP propuse, plecând de la ratele de succes ale celor existente și excluzându-le pe cele pentru care există deja un temei juridic, luând pe deplin în considerare analiza Comisiei privind fezabilitatea proiectelor și ținând seama și de marjele reduse disponibile; |
| --- | --- |

67.

decide să adopte un pachet de compromis conținând un număr limitat de PP și AP, pe baza unei analize atente a PP și a AP propuse, plecând de la ratele de succes ale celor existente și excluzându-le pe cele pentru care există deja un temei juridic, luând pe deplin în considerare analiza Comisiei privind fezabilitatea proiectelor și ținând seama și de marjele reduse disponibile;

Plăți

| 68. | subliniază încă o dată importanța planului comun de plăți convenit pentru 2015-2016, înainte de procedura bugetară, de Parlament, Consiliu și Comisie, care reflectă angajamentul celor trei instituții de a reduce plățile restante; constată că cele trei instituții au convenit să coopereze pe deplin în vederea autorizării unui nivel al creditelor de plată în bugetul pe 2016 care să permită atingerea acestui obiectiv, iar creditele de plată solicitate pentru 2016 au fost calculate de Comisie în consecință; consideră că orice măsură îndreptată către tratarea riscului aferent unui volum nesustenabil al plăților restante ar trebui completată cu eforturi îndreptate către asigurarea unui schimb de opinii mai productiv și îmbunătățirea spiritului de cooperare dintre Consiliu, pe de o parte, și Parlament și Comisie, pe de altă parte; reamintește că, potrivit articolului 310 din TFUE, veniturile și cheltuielile din bugetul Uniunii trebuie să se afle în echilibru; |
| --- | --- |

68.

subliniază încă o dată importanța planului comun de plăți convenit pentru 2015-2016, înainte de procedura bugetară, de Parlament, Consiliu și Comisie, care reflectă angajamentul celor trei instituții de a reduce plățile restante; constată că cele trei instituții au convenit să coopereze pe deplin în vederea autorizării unui nivel al creditelor de plată în bugetul pe 2016 care să permită atingerea acestui obiectiv, iar creditele de plată solicitate pentru 2016 au fost calculate de Comisie în consecință; consideră că orice măsură îndreptată către tratarea riscului aferent unui volum nesustenabil al plăților restante ar trebui completată cu eforturi îndreptate către asigurarea unui schimb de opinii mai productiv și îmbunătățirea spiritului de cooperare dintre Consiliu, pe de o parte, și Parlament și Comisie, pe de altă parte; reamintește că, potrivit articolului 310 din TFUE, veniturile și cheltuielile din bugetul Uniunii trebuie să se afle în echilibru;

| 69. | regretă faptul că, în pofida majorărilor moderate care au urmat și a marjelor confortabile propuse de Comisie, Consiliul a decis să reducă creditele de plată cu 1,4 miliarde EUR, vizând atât liniile de finalizare, cât și programele în plină desfășurare, punând astfel în pericol reducerea treptată a volumului anormal de facturi neplătite; reamintește faptul că, în cazul programelor în gestiune directă, deficitele de credite de plată se reflectă nu doar în evoluția volumului facturilor neplătite, ci și în întârzierile artificiale înregistrate la punerea în aplicare a programelor, de exemplu întârzierile legate de cererile de propuneri și/sau de semnarea de noi contracte; |
| --- | --- |

69.

regretă faptul că, în pofida majorărilor moderate care au urmat și a marjelor confortabile propuse de Comisie, Consiliul a decis să reducă creditele de plată cu 1,4 miliarde EUR, vizând atât liniile de finalizare, cât și programele în plină desfășurare, punând astfel în pericol reducerea treptată a volumului anormal de facturi neplătite; reamintește faptul că, în cazul programelor în gestiune directă, deficitele de credite de plată se reflectă nu doar în evoluția volumului facturilor neplătite, ci și în întârzierile artificiale înregistrate la punerea în aplicare a programelor, de exemplu întârzierile legate de cererile de propuneri și/sau de semnarea de noi contracte;

| 70. | decide să reinstituie nivelul din PB al creditelor de plată la toate liniile bugetare reduse de Consiliu, presupunând că nivelurile plăților propuse de Comisie în proiectul său de buget sunt cele necesare pentru atingerea obiectivelor planului de plăți; |
| --- | --- |

70.

decide să reinstituie nivelul din PB al creditelor de plată la toate liniile bugetare reduse de Consiliu, presupunând că nivelurile plăților propuse de Comisie în proiectul său de buget sunt cele necesare pentru atingerea obiectivelor planului de plăți;

| 71. | majorează, aplicând un coeficient adecvat, creditele de plată la toate liniile la care creditele de angajament au făcut obiectul unor modificări, luând în considerare domeniile caracterizate de plăți rapide sau de un grad ridicat de urgență, și anume Erasmus +, cele două mecanisme de transfer, UNRWA și ajutorul umanitar; majorează creditele de plată cu încă 1 miliard EUR pentru a acoperi integral prin credite noi alocarea anticipată a plăților pentru Grecia; decide, de asemenea, având în vedere nivelul de execuție din trecut, să majoreze plățile pentru Fondul european de ajustare la globalizare; |
| --- | --- |

71.

majorează, aplicând un coeficient adecvat, creditele de plată la toate liniile la care creditele de angajament au făcut obiectul unor modificări, luând în considerare domeniile caracterizate de plăți rapide sau de un grad ridicat de urgență, și anume Erasmus +, cele două mecanisme de transfer, UNRWA și ajutorul umanitar; majorează creditele de plată cu încă 1 miliard EUR pentru a acoperi integral prin credite noi alocarea anticipată a plăților pentru Grecia; decide, de asemenea, având în vedere nivelul de execuție din trecut, să majoreze plățile pentru Fondul european de ajustare la globalizare;

Alte secțiuni

Secțiunea I – Parlamentul European

| 72. | reamintește că estimarea Parlamentului pentru 2016 a fost stabilită la 1 823 648 600 EUR, ceea ce reprezintă o creștere cu 1,6 % față de bugetul pe 2015; reamintește, în plus, că 15 milioane EUR au fost alocate pentru investiții urgente în materie de securitate și securitate informatică, nivelul global al bugetului său pe 2016 fiind stabilit la 1 838 648 600 EUR; |
| --- | --- |

72.

reamintește că estimarea Parlamentului pentru 2016 a fost stabilită la 1 823 648 600 EUR, ceea ce reprezintă o creștere cu 1,6 % față de bugetul pe 2015; reamintește, în plus, că 15 milioane EUR au fost alocate pentru investiții urgente în materie de securitate și securitate informatică, nivelul global al bugetului său pe 2016 fiind stabilit la 1 838 648 600 EUR;

| 73. | atrage atenția asupra faptului că, la 15 iunie 2015, după adoptarea estimării Parlamentului pentru 2016, a fost creat un nou grup politic nou și că, din cauza acestor modificări aduse organizării Parlamentului, sunt necesare credite suplimentare pentru a se garanta că toate grupurile politice sunt tratate în mod egal; |
| --- | --- |

73.

atrage atenția asupra faptului că, la 15 iunie 2015, după adoptarea estimării Parlamentului pentru 2016, a fost creat un nou grup politic nou și că, din cauza acestor modificări aduse organizării Parlamentului, sunt necesare credite suplimentare pentru a se garanta că toate grupurile politice sunt tratate în mod egal;

| 74. | compensează pe deplin aceste majorări prin reducerea creditelor la liniile bugetare aferente rezervei pentru cheltuieli neprevăzute, indemnizației pentru cheltuieli generale ale deputaților, perfecționării profesionale, amenajării spațiilor, consumului de energie, informaticii și telecomunicațiilor, precum și investițiilor în proiecte și mobilier; |
| --- | --- |

74.

compensează pe deplin aceste majorări prin reducerea creditelor la liniile bugetare aferente rezervei pentru cheltuieli neprevăzute, indemnizației pentru cheltuieli generale ale deputaților, perfecționării profesionale, amenajării spațiilor, consumului de energie, informaticii și telecomunicațiilor, precum și investițiilor în proiecte și mobilier;

| 75. | ia act de concluziile Biroului din 7 septembrie 2015 în vederea lecturii bugetului pe 2016 în cadrul Parlamentului, în care se propune transpunerea în buget a recentelor sale decizii și ajustări tehnice; aprobă aceste modificări tehnice limitate propuse de Birou, care presupun ajustări ale creditelor și ale schemei de personal neutre din punct de vedere bugetar, precum și actualizări ale anumitor aspecte ale nomenclatorului bugetar; |
| --- | --- |

75.

ia act de concluziile Biroului din 7 septembrie 2015 în vederea lecturii bugetului pe 2016 în cadrul Parlamentului, în care se propune transpunerea în buget a recentelor sale decizii și ajustări tehnice; aprobă aceste modificări tehnice limitate propuse de Birou, care presupun ajustări ale creditelor și ale schemei de personal neutre din punct de vedere bugetar, precum și actualizări ale anumitor aspecte ale nomenclatorului bugetar;

| 76. | prin urmare, menține neschimbat nivelul global al bugetului său pentru 2016, astfel cum a fost adoptat de plen la 29 aprilie 2015, la 1 838 648 600 EUR; |
| --- | --- |

76.

prin urmare, menține neschimbat nivelul global al bugetului său pentru 2016, astfel cum a fost adoptat de plen la 29 aprilie 2015, la 1 838 648 600 EUR;

| 77. | subliniază faptul că activitățile grupurilor politice nu corespund activității administrative; confirmă faptul că, din acest motiv, nivelul total al personalului grupurilor politice este exceptat de la obiectivul de reducere cu 5 % a personalului în conformitate cu deciziile sale în ceea ce privește exercițiile financiare 2014 (12), 2015 (13) și estimarea pentru 2016 (14); |
| --- | --- |

77.

subliniază faptul că activitățile grupurilor politice nu corespund activității administrative; confirmă faptul că, din acest motiv, nivelul total al personalului grupurilor politice este exceptat de la obiectivul de reducere cu 5 % a personalului în conformitate cu deciziile sale în ceea ce privește exercițiile financiare 2014 (12), 2015 (13) și estimarea pentru 2016 (14);

| 78. | reamintește că grupurile politice au aplicat o politică de înghețare a angajărilor începând din 2012 și că pe durata precedentelor exerciții bugetare nu s-a răspuns decât parțial necesităților lor în materie; |
| --- | --- |

78.

reamintește că grupurile politice au aplicat o politică de înghețare a angajărilor începând din 2012 și că pe durata precedentelor exerciții bugetare nu s-a răspuns decât parțial necesităților lor în materie;

| 79. | își reafirmă angajamentul de a pune în aplicare punctul 27 din AII și de a-și reduce personalul cu 1 %; |
| --- | --- |

79.

își reafirmă angajamentul de a pune în aplicare punctul 27 din AII și de a-și reduce personalul cu 1 %;

| 80. | subliniază că Parlamentul și Consiliul trebuie să abordeze nevoia de a stabili o foaie de parcurs pentru un sediu unic, astfel cum a solicitat majoritatea covârșitoare a Parlamentului în cuprinsul mai multor rezoluții, pentru a realiza, pe termen lung, economii în bugetul Uniunii; |
| --- | --- |

80.

subliniază că Parlamentul și Consiliul trebuie să abordeze nevoia de a stabili o foaie de parcurs pentru un sediu unic, astfel cum a solicitat majoritatea covârșitoare a Parlamentului în cuprinsul mai multor rezoluții, pentru a realiza, pe termen lung, economii în bugetul Uniunii;

Modificări aduse schemei de personal

| 81. | reduce schema de personal a Secretariatului său General pentru 2016 cu 57 de posturi (obiectivul de reducere cu 1 % a personalului), după cum urmează: 4 posturi permanente AD14, 13 AD13, 2 AD12, 1 AD9, 2 AD8, 1 AD5, 2 AST11, 1 AST10, 3 AST9, 8 AST8, 7 AST7, 4 AST6, 3 AST5, 2 AST4, 1 AST3, 1 AST1 și 2 posturi temporare AST4; reamintește că impactul bugetar al acestei măsuri a fost deja luat în calcul în cadrul estimării; |
| --- | --- |

81.

reduce schema de personal a Secretariatului său General pentru 2016 cu 57 de posturi (obiectivul de reducere cu 1 % a personalului), după cum urmează: 4 posturi permanente AD14, 13 AD13, 2 AD12, 1 AD9, 2 AD8, 1 AD5, 2 AST11, 1 AST10, 3 AST9, 8 AST8, 7 AST7, 4 AST6, 3 AST5, 2 AST4, 1 AST3, 1 AST1 și 2 posturi temporare AST4; reamintește că impactul bugetar al acestei măsuri a fost deja luat în calcul în cadrul estimării;

| 82. | transformă, în conformitate cu noul Statut al funcționarilor, 80 de posturi permanente AST (25 AST11, 10 AST10, 5 AST8, 15 AST7, 5 AST6, 5 AST5, 5 AST4, 5 AST3 și 5 AST2) în 80 de posturi AST/SC1; |
| --- | --- |

82.

transformă, în conformitate cu noul Statut al funcționarilor, 80 de posturi permanente AST (25 AST11, 10 AST10, 5 AST8, 15 AST7, 5 AST6, 5 AST5, 5 AST4, 5 AST3 și 5 AST2) în 80 de posturi AST/SC1;

| 83. | procedează la următoarele corecții tehnice: elimină trei posturi AST7 și trei posturi AST6 și adaugă șase posturi AST5 și elimină nota de subsol nr. 1 la schema de personal, dat fiind faptul că procedura respectivă nu a fost folosită în ultimii ani; |
| --- | --- |

83.

procedează la următoarele corecții tehnice: elimină trei posturi AST7 și trei posturi AST6 și adaugă șase posturi AST5 și elimină nota de subsol nr. 1 la schema de personal, dat fiind faptul că procedura respectivă nu a fost folosită în ultimii ani;

| 84. | autorizează crearea a 43 de noi posturi temporare (2 AD7, 19 AD5, 5 AST5, 5 AST3 și 12 AST1) și reclasificarea unui post temporar AD10 într-un post AD14 pentru necesitățile suplimentare legate de crearea unui nou grup politic; |
| --- | --- |

84.

autorizează crearea a 43 de noi posturi temporare (2 AD7, 19 AD5, 5 AST5, 5 AST3 și 12 AST1) și reclasificarea unui post temporar AD10 într-un post AD14 pentru necesitățile suplimentare legate de crearea unui nou grup politic;

Reducerea personalului cu 5 %

| 85. | reamintește că Parlamentul pune în aplicare obiectivul de reducere cu 5 % a personalului pentru al treilea an consecutiv, respectând litera și spiritul AII; subliniază că, în acest scop, au fost eliminate 171 de posturi permanente din schema sa de personal începând cu 2014 (15); subliniază faptul că, pentru conformarea deplină cu obiectivul de reducere cu 5 % a personalului, ar trebui să fie realizate alte două reduceri anuale de 57 de posturi (16) până în 2018; |
| --- | --- |

85.

reamintește că Parlamentul pune în aplicare obiectivul de reducere cu 5 % a personalului pentru al treilea an consecutiv, respectând litera și spiritul AII; subliniază că, în acest scop, au fost eliminate 171 de posturi permanente din schema sa de personal începând cu 2014 (15); subliniază faptul că, pentru conformarea deplină cu obiectivul de reducere cu 5 % a personalului, ar trebui să fie realizate alte două reduceri anuale de 57 de posturi (16) până în 2018;

| 86. | subliniază că, în conformitate cu punctul 27 din AII, obiectivul de reducere cu 5 % reprezintă o compensare în termeni de personal pentru creșterea numărului de ore de lucru de la 37,5 la 40 pe săptămână în comparație cu schema de personal la 1 ianuarie 2013; consideră că această reducere trebuie să se aplice în cazul unui volum de lucru constant și că, în consecință, noile responsabilități și misiuni trebuie să fie excluse din acest calcul; |
| --- | --- |

86.

subliniază că, în conformitate cu punctul 27 din AII, obiectivul de reducere cu 5 % reprezintă o compensare în termeni de personal pentru creșterea numărului de ore de lucru de la 37,5 la 40 pe săptămână în comparație cu schema de personal la 1 ianuarie 2013; consideră că această reducere trebuie să se aplice în cazul unui volum de lucru constant și că, în consecință, noile responsabilități și misiuni trebuie să fie excluse din acest calcul;

| 87. | observă că, în conformitate cu consolidarea prerogativelor și cu sarcinile sale noi, Parlamentul a efectuat începând cu 2013 schimbări structurale importante, cum ar fi procesele de internalizare care au fost dotate cu personal în măsura posibilului prin redistribuire internă, fiind create noi posturi numai atunci când acest lucru a fost strict necesar; decide să excludă aceste posturi suplimentare din efortul de reducere a personalului cu 5 %; |
| --- | --- |

87.

observă că, în conformitate cu consolidarea prerogativelor și cu sarcinile sale noi, Parlamentul a efectuat începând cu 2013 schimbări structurale importante, cum ar fi procesele de internalizare care au fost dotate cu personal în măsura posibilului prin redistribuire internă, fiind create noi posturi numai atunci când acest lucru a fost strict necesar; decide să excludă aceste posturi suplimentare din efortul de reducere a personalului cu 5 %;

| 88. | îndeamnă Comisia ca, atunci când monitorizează punerea în aplicare a obiectivului de reducere a personalului de către Parlament, să țină seama de noile elemente suplimentare, cum ar fi volumul de lucru constant, scutirea grupurilor politice, internalizările compensate prin reduceri la liniile bugetare aferente serviciilor externe, precum și noile prerogative și sarcini; |
| --- | --- |

88.

îndeamnă Comisia ca, atunci când monitorizează punerea în aplicare a obiectivului de reducere a personalului de către Parlament, să țină seama de noile elemente suplimentare, cum ar fi volumul de lucru constant, scutirea grupurilor politice, internalizările compensate prin reduceri la liniile bugetare aferente serviciilor externe, precum și noile prerogative și sarcini;

| 89. | subliniază că aplicarea reducerii personalului cu 5 % nu ar trebui să compromită buna funcționare a Parlamentului și exercitarea de către Parlament a competențelor sale de bază, nici să modifice excelența sa legislativă și calitatea condițiilor de muncă ale deputaților și ale personalului; |
| --- | --- |

89.

subliniază că aplicarea reducerii personalului cu 5 % nu ar trebui să compromită buna funcționare a Parlamentului și exercitarea de către Parlament a competențelor sale de bază, nici să modifice excelența sa legislativă și calitatea condițiilor de muncă ale deputaților și ale personalului;

| 90. | reamintește că niciun acord nu poate priva Parlamentul și Consiliul de libertatea lor suverană de evaluare și de competența lor de a decide în fiecare an cu privire la conținutul bugetului; |
| --- | --- |

90.

reamintește că niciun acord nu poate priva Parlamentul și Consiliul de libertatea lor suverană de evaluare și de competența lor de a decide în fiecare an cu privire la conținutul bugetului;

Alte aspecte legate de personal

| 91. | reamintește că noile posturi necesare în cadrul secretariatului trebuie asigurate prin redistribuire internă, cu excepția cazului în care nevoia de a se crea noi posturi este justificată și demonstrată în mod corespunzător; |
| --- | --- |

91.

reamintește că noile posturi necesare în cadrul secretariatului trebuie asigurate prin redistribuire internă, cu excepția cazului în care nevoia de a se crea noi posturi este justificată și demonstrată în mod corespunzător;

| 92. | reamintește că orice reorganizare a activității Parlamentului sau a procedurilor sale nu trebuie să ducă la deteriorarea condițiilor de muncă și a drepturilor sociale ale personalului, indiferent de poziția acestora; |
| --- | --- |

92.

reamintește că orice reorganizare a activității Parlamentului sau a procedurilor sale nu trebuie să ducă la deteriorarea condițiilor de muncă și a drepturilor sociale ale personalului, indiferent de poziția acestora;

| 93. | reamintește faptul că, pentru a asigura un sprijin adecvat pentru deputați în vederea îndeplinirii activităților lor parlamentare, este necesar să se găsească un nou echilibru între asistenții parlamentari acreditați și asistenții locali; ia act de faptul că Secretarul General a prezentat Biroului o propunere care vizează atingerea acestui obiectiv; ia act de acordul intervenit în cadrul Biroului în măsura în care răspunde, în esență, cererii formulate de Parlamentul European în rezoluția sa din 29 aprilie 2015 referitoare la estimarea Parlamentului European, menționată anterior; salută decizia de aplicare imediată a acestui acord; |
| --- | --- |

93.

reamintește faptul că, pentru a asigura un sprijin adecvat pentru deputați în vederea îndeplinirii activităților lor parlamentare, este necesar să se găsească un nou echilibru între asistenții parlamentari acreditați și asistenții locali; ia act de faptul că Secretarul General a prezentat Biroului o propunere care vizează atingerea acestui obiectiv; ia act de acordul intervenit în cadrul Biroului în măsura în care răspunde, în esență, cererii formulate de Parlamentul European în rezoluția sa din 29 aprilie 2015 referitoare la estimarea Parlamentului European, menționată anterior; salută decizia de aplicare imediată a acestui acord;

| 94. | își reafirmă angajamentul de a sprijini multilingvismul în activitatea Parlamentului, asigurându-se standarde ridicate în activitățile de interpretare și traducere; invită Secretarul General să prezinte Comisiei pentru bugete rezultatele analizei și evaluării lansate după eșecul acordului privind noile condiții de lucru pentru interpreți (primăvara lui 2015); se așteaptă ca Secretarul General să recurgă la toate măsurile de flexibilitate necesare pentru a le asigura deputaților servicii de interpretariat și de traducere de înaltă calitate; |
| --- | --- |

94.

își reafirmă angajamentul de a sprijini multilingvismul în activitatea Parlamentului, asigurându-se standarde ridicate în activitățile de interpretare și traducere; invită Secretarul General să prezinte Comisiei pentru bugete rezultatele analizei și evaluării lansate după eșecul acordului privind noile condiții de lucru pentru interpreți (primăvara lui 2015); se așteaptă ca Secretarul General să recurgă la toate măsurile de flexibilitate necesare pentru a le asigura deputaților servicii de interpretariat și de traducere de înaltă calitate;

| 95. | solicită Secretarului General să prezinte o privire generală detaliată asupra tuturor posturilor existente în Parlament în perioada 2014-2016, defalcând numărul de posturi în funcție de servicii, categorii și tipuri de contract; |
| --- | --- |

95.

solicită Secretarului General să prezinte o privire generală detaliată asupra tuturor posturilor existente în Parlament în perioada 2014-2016, defalcând numărul de posturi în funcție de servicii, categorii și tipuri de contract;

Politica imobiliară

| 96. | reamintește că Comisia pentru bugete trebuie informată cu regularitate cu privire la noile evoluții în politica imobiliară a Parlamentului și trebuie consultată în timp util, mai exact înainte de obținerea unui contract, cu privire la orice proiect imobiliar care are implicații financiare; confirmă că impactul financiar al tuturor proiectelor imobiliare va fi examinat amănunțit; |
| --- | --- |

96.

reamintește că Comisia pentru bugete trebuie informată cu regularitate cu privire la noile evoluții în politica imobiliară a Parlamentului și trebuie consultată în timp util, mai exact înainte de obținerea unui contract, cu privire la orice proiect imobiliar care are implicații financiare; confirmă că impactul financiar al tuturor proiectelor imobiliare va fi examinat amănunțit;

| 97. | consideră că deciziile legate de proiectele imobiliare trebuie să facă obiectul unui proces decizional transparent; |
| --- | --- |

97.

consideră că deciziile legate de proiectele imobiliare trebuie să facă obiectul unui proces decizional transparent;

| 98. | își repetă solicitarea ca noua strategie imobiliară pe termen mediu să fie prezentată Comisiei pentru bugete cât mai curând posibil, dar nu mai târziu de începutul lui 2016, astfel încât să poată fi luată în considerare la elaborarea estimărilor Parlamentului pentru exercițiul financiar 2017; invită Secretarul General să prezinte Comisiei pentru bugete o posibilă strategie pe termen lung, până în 2025, cu mult timp înainte de lectura în Parlament a bugetului în toamna lui 2016; |
| --- | --- |

98.

își repetă solicitarea ca noua strategie imobiliară pe termen mediu să fie prezentată Comisiei pentru bugete cât mai curând posibil, dar nu mai târziu de începutul lui 2016, astfel încât să poată fi luată în considerare la elaborarea estimărilor Parlamentului pentru exercițiul financiar 2017; invită Secretarul General să prezinte Comisiei pentru bugete o posibilă strategie pe termen lung, până în 2025, cu mult timp înainte de lectura în Parlament a bugetului în toamna lui 2016;

| 99. | observă că, din 2014, nu au fost prevăzute credite pentru investiții în construcția clădirii Konrad Adenauer (KAD) din Luxemburg; reamintește că estimarea pentru 2016 a inclus doar credite pentru lucrări și servicii care urmează să fie plătite direct de către Parlament, în principal pentru gestionarea proiectului, expertiză tehnică și consultanță; invită Secretarul General să evalueze, înainte de sfârșitul acestui an, ce fonduri din bugetul pe 2015 nu au fost utilizate și să le angajeze în proiectul KAD, printr-o cerere de transfer la sfârșitul anului 2015, astfel încât să se evite plățile viitoare de dobânzi pentru finanțarea proiectelor imobiliare, în măsura posibilului; |
| --- | --- |

99.

observă că, din 2014, nu au fost prevăzute credite pentru investiții în construcția clădirii Konrad Adenauer (KAD) din Luxemburg; reamintește că estimarea pentru 2016 a inclus doar credite pentru lucrări și servicii care urmează să fie plătite direct de către Parlament, în principal pentru gestionarea proiectului, expertiză tehnică și consultanță; invită Secretarul General să evalueze, înainte de sfârșitul acestui an, ce fonduri din bugetul pe 2015 nu au fost utilizate și să le angajeze în proiectul KAD, printr-o cerere de transfer la sfârșitul anului 2015, astfel încât să se evite plățile viitoare de dobânzi pentru finanțarea proiectelor imobiliare, în măsura posibilului;

Cheltuielile deputaților

| 100. | reiterează apelul privind asigurarea unei transparențe sporite în ceea ce privește indemnizațiile pentru cheltuieli generale ale deputaților; invită Biroul Parlamentului să lucreze la definirea unor norme mai precise privind responsabilitatea pentru cheltuielile autorizate în cadrul acestei indemnizații, fără a cauza Parlamentului costuri suplimentare; |
| --- | --- |

100.

reiterează apelul privind asigurarea unei transparențe sporite în ceea ce privește indemnizațiile pentru cheltuieli generale ale deputaților; invită Biroul Parlamentului să lucreze la definirea unor norme mai precise privind responsabilitatea pentru cheltuielile autorizate în cadrul acestei indemnizații, fără a cauza Parlamentului costuri suplimentare;

| 101. | solicită să se evalueze rezultatele abordării voluntare alese de Grupul de lucru comun în vederea limitării călătoriilor cu avionul în clasa „business” efectuate de deputați și de personal și să se analizeze posibilitățile existente pentru a obține prețuri mai avantajoase în vederea reducerii cheltuielilor deputaților și personalului; |
| --- | --- |

101.

solicită să se evalueze rezultatele abordării voluntare alese de Grupul de lucru comun în vederea limitării călătoriilor cu avionul în clasa „business” efectuate de deputați și de personal și să se analizeze posibilitățile existente pentru a obține prețuri mai avantajoase în vederea reducerii cheltuielilor deputaților și personalului;

Secțiunea IV – Curtea de Justiție

| 102. | regretă faptul că, în pofida creșterii continue a volumului activității judiciare și a reformei planificate a Tribunalului, Comisia a redus personalul cu 20 de posturi, riscând, astfel, să creeze blocaje și să pună în pericol buna funcționare și desfășurarea promptă a actului de justiție; decide, prin urmare, să reinstituie cele 20 de posturi solicitate inițial de Curte; |
| --- | --- |

102.

regretă faptul că, în pofida creșterii continue a volumului activității judiciare și a reformei planificate a Tribunalului, Comisia a redus personalul cu 20 de posturi, riscând, astfel, să creeze blocaje și să pună în pericol buna funcționare și desfășurarea promptă a actului de justiție; decide, prin urmare, să reinstituie cele 20 de posturi solicitate inițial de Curte;

| 103. | regretă că Consiliul a ridicat rata standard de reducere aplicată creditelor pentru remunerarea personalului de la 2,5 % la 3,2 %, ceea ce echivalează cu o reducere cu 1,55 milioane EUR și este în contradicție cu nivelul extrem de ridicat al ratei de ocupare a posturilor Curții (98 % la sfârșitul lui 2014) și cu rata ridicată de execuție bugetară (99 % în 2014); prin urmare reajustează rata standard de reducere la nivelul din proiectul de buget și anulează reducerea aferentă a creditelor pentru a permite Curții să facă față în mod adecvat creșterii semnificative a numărului de cauze și să utilizeze pe deplin posturile care i-au fost acordate; |
| --- | --- |

103.

regretă că Consiliul a ridicat rata standard de reducere aplicată creditelor pentru remunerarea personalului de la 2,5 % la 3,2 %, ceea ce echivalează cu o reducere cu 1,55 milioane EUR și este în contradicție cu nivelul extrem de ridicat al ratei de ocupare a posturilor Curții (98 % la sfârșitul lui 2014) și cu rata ridicată de execuție bugetară (99 % în 2014); prin urmare reajustează rata standard de reducere la nivelul din proiectul de buget și anulează reducerea aferentă a creditelor pentru a permite Curții să facă față în mod adecvat creșterii semnificative a numărului de cauze și să utilizeze pe deplin posturile care i-au fost acordate;

| 104. | decide, de asemenea, să reinstituie cele șapte posturi solicitate inițial de către Curte pentru a îndeplini dubla cerință de consolidare a departamentului de siguranță și securitate din cadrul Curții pentru a proteja mai bine personalul, vizitatorii și documentele și, în același timp, de punere în aplicare a noului articol 105 din Regulamentul de procedură al Tribunalului, care prevede un sistem de înaltă securitate care urmează să fie creat cu scopul de a permite părților implicate în anumite cauze să furnizeze informații sau înscrisuri ori mijloace materiale de probă care țin de siguranța Uniunii ori de cea a unuia sau a mai multe dintre statele sale membre ori de desfășurarea relațiilor lor internaționale; |
| --- | --- |

104.

decide, de asemenea, să reinstituie cele șapte posturi solicitate inițial de către Curte pentru a îndeplini dubla cerință de consolidare a departamentului de siguranță și securitate din cadrul Curții pentru a proteja mai bine personalul, vizitatorii și documentele și, în același timp, de punere în aplicare a noului articol 105 din Regulamentul de procedură al Tribunalului, care prevede un sistem de înaltă securitate care urmează să fie creat cu scopul de a permite părților implicate în anumite cauze să furnizeze informații sau înscrisuri ori mijloace materiale de probă care țin de siguranța Uniunii ori de cea a unuia sau a mai multe dintre statele sale membre ori de desfășurarea relațiilor lor internaționale;

| 105. | subliniază, în același context, nevoia de resurse pentru securitatea și supravegherea clădirilor Curții și decide, prin urmare, să respingă reducerile propuse de Consiliu în acest domeniu, reinstituind nivelul din proiectul de buget; |
| --- | --- |

105.

subliniază, în același context, nevoia de resurse pentru securitatea și supravegherea clădirilor Curții și decide, prin urmare, să respingă reducerile propuse de Consiliu în acest domeniu, reinstituind nivelul din proiectul de buget;

| 106. | elimină rezerva existentă privind misiunile și o înlocuiește cu una nouă, care urmează să fie eliberată în momentul în care Curtea va publica informații privind activitățile externe ale judecătorilor, astfel cum a solicitat Parlamentul în rezoluția sa privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului Curții de Justiție (17) aferent exercițiului financiar 2013; |
| --- | --- |

106.

elimină rezerva existentă privind misiunile și o înlocuiește cu una nouă, care urmează să fie eliberată în momentul în care Curtea va publica informații privind activitățile externe ale judecătorilor, astfel cum a solicitat Parlamentul în rezoluția sa privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului Curții de Justiție (17) aferent exercițiului financiar 2013;

Secțiunea V – Curtea de Conturi

| 107. | reajustează rata standard de reducere la nivelul inițial de 2,76 % pentru a permite Curții de Conturi să răspundă nevoilor sale în ceea ce privește schema de personal; |
| --- | --- |

107.

reajustează rata standard de reducere la nivelul inițial de 2,76 % pentru a permite Curții de Conturi să răspundă nevoilor sale în ceea ce privește schema de personal;

| 108. | reinstituie toate celelalte linii reduse de Consiliu pentru a permite Curții de Conturi să își pună în aplicare programul de lucru și să prezinte rapoartele de audit planificate; |
| --- | --- |

108.

reinstituie toate celelalte linii reduse de Consiliu pentru a permite Curții de Conturi să își pună în aplicare programul de lucru și să prezinte rapoartele de audit planificate;

Secțiunea VI – Comitetul Economic și Social European

| 109. | reajustează rata standard de reducere la nivelul inițial de 4,5 % pentru a permite Comitetului să răspundă nevoilor sale și să facă față reducerii continue a personalului în contextul acordului de cooperare dintre Parlament și Comitet; |
| --- | --- |

109.

reajustează rata standard de reducere la nivelul inițial de 4,5 % pentru a permite Comitetului să răspundă nevoilor sale și să facă față reducerii continue a personalului în contextul acordului de cooperare dintre Parlament și Comitet;

| 110. | decide, de asemenea, să reinstituie nivelul indemnizațiilor de deplasare și de ședere prevăzut în proiectul de buget; |
| --- | --- |

110.

decide, de asemenea, să reinstituie nivelul indemnizațiilor de deplasare și de ședere prevăzut în proiectul de buget;

Secțiunea VII – Comitetul Regiunilor

| 111. | reduce, pe de o parte, remunerațiile și indemnizațiile cu o sumă care corespunde unui număr de 66 de reclasificări și de alte patru posturi neluate deja în considerare în proiectul de buget pentru a reflecta transferul acestor posturi în cadrul Parlamentului; |
| --- | --- |

111.

reduce, pe de o parte, remunerațiile și indemnizațiile cu o sumă care corespunde unui număr de 66 de reclasificări și de alte patru posturi neluate deja în considerare în proiectul de buget pentru a reflecta transferul acestor posturi în cadrul Parlamentului;

| 112. | majorează, pe de altă parte, o serie de linii (externalizarea traducerilor, părți terțe, comunicare, cheltuieli de reprezentare, comunicarea grupurilor politice, misiuni, precum și curățenie și întreținere) aducând nivelul acestora mai aproape de estimările proprii ale Comitetului pentru ca acesta să își desfășoare activitatea politică și să își îndeplinească obligațiile; |
| --- | --- |

112.

majorează, pe de altă parte, o serie de linii (externalizarea traducerilor, părți terțe, comunicare, cheltuieli de reprezentare, comunicarea grupurilor politice, misiuni, precum și curățenie și întreținere) aducând nivelul acestora mai aproape de estimările proprii ale Comitetului pentru ca acesta să își desfășoare activitatea politică și să își îndeplinească obligațiile;

| 113. | în fine, reinstituie creditele reduse de Consiliu în ceea ce privește securitatea și supravegherea clădirilor Comitetului pentru a asigura o finanțare suficientă pentru măsurile de securitate în cazul unui nivel crescut de amenințare la adresa securității („galben”) în cursul anului 2016; |
| --- | --- |

113.

în fine, reinstituie creditele reduse de Consiliu în ceea ce privește securitatea și supravegherea clădirilor Comitetului pentru a asigura o finanțare suficientă pentru măsurile de securitate în cazul unui nivel crescut de amenințare la adresa securității („galben”) în cursul anului 2016;

Secțiunea VIII – Ombudsmanul European

| 114. | ia act cu regret de faptul că Consiliul a redus proiectul de buget al Ombudsmanului cu 135 000 EUR; subliniază că această reducere ar impune o sarcină disproporționată asupra bugetului foarte limitat al Ombudsmanului și ar avea un impact major asupra capacității instituției de a servi cetățenii Uniunii în mod eficace; reinstituie, așadar, toate liniile bugetare reduse de Consiliu pentru a permite Ombudsmanului să își îndeplinească mandatul și angajamentele; |
| --- | --- |

114.

ia act cu regret de faptul că Consiliul a redus proiectul de buget al Ombudsmanului cu 135 000 EUR; subliniază că această reducere ar impune o sarcină disproporționată asupra bugetului foarte limitat al Ombudsmanului și ar avea un impact major asupra capacității instituției de a servi cetățenii Uniunii în mod eficace; reinstituie, așadar, toate liniile bugetare reduse de Consiliu pentru a permite Ombudsmanului să își îndeplinească mandatul și angajamentele;

Secțiunea IX – Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

| 115. | ia act cu regret de faptul că Consiliul a redus proiectul de buget al Autorității Europene pentru Protecția Datelor cu 135 000 EUR; subliniază că această reducere ar impune o sarcină disproporționată asupra bugetului foarte limitat al Autorității Europene pentru Protecția Datelor și ar avea un impact major asupra capacității instituției de a servi instituțiile Uniunii în mod eficace; reinstituie, așadar, toate liniile bugetare reduse de Consiliu pentru a permite Autorității Europene pentru Protecția Datelor să își îndeplinească obligațiile și angajamentele; |
| --- | --- |

115.

ia act cu regret de faptul că Consiliul a redus proiectul de buget al Autorității Europene pentru Protecția Datelor cu 135 000 EUR; subliniază că această reducere ar impune o sarcină disproporționată asupra bugetului foarte limitat al Autorității Europene pentru Protecția Datelor și ar avea un impact major asupra capacității instituției de a servi instituțiile Uniunii în mod eficace; reinstituie, așadar, toate liniile bugetare reduse de Consiliu pentru a permite Autorității Europene pentru Protecția Datelor să își îndeplinească obligațiile și angajamentele;

Secțiunea X – Serviciul European de Acțiune Externă

| 116. | consideră că, pentru a putea face față provocărilor generate de incertitudinea geopolitică și pentru a asigura rolul Uniunii în lume, SEAE trebuie să i se aloce finanțarea necesară; reinstituie, prin urmare, toate liniile bugetare prevăzute în proiectul de buget și elimină rezervele adoptate de Consiliu în ceea ce privește fluctuația ratei de schimb a monedei euro; |
| --- | --- |

116.

consideră că, pentru a putea face față provocărilor generate de incertitudinea geopolitică și pentru a asigura rolul Uniunii în lume, SEAE trebuie să i se aloce finanțarea necesară; reinstituie, prin urmare, toate liniile bugetare prevăzute în proiectul de buget și elimină rezervele adoptate de Consiliu în ceea ce privește fluctuația ratei de schimb a monedei euro;

o

o o

| 117. | este convins că bugetul Uniunii poate contribui la abordarea în mod eficace nu doar a consecințelor, ci și a cauzelor profunde ale crizei cu care se confruntă Uniunea în prezent; consideră totuși că evenimentele neprevăzute cu impact asupra întregii Uniuni ar trebui să fie abordate prin eforturi comune și prin asigurarea de mijloace suplimentare la nivelul Uniunii, mai degrabă decât prin punerea sub semnul întrebării a unor angajamente anterioare sau prin revenirea la iluzia soluțiilor exclusiv naționale; subliniază, prin urmare, că dispozițiile privind flexibilitatea au menirea de a permite o astfel de reacție comună rapidă și ar trebui să fie utilizate pe deplin pentru a compensa constrângerile severe impuse de plafoanele CFM; |
| --- | --- |

117.

este convins că bugetul Uniunii poate contribui la abordarea în mod eficace nu doar a consecințelor, ci și a cauzelor profunde ale crizei cu care se confruntă Uniunea în prezent; consideră totuși că evenimentele neprevăzute cu impact asupra întregii Uniuni ar trebui să fie abordate prin eforturi comune și prin asigurarea de mijloace suplimentare la nivelul Uniunii, mai degrabă decât prin punerea sub semnul întrebării a unor angajamente anterioare sau prin revenirea la iluzia soluțiilor exclusiv naționale; subliniază, prin urmare, că dispozițiile privind flexibilitatea au menirea de a permite o astfel de reacție comună rapidă și ar trebui să fie utilizate pe deplin pentru a compensa constrângerile severe impuse de plafoanele CFM;

| 118. | subliniază că, la abia doi ani de la începutul noului CFM, Comisia a fost nevoită să solicite de două ori mobilizarea instrumentului de flexibilitate, precum și utilizarea marjei pentru situații neprevăzute pentru a face față unor nevoi urgente și neprevăzute care nu pot fi finanțate în cadrul plafoanelor actuale prevăzute de CFM; constată, de asemenea, că marja globală prevăzută pentru angajamente în 2015, în primul an de funcționare a acesteia, a fost epuizată imediat, iar pentru finanțarea unor noi inițiative a fost nevoie să fie reduse resursele a două programe importante ale Uniunii; subliniază că o serie de programe ale Uniunii dispun de credite de angajament reduse sau chiar nu mai dispun de credite de angajament începând din 2016 din cauza alocării anticipate a fondurilor în 2014-2015; constată că, prin urmare, este evident că plafoanele prevăzute în CFM la multe rubrici sunt prea restrânse, paralizând acțiunile Uniunii în domenii de interes major, iar mecanismele de flexibilitate disponibile în cadrul CFM și-au atins deja limitele; consideră că aceste evoluții demonstrează clar nevoia unei revizuiri autentice a CFM la mijlocul perioadei; așteaptă cu nerăbdare propuneri ambițioase din partea Comisiei în acest sens în 2016; |
| --- | --- |

118.

subliniază că, la abia doi ani de la începutul noului CFM, Comisia a fost nevoită să solicite de două ori mobilizarea instrumentului de flexibilitate, precum și utilizarea marjei pentru situații neprevăzute pentru a face față unor nevoi urgente și neprevăzute care nu pot fi finanțate în cadrul plafoanelor actuale prevăzute de CFM; constată, de asemenea, că marja globală prevăzută pentru angajamente în 2015, în primul an de funcționare a acesteia, a fost epuizată imediat, iar pentru finanțarea unor noi inițiative a fost nevoie să fie reduse resursele a două programe importante ale Uniunii; subliniază că o serie de programe ale Uniunii dispun de credite de angajament reduse sau chiar nu mai dispun de credite de angajament începând din 2016 din cauza alocării anticipate a fondurilor în 2014-2015; constată că, prin urmare, este evident că plafoanele prevăzute în CFM la multe rubrici sunt prea restrânse, paralizând acțiunile Uniunii în domenii de interes major, iar mecanismele de flexibilitate disponibile în cadrul CFM și-au atins deja limitele; consideră că aceste evoluții demonstrează clar nevoia unei revizuiri autentice a CFM la mijlocul perioadei; așteaptă cu nerăbdare propuneri ambițioase din partea Comisiei în acest sens în 2016;

| 119. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu amendamentele la proiectul de buget general, Consiliului, Comisiei, celorlalte instituții și organe interesate, precum și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

119.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu amendamentele la proiectul de buget general, Consiliului, Comisiei, celorlalte instituții și organe interesate, precum și parlamentelor naționale.

---

(1)  JO L 163, 23.6.2007, p. 17.

(2)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.

(3)  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

(4)  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

(5)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0061.

(6)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0172.

(7)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0263.

(8)  Regulamentul (UE) nr. 604/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid (JO L 180, 29.6.2013, p. 31).

(9)  Rezoluția Parlamentului European din 29 aprilie 2015 conținând observațiile care fac parte integrantă din decizia privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului întreprinderii comune europene pentru ITER și pentru dezvoltarea energiei de fuziune aferent exercițiului financiar 2013 (JO L 255, 30.9.2015, p. 395).

(10)  Regulamentul (UE) nr. 1304/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul social european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1081/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 470).

(11)  Directiva 98/58/CE a Consiliului din 20 iulie 1998 privind protecția animalelor de fermă, (JO L 221, 8.8.1998, p. 23).

(12)  Rezoluția Parlamentului European din 23 octombrie 2013 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2014 (Texte adoptate, P7_TA(2013)0437).

(13)  Rezoluția Parlamentului European din 22 octombrie 2014 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2015 (Texte adoptate, P8_TA(2014)0036).

(14)  Rezoluția Parlamentului European din 29 aprilie 2015 referitoare la estimarea bugetului de venituri și cheltuieli al Parlamentului European pentru exercițiul financiar 2016 (Texte adoptate, P8_TA(2015)0172).

(15)  - 67 de posturi în 2014, - 47 de posturi în 2015 și - 57 de posturi în 2016.

(16)  Întrucât s-a luat decizia politică de a exclude grupurile politice din acest calcul, reducerea respectivă se aplică părții aferente Secretariatuluidin schema de personal (număr de referință al posturilor (1 %): - 57).

(17)  Rezoluția Parlamentului European din 29 aprilie 2015 conținând observațiile ce fac parte integrantă din decizia privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2013, secțiunea IV – Curtea de Justiție (JO L 255, 30.9.2015, p. 118).

---

| 20.10.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 355/163 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 355/163

---

P8_TA(2015)0377

Curtea de Justiție a Uniunii Europene: numărul judecătorilor din cadrul Tribunalului ***II

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 28 octombrie 2015 referitoare la poziția Consiliului în primă lectură în vederea adoptării Regulamentului Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Protocolului nr. 3 privind Statutul Curții de Justiție a Uniunii Europene (09375/1/2015 – C8-0166/2015 – 2011/0901B(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2017/C 355/23)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (09375/1/2015 – C8–0166/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (09375/1/2015 – C8–0166/2015),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (1) referitoare la solicitarea Curții de Justiție adresată Parlamentului și Consiliului (02074/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (1) referitoare la solicitarea Curții de Justiție adresată Parlamentului și Consiliului (02074/2011),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 21 octombrie 2015, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (8) litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 21 octombrie 2015, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (8) litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 69 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 69 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0296/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0296/2015),

| 1. | adoptă poziția în a doua lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în a doua lectură prezentată în continuare;

| 2. | aprobă declarația comună a Parlamentului European și a Consiliului anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

aprobă declarația comună a Parlamentului European și a Consiliului anexată la prezenta rezoluție;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Curții de Justiție și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Curții de Justiție și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  Texte adoptate la 15.4.2014, P7_TA(2014)0358.

---

P8_TC2-COD(2011)0901B

Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 28 octombrie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE, Euratom) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Protocolului nr. 3 privind Statutul Curții de Justiție a Uniunii Europene

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2015/2422.)

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

Declarația comună a Parlamentului European și a Consiliului

La sfârșitul procesului de reformă, în cadrul Tribunalului vor activa doi judecători pentru fiecare stat membru. În consecință, pentru ca numărul femeilor să fie egal cu cel al bărbaților, ce reprezintă un obiectiv al Uniunii Europene, în conformitate cu articolul 3 din TUE, în cadrul procesului de numire a candidaților pentru funcția de judecător la Tribunal, în conformitate cu articolul 254 din TFUE, guvernele statelor membre ar trebui să depună toate eforturile pentru a asigura prezența unui număr egal de femei și bărbați.

---

| 20.10.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 355/164 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 355/164

---

P8_TA(2015)0378

Dispozițiile referitoare la pescuitul în zona Acordului CGPM (Comisia Generală pentru Pescuit în Marea Mediterană)***II

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 28 octombrie 2015 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1343/2011 privind unele dispoziții referitoare la pescuitul în zona Acordului CGPM (Comisia Generală pentru Pescuit în Marea Mediterană) (08806/1/2015 – C8-0260/2015 – 2014/0213(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2017/C 355/24)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (08806/1/2015 – C8-0260/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (08806/1/2015 – C8-0260/2015),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 15 octombrie 2014 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 15 octombrie 2014 (1),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2014)0457), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2014)0457),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 76 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 76 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru pescuit (A8-0295/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru pescuit (A8-0295/2015),

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

aprobă poziția Consiliului în primă lectură;

| 2. | aprobă declarația sa anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

aprobă declarația sa anexată la prezenta rezoluție;

| 3. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

3.

constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 5. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa, împreună cu declarația Parlamentului European referitoare la acesta, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

5.

încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa, împreună cu declarația Parlamentului European referitoare la acesta, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 6. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

6.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 12, 15.1.2015, p. 116.

(2)  Texte adoptate la 13.1.2015, P8_TA(2015)0005.

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

Declarația Parlamentului European privind acordarea unor derogări în ceea ce privește utilizarea traulelor și a setcilor în activitățile de pescuit din Marea Neagră

„Parlamentul European declară că dispozițiile articolul 15a, care urmează să fie introdus în Regulamentul (UE) nr. 1343/2011, privind derogările de la interzicerea utilizării anumitor unelte de pescuit în apele costiere ale Mării Negre, au un caracter excepțional. Acestea țin cont de situația existentă în regiune, și anume de faptul că statele membre au pus în aplicare măsuri pentru a permite utilizarea uneltelor de pescuit în cauză, în conformitate cu recomandările relevante ale CGPM. Aceste informații erau deja la dispoziția Parlamentului înainte de depunerea actualei propuneri a Comisiei. Din aceste motive, Parlamentul acceptă, în contextul actual, prevederile care autorizează statele membre respective să acorde aceste derogări. Cu toate acestea, Parlamentul subliniază faptul că aceste dispoziții nu pot fi considerate un precedent și nu pot fi utilizate în acest mod în niciun viitor act juridic.”

---

| 20.10.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 355/165 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 355/165

---

P8_TA(2015)0379

Utilizarea produselor alimentare și a furajelor modificate genetic ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 28 octombrie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 în ceea ce privește posibilitatea statelor membre de a restricționa sau de a interzice utilizarea produselor alimentare și furajelor modificate genetic pe teritoriul lor (COM(2015)0177 – C8-0107/2015 – 2015/0093(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2017/C 355/25)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0177), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0177),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0107/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0107/2015),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizele motivate prezentate de Camera Inferioară a Parlamentului Belgiei, de Parlamentul Spaniei, de Camera Inferioară a Parlamentului Țărilor de Jos și de Consiliul Federal al Austriei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele motivate prezentate de Camera Inferioară a Parlamentului Belgiei, de Parlamentul Spaniei, de Camera Inferioară a Parlamentului Țărilor de Jos și de Consiliul Federal al Austriei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 16 septembrie 2015 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 16 septembrie 2015 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 13 octombrie 2015 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 13 octombrie 2015 (2),

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A8-0305/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A8-0305/2015),

| 1. | respinge propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

1.

respinge propunerea Comisiei;

| 2. | invită Comisia să își retragă propunerea și să prezinte o nouă propunere; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să își retragă propunerea și să prezinte o nouă propunere;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

(2)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

---

| 20.10.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 355/166 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 355/166

---

P8_TA(2015)0380

Alimentele noi ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 28 octombrie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind alimentele noi (COM(2013)0894 – C7-0487/2013 – 2013/0435(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2017/C 355/26)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2013)0894), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2013)0894),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0487/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0487/2013),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere pozițiile exprimate de Consiliu și de Parlamentul European la 29 martie 2011, când concilierea privind alimentele noi nu a avut nicio finalitate; |
| --- | --- |

—

având în vedere pozițiile exprimate de Consiliu și de Parlamentul European la 29 martie 2011, când concilierea privind alimentele noi nu a avut nicio finalitate;

| — | având în vedere avizele motivate prezentate de către Adunarea Națională din Franța și de Senatul Franței în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele motivate prezentate de către Adunarea Națională din Franța și de Senatul Franței în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 30 aprilie 2014 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 30 aprilie 2014 (1),

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru comerț internațional, precum și cel al Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A8-0046/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru comerț internațional, precum și cel al Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A8-0046/2014),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 311, 12.9.2014, p. 73.

---

P8_TC1-COD(2013)0435

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 28 octombrie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului privind alimentele noi, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1169/2011 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 258/97 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 1852/2001 al Comisiei

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2015/2283.)

---

| 20.10.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 355/167 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 355/167

---

P8_TA(2015)0381

Emisiile naționale de anumiți poluanți atmosferici ***I

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 28 octombrie 2015 privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind reducerea emisiilor naționale de anumiți poluanți atmosferici și de modificare a Directivei 2003/35/CE (COM(2013)0920 – C7-0004/2014 – 2013/0443(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2017/C 355/27)

Amendamentul 2

Propunere de directivă

Considerentul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2) | Cel de al șaptelea Program de acțiune pentru mediu (18) confirmă obiectivul pe termen lung al politicii Uniunii în domeniul calității aerului, și anume acela de a atinge niveluri de calitate a aerului care nu determină un impact negativ și riscuri semnificative asupra sănătății umane și asupra mediului și solicită, în acest sens, respectarea deplină a legislației actuale a Uniunii privind calitatea aerului și a obiectivelor și acțiunilor strategice pentru perioada de după 2020, depunerea de eforturi sporite în zonele în care populația și ecosistemele sunt expuse la niveluri ridicate de poluanți atmosferici și consolidarea sinergiilor dintre legislația privind calitatea aerului și obiectivele politicii Uniunii stabilite în special cu privire la schimbările climatice și la biodiversitate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)

Cel de al șaptelea Program de acțiune pentru mediu (18) confirmă obiectivul pe termen lung al politicii Uniunii în domeniul calității aerului, și anume acela de a atinge niveluri de calitate a aerului care nu determină un impact negativ și riscuri semnificative asupra sănătății umane și asupra mediului și solicită, în acest sens, respectarea deplină a legislației actuale a Uniunii privind calitatea aerului și a obiectivelor și acțiunilor strategice pentru perioada de după 2020, depunerea de eforturi sporite în zonele în care populația și ecosistemele sunt expuse la niveluri ridicate de poluanți atmosferici și consolidarea sinergiilor dintre legislația privind calitatea aerului și obiectivele politicii Uniunii stabilite în special cu privire la schimbările climatice și la biodiversitate.

| (2) | Cel de al șaptelea Program de acțiune pentru mediu (18) confirmă obiectivul pe termen lung al politicii Uniunii în domeniul calității aerului, și anume acela de a atinge niveluri de calitate a aerului care nu determină un impact negativ și riscuri semnificative asupra sănătății umane și asupra mediului și solicită, în acest sens, respectarea deplină a legislației actuale a Uniunii privind calitatea aerului și a obiectivelor și acțiunilor strategice pentru perioada de după 2020, depunerea de eforturi sporite în zonele în care populația și ecosistemele sunt expuse la niveluri ridicate de poluanți atmosferici și consolidarea sinergiilor dintre legislația privind calitatea aerului și obiectivele politicii Uniunii stabilite în special cu privire la schimbările climatice și la biodiversitate.
  Politica agricolă comună pentru perioada 2014-2020 oferă statelor membre posibilitatea de a contribui la asigurarea calității aerului prin măsuri specifice. Realizarea unor evaluări suplimentare va permite o înțelegere mai bună a efectelor acestor măsuri. |
| --- | --- |

(2)

Cel de al șaptelea Program de acțiune pentru mediu (18) confirmă obiectivul pe termen lung al politicii Uniunii în domeniul calității aerului, și anume acela de a atinge niveluri de calitate a aerului care nu determină un impact negativ și riscuri semnificative asupra sănătății umane și asupra mediului și solicită, în acest sens, respectarea deplină a legislației actuale a Uniunii privind calitatea aerului și a obiectivelor și acțiunilor strategice pentru perioada de după 2020, depunerea de eforturi sporite în zonele în care populația și ecosistemele sunt expuse la niveluri ridicate de poluanți atmosferici și consolidarea sinergiilor dintre legislația privind calitatea aerului și obiectivele politicii Uniunii stabilite în special cu privire la schimbările climatice și la biodiversitate.
  Politica agricolă comună pentru perioada 2014-2020 oferă statelor membre posibilitatea de a contribui la asigurarea calității aerului prin măsuri specifice. Realizarea unor evaluări suplimentare va permite o înțelegere mai bună a efectelor acestor măsuri.

Amendamentul 3

Propunere de directivă

Considerentul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4a) | Statele membre și Uniunea sunt părți semnatare ale Convenției de la Minamata din 2013 privind mercurul, al cărei obiectiv este îmbunătățirea sănătății umane și a protecției mediului prin reducerea emisiilor de mercur provenite din surse existente și din surse noi. Prezenta directivă ar trebui să contribuie la reducerea emisiilor de mercur din Uniune în conformitate cu cerințele exprimate în Comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European din 28 ianuarie 2005 cu privire la Strategia comunitară privind mercurul și Convenția de la Minamata privind mercurul. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4a)

Statele membre și Uniunea sunt părți semnatare ale Convenției de la Minamata din 2013 privind mercurul, al cărei obiectiv este îmbunătățirea sănătății umane și a protecției mediului prin reducerea emisiilor de mercur provenite din surse existente și din surse noi. Prezenta directivă ar trebui să contribuie la reducerea emisiilor de mercur din Uniune în conformitate cu cerințele exprimate în Comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European din 28 ianuarie 2005 cu privire la Strategia comunitară privind mercurul și Convenția de la Minamata privind mercurul.

Amendamentul 4

Propunere de directivă

Considerentul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (6) | Prin urmare, sistemul de plafoane naționale de emisie stabilit de Directiva 2001/81/CE ar trebui revizuit pentru a se
  alinia la
  angajamentele internaționale ale Uniunii și ale statelor membre. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6)

Prin urmare, sistemul de plafoane naționale de emisie stabilit de Directiva 2001/81/CE ar trebui revizuit pentru a se
  alinia la
  angajamentele internaționale ale Uniunii și ale statelor membre.

| (6) | Prin urmare, sistemul de plafoane naționale de emisie stabilit de Directiva 2001/81/CE ar trebui revizuit pentru a se
  asigura conformitatea cu
  angajamentele internaționale ale Uniunii și ale statelor membre. |
| --- | --- |

(6)

Prin urmare, sistemul de plafoane naționale de emisie stabilit de Directiva 2001/81/CE ar trebui revizuit pentru a se
  asigura conformitatea cu
  angajamentele internaționale ale Uniunii și ale statelor membre.

Amendamentul 5

Propunere de directivă

Considerentul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (8) | De asemenea, prezenta directivă ar trebui să contribuie la atingerea obiectivelor privind calitatea aerului stabilite în legislația Uniunii și la atenuarea efectelor schimbărilor climatice prin reducerea emisiilor de poluanți cu ciclu de viață scurt cu efect nociv asupra climei,
  precum și la
  îmbunătățirea calității aerului la nivel mondial. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8)

De asemenea, prezenta directivă ar trebui să contribuie la atingerea obiectivelor privind calitatea aerului stabilite în legislația Uniunii și la atenuarea efectelor schimbărilor climatice prin reducerea emisiilor de poluanți cu ciclu de viață scurt cu efect nociv asupra climei,
  precum și la
  îmbunătățirea calității aerului la nivel mondial.

| (8) | De asemenea, prezenta directivă ar trebui să contribuie la atingerea
  , în mod rentabil, a
  obiectivelor privind calitatea aerului stabilite în legislația Uniunii și la atenuarea efectelor schimbărilor climatice prin reducerea emisiilor de poluanți cu ciclu de viață scurt cu efect nociv asupra climei
  pe lângă
  îmbunătățirea calității aerului la nivel mondial
  , precum și prin îmbunătățirea sinergiilor cu politica Uniunii privind clima și energia și asigurarea evitării suprapunerilor în legislația în vigoare a Uniunii
  .
  Prezenta directiva ar trebui să se armonizeze îndeosebi cu evoluțiile la nivelul Uniunii și la nivel internațional în materie de combatere a schimbărilor climatice, printre care cadrul de politică 2030 pentru climă și energie și un acord obligatoriu cuprinzător, la nivel global, privind schimbările climatice, dar fără a se limita la acestea. |
| --- | --- |

(8)

De asemenea, prezenta directivă ar trebui să contribuie la atingerea
  , în mod rentabil, a
  obiectivelor privind calitatea aerului stabilite în legislația Uniunii și la atenuarea efectelor schimbărilor climatice prin reducerea emisiilor de poluanți cu ciclu de viață scurt cu efect nociv asupra climei
  pe lângă
  îmbunătățirea calității aerului la nivel mondial
  , precum și prin îmbunătățirea sinergiilor cu politica Uniunii privind clima și energia și asigurarea evitării suprapunerilor în legislația în vigoare a Uniunii
  .
  Prezenta directiva ar trebui să se armonizeze îndeosebi cu evoluțiile la nivelul Uniunii și la nivel internațional în materie de combatere a schimbărilor climatice, printre care cadrul de politică 2030 pentru climă și energie și un acord obligatoriu cuprinzător, la nivel global, privind schimbările climatice, dar fără a se limita la acestea.

Amendamentul 6

Propunere de directivă

Considerentul 8 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (8a) | Prezenta directivă ar trebui, de asemenea, să contribuie la reducerea costurilor legate de sănătate determinate de poluarea aerului în Uniunea Europeană prin îmbunătățirea calității vieții cetățenilor europeni și ar trebui să faciliteze tranziția către o economie verde. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8a)

Prezenta directivă ar trebui, de asemenea, să contribuie la reducerea costurilor legate de sănătate determinate de poluarea aerului în Uniunea Europeană prin îmbunătățirea calității vieții cetățenilor europeni și ar trebui să faciliteze tranziția către o economie verde.

Amendamentul 7

Propunere de directivă

Considerentul 8 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (8b) | Pentru a reduce emisiile provenite din transportul maritim, trebuie asigurată punerea în aplicare deplină și la timp a limitelor stabilite în cadrul Organizației Maritime Internaționale (OMI), precum și aplicarea strictă a Directivei 2012/33/UE a Parlamentului European și a Consiliului

   (1a)

  . Este, de asemenea, nevoie de măsuri suplimentare pentru a controla emisiile generate de transportul maritim. Uniunea și statele membre ar trebui să aibă în vedere definirea unor domenii noi de control al emisiilor și ar trebui să continue să colaboreze în cadrul OIM în vederea unei reduceri suplimentare a emisiilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8b)

Pentru a reduce emisiile provenite din transportul maritim, trebuie asigurată punerea în aplicare deplină și la timp a limitelor stabilite în cadrul Organizației Maritime Internaționale (OMI), precum și aplicarea strictă a Directivei 2012/33/UE a Parlamentului European și a Consiliului

   (1a)

  . Este, de asemenea, nevoie de măsuri suplimentare pentru a controla emisiile generate de transportul maritim. Uniunea și statele membre ar trebui să aibă în vedere definirea unor domenii noi de control al emisiilor și ar trebui să continue să colaboreze în cadrul OIM în vederea unei reduceri suplimentare a emisiilor.

Amendamentul 8

Propunere de directivă

Considerentul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (9) | Statele membre ar trebui să respecte angajamentele de reducere a emisiilor prevăzute
  în prezenta directivă pentru 2020 și 2030.
  Pentru a asigura progrese demonstrabile în vederea îndeplinirii angajamentelor pentru 2030, statele membre ar trebui să atingă nivelurile intermediare de emisii în 2025, care sunt stabilite pe baza unei traiectorii liniare între nivelurile de emisii pentru 2020 și cele definite prin intermediul angajamentelor
  de reducere a emisiilor
  pentru 2030, cu excepția cazului în care acest lucru ar genera costuri disproporționate. În situația în care emisiile pentru 2025 nu pot fi limitate în măsura stabilită, statele membre ar trebui să explice motivele în rapoartele pe care le elaborează în temeiul prezentei directive. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9)

Statele membre ar trebui să respecte angajamentele de reducere a emisiilor prevăzute
  în prezenta directivă pentru 2020 și 2030.
  Pentru a asigura progrese demonstrabile în vederea îndeplinirii angajamentelor pentru 2030, statele membre ar trebui să atingă nivelurile intermediare de emisii în 2025, care sunt stabilite pe baza unei traiectorii liniare între nivelurile de emisii pentru 2020 și cele definite prin intermediul angajamentelor
  de reducere a emisiilor
  pentru 2030, cu excepția cazului în care acest lucru ar genera costuri disproporționate. În situația în care emisiile pentru 2025 nu pot fi limitate în măsura stabilită, statele membre ar trebui să explice motivele în rapoartele pe care le elaborează în temeiul prezentei directive.

| (9) | Pentru a limita emisiile în atmosferă a poluanților atmosferici și pentru a contribui
  în
  mod eficace la obiectivul Uniunii de a obține o calitate a aerului care nu determină efecte negative și riscuri majore cu privire la sănătate și pentru a reduce nivelurile și depunerea poluanților cu efect de acidifiere și de eutrofizare sub cantitățile și nivelurile critice, în
  prezenta directivă
  se stabilesc,
  pentru 2020
  , 2025
  și 2030
  , angajamente obligatorii
  de reducere a emisiilor
  la nivel național
  . |
| --- | --- |

(9)

Pentru a limita emisiile în atmosferă a poluanților atmosferici și pentru a contribui
  în
  mod eficace la obiectivul Uniunii de a obține o calitate a aerului care nu determină efecte negative și riscuri majore cu privire la sănătate și pentru a reduce nivelurile și depunerea poluanților cu efect de acidifiere și de eutrofizare sub cantitățile și nivelurile critice, în
  prezenta directivă
  se stabilesc,
  pentru 2020
  , 2025
  și 2030
  , angajamente obligatorii
  de reducere a emisiilor
  la nivel național
  .

Amendamentul 9

Propunere de directivă

Considerentul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (11) | Pentru promovarea îndeplinirii angajamentelor de reducere a emisiilor la nivel național
  și a nivelurilor intermediare de emisii, într-un mod eficient din punct de vedere al costurilor,
  statele membre ar trebui
  să aibă dreptul să contabilizeze reducerea emisiilor provenite din traficul maritim internațional
  ,
  în cazul în care emisiile din acest sector sunt mai mici decât nivelurile
  de
  emisii care ar rezulta în urma respectării standardelor impuse de dreptul Uniunii, printre care limitele conținutului de sulf din combustibili stabilite în Directiva 1999/32/CE a Consiliului

   (21)

  . Statele membre ar trebui, de
  asemenea, să aibă posibilitatea de a îndeplini în comun angajamentele
  și nivelurile intermediare
  de emisii asumate cu privire la metan (CH4) și să facă apel, în acest sens, la Decizia nr. 406/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului (22). În scopul verificării respectării plafoanelor de emisie, a angajamentelor de reducere a emisiilor
  și a nivelurilor intermediare de emisii
  , statele membre și-ar putea adapta inventarele naționale de emisii în vederea obținerii unei mai bune înțelegeri științifice și a unor metodologii îmbunătățite cu privire la emisii. În cazul în care nu se respectă condițiile stabilite de prezenta directivă, Comisia ar putea să se opună utilizării de către un stat membru a
  oricăruia dintre aceste
  mecanisme de flexibilitate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11)

Pentru promovarea îndeplinirii angajamentelor de reducere a emisiilor la nivel național
  și a nivelurilor intermediare de emisii, într-un mod eficient din punct de vedere al costurilor,
  statele membre ar trebui
  să aibă dreptul să contabilizeze reducerea emisiilor provenite din traficul maritim internațional
  ,
  în cazul în care emisiile din acest sector sunt mai mici decât nivelurile
  de
  emisii care ar rezulta în urma respectării standardelor impuse de dreptul Uniunii, printre care limitele conținutului de sulf din combustibili stabilite în Directiva 1999/32/CE a Consiliului

   (21)

  . Statele membre ar trebui, de
  asemenea, să aibă posibilitatea de a îndeplini în comun angajamentele
  și nivelurile intermediare
  de emisii asumate cu privire la metan (CH4) și să facă apel, în acest sens, la Decizia nr. 406/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului (22). În scopul verificării respectării plafoanelor de emisie, a angajamentelor de reducere a emisiilor
  și a nivelurilor intermediare de emisii
  , statele membre și-ar putea adapta inventarele naționale de emisii în vederea obținerii unei mai bune înțelegeri științifice și a unor metodologii îmbunătățite cu privire la emisii. În cazul în care nu se respectă condițiile stabilite de prezenta directivă, Comisia ar putea să se opună utilizării de către un stat membru a
  oricăruia dintre aceste
  mecanisme de flexibilitate.

| (11) | Pentru promovarea îndeplinirii angajamentelor de reducere a emisiilor la nivel național, statele membre ar trebui, de asemenea, să aibă posibilitatea de a îndeplini în comun angajamentele de emisii asumate cu privire la metan (CH4) și să facă apel, în acest sens, la Decizia nr. 406/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului (22). În scopul verificării respectării plafoanelor de emisie, a angajamentelor de reducere a emisiilor, statele membre și-ar putea adapta inventarele naționale de emisii în vederea obținerii unei mai bune înțelegeri științifice și a unor metodologii îmbunătățite cu privire la emisii. În cazul în care nu se respectă condițiile stabilite de prezenta directivă, Comisia ar putea să se opună utilizării de către un stat membru a
  acestor
  mecanisme de flexibilitate. |
| --- | --- |

(11)

Pentru promovarea îndeplinirii angajamentelor de reducere a emisiilor la nivel național, statele membre ar trebui, de asemenea, să aibă posibilitatea de a îndeplini în comun angajamentele de emisii asumate cu privire la metan (CH4) și să facă apel, în acest sens, la Decizia nr. 406/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului (22). În scopul verificării respectării plafoanelor de emisie, a angajamentelor de reducere a emisiilor, statele membre și-ar putea adapta inventarele naționale de emisii în vederea obținerii unei mai bune înțelegeri științifice și a unor metodologii îmbunătățite cu privire la emisii. În cazul în care nu se respectă condițiile stabilite de prezenta directivă, Comisia ar putea să se opună utilizării de către un stat membru a
  acestor
  mecanisme de flexibilitate.

Amendamentul 10

Propunere de directivă

Considerentul 12

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (12) | Statele membre ar trebui să adopte și să pună în aplicare un program național de control al poluării atmosferice, în scopul de a îndeplini cerințele de reducere a emisiilor și
  nivelurile intermediare de emisii și
  de a contribui în mod eficient la realizarea obiectivelor Uniunii privind calitatea aerului. În acest sens, statele membre ar trebui să țină seama de necesitatea de a reduce emisiile în zonele și aglomerările afectate de concentrații excesive de poluanți atmosferici și/sau în zonele care contribuie în mod semnificativ la poluarea aerului din alte zone și aglomerări, inclusiv din țările învecinate. În acest scop, programele naționale de control al poluării atmosferice ar trebui să contribuie la punerea cu succes în aplicare a unor planuri privind calitatea aerului adoptate în conformitate cu articolul 23 din Directiva 2008/50/CE a Parlamentului European și a Consiliului (23). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12)

Statele membre ar trebui să adopte și să pună în aplicare un program național de control al poluării atmosferice, în scopul de a îndeplini cerințele de reducere a emisiilor și
  nivelurile intermediare de emisii și
  de a contribui în mod eficient la realizarea obiectivelor Uniunii privind calitatea aerului. În acest sens, statele membre ar trebui să țină seama de necesitatea de a reduce emisiile în zonele și aglomerările afectate de concentrații excesive de poluanți atmosferici și/sau în zonele care contribuie în mod semnificativ la poluarea aerului din alte zone și aglomerări, inclusiv din țările învecinate. În acest scop, programele naționale de control al poluării atmosferice ar trebui să contribuie la punerea cu succes în aplicare a unor planuri privind calitatea aerului adoptate în conformitate cu articolul 23 din Directiva 2008/50/CE a Parlamentului European și a Consiliului (23).

| (12) | Statele membre ar trebui să adopte și să pună în aplicare un program național de control al poluării atmosferice, în scopul de a îndeplini cerințele de reducere a emisiilor și de a contribui în mod eficient la realizarea obiectivelor Uniunii privind calitatea aerului. În acest sens, statele membre ar trebui să țină seama de necesitatea de a reduce emisiile în zonele și aglomerările afectate de concentrații excesive de poluanți atmosferici și/sau în zonele care contribuie în mod semnificativ la poluarea aerului din alte zone și aglomerări, inclusiv din țările învecinate. În acest scop, programele naționale de control al poluării atmosferice ar trebui să contribuie la punerea cu succes în aplicare a unor planuri privind calitatea aerului adoptate în conformitate cu articolul 23 din Directiva 2008/50/CE a Parlamentului European și a Consiliului. (23) |
| --- | --- |

(12)

Statele membre ar trebui să adopte și să pună în aplicare un program național de control al poluării atmosferice, în scopul de a îndeplini cerințele de reducere a emisiilor și de a contribui în mod eficient la realizarea obiectivelor Uniunii privind calitatea aerului. În acest sens, statele membre ar trebui să țină seama de necesitatea de a reduce emisiile în zonele și aglomerările afectate de concentrații excesive de poluanți atmosferici și/sau în zonele care contribuie în mod semnificativ la poluarea aerului din alte zone și aglomerări, inclusiv din țările învecinate. În acest scop, programele naționale de control al poluării atmosferice ar trebui să contribuie la punerea cu succes în aplicare a unor planuri privind calitatea aerului adoptate în conformitate cu articolul 23 din Directiva 2008/50/CE a Parlamentului European și a Consiliului. (23)

Amendamentul 11

Propunere de directivă

Considerentul 13

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (13) | În scopul reducerii emisiilor atmosferice de NH3 și PM2,5 provenite de la principalele surse, programele naționale de control al poluării atmosferice ar trebui să includă măsurile aplicabile sectorului agricol. Statele membre ar trebui să aibă dreptul de a pune în practică și alte măsuri în afara celor prevăzute în prezenta directivă, cu un nivel echivalent de performanță de mediu, în funcție de circumstanțele naționale specifice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13)

În scopul reducerii emisiilor atmosferice de NH3 și PM2,5 provenite de la principalele surse, programele naționale de control al poluării atmosferice ar trebui să includă măsurile aplicabile sectorului agricol. Statele membre ar trebui să aibă dreptul de a pune în practică și alte măsuri în afara celor prevăzute în prezenta directivă, cu un nivel echivalent de performanță de mediu, în funcție de circumstanțele naționale specifice.

| (13) | În scopul reducerii emisiilor atmosferice de NH3

  , CH4

  și PM2,5 provenite de la principalele surse, programele naționale de control al poluării atmosferice ar trebui să includă măsurile aplicabile sectorului agricol.
  Aceste măsuri ar trebui să fie rentabile și să se bazeze pe informații și date specifice, ținând seama de progresul științific și de măsurile anterioare luate de statele membre. În plus, ar fi indicată elaborarea unor orientări puse în comun la nivelul Uniunii privind bunele practici pentru utilizarea amoniacului în agricultură, în încercarea de a reduce aceste emisii.
  Statele membre ar trebui să aibă dreptul de a pune în practică și alte măsuri în afara celor prevăzute în prezenta directivă, cu un nivel echivalent de performanță de mediu, în funcție de circumstanțele naționale specifice. |
| --- | --- |

(13)

În scopul reducerii emisiilor atmosferice de NH3

  , CH4

  și PM2,5 provenite de la principalele surse, programele naționale de control al poluării atmosferice ar trebui să includă măsurile aplicabile sectorului agricol.
  Aceste măsuri ar trebui să fie rentabile și să se bazeze pe informații și date specifice, ținând seama de progresul științific și de măsurile anterioare luate de statele membre. În plus, ar fi indicată elaborarea unor orientări puse în comun la nivelul Uniunii privind bunele practici pentru utilizarea amoniacului în agricultură, în încercarea de a reduce aceste emisii.
  Statele membre ar trebui să aibă dreptul de a pune în practică și alte măsuri în afara celor prevăzute în prezenta directivă, cu un nivel echivalent de performanță de mediu, în funcție de circumstanțele naționale specifice.

Amendamentul 12

Propunere de directivă

Considerentul 13 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (13a) | Pentru a reduce emisiile provenite din sursele principalele, programele naționale de control al poluării atmosferice ar trebui să cuprindă măsuri aplicabile tuturor sectoarelor relevante, inclusiv agriculturii, industriei, transportului rutier, utilajelor mobile nerutiere, transportului naval intern și interior, încălzirii locuințelor și solvenților. Statele membre ar trebui să fie îndrituite să pună în practică și alte măsuri în afara celor prevăzute în prezenta directivă, cu un nivel echivalent de performanță de mediu, care să țină seama de circumstanțele naționale specifice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13a)

Pentru a reduce emisiile provenite din sursele principalele, programele naționale de control al poluării atmosferice ar trebui să cuprindă măsuri aplicabile tuturor sectoarelor relevante, inclusiv agriculturii, industriei, transportului rutier, utilajelor mobile nerutiere, transportului naval intern și interior, încălzirii locuințelor și solvenților. Statele membre ar trebui să fie îndrituite să pună în practică și alte măsuri în afara celor prevăzute în prezenta directivă, cu un nivel echivalent de performanță de mediu, care să țină seama de circumstanțele naționale specifice.

Amendamentul 13

Propunere de directivă

Considerentul 13 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (13b) | La adoptarea măsurilor care să fie incluse în programele naționale de control al poluării atmosferice aplicabile sectorului agricol, statele membre ar trebui să garanteze că se ține seama pe deplin de impactul asupra exploatațiilor agricole mici și medii și că acest impact nu determină costuri suplimentare semnificative care nu pot fi suportate de exploatațiile respective. Îmbunătățirea calității aerului ar trebui realizată prin măsuri proporționale, care garantează viitorul exploatațiilor agricole. Programele naționale de control al poluării atmosferice ar trebui să asigure un echilibru între creșterea animalelor și controlul poluării. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13b)

La adoptarea măsurilor care să fie incluse în programele naționale de control al poluării atmosferice aplicabile sectorului agricol, statele membre ar trebui să garanteze că se ține seama pe deplin de impactul asupra exploatațiilor agricole mici și medii și că acest impact nu determină costuri suplimentare semnificative care nu pot fi suportate de exploatațiile respective. Îmbunătățirea calității aerului ar trebui realizată prin măsuri proporționale, care garantează viitorul exploatațiilor agricole. Programele naționale de control al poluării atmosferice ar trebui să asigure un echilibru între creșterea animalelor și controlul poluării.

Amendamentul 14

Propunere de directivă

Considerentul 13 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (13c) | Măsurile luate în temeiul programelor naționale de controlare a poluării atmosferice pentru a preveni emisiile de NH3, CH4 și PM2,5 în sectorul agricol ar trebui să fie eligibile pentru sprijin financiar, printre altele în cadrul fondurilor de dezvoltare rurală, în special în cazul măsurilor luate de exploatațiile agricole mici și medii care necesită modificări semnificative a practicilor sau al investițiilor semnificative cum ar fi pășunatul extensiv, agroecologia, digestia anaerobă pentru producția de biogaz din deșeuri agricole și sistemele puțin poluante de adăpostire a animalelor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13c)

Măsurile luate în temeiul programelor naționale de controlare a poluării atmosferice pentru a preveni emisiile de NH3, CH4 și PM2,5 în sectorul agricol ar trebui să fie eligibile pentru sprijin financiar, printre altele în cadrul fondurilor de dezvoltare rurală, în special în cazul măsurilor luate de exploatațiile agricole mici și medii care necesită modificări semnificative a practicilor sau al investițiilor semnificative cum ar fi pășunatul extensiv, agroecologia, digestia anaerobă pentru producția de biogaz din deșeuri agricole și sistemele puțin poluante de adăpostire a animalelor.

Amendamentul 15

Propunere de directivă

Considerentul 14 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (14a) | Pentru a îmbunătăți calitatea aerului, în special în zonele urbane, programele naționale de control al poluării atmosferice ar trebui să cuprindă măsuri de reducere a emisiilor de oxizi de azot și a particulelor în suspensie în aceste zone. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(14a)

Pentru a îmbunătăți calitatea aerului, în special în zonele urbane, programele naționale de control al poluării atmosferice ar trebui să cuprindă măsuri de reducere a emisiilor de oxizi de azot și a particulelor în suspensie în aceste zone.

Amendamentul 16

Propunere de directivă

Considerentul 15 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (15a) | Conform Convenției de la Aarhus privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziilor și accesul la justiție în domeniul mediului și potrivit jurisprudenței Curții de Justiție, populația ar trebui să beneficieze de un acces extins la justiție pentru a se asigura punerea în aplicare și în execuție eficace a prezentei directive și a contribui la protejarea dreptului de a trăi într-un mediu adecvat pentru sănătatea și bunăstarea oamenilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15a)

Conform Convenției de la Aarhus privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziilor și accesul la justiție în domeniul mediului și potrivit jurisprudenței Curții de Justiție, populația ar trebui să beneficieze de un acces extins la justiție pentru a se asigura punerea în aplicare și în execuție eficace a prezentei directive și a contribui la protejarea dreptului de a trăi într-un mediu adecvat pentru sănătatea și bunăstarea oamenilor.

Amendamentul 17

Propunere de directivă

Considerentul 15 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (15b) | Pentru a asigura eficiența prezentei directive și a măsurilor adoptate în vederea îndeplinirii obiectivelor sale este nevoie de inspecții de mediu și de acțiuni de supraveghere a pieței. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15b)

Amendamentul 18

Propunere de directivă

Considerentul 15 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (15c) | Atunci când evaluează sinergiile dintre politica UE privind calitatea aerului și politica privind clima și energia, Comisia ar trebui să ia în considerare studiul serviciului de cercetare al Parlamentului European întitulat „Calitatea aerului. Evaluare de impact complementară a interacțiunilor dintre politica UE privind calitatea aerului și politica privind clima și energia. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15c)

Atunci când evaluează sinergiile dintre politica UE privind calitatea aerului și politica privind clima și energia, Comisia ar trebui să ia în considerare studiul serviciului de cercetare al Parlamentului European întitulat „Calitatea aerului. Evaluare de impact complementară a interacțiunilor dintre politica UE privind calitatea aerului și politica privind clima și energia.

Amendamentul 123

Propunere de directivă

Considerentul 20

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (20) | Este necesar să se modifice Directiva 2003/35/CE a Parlamentului European și a Consiliului (26) în vederea asigurării coerenței prezentei directive cu Convenția de la Aarhus din 1998 privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziei și accesul la justiție în probleme de mediu. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(20)

Este necesar să se modifice Directiva 2003/35/CE a Parlamentului European și a Consiliului (26) în vederea asigurării coerenței prezentei directive cu Convenția de la Aarhus din 1998 privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziei și accesul la justiție în probleme de mediu.

| (20) | Este necesar să se modifice Directiva 2003/35/CE a Parlamentului European și a Consiliului (26) în vederea asigurării coerenței prezentei directive
  și a Directivei 2008/50/CE
  cu Convenția de la Aarhus din 1998 privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziei și accesul la justiție în probleme de mediu. |
| --- | --- |

(20)

Este necesar să se modifice Directiva 2003/35/CE a Parlamentului European și a Consiliului (26) în vederea asigurării coerenței prezentei directive
  și a Directivei 2008/50/CE
  cu Convenția de la Aarhus din 1998 privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziei și accesul la justiție în probleme de mediu.

Amendamentul 19

Propunere de directivă

Considerentul 21

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (21) | Pentru a ține seama de evoluțiile tehnice, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui să îi fie delegată Comisiei în ceea ce privește modificarea orientărilor referitoare la raportare, prevăzute în anexa I, precum și în partea 1 din anexa III și în anexele IV și V, în vederea adaptării acestora la progresul tehnic. Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să realizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure o transmitere simultană, promptă și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și către Consiliu. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(21)

Pentru a ține seama de evoluțiile tehnice, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui să îi fie delegată Comisiei în ceea ce privește modificarea orientărilor referitoare la raportare, prevăzute în anexa I, precum și în partea 1 din anexa III și în anexele IV și V, în vederea adaptării acestora la progresul tehnic. Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să realizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure o transmitere simultană, promptă și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și către Consiliu.

| (21) | Pentru a ține seama de evoluțiile tehnice, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui să îi fie delegată Comisiei, pentru o perioadă determinată,
  în ceea ce privește modificarea orientărilor referitoare la raportare, prevăzute în anexa I, precum și în partea 1 din anexa III și în anexele IV și V, în vederea adaptării acestora la progresul tehnic. Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să realizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure o transmitere simultană, promptă și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și către Consiliu. |
| --- | --- |

(21)

Pentru a ține seama de evoluțiile tehnice, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui să îi fie delegată Comisiei, pentru o perioadă determinată,
  în ceea ce privește modificarea orientărilor referitoare la raportare, prevăzute în anexa I, precum și în partea 1 din anexa III și în anexele IV și V, în vederea adaptării acestora la progresul tehnic. Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să realizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure o transmitere simultană, promptă și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și către Consiliu.

Amendamentul 21

Propunere de directivă

Considerentul 26 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (26a) | Țările candidate și potențial candidate ar trebui să își alinieze legislațiile naționale la prezenta directivă în cel mai mare grad posibil. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(26a)

Țările candidate și potențial candidate ar trebui să își alinieze legislațiile naționale la prezenta directivă în cel mai mare grad posibil.

Amendamentul 22

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Prezenta directivă vizează limitarea emisiilor atmosferice de poluanți cu efect de acidifiere și de eutrofizare, de precursori ai ozonului, de particule în suspensie primare și de precursori ai particulelor în suspensie secundare, precum și de alți poluanți atmosferici, contribuind astfel la: |
| | (a) | îndeplinirea obiectivului pe termen lung al Uniunii de a atinge niveluri de calitate a aerului care să nu aibă un impact negativ semnificativ asupra mediului și sănătății umane și nici să prezinte riscuri pentru acestea, în conformitate cu orientările privind calitatea aerului publicate de Organizația Mondială a Sănătății; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Prezenta directivă vizează limitarea emisiilor atmosferice de poluanți cu efect de acidifiere și de eutrofizare, de precursori ai ozonului, de particule în suspensie primare și de precursori ai particulelor în suspensie secundare, precum și de alți poluanți atmosferici, contribuind astfel la:

(a)

îndeplinirea obiectivului pe termen lung al Uniunii de a atinge niveluri de calitate a aerului care să nu aibă un impact negativ semnificativ asupra mediului și sănătății umane și nici să prezinte riscuri pentru acestea, în conformitate cu orientările privind calitatea aerului publicate de Organizația Mondială a Sănătății;

| (b) | îndeplinirea obiectivelor Uniunii în materie de biodiversitate și ecosisteme, prin reducerea nivelurilor și a depunerii de poluanți atmosferici cu efect de acidifiere și de eutrofizare, precum și a altor poluanți, inclusiv a ozonului troposferic, sub cantitățile și nivelurile critice; |
| --- | --- |

(b)

îndeplinirea obiectivelor Uniunii în materie de biodiversitate și ecosisteme, prin reducerea nivelurilor și a depunerii de poluanți atmosferici cu efect de acidifiere și de eutrofizare, precum și a altor poluanți, inclusiv a ozonului troposferic, sub cantitățile și nivelurile critice;

| (c) | îndeplinirea obiectivelor privind calitatea aerului, astfel cum se prevede în actele legislative ale Uniunii; |
| --- | --- |

(c)

îndeplinirea obiectivelor privind calitatea aerului, astfel cum se prevede în actele legislative ale Uniunii;

| (d) | atenuarea efectelor schimbărilor climatice prin reducerea emisiilor de poluanți cu ciclu de viață scurt și prin îmbunătățirea sinergiilor cu politica Uniunii privind clima și energia. |
| --- | --- |

(d)

atenuarea efectelor schimbărilor climatice prin reducerea emisiilor de poluanți cu ciclu de viață scurt și prin îmbunătățirea sinergiilor cu politica Uniunii privind clima și energia.

Prezenta directivă este armonizată îndeosebi cu evoluțiile de la nivelul Uniunii și de la nivel internațional în materie de combatere a schimbărilor climatice, printre care cadrul de politică 2030 pentru climă și energie și un acord obligatoriu cuprinzător, la nivel global, privind schimbările climatice, fără a se limita la acestea.

Amendamentul 131

Propunere de directivă

Articolul 3 – paragraful 1 – punctul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2. | „precursori ai ozonului” înseamnă oxizi de azot, compuși organici volatili nemetanici
  , metan
  și monoxid de carbon; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

2.

„precursori ai ozonului” înseamnă oxizi de azot, compuși organici volatili nemetanici
  , metan
  și monoxid de carbon;

| 2. | „precursori ai ozonului” înseamnă oxizi de azot, compuși organici volatili nemetanici și monoxid de carbon; |
| --- | --- |

2.

„precursori ai ozonului” înseamnă oxizi de azot, compuși organici volatili nemetanici și monoxid de carbon;

Amendamentul 23

Propunere de directivă

Articolul 3 – punctul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a. | „încărcare critică” înseamnă o estimare cantitativă a unei expuneri la unul sau mai mulți poluanți, expunerea la o cantitate mai mică decât aceasta neproducând efecte nocive semnificative asupra unor elemente sensibile specifice din mediu, conform cunoștințelor actuale; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

3a.

Amendamentul 24

Propunere de directivă

Articolul 3 – punctul 3 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3b. | „nivel critic” înseamnă concentrația de poluanți din atmosferă sau fluxurile pentru receptori peste care, conform cunoștințelor actuale, se pot produce efecte nocive directe asupra receptorilor, precum ființe umane, plante, ecosisteme sau materiale; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

3b.

Amendamentul 25

Propunere de directivă

Articolul 3 – punctul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 4a. | „ozon de la nivelul solului” înseamnă ozonul prezent în stratul inferior al troposferei; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

4a.

Amendamentul 26

Propunere de directivă

Articolul 3 – punctul 4 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 4b. | „compuși organici volatili” sau „COV” înseamnă toți compușii organici rezultați din activități umane, alții decât metanul, care pot produce oxidanți fotochimici prin reacții cu oxizii de azot în prezența luminii solare; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

4b.

Amendamentul 28

Propunere de directivă

Articolul 3 – punctul 6 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 6a. | „plafon național de emisie” înseamnă cantitatea maximă dintr-o substanță, exprimată în kilotone, care poate fi emisă dintr-un stat membru în decursul unui an calendaristic; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

6a.

Amendamentul 29

Propunere de directivă

Articolul 3 – punctul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 9. | „trafic maritim internațional” înseamnă navigația pe mare și în ape de coastă cu nave înregistrate sub orice pavilion, cu excepția navelor de pescuit, care pleacă de pe teritoriul unei țări și sosesc pe teritoriul unei alte țări; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

9.

eliminat

Amendamentul 30

Propunere de directivă

Articolul 3 – punctul 12 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 12a. | „politici ale UE privind poluarea atmosferică în funcție de sursă” înseamnă acele regulamente sau directive care, independent de obligațiile prevăzute în regulamentele sau directivele respective, au drept obiectiv parțial sau integral reducerea emisiilor de dioxid de sulf (SO2), oxizi de azot (NOx), compuși organici volatili nemetanici (COVnm), amoniac (NH3), particule în suspensie (PM2,5 ) și metan (CH4), adoptând măsuri de atenuare a emisiilor la sursă, incluzând cel puțin, însă nu numai, reducerea emisiilor realizată prin: |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

12a.

| — | Directiva 94/63/CE

   (1a)

  , |
| --- | --- |

—

Directiva 94/63/CE

   (1a)

  ,

| — | Directiva 97/68/CE

   (1b)

  , |
| --- | --- |

—

Directiva 97/68/CE

   (1b)

  ,

| — | Directiva 98/70/CE

   (1c)

  ; |
| --- | --- |

—

Directiva 98/70/CE

   (1c)

  ;

| — | Directiva 1999/32/CE

   (1d)

  , |
| --- | --- |

—

Directiva 1999/32/CE

   (1d)

  ,

| — | Directiva 2009/126/CE

   (1e)

  , |
| --- | --- |

—

Directiva 2009/126/CE

   (1e)

  ,

| — | Directiva 2004/42/CE

   (1f)

  , |
| --- | --- |

—

Directiva 2004/42/CE

   (1f)

  ,

| — | Directiva 2007/46/CE

   (1 g)

  , inclusiv Regulamentul (CE) nr. 715/2007

   (1h)

  , |
| --- | --- |

—

Directiva 2007/46/CE

   (1 g)

  , inclusiv Regulamentul (CE) nr. 715/2007

   (1h)

  ,

| — | Regulamentul (CE) nr. 79/2009

   (1i)

  ; |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 79/2009

   (1i)

  ;

| — | Regulamentul (CE) nr. 595/2009

   (1j)

  și Regulamentul (CE) nr. 661/2009

   (1k)

  , |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 595/2009

   (1j)

  și Regulamentul (CE) nr. 661/2009

   (1k)

  ,

| — | Directiva 2010/75/UE

   (1l)

  , |
| --- | --- |

—

Directiva 2010/75/UE

   (1l)

  ,

| — | Regulamentul (UE) nr. 167/2013

   (1m)

  , |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 167/2013

   (1m)

  ,

| — | Regulamentul (UE) nr. 168/2013

   (1n)

  , |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 168/2013

   (1n)

  ,

| — | Directiva 2014/94/UE

   (1o)

  . |
| --- | --- |

—

Directiva 2014/94/UE

   (1o)

  .

Amendamentul 31

Propunere de directivă

Articolul 3 – punctul 12 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 12b. | „publicul în cauză” înseamnă publicul care este afectat sau care poate fi afectat de emisiile de poluanți în atmosferă, sau care este interesat de acestea; în scopul prezentei definiții, se consideră că organizațiile neguvernamentale care promovează protecția mediului, organizațiile de consumatori, organizațiile care reprezintă interesele populațiilor vulnerabile și alte organisme relevante din domeniul sănătății care îndeplinesc cerințele în conformitate cu legislația națională sunt interesate de aceste emisii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

12b.

Amendamentul 32

Propunere de directivă

Articolul 4 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Statele membre
  trebuie
  cel puțin
  să își limiteze
  emisiile antropice anuale de dioxid de sulf (SO2), oxizi de azot (NOx), compuși organici volatili nemetanici (COVnm), amoniac (NH3), particule în suspensie (PM2,5 ) și metan (CH4
  ), în conformitate cu angajamentele naționale de reducere a emisiilor care se aplică începând cu 2020 și 2030, astfel cum se prevede în anexa II. | (1)   Statele membre
  își limitează
  cel puțin emisiile antropice anuale de dioxid de sulf (SO2), oxizi de azot (NOx), compuși organici volatili nemetanici (COVnm), amoniac (NH3), particule în suspensie (PM2,5 ) , în conformitate cu angajamentele naționale de reducere a emisiilor care se aplică începând cu 2020
  , 2025
  și 2030, astfel cum se prevede în anexa II. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

1.   Statele membre
  trebuie
  cel puțin
  să își limiteze
  emisiile antropice anuale de dioxid de sulf (SO2), oxizi de azot (NOx), compuși organici volatili nemetanici (COVnm), amoniac (NH3), particule în suspensie (PM2,5 ) și metan (CH4
  ), în conformitate cu angajamentele naționale de reducere a emisiilor care se aplică începând cu 2020 și 2030, astfel cum se prevede în anexa II.

(1)   Statele membre
  își limitează
  cel puțin emisiile antropice anuale de dioxid de sulf (SO2), oxizi de azot (NOx), compuși organici volatili nemetanici (COVnm), amoniac (NH3), particule în suspensie (PM2,5 ) , în conformitate cu angajamentele naționale de reducere a emisiilor care se aplică începând cu 2020
  , 2025
  și 2030, astfel cum se prevede în anexa II.

Amendamentul 33

Propunere de directivă

Articolul 4 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Statele membre trebuie cel puțin să își limiteze emisiile antropice anuale de metan (CH4) cu excepția emisiilor de metan enteric produs de animalele rumegătoare în conformitate cu angajamentele naționale de reducere a emisiilor care se aplică începând cu 2030, astfel cum se prevede în anexa II. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1a)
     
  Statele membre trebuie cel puțin să își limiteze emisiile antropice anuale de metan (CH4) cu excepția emisiilor de metan enteric produs de animalele rumegătoare în conformitate cu angajamentele naționale de reducere a emisiilor care se aplică începând cu 2030, astfel cum se prevede în anexa II.

Amendamentul 34

Propunere de directivă

Articolul 4 – alineatul 2 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   
  Fără a aduce atingere alineatului (1),
  statele membre
  iau toate măsurile necesare care nu presupun costuri disproporționate
  pentru
  a limita emisiile lor antropice pentru anul 2025 de SO2, NOx, COVnm, NH3, PM2,5 și CH4. Nivelurile acestor emisii se stabilesc pe baza combustibililor vânduți, prin intermediul unei traiectorii de reducere liniare între nivelurile de emisii pentru 2020 și nivelurile de emisii definite de angajamentele
  naționale de reducere a emisiilor
  pentru 2030
  . | (2)   Statele membre
  transmit actualizări ale progreselor realizate
  pentru
  îndeplinirea angajamentelor lor
  naționale de reducere a emisiilor
  în rapoartele pe care le transmit Comisiei în conformitate cu articolul 9
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   
  Fără a aduce atingere alineatului (1),
  statele membre
  iau toate măsurile necesare care nu presupun costuri disproporționate
  pentru
  a limita emisiile lor antropice pentru anul 2025 de SO2, NOx, COVnm, NH3, PM2,5 și CH4. Nivelurile acestor emisii se stabilesc pe baza combustibililor vânduți, prin intermediul unei traiectorii de reducere liniare între nivelurile de emisii pentru 2020 și nivelurile de emisii definite de angajamentele
  naționale de reducere a emisiilor
  pentru 2030
  .

(2)   Statele membre
  transmit actualizări ale progreselor realizate
  pentru
  îndeplinirea angajamentelor lor
  naționale de reducere a emisiilor
  în rapoartele pe care le transmit Comisiei în conformitate cu articolul 9
  .

Amendamentul 35

Propunere de directivă

Articolul 4 – alineatul 3 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3)   În vederea respectării dispozițiilor de la
  alineatele
  (1)
  și (2)
  , următoarele emisii nu sunt luate în considerare: | (3)   În vederea respectării dispozițiilor de la
  alineatul
  (1), următoarele emisii nu sunt luate în considerare: |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)   În vederea respectării dispozițiilor de la
  alineatele
  (1)
  și (2)
  , următoarele emisii nu sunt luate în considerare:

(3)   În vederea respectării dispozițiilor de la
  alineatul
  (1), următoarele emisii nu sunt luate în considerare:

Amendamentul 36

Propunere de directivă

Articolul 4 – alineatul 3 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | emisiile provenite de la traficul maritim internațional
  , fără a aduce atingere articolului 5 alineatul (1)
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(d)

emisiile provenite de la traficul maritim internațional
  , fără a aduce atingere articolului 5 alineatul (1)
  .

| (d) | emisiile provenite de la traficul maritim internațional. |
| --- | --- |

(d)

emisiile provenite de la traficul maritim internațional.

Amendamentul 37

Propunere de directivă

Articolul 5 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.
     
  În vederea respectării nivelurilor intermediare de emisii stabilite pentru 2025 în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) și a angajamentelor naționale de reducere a emisiilor de NOx, SO2 și PM2,5 stabilite în anexa II, care se aplică începând cu 2030, statele membre pot să compenseze reducerile de emisii de NOx, SO2 și PM2,5 provenite de la traficul maritim internațional cu emisiile de NOx, SO2 și PM2,5 eliberate de alte surse în același an, cu condiția ca acestea să îndeplinească următoarele cerințe: | eliminat |
| (a) | reducerea emisiilor are loc în zonele maritime care fac parte din apele teritoriale ale statelor membre, în zone economice exclusive sau în zone de control al poluării, în cazul în care au fost stabilite astfel de zone; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

1.
     
  În vederea respectării nivelurilor intermediare de emisii stabilite pentru 2025 în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) și a angajamentelor naționale de reducere a emisiilor de NOx, SO2 și PM2,5 stabilite în anexa II, care se aplică începând cu 2030, statele membre pot să compenseze reducerile de emisii de NOx, SO2 și PM2,5 provenite de la traficul maritim internațional cu emisiile de NOx, SO2 și PM2,5 eliberate de alte surse în același an, cu condiția ca acestea să îndeplinească următoarele cerințe:

eliminat

(a)

reducerea emisiilor are loc în zonele maritime care fac parte din apele teritoriale ale statelor membre, în zone economice exclusive sau în zone de control al poluării, în cazul în care au fost stabilite astfel de zone;

| (b) | statele membre au adoptat și au pus în aplicare măsuri eficiente de monitorizare și de inspecție, pentru a asigura buna funcționare a acestui mecanism de flexibilitate; |
| --- | --- |

(b)

statele membre au adoptat și au pus în aplicare măsuri eficiente de monitorizare și de inspecție, pentru a asigura buna funcționare a acestui mecanism de flexibilitate;

| (c) | statele membre au pus în aplicare măsuri pentru a înregistra reduceri ale emisiilor de NOx, SO2 și PM2,5 provenite de la traficul maritim internațional mai mari decât nivelurile de emisii care s-ar atinge prin respectarea standardelor Uniunii aplicabile emisiilor de NOx, SO2 și PM2,5 și au demonstrat un nivel adecvat de cuantificare a reducerilor suplimentare de emisii rezultate în urma aplicării acestor măsuri; |
| --- | --- |

(c)

statele membre au pus în aplicare măsuri pentru a înregistra reduceri ale emisiilor de NOx, SO2 și PM2,5 provenite de la traficul maritim internațional mai mari decât nivelurile de emisii care s-ar atinge prin respectarea standardelor Uniunii aplicabile emisiilor de NOx, SO2 și PM2,5 și au demonstrat un nivel adecvat de cuantificare a reducerilor suplimentare de emisii rezultate în urma aplicării acestor măsuri;

| (d) | statele membre nu au compensat mai mult de 20 % din reducerile de emisii de NOx, SO2 și PM2,5 calculate în conformitate cu litera (c), cu condiția ca respectiva compensare să nu ducă la nerespectarea angajamentelor naționale de reducere a emisiilor pentru 2020 stabilite în anexa II. |
| --- | --- |

(d)

statele membre nu au compensat mai mult de 20 % din reducerile de emisii de NOx, SO2 și PM2,5 calculate în conformitate cu litera (c), cu condiția ca respectiva compensare să nu ducă la nerespectarea angajamentelor naționale de reducere a emisiilor pentru 2020 stabilite în anexa II.

Amendamentul 38

Propunere de directivă

Articolul 5 – alineatul 2 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   Statele membre își pot executa în comun angajamentele de reducere a emisiilor de metan
  și nivelurile intermediare de emisii
  menționate în anexa II, cu condiția îndeplinirii următoarelor cerințe: | (2)   Statele membre își pot executa în comun angajamentele de reducere a emisiilor de metan menționate în anexa II, cu condiția îndeplinirii următoarelor cerințe: |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   Statele membre își pot executa în comun angajamentele de reducere a emisiilor de metan
  și nivelurile intermediare de emisii
  menționate în anexa II, cu condiția îndeplinirii următoarelor cerințe:

(2)   Statele membre își pot executa în comun angajamentele de reducere a emisiilor de metan menționate în anexa II, cu condiția îndeplinirii următoarelor cerințe:

Amendamentul 39

Propunere de directivă

Articolul 5 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Statele membre pot stabili inventare naționale de emisii anuale ajustate pentru SO2, NOx, NH3, COVnm și PM2,5 , în conformitate cu anexa IV, în cazul în care nerespectarea angajamentelor naționale de reducere a emisiilor
  sau a nivelurilor intermediare de emisii
  ar rezulta din aplicarea unor metode îmbunătățite de inventariere a emisiilor, actualizate în conformitate cu cunoștințele științifice. | (3)   Statele membre pot stabili inventare naționale de emisii anuale ajustate pentru SO2, NOx, NH3, COVnm și PM2,5 , în conformitate cu anexa IV, în cazul în care nerespectarea angajamentelor naționale de reducere a emisiilor ar rezulta din aplicarea unor metode îmbunătățite de inventariere a emisiilor, actualizate în conformitate cu cunoștințele științifice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

3.   Statele membre pot stabili inventare naționale de emisii anuale ajustate pentru SO2, NOx, NH3, COVnm și PM2,5 , în conformitate cu anexa IV, în cazul în care nerespectarea angajamentelor naționale de reducere a emisiilor
  sau a nivelurilor intermediare de emisii
  ar rezulta din aplicarea unor metode îmbunătățite de inventariere a emisiilor, actualizate în conformitate cu cunoștințele științifice.

(3)   Statele membre pot stabili inventare naționale de emisii anuale ajustate pentru SO2, NOx, NH3, COVnm și PM2,5 , în conformitate cu anexa IV, în cazul în care nerespectarea angajamentelor naționale de reducere a emisiilor ar rezulta din aplicarea unor metode îmbunătățite de inventariere a emisiilor, actualizate în conformitate cu cunoștințele științifice.

Amendamentul 40

Propunere de directivă

Articolul 5 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Statele membre care intenționează să aplice
  alineatele (1), (2) și (3)
  informează Comisia cu privire la acest fapt până la data de
  30 septembrie
  a anului care precede anul de raportare în cauză. Informațiile transmise Comisiei includ poluanții și sectoarele vizate și, în cazul în care sunt disponibile, informații cu privire la amploarea impactului asupra inventarelor naționale de emisii. | (4)   Statele membre care intenționează să aplice
  mecanismele de flexibilitate prevăzute în prezenta directivă
  informează Comisia cu privire la acest fapt până la data de
  31 decembrie
  a anului care precede anul de raportare în cauză. Informațiile transmise Comisiei includ poluanții și sectoarele vizate și, în cazul în care sunt disponibile, informații cu privire la amploarea impactului asupra inventarelor naționale de emisii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

4.   Statele membre care intenționează să aplice
  alineatele (1), (2) și (3)
  informează Comisia cu privire la acest fapt până la data de
  30 septembrie
  a anului care precede anul de raportare în cauză. Informațiile transmise Comisiei includ poluanții și sectoarele vizate și, în cazul în care sunt disponibile, informații cu privire la amploarea impactului asupra inventarelor naționale de emisii.

(4)   Statele membre care intenționează să aplice
  mecanismele de flexibilitate prevăzute în prezenta directivă
  informează Comisia cu privire la acest fapt până la data de
  31 decembrie
  a anului care precede anul de raportare în cauză. Informațiile transmise Comisiei includ poluanții și sectoarele vizate și, în cazul în care sunt disponibile, informații cu privire la amploarea impactului asupra inventarelor naționale de emisii.

Amendamentul 41

Propunere de directivă

Articolul 5 – alineatul 5 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5)   Comisia, cu sprijinul Agenției Europene de Mediu, analizează și evaluează dacă utilizarea
  oricăruia dintre mecanismele
  de flexibilitate pentru un anumit an îndeplinește cerințele și criteriile relevante. | (5)   Comisia, cu sprijinul Agenției Europene de Mediu, analizează și evaluează dacă utilizarea
  unui mecanism
  de flexibilitate
  sau de ajustare
  pentru un anumit an îndeplinește cerințele și criteriile relevante. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5)   Comisia, cu sprijinul Agenției Europene de Mediu, analizează și evaluează dacă utilizarea
  oricăruia dintre mecanismele
  de flexibilitate pentru un anumit an îndeplinește cerințele și criteriile relevante.

(5)   Comisia, cu sprijinul Agenției Europene de Mediu, analizează și evaluează dacă utilizarea
  unui mecanism
  de flexibilitate
  sau de ajustare
  pentru un anumit an îndeplinește cerințele și criteriile relevante.

Amendamentul 42

Propunere de directivă

Articolul 5 – alineatul 5 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În cazul în care Comisia nu ridică obiecții în termen de
  nouă
  luni de la data primirii raportului relevant menționat la articolul 7 alineatele
  (4),
  (5) și (6), statul membru în cauză consideră că aplicarea mecanismului de flexibilitate este acceptată și valabilă pentru anul respectiv. În cazul în care Comisia consideră că utilizarea unui mecanism de flexibilitate nu este în conformitate cu cerințele și criteriile aplicabile,
  aceasta
  adoptă o decizie și informează statul membru cu privire la faptul că mecanismul în cauză nu poate fi acceptat. | În cazul în care Comisia nu ridică obiecții în termen de
  șase
  luni de la data primirii raportului relevant menționat la articolul 7 alineatele (5) și (6), statul membru în cauză consideră că aplicarea mecanismului de flexibilitate este acceptată și valabilă pentru anul respectiv. În cazul în care Comisia consideră că utilizarea unui mecanism de flexibilitate nu este în conformitate cu cerințele și criteriile aplicabile,
  în termen de nouă luni de la data primirii raportului relevant, Comisia
  adoptă o decizie și informează statul membru cu privire la faptul că mecanismul în cauză nu poate fi acceptat.
  Decizia este însoțită de o justificare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

În cazul în care Comisia nu ridică obiecții în termen de
  nouă
  luni de la data primirii raportului relevant menționat la articolul 7 alineatele
  (4),
  (5) și (6), statul membru în cauză consideră că aplicarea mecanismului de flexibilitate este acceptată și valabilă pentru anul respectiv. În cazul în care Comisia consideră că utilizarea unui mecanism de flexibilitate nu este în conformitate cu cerințele și criteriile aplicabile,
  aceasta
  adoptă o decizie și informează statul membru cu privire la faptul că mecanismul în cauză nu poate fi acceptat.

În cazul în care Comisia nu ridică obiecții în termen de
  șase
  luni de la data primirii raportului relevant menționat la articolul 7 alineatele (5) și (6), statul membru în cauză consideră că aplicarea mecanismului de flexibilitate este acceptată și valabilă pentru anul respectiv. În cazul în care Comisia consideră că utilizarea unui mecanism de flexibilitate nu este în conformitate cu cerințele și criteriile aplicabile,
  în termen de nouă luni de la data primirii raportului relevant, Comisia
  adoptă o decizie și informează statul membru cu privire la faptul că mecanismul în cauză nu poate fi acceptat.
  Decizia este însoțită de o justificare.

Amendamentul 43

Propunere de directivă

Articolul 5 – alineatul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 6.   Comisia poate adopta acte de punere în aplicare în care să se precizeze normele detaliate pentru utilizarea
  mecanismelor
  de flexibilitate, astfel cum se menționează la alineatele
  (1),
  (2) și (3), în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 14. | (6)   Comisia poate adopta acte de punere în aplicare în care să se precizeze normele detaliate pentru utilizarea
  unui mecanism
  de flexibilitate, astfel cum se menționează la alineatele (2) și (3), în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 14. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

6.   Comisia poate adopta acte de punere în aplicare în care să se precizeze normele detaliate pentru utilizarea
  mecanismelor
  de flexibilitate, astfel cum se menționează la alineatele
  (1),
  (2) și (3), în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 14.

(6)   Comisia poate adopta acte de punere în aplicare în care să se precizeze normele detaliate pentru utilizarea
  unui mecanism
  de flexibilitate, astfel cum se menționează la alineatele (2) și (3), în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 14.

Amendamentul 44

Propunere de directivă

Articolul 6 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Statele membre elaborează și adoptă un program național de control al poluării atmosferice în conformitate cu partea 2 din anexa III, în vederea limitării emisiilor
  antropice
  anuale în conformitate cu articolul 4. | (1)   Statele membre elaborează și adoptă un program național de control al poluării atmosferice în conformitate cu partea 2 din anexa III, în vederea limitării emisiilor anuale în conformitate cu articolul 4
  și a realizării obiectivelor prezentei directive în conformitate cu articolul 1
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

1.   Statele membre elaborează și adoptă un program național de control al poluării atmosferice în conformitate cu partea 2 din anexa III, în vederea limitării emisiilor
  antropice
  anuale în conformitate cu articolul 4.

(1)   Statele membre elaborează și adoptă un program național de control al poluării atmosferice în conformitate cu partea 2 din anexa III, în vederea limitării emisiilor anuale în conformitate cu articolul 4
  și a realizării obiectivelor prezentei directive în conformitate cu articolul 1
  .

Amendamentul 45

Propunere de directivă

Articolul 6 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera a a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (aa) | iau în considerare rentabilitatea măsurilor de reducere a emisiilor și țin seama de reducerile emisiilor care au fost realizate sau, în cazul în care statul membru acordă prioritate măsurilor sale de reducere a emisiilor, care pot fi realizate prin aplicarea legislației existente a Uniunii; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(aa)

iau în considerare rentabilitatea măsurilor de reducere a emisiilor și țin seama de reducerile emisiilor care au fost realizate sau, în cazul în care statul membru acordă prioritate măsurilor sale de reducere a emisiilor, care pot fi realizate prin aplicarea legislației existente a Uniunii;

Amendamentul 46

Propunere de directivă

Articolul 6 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera a b (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ab) | acordă prioritate unor măsuri de politică specifice prin care se urmărește reducerea riscurilor la adresa sănătății grupurilor de persoane vulnerabile și asigurarea conformității cu obiectivul de reducere a expunerii stabilit în conformitate cu Secțiunea B din anexa XIV la Directiva 2008/50/CE; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(ab)

acordă prioritate unor măsuri de politică specifice prin care se urmărește reducerea riscurilor la adresa sănătății grupurilor de persoane vulnerabile și asigurarea conformității cu obiectivul de reducere a expunerii stabilit în conformitate cu Secțiunea B din anexa XIV la Directiva 2008/50/CE;

Amendamentul 47

Propunere de directivă

Articolul 6 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | țin seama de necesitatea de a reduce
  emisiile de poluanți atmosferici pentru îndeplinirea obiectivelor de calitate a aerului pe teritoriul lor și, după caz, în statele membre vecine; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(b)

țin seama de necesitatea de a reduce
  emisiile de poluanți atmosferici pentru îndeplinirea obiectivelor de calitate a aerului pe teritoriul lor și, după caz, în statele membre vecine;

| (b) | reduc
  emisiile de poluanți atmosferici pentru îndeplinirea obiectivelor de calitate a aerului pe teritoriul lor
  , îndeosebi valorile-limită prevăzute în Directiva 2008/50/CE,
  și, după caz, în statele membre vecine; |
| --- | --- |

(b)

reduc
  emisiile de poluanți atmosferici pentru îndeplinirea obiectivelor de calitate a aerului pe teritoriul lor
  , îndeosebi valorile-limită prevăzute în Directiva 2008/50/CE,
  și, după caz, în statele membre vecine;

Amendamentul 48

Propunere de directivă

Articolul 6 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera b a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | cuantifică reducerile de emisii suplimentare necesare pentru a atinge, până în 2030, niveluri de calitate a aerului ambiant egale sau mai mici decât nivelurile recomandate de Organizația Mondială a Sănătății; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(ba)

cuantifică reducerile de emisii suplimentare necesare pentru a atinge, până în 2030, niveluri de calitate a aerului ambiant egale sau mai mici decât nivelurile recomandate de Organizația Mondială a Sănătății;

Amendamentul 49

Propunere de directivă

Articolul 6 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera b b (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (bb) | cuantifică reducerile de emisii suplimentare necesare pentru a atinge cantitățile și nivelurile critice pentru protecția mediului până în 2030; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(bb)

cuantifică reducerile de emisii suplimentare necesare pentru a atinge cantitățile și nivelurile critice pentru protecția mediului până în 2030;

Amendamentul 50

Propunere de directivă

Articolul 6 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera b c (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (bc) | identifică măsurile care se impun pentru a îndeplini obiectivele menționate la literele (ba) și (bb); |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(bc)

identifică măsurile care se impun pentru a îndeplini obiectivele menționate la literele (ba) și (bb);

Amendamentul 51

Propunere de directivă

Articolul 6 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera c a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ca) | sprijină reorientarea investițiilor către tehnologii nepoluante și eficiente și o producție sustenabilă cu ajutorul stimulentelor fiscale; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(ca)

sprijină reorientarea investițiilor către tehnologii nepoluante și eficiente și o producție sustenabilă cu ajutorul stimulentelor fiscale;

Amendamentul 52

Propunere de directivă

Articolul 6 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera c b (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (cb) | evaluează măsura în care diferitele regiuni geografice naționale au nevoi și greutăți diferite în combaterea poluării atmosferice; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(cb)

evaluează măsura în care diferitele regiuni geografice naționale au nevoi și greutăți diferite în combaterea poluării atmosferice;

Amendamentul 53

Propunere de directivă

Articolul 6 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera d a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (da) | asigură că autoritățile competente relevante monitorizează eficacitatea măsurilor puse în aplicare de statele membre în vederea conformității cu prezenta directivă și, dacă este necesar, sunt împuternicite să întreprindă acțiuni. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(da)

asigură că autoritățile competente relevante monitorizează eficacitatea măsurilor puse în aplicare de statele membre în vederea conformității cu prezenta directivă și, dacă este necesar, sunt împuternicite să întreprindă acțiuni.

Amendamentul 124

Propunere de directivă

Articolul 6 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Comisia se asigură că toate politicile UE privind poluarea atmosferică în funcție de sursă își îndeplinesc scopul urmărit și contribuie la atingerea obiectivelor Uniunii privind calitatea aerului.




  În acest scop, Comisia și statele membre convin imediat asupra noii propuneri de regulament Euro 6 privind emisiile în condiții reale de condus (RDE) aflată în curs de examinare.




  Noua metodă de omologare de tip se aplică cel târziu din 2017 și asigură faptul că poluanții precum NOx și particulele în suspensie (PM2,5 și PM10) sunt limitați efectiv pe baza unor factori de conformitate care sunt necesari pentru a reflecta condițiile reale de condus. Noile încercări sunt independente și transparente.




  Acești factori de conformitate sunt stricți și cuantificați astfel încât să reprezinte numai incertitudinea procedurii de încercare RDE. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2a)
     
  Comisia se asigură că toate politicile UE privind poluarea atmosferică în funcție de sursă își îndeplinesc scopul urmărit și contribuie la atingerea obiectivelor Uniunii privind calitatea aerului.

În acest scop, Comisia și statele membre convin imediat asupra noii propuneri de regulament Euro 6 privind emisiile în condiții reale de condus (RDE) aflată în curs de examinare.

Noua metodă de omologare de tip se aplică cel târziu din 2017 și asigură faptul că poluanții precum NOx și particulele în suspensie (PM2,5 și PM10) sunt limitați efectiv pe baza unor factori de conformitate care sunt necesari pentru a reflecta condițiile reale de condus. Noile încercări sunt independente și transparente.

Acești factori de conformitate sunt stricți și cuantificați astfel încât să reprezinte numai incertitudinea procedurii de încercare RDE.

Amendamentul 55

Propunere de directivă

Articolul 6 – alineatul 2 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2b)
     
  Statele membre stabilesc un sistem de inspecții de mediu de rutină și extraordinare și supraveghere a pieței și raportare publică pentru sursele mobile și staționare pentru a se asigura că politicile și măsurile reușesc să determine reduceri de emisii în condiții de funcționare reale. |
| | Până la ...

   (*1)

  , Comisia prezintă o propunere legislativă privind un sistem la nivelul Uniunii de testare a procedurilor de inspecție periodică și a raportării publice a standardelor de emisii pentru vehiculele utilitare ușoare, administrate de autoritatea competentă relevantă, pentru a verifica dacă vehiculele și motoarele respectă standardul Euro 6 pe întreaga durată a ciclului lor de viață. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2b)
     
  Statele membre stabilesc un sistem de inspecții de mediu de rutină și extraordinare și supraveghere a pieței și raportare publică pentru sursele mobile și staționare pentru a se asigura că politicile și măsurile reușesc să determine reduceri de emisii în condiții de funcționare reale.

Până la ...

   (*1)

  , Comisia prezintă o propunere legislativă privind un sistem la nivelul Uniunii de testare a procedurilor de inspecție periodică și a raportării publice a standardelor de emisii pentru vehiculele utilitare ușoare, administrate de autoritatea competentă relevantă, pentru a verifica dacă vehiculele și motoarele respectă standardul Euro 6 pe întreaga durată a ciclului lor de viață.

Amendamentul 56

Propunere de directivă

Articolul 6 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Statele membre pot sprijini eliminarea treptată a surselor de emisii minore încurajând înlocuirea, în sectorul transporturilor și furnizării de combustibili, a furtunurilor poroase cu tehnologii cu zero emisii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3a)
     
  Statele membre pot sprijini eliminarea treptată a surselor de emisii minore încurajând înlocuirea, în sectorul transporturilor și furnizării de combustibili, a furtunurilor poroase cu tehnologii cu zero emisii.

Amendamentul 57

Propunere de directivă

Articolul 6 – alineatul 4 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | statele membre decid să utilizeze
  oricare dintre mecanismele de flexibilitate prevăzute
  la articolul 5. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(b)

statele membre decid să utilizeze
  oricare dintre mecanismele de flexibilitate prevăzute
  la articolul 5.

| (b) | statele membre decid să utilizeze
  un mecanism de flexibilitate prevăzut
  la articolul 5. |
| --- | --- |

(b)

statele membre decid să utilizeze
  un mecanism de flexibilitate prevăzut
  la articolul 5.

Amendamentul 58

Propunere de directivă

Articolul 6 – alineatul 4 – paragraful 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Programele naționale de control al poluării atmosferice indică dacă statele membre intenționează să recurgă la un mecanism de flexibilitate prevăzut la articolul 5. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Programele naționale de control al poluării atmosferice indică dacă statele membre intenționează să recurgă la un mecanism de flexibilitate prevăzut la articolul 5.

Amendamentul 59

Propunere de directivă

Articolul 6 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   În conformitate cu legislația relevantă a Uniunii, statele membre consultă
  publicul și
  autoritățile competente care, prin natura responsabilităților ecologice specifice pe care le au în domeniul poluării atmosferice, al calității aerului și al gestionării acesteia la toate nivelurile, ar putea fi interesate de punerea în aplicare a programelor naționale de control al poluării atmosferice, cu privire la proiectele lor de programe de control al poluării atmosferice și la
  orice actualizare semnificativă efectuată
  înainte de finalizarea acestora.
  După caz, se inițiază
  consultări
  transfrontaliere în conformitate cu legislația relevantă a Uniunii
  . | (5)   În conformitate cu legislația relevantă a Uniunii, statele membre consultă autoritățile competente care, prin natura responsabilităților ecologice specifice pe care le au în domeniul poluării atmosferice, al calității aerului și al gestionării acesteia la toate nivelurile, ar putea fi interesate de punerea în aplicare a programelor naționale de control al poluării atmosferice, cu privire la proiectele lor de programe de control al poluării atmosferice și la
  toate actualizările efectuate
  înainte de finalizarea acestora.
  Aceste
  consultări
  includ autoritățile locale sau regionale responsabile cu implementarea politicilor de reducere a emisiilor în zone și/sau aglomerări specificate și nu exclud zonele și/sau aglomerările situate în cel puțin două state membre
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

5.   În conformitate cu legislația relevantă a Uniunii, statele membre consultă
  publicul și
  autoritățile competente care, prin natura responsabilităților ecologice specifice pe care le au în domeniul poluării atmosferice, al calității aerului și al gestionării acesteia la toate nivelurile, ar putea fi interesate de punerea în aplicare a programelor naționale de control al poluării atmosferice, cu privire la proiectele lor de programe de control al poluării atmosferice și la
  orice actualizare semnificativă efectuată
  înainte de finalizarea acestora.
  După caz, se inițiază
  consultări
  transfrontaliere în conformitate cu legislația relevantă a Uniunii
  .

(5)   În conformitate cu legislația relevantă a Uniunii, statele membre consultă autoritățile competente care, prin natura responsabilităților ecologice specifice pe care le au în domeniul poluării atmosferice, al calității aerului și al gestionării acesteia la toate nivelurile, ar putea fi interesate de punerea în aplicare a programelor naționale de control al poluării atmosferice, cu privire la proiectele lor de programe de control al poluării atmosferice și la
  toate actualizările efectuate
  înainte de finalizarea acestora.
  Aceste
  consultări
  includ autoritățile locale sau regionale responsabile cu implementarea politicilor de reducere a emisiilor în zone și/sau aglomerări specificate și nu exclud zonele și/sau aglomerările situate în cel puțin două state membre
  .

Amendamentul 60

Propunere de directivă

Articolul 6 – alineatul 5 – paragraful 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Statele membre se asigură, în conformitate cu legislația relevantă a Uniunii, că membrii publicului interesat sunt consultați într-un stadiu timpuriu al elaborării și revizuirii proiectelor de programe naționale de control al poluării atmosferice și al actualizărilor efectuate înainte de finalizarea acestora. Dacă este necesar, se inițiază consultări transfrontaliere în conformitate cu legislația relevantă a Uniunii, inclusiv articolul 25 din Directiva 2008/50/CE. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Statele membre se asigură, în conformitate cu legislația relevantă a Uniunii, că membrii publicului interesat sunt consultați într-un stadiu timpuriu al elaborării și revizuirii proiectelor de programe naționale de control al poluării atmosferice și al actualizărilor efectuate înainte de finalizarea acestora. Dacă este necesar, se inițiază consultări transfrontaliere în conformitate cu legislația relevantă a Uniunii, inclusiv articolul 25 din Directiva 2008/50/CE.

Amendamentul 61

Propunere de directivă

Articolul 6 – alineatul 5 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5a)
     
  Statele membre desemnează propriul organism de experți independent pentru a efectua o revizuire a proiectelor de programe naționale de control al poluării atmosferice care să evalueze acuratețea informațiilor și gradul de adecvare al politicilor și măsurilor cuprinse în aceste programe. Rezultatele acestei revizuiri sunt făcute publice înainte de publicarea proiectelor de programe naționale de control al poluării atmosferice pentru a facilita participarea semnificativă a publicului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5a)
     
  Statele membre desemnează propriul organism de experți independent pentru a efectua o revizuire a proiectelor de programe naționale de control al poluării atmosferice care să evalueze acuratețea informațiilor și gradul de adecvare al politicilor și măsurilor cuprinse în aceste programe. Rezultatele acestei revizuiri sunt făcute publice înainte de publicarea proiectelor de programe naționale de control al poluării atmosferice pentru a facilita participarea semnificativă a publicului.

Amendamentul 62

Propunere de directivă

Articolul 6 – alineatul 6 – paragraful 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Comisia furnizează orientări privind măsurile de reducere a emisiilor neincluse în partea 1 din anexa III, printre care încălzirea locuințelor și transportul rutier, pe care statele membre le pot include în programul național de control al poluării atmosferice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Comisia furnizează orientări privind măsurile de reducere a emisiilor neincluse în partea 1 din anexa III, printre care încălzirea locuințelor și transportul rutier, pe care statele membre le pot include în programul național de control al poluării atmosferice.

Amendamentul 63

Propunere de directivă

Articolul 6 – alineatul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 8.   Comisia
  poate stabili
  orientări privind elaborarea și punerea în aplicare a programelor naționale de control al poluării atmosferice. | (8)   Comisia
  stabilește
  orientări privind elaborarea și punerea în aplicare a programelor naționale de control al poluării atmosferice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

8.   Comisia
  poate stabili
  orientări privind elaborarea și punerea în aplicare a programelor naționale de control al poluării atmosferice.

(8)   Comisia
  stabilește
  orientări privind elaborarea și punerea în aplicare a programelor naționale de control al poluării atmosferice.

Amendamentul 64

Propunere de directivă

Articolul 6 – alineatul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 9.   Comisia
  poate stabili
  , de asemenea, sub forma unor acte de punere în aplicare, formatul și informațiile necesare privind programele naționale de control al poluării atmosferice elaborate de statele membre. Aceste acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 14. | (9)   Comisia
  stabilește
  , de asemenea, sub forma unor acte de punere în aplicare, formatul și informațiile necesare privind programele naționale de control al poluării atmosferice elaborate de statele membre. Aceste acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 14. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

9.   Comisia
  poate stabili
  , de asemenea, sub forma unor acte de punere în aplicare, formatul și informațiile necesare privind programele naționale de control al poluării atmosferice elaborate de statele membre. Aceste acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 14.

(9)   Comisia
  stabilește
  , de asemenea, sub forma unor acte de punere în aplicare, formatul și informațiile necesare privind programele naționale de control al poluării atmosferice elaborate de statele membre. Aceste acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 14.

Amendamentul 65

Propunere de directivă

Articolul 6 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 6a




  Fondul pentru aer curat




  Comisia facilitează accesul la sprijin financiar pentru a asigura că pot fi luate măsuri adecvate pentru respectarea obiectivelor stabilite prin prezenta directivă.




  Aceasta include finanțarea disponibilă, printre altele, prin:










  (a) | finanțare agricolă, inclusiv cea disponibilă în cadrul politicii agricole comune 2014-2020, astfel cum va fi revizuită în 2017 (intermediar) pentru a include calitatea aerului drept bun public, cu referire specială la amoniac sau metan sau ambele, pentru a oferi statelor membre și autorităților regionale și locale relevante oportunitatea de a contribui la reducerea emisiilor prin măsuri specifice, precum și asistența necesară pentru a o face; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 6a

Fondul pentru aer curat

Comisia facilitează accesul la sprijin financiar pentru a asigura că pot fi luate măsuri adecvate pentru respectarea obiectivelor stabilite prin prezenta directivă.

Aceasta include finanțarea disponibilă, printre altele, prin:

(a)

finanțare agricolă, inclusiv cea disponibilă în cadrul politicii agricole comune 2014-2020, astfel cum va fi revizuită în 2017 (intermediar) pentru a include calitatea aerului drept bun public, cu referire specială la amoniac sau metan sau ambele, pentru a oferi statelor membre și autorităților regionale și locale relevante oportunitatea de a contribui la reducerea emisiilor prin măsuri specifice, precum și asistența necesară pentru a o face;

| (b) | viitoarele programe de lucru din Orizont 2020 – Programul-cadru pentru cercetare și inovare; |
| --- | --- |

(b)

viitoarele programe de lucru din Orizont 2020 – Programul-cadru pentru cercetare și inovare;

| (c) | Fondurile structurale și de investiții europene; |
| --- | --- |

(c)

Fondurile structurale și de investiții europene;

| (d) | instrumente de finanțare a măsurilor de protecție a mediului și a climei, precum LIFE; |
| --- | --- |

(d)

instrumente de finanțare a măsurilor de protecție a mediului și a climei, precum LIFE;

| (e) | orice combinație a surselor de mai sus. |
| --- | --- |

(e)

orice combinație a surselor de mai sus.

Comisia garantează că procedurile de finanțare sunt simple, transparente și accesibile diferitelor niveluri de guvernare.

Comisia evaluează posibilitatea creării unui ghișeu unic unde entitățile pot găsi cu ușurință disponibilitatea fondurilor și procedurile legate de accesarea proiectelor care abordează îngrijorările legate de poluarea atmosferică.

Amendamentul 67

Propunere de directivă

Articolul 7 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.
     
  Statele membre care aplică mecanismul de flexibilitate prevăzut la articolul 5 alineatul (1) includ următoarele informații în cadrul raportului informativ de inventariere din anul respectiv: | eliminat |
| (a) | cantitatea emisiilor de NOx, SO2 și PM2,5 care s-ar fi înregistrat în cazul în care nu ar fi existat o zonă de control al emisiilor; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

4.
     
  Statele membre care aplică mecanismul de flexibilitate prevăzut la articolul 5 alineatul (1) includ următoarele informații în cadrul raportului informativ de inventariere din anul respectiv:

eliminat

(a)

cantitatea emisiilor de NOx, SO2 și PM2,5 care s-ar fi înregistrat în cazul în care nu ar fi existat o zonă de control al emisiilor;

| (b) | nivelul reducerilor de emisii înregistrat în partea din statul membru care se află în zona de control al emisiilor, în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) litera (c); |
| --- | --- |

(b)

nivelul reducerilor de emisii înregistrat în partea din statul membru care se află în zona de control al emisiilor, în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) litera (c);

| (c) | măsura în care aplică acest mecanism de flexibilitate; |
| --- | --- |

(c)

măsura în care aplică acest mecanism de flexibilitate;

| (d) | toate datele suplimentare pe care statele membre le pot considera necesare pentru facilitarea unei evaluări complete de către Comisie, cu sprijinul Agenției Europene de Mediu, a condițiilor în care a fost pus în aplicare mecanismul de flexibilitate. |
| --- | --- |

(d)

toate datele suplimentare pe care statele membre le pot considera necesare pentru facilitarea unei evaluări complete de către Comisie, cu sprijinul Agenției Europene de Mediu, a condițiilor în care a fost pus în aplicare mecanismul de flexibilitate.

Amendamentul 68

Propunere de directivă

Articolul 7 – alineatul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 7.   Statele membre elaborează inventarele de emisii, inclusiv inventarele ajustate de emisii, estimările de emisii și raportul informativ de inventariere în conformitate cu anexa IV. | (7).   Statele membre elaborează inventarele de emisii, inclusiv
  , dacă este cazul,
  inventarele ajustate de emisii, estimările de emisii și raportul informativ de inventariere în conformitate cu anexa IV. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

7.   Statele membre elaborează inventarele de emisii, inclusiv inventarele ajustate de emisii, estimările de emisii și raportul informativ de inventariere în conformitate cu anexa IV.

(7).   Statele membre elaborează inventarele de emisii, inclusiv
  , dacă este cazul,
  inventarele ajustate de emisii, estimările de emisii și raportul informativ de inventariere în conformitate cu anexa IV.

Amendamentul 69

Propunere de directivă

Articolul 8 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Statele membre
  asigură, în cazul în care este posibil, monitorizarea impactului
  negativ al poluării atmosferice asupra ecosistemelor în conformitate cu cerințele prevăzute în anexa V. | (1)   Statele membre
  monitorizează impactul
  negativ al poluării atmosferice asupra ecosistemelor în conformitate cu cerințele prevăzute în anexa V. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

1.   Statele membre
  asigură, în cazul în care este posibil, monitorizarea impactului
  negativ al poluării atmosferice asupra ecosistemelor în conformitate cu cerințele prevăzute în anexa V.

(1)   Statele membre
  monitorizează impactul
  negativ al poluării atmosferice asupra ecosistemelor în conformitate cu cerințele prevăzute în anexa V.

Amendamentul 70

Propunere de directivă

Articolul 8 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Statele membre coordonează
  , după caz,
  monitorizarea impactului poluării atmosferice prin intermediul altor programe de monitorizare instituite în temeiul legislației Uniunii, inclusiv al Directivei 2008/50/CE și al Directivei 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului (30). | (2)   Statele membre coordonează monitorizarea impactului poluării atmosferice prin intermediul altor programe de monitorizare instituite în temeiul legislației Uniunii, inclusiv al Directivei 2008/50/CE și al Directivei 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului (30). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

2.   Statele membre coordonează
  , după caz,
  monitorizarea impactului poluării atmosferice prin intermediul altor programe de monitorizare instituite în temeiul legislației Uniunii, inclusiv al Directivei 2008/50/CE și al Directivei 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului (30).

(2)   Statele membre coordonează monitorizarea impactului poluării atmosferice prin intermediul altor programe de monitorizare instituite în temeiul legislației Uniunii, inclusiv al Directivei 2008/50/CE și al Directivei 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului (30).

Amendamentul 71

Propunere de directivă

Articolul 9 – alineatul 1 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Statele membre transmit Comisiei programele lor naționale de control al poluării atmosferice
  [în termen de trei luni de la data menționată la articolul 17 – a se introduce data de către OP]
  și, ulterior, la fiecare doi ani, actualizări ale acestora. | (1).   Statele membre transmit Comisiei programele lor naționale de control al poluării atmosferice
  până la ...

   (*2) și, ulterior, la fiecare doi ani, actualizări ale acestora. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Statele membre transmit Comisiei programele lor naționale de control al poluării atmosferice
  [în termen de trei luni de la data menționată la articolul 17 – a se introduce data de către OP]
  și, ulterior, la fiecare doi ani, actualizări ale acestora.

(1).   Statele membre transmit Comisiei programele lor naționale de control al poluării atmosferice
  până la ...

   (*2) și, ulterior, la fiecare doi ani, actualizări ale acestora.

Amendamentul 72

Propunere de directivă

Articolul 9 – alineatul 1 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În cazul în care un program național de control al poluării atmosferice este actualizat în conformitate cu articolul 6 alineatul (4), statul membru în cauză
  informează Comisia
  în
  acest sens în
  termen de două luni. | În cazul în care un program național de control al poluării atmosferice este actualizat în conformitate cu articolul 6 alineatul (4), statul membru în cauză
  comunică Comisiei programul actualizat
  în termen de două luni. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

În cazul în care un program național de control al poluării atmosferice este actualizat în conformitate cu articolul 6 alineatul (4), statul membru în cauză
  informează Comisia
  în
  acest sens în
  termen de două luni.

În cazul în care un program național de control al poluării atmosferice este actualizat în conformitate cu articolul 6 alineatul (4), statul membru în cauză
  comunică Comisiei programul actualizat
  în termen de două luni.

Amendamentul 73

Propunere de directivă

Articolul 9 – alineatul 2 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Începând cu anul 2017, statele membre transmit Comisiei și Agenției Europene de Mediu, în conformitate cu termenele de raportare stabilite la anexa I, inventarele naționale ale emisiilor, estimările emisiilor, inventarele de emisii împărțite pe regiuni, inventarele privind sursele punctuale de mari dimensiuni și rapoartele menționate la articolul 7 alineatele (1), (2) și (3) și, unde este cazul, cele prevăzute la articolul 7 alineatele
  (4),
  (5) și (6). | (2)   Începând cu anul 2017, statele membre transmit Comisiei și Agenției Europene de Mediu, în conformitate cu termenele de raportare stabilite la anexa I, inventarele naționale ale emisiilor, estimările emisiilor, inventarele de emisii împărțite pe regiuni, inventarele privind sursele punctuale de mari dimensiuni și rapoartele menționate la articolul 7 alineatele (1), (2) și (3) și, unde este cazul, cele prevăzute la articolul 7 alineatele (5) și (6). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

2.   Începând cu anul 2017, statele membre transmit Comisiei și Agenției Europene de Mediu, în conformitate cu termenele de raportare stabilite la anexa I, inventarele naționale ale emisiilor, estimările emisiilor, inventarele de emisii împărțite pe regiuni, inventarele privind sursele punctuale de mari dimensiuni și rapoartele menționate la articolul 7 alineatele (1), (2) și (3) și, unde este cazul, cele prevăzute la articolul 7 alineatele
  (4),
  (5) și (6).

(2)   Începând cu anul 2017, statele membre transmit Comisiei și Agenției Europene de Mediu, în conformitate cu termenele de raportare stabilite la anexa I, inventarele naționale ale emisiilor, estimările emisiilor, inventarele de emisii împărțite pe regiuni, inventarele privind sursele punctuale de mari dimensiuni și rapoartele menționate la articolul 7 alineatele (1), (2) și (3) și, unde este cazul, cele prevăzute la articolul 7 alineatele (5) și (6).

Amendamentul 134

Propunere de directivă

Articolul 9 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.
     
  Statele membre raportează emisiile și estimările naționale pentru CH4 în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului

   (31)

  . | eliminat |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

3.
     
  Statele membre raportează emisiile și estimările naționale pentru CH4 în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului

   (31)

  .

eliminat

Amendamentul 74

Propunere de directivă

Articolul 9 – alineatul 4 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Comisia, cu sprijinul Agenției Europene de Mediu și al statelor membre, revizuiește periodic informațiile din inventarele naționale de emisii. Această revizuire include următoarele: | (4)   Comisia, cu sprijinul Agenției Europene de Mediu și al statelor membre, revizuiește periodic informațiile din inventarele naționale de emisii
  și programele naționale de control al poluării atmosferice
  . Această revizuire include următoarele: |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

4.   Comisia, cu sprijinul Agenției Europene de Mediu și al statelor membre, revizuiește periodic informațiile din inventarele naționale de emisii. Această revizuire include următoarele:

(4)   Comisia, cu sprijinul Agenției Europene de Mediu și al statelor membre, revizuiește periodic informațiile din inventarele naționale de emisii
  și programele naționale de control al poluării atmosferice
  . Această revizuire include următoarele:

Amendamentul 75

Propunere de directivă

Articolul 9 – alineatul 4 – litera ca (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ca) | controale pentru a verifica dacă programele naționale de control al poluării atmosferice respectă cerințele prevăzute la articolul 6. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(ca)

controale pentru a verifica dacă programele naționale de control al poluării atmosferice respectă cerințele prevăzute la articolul 6.

Amendamentul 76

Propunere de directivă

Articolul 9 – alineatul 4 – paragraful 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Rezultatele revizuirii efectuate de Comisie se fac publice, în conformitate cu articolul 11. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Rezultatele revizuirii efectuate de Comisie se fac publice, în conformitate cu articolul 11.

Amendamentul 77

Propunere de directivă

Articolul 10 – alineatul 1 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Comisia transmite Parlamentului European și Consiliului,
  cel puțin
  o dată la
  cinci ani
  , un raport cu privire la
  progresele înregistrate în ceea ce privește
  punerea în aplicare a prezentei directive,
  inclusiv o evaluare a contribuției acesteia la realizarea obiectivelor prezentei directive. | (1)   Comisia transmite Parlamentului European și Consiliului, o dată la
  30 de luni de la ...

   (*3), un raport cu privire la punerea în aplicare a prezentei directive
  Prin acest demers, Comisia evaluează: |
| | (a) | contribuția sa și eforturile depuse de statele membre în vederea îndeplinirii obiectivelor prezentei directive; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

1.   Comisia transmite Parlamentului European și Consiliului,
  cel puțin
  o dată la
  cinci ani
  , un raport cu privire la
  progresele înregistrate în ceea ce privește
  punerea în aplicare a prezentei directive,
  inclusiv o evaluare a contribuției acesteia la realizarea obiectivelor prezentei directive.

(1)   Comisia transmite Parlamentului European și Consiliului, o dată la
  30 de luni de la ...

   (*3), un raport cu privire la punerea în aplicare a prezentei directive
  Prin acest demers, Comisia evaluează:

(a)

contribuția sa și eforturile depuse de statele membre în vederea îndeplinirii obiectivelor prezentei directive;

| (b) | progresele în reducerea emisiilor de poluanți atmosferici până în 2025 și 2030; |
| --- | --- |

(b)

progresele în reducerea emisiilor de poluanți atmosferici până în 2025 și 2030;

| (c) | progresele realizate în îndeplinirea obiectivelor pe termen lung referitoare la calitatea aerului din Al șaptelea program de acțiune pentru mediu; |
| --- | --- |

(c)

progresele realizate în îndeplinirea obiectivelor pe termen lung referitoare la calitatea aerului din Al șaptelea program de acțiune pentru mediu;

| (d) | dacă sunt depășite cantitățile și nivelurile critice, precum și valorile de referință în ce privește poluarea atmosferică stabilite de Organizația Mondială a Sănătății; precum și |
| --- | --- |

(d)

dacă sunt depășite cantitățile și nivelurile critice, precum și valorile de referință în ce privește poluarea atmosferică stabilite de Organizația Mondială a Sănătății; precum și

| (e) | absorbția de către statele membre a fondurilor UE disponibile, dacă acestea au fost utilizate în vederea reducerii poluării atmosferice. |
| --- | --- |

(e)

absorbția de către statele membre a fondurilor UE disponibile, dacă acestea au fost utilizate în vederea reducerii poluării atmosferice.

Amendamentul 78

Propunere de directivă

Articolul 10 – alineatul 1 – paragraful 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | În rapoartele privind reducerile de emisii ale statelor membre pentru anii 2020, 2025 și 2030
  ,
  Comisia include, după caz, motivele nerealizării
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

În rapoartele privind reducerile de emisii ale statelor membre pentru anii 2020, 2025 și 2030
  ,
  Comisia include, după caz, motivele nerealizării
  .

Amendamentul 79

Propunere de directivă

Articolul 10 – alineatul 1 – paragraful 1 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | În cazul în care în raport se indică faptul că statele membre nu pot respecta legislația Uniunii și valorile-limită referitoare la calitatea aerului stabilite prin Directiva 2008/50/CE, Comisia: |
| | (a) | evaluează dacă nerealizarea este rezultatul unei politici UE privind poluarea atmosferică în funcție de sursă care este ineficientă, inclusiv la nivelul punerii în aplicare în statele membre; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

În cazul în care în raport se indică faptul că statele membre nu pot respecta legislația Uniunii și valorile-limită referitoare la calitatea aerului stabilite prin Directiva 2008/50/CE, Comisia:

(a)

evaluează dacă nerealizarea este rezultatul unei politici UE privind poluarea atmosferică în funcție de sursă care este ineficientă, inclusiv la nivelul punerii în aplicare în statele membre;

| (b) | se consultă cu comisia menționată la articolul 14 și identifică domeniile în care este nevoie de o nouă legislație privind sursele și, dacă este cazul, prezintă propuneri legislative astfel încât să asigure respectarea obiectivelor prezentei directive. Orice astfel de propunere este însoțită de o evaluare scrupuloasă a impactului și reflectă cele mai recente date științifice. |
| --- | --- |

(b)

se consultă cu comisia menționată la articolul 14 și identifică domeniile în care este nevoie de o nouă legislație privind sursele și, dacă este cazul, prezintă propuneri legislative astfel încât să asigure respectarea obiectivelor prezentei directive. Orice astfel de propunere este însoțită de o evaluare scrupuloasă a impactului și reflectă cele mai recente date științifice.

Amendamentul 80

Propunere de directivă

Articolul 10 – alineatul 1 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În
  orice caz
  , Comisia
  transmite un raport pentru anul 2025, astfel cum s-a menționat anterior, și, de asemenea, furnizează informații privind îndeplinirea nivelurilor intermediare de emisii menționate la articolul 4 alineatul (2), precum și motivele în cazul neîndeplinirii acestora. Comisia
  identifică necesitatea unor acțiuni suplimentare, luând în considerare și efectele sectoriale ale punerii în aplicare. | În
  baza acestor rapoarte
  , Comisia
  , împreună cu statele membre,
  identifică necesitatea unor acțiuni suplimentare,
  inclusiv la nivel național,
  luând în considerare și efectele sectoriale ale punerii în aplicare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

În
  orice caz
  , Comisia
  transmite un raport pentru anul 2025, astfel cum s-a menționat anterior, și, de asemenea, furnizează informații privind îndeplinirea nivelurilor intermediare de emisii menționate la articolul 4 alineatul (2), precum și motivele în cazul neîndeplinirii acestora. Comisia
  identifică necesitatea unor acțiuni suplimentare, luând în considerare și efectele sectoriale ale punerii în aplicare.

În
  baza acestor rapoarte
  , Comisia
  , împreună cu statele membre,
  identifică necesitatea unor acțiuni suplimentare,
  inclusiv la nivel național,
  luând în considerare și efectele sectoriale ale punerii în aplicare.

Amendamentul 81

Propunere de directivă

Articolul 10 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Rapoartele menționate la alineatul (1)
  pot include
  o evaluare a efectelor asupra mediului și a efectelor socioeconomice ale prezentei directive. | (2)   Rapoartele menționate la alineatul (1)
  includ
  o evaluare a efectelor asupra
  sănătății și a
  mediului și a efectelor socioeconomice ale prezentei directive
  , inclusiv a impactului asupra sistemelor de sănătate ale statelor membre și a costurilor neimplementării
  . Comisia face aceste rapoarte publice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

2.   Rapoartele menționate la alineatul (1)
  pot include
  o evaluare a efectelor asupra mediului și a efectelor socioeconomice ale prezentei directive.

(2)   Rapoartele menționate la alineatul (1)
  includ
  o evaluare a efectelor asupra
  sănătății și a
  mediului și a efectelor socioeconomice ale prezentei directive
  , inclusiv a impactului asupra sistemelor de sănătate ale statelor membre și a costurilor neimplementării
  . Comisia face aceste rapoarte publice.

Amendamentul 152

Propunere de directivă

Articolul 10 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Comisia realizează, de asemenea, o evaluare a impactului privind mercurul (Hg) înainte de a se stabili un angajament la nivel național pentru reducerea emisiilor și, după caz, prezintă o nouă propunere legislativă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2a)
     
  Comisia realizează, de asemenea, o evaluare a impactului privind mercurul (Hg) înainte de a se stabili un angajament la nivel național pentru reducerea emisiilor și, după caz, prezintă o nouă propunere legislativă.

Amendamentul 82

Propunere de directivă

Articolul 10 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 10a




  Forumul european pentru aer curat




  Comisia instituie un Forum european pentru aer curat pentru a facilita implementarea coordonată a Programului Aer curat și a aduce laolaltă o dată la doi ani toți actorii relevanți, inclusiv autoritățile competente din statele membre la toate nivelurile relevante, Comisia, industria, societatea civilă și comunitatea științifică. Forumul pentru aer curat supraveghează stabilirea de orientări privind elaborarea și implementarea programelor naționale de control al poluării atmosferice, evoluția metodelor de reducere a emisiilor, inclusiv evaluarea cerințelor de raportare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 10a

Forumul european pentru aer curat

Comisia instituie un Forum european pentru aer curat pentru a facilita implementarea coordonată a Programului Aer curat și a aduce laolaltă o dată la doi ani toți actorii relevanți, inclusiv autoritățile competente din statele membre la toate nivelurile relevante, Comisia, industria, societatea civilă și comunitatea științifică. Forumul pentru aer curat supraveghează stabilirea de orientări privind elaborarea și implementarea programelor naționale de control al poluării atmosferice, evoluția metodelor de reducere a emisiilor, inclusiv evaluarea cerințelor de raportare.

Amendamentul 83

Propunere de directivă

Articolul 11 – alineatul 1 – litera b a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | progresele realizate de statele membre în îndeplinirea obiectivelor obligatorii privind poluarea atmosferică pentru 2025 și 2030 specifice fiecărei țări pentru fiecare poluant. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(ba)

progresele realizate de statele membre în îndeplinirea obiectivelor obligatorii privind poluarea atmosferică pentru 2025 și 2030 specifice fiecărei țări pentru fiecare poluant.

Amendamentul 84

Propunere de directivă

Articolul 11 – alineatul 1 – litera b b (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (bb) | rezultatele revizuirii menționate la articolul 9 alineatul (4). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(bb)

rezultatele revizuirii menționate la articolul 9 alineatul (4).

Amendamentul 85

Propunere de directivă

Articolul 11 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Statele membre se asigură că publicul interesat are acces la căi de atac administrative sau juridice împotriva acțiunilor sau omisiunilor autorităților competente sau ale persoanelor private ce nu respectă prezenta directivă.




  Aceste proceduri prevăd căi de atac adecvate și eficiente, inclusiv măsuri reparatorii interimare, după caz, și sunt corecte, echitabile, prompte și accesibile din punct de vedere al costurilor.




  Statele membre garantează că informațiile referitoare la accesul la aceste proceduri sunt puse la dispoziția publicului și iau în considerare instituirea unor mecanisme de asistență adecvate pentru a elimina sau reduce obstacolele financiare și de altă natură care se află în calea accesului la justiție. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2a)
     
  Statele membre se asigură că publicul interesat are acces la căi de atac administrative sau juridice împotriva acțiunilor sau omisiunilor autorităților competente sau ale persoanelor private ce nu respectă prezenta directivă.

Aceste proceduri prevăd căi de atac adecvate și eficiente, inclusiv măsuri reparatorii interimare, după caz, și sunt corecte, echitabile, prompte și accesibile din punct de vedere al costurilor.

Statele membre garantează că informațiile referitoare la accesul la aceste proceduri sunt puse la dispoziția publicului și iau în considerare instituirea unor mecanisme de asistență adecvate pentru a elimina sau reduce obstacolele financiare și de altă natură care se află în calea accesului la justiție.

Amendamentul 127

Propunere de directivă

Articolul 11 – alineatul 2 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2b)
     
  Pe baza rapoartelor menționate la articolul 10 alineatul (1), Comisia evaluează, în ceea ce privește NH3, angajamentele naționale obligatorii din punct de vedere juridic existente privind reducerea emisiilor, pe baza celor mai recente dovezi științifice, ținând seama de realizările statelor membre în temeiul Directivei 2001/81/CE și al Protocolului la Convenția din 1979 asupra poluării atmosferice transfrontaliere pe distanțe lungi, referitor la reducerea acidifierii, eutrofizării și nivelului de ozon troposferic.




  Până în 2022, Comisia evaluează progresele înregistrate cu privire la îndeplinirea angajamentelor în temeiul prezentei directive, ținând seama, printre altele, de:










  (a) | Documentul de orientare CEE-ONU pentru prevenirea și atenuarea emisiilor de amoniac, de Codul-cadru al CEE-ONU privind bunele practici agricole pentru reducerea emisiilor de amoniac, astfel cum a fost revizuit în 2014, și de cele mai bune tehnici disponibile astfel cum sunt definite la articolul 3 alineatul (10) din Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2b)
     
  Pe baza rapoartelor menționate la articolul 10 alineatul (1), Comisia evaluează, în ceea ce privește NH3, angajamentele naționale obligatorii din punct de vedere juridic existente privind reducerea emisiilor, pe baza celor mai recente dovezi științifice, ținând seama de realizările statelor membre în temeiul Directivei 2001/81/CE și al Protocolului la Convenția din 1979 asupra poluării atmosferice transfrontaliere pe distanțe lungi, referitor la reducerea acidifierii, eutrofizării și nivelului de ozon troposferic.

Până în 2022, Comisia evaluează progresele înregistrate cu privire la îndeplinirea angajamentelor în temeiul prezentei directive, ținând seama, printre altele, de:

(a)

Documentul de orientare CEE-ONU pentru prevenirea și atenuarea emisiilor de amoniac, de Codul-cadru al CEE-ONU privind bunele practici agricole pentru reducerea emisiilor de amoniac, astfel cum a fost revizuit în 2014, și de cele mai bune tehnici disponibile astfel cum sunt definite la articolul 3 alineatul (10) din Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului;

| (b) | măsurile agroecologice în temeiul politicii agricole comune; |
| --- | --- |

(b)

măsurile agroecologice în temeiul politicii agricole comune;

| (c) | revizuirea tuturor actelor legislative relevante privind calitatea aerului, inclusiv, printre altele, a celor menționate la articolul 3 alineatul (12a) din prezenta directivă. |
| --- | --- |

(c)

revizuirea tuturor actelor legislative relevante privind calitatea aerului, inclusiv, printre altele, a celor menționate la articolul 3 alineatul (12a) din prezenta directivă.

După caz, Comisia prezintă propuneri legislative privind obiectivele pentru perioada de după 2030 în vederea îmbunătățirii standardelor de calitate a aerului.

Amendamentul 86

Propunere de directivă

Articolul 11 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 11a




  Pe baza rapoartelor menționate la articolul 10 alineatul (1), Comisia revizuiește prezenta directivă cel târziu în 2025, pentru a salvgarda progresele înregistrate în vederea atingerii nivelurilor de calitate a aerului recomandate de Organizația Mondială a Sănătății și a realizării viziunii pe termen lung prevăzute în cel de-Al șaptelea program de acțiune pentru mediu. În special, dacă este cazul și în funcție de progresele științifice și tehnologice, Comisia propune modificări ale angajamentelor naționale de reducere a emisiilor din anexa II.




  Pe baza rapoartelor periodice menționate la articolul 10 alineatul (1), Comisia are în vedere măsuri pentru reducerea emisiilor din transportul maritim internațional, îndeosebi în apele teritoriale ale statelor membre și zonele economice exclusive, și, dacă este cazul, prezintă o propunere legislativă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 11a

Pe baza rapoartelor menționate la articolul 10 alineatul (1), Comisia revizuiește prezenta directivă cel târziu în 2025, pentru a salvgarda progresele înregistrate în vederea atingerii nivelurilor de calitate a aerului recomandate de Organizația Mondială a Sănătății și a realizării viziunii pe termen lung prevăzute în cel de-Al șaptelea program de acțiune pentru mediu. În special, dacă este cazul și în funcție de progresele științifice și tehnologice, Comisia propune modificări ale angajamentelor naționale de reducere a emisiilor din anexa II.

Pe baza rapoartelor periodice menționate la articolul 10 alineatul (1), Comisia are în vedere măsuri pentru reducerea emisiilor din transportul maritim internațional, îndeosebi în apele teritoriale ale statelor membre și zonele economice exclusive, și, dacă este cazul, prezintă o propunere legislativă.

Amendamentul 87

Propunere de directivă

Articolul 12

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Uniunea și statele membre, după caz, continuă cooperarea bilaterală și multilaterală cu țările terțe și coordonarea în cadrul organizațiilor internaționale relevante precum Programul Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu (UNEP), Comisia Economică pentru Europa a Națiunilor Unite (CEE-ONU), Organizația Maritimă Internațională (OMI) și Organizația Aviației Civile Internaționale (OACI), inclusiv prin schimb de informații, în materie de cercetare și dezvoltare în domeniul tehnic și științific, cu scopul de a îmbunătăți baza pentru reducerea de emisii. | Uniunea și statele membre, după caz, continuă cooperarea bilaterală și multilaterală cu țările terțe și coordonarea în cadrul organizațiilor internaționale relevante precum Programul Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu (UNEP), Comisia Economică pentru Europa a Națiunilor Unite (CEE-ONU),
  Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO),
  Organizația Maritimă Internațională (OMI) și Organizația Aviației Civile Internaționale (OACI), inclusiv prin schimb de informații, în materie de cercetare și dezvoltare în domeniul tehnic și științific, cu scopul de a îmbunătăți baza pentru reducerea de emisii.
  Statele membre organizează consultări la nivel transfrontalier privind pericolele comune pe care le reprezintă emisiile din regiuni industriale învecinate din respectivele state membre și elaborează planuri comune de eliminare sau reducere a respectivelor emisii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Uniunea și statele membre, după caz, continuă cooperarea bilaterală și multilaterală cu țările terțe și coordonarea în cadrul organizațiilor internaționale relevante precum Programul Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu (UNEP), Comisia Economică pentru Europa a Națiunilor Unite (CEE-ONU), Organizația Maritimă Internațională (OMI) și Organizația Aviației Civile Internaționale (OACI), inclusiv prin schimb de informații, în materie de cercetare și dezvoltare în domeniul tehnic și științific, cu scopul de a îmbunătăți baza pentru reducerea de emisii.

Uniunea și statele membre, după caz, continuă cooperarea bilaterală și multilaterală cu țările terțe și coordonarea în cadrul organizațiilor internaționale relevante precum Programul Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu (UNEP), Comisia Economică pentru Europa a Națiunilor Unite (CEE-ONU),
  Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO),
  Organizația Maritimă Internațională (OMI) și Organizația Aviației Civile Internaționale (OACI), inclusiv prin schimb de informații, în materie de cercetare și dezvoltare în domeniul tehnic și științific, cu scopul de a îmbunătăți baza pentru reducerea de emisii.
  Statele membre organizează consultări la nivel transfrontalier privind pericolele comune pe care le reprezintă emisiile din regiuni industriale învecinate din respectivele state membre și elaborează planuri comune de eliminare sau reducere a respectivelor emisii.

Amendamentul 88

Propunere de directivă

Articolul 13 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   
  Delegarea de competențe
  menționată la
  articolul 6 alineatul
   (7),
  articolul 7 alineatul
   (9) și
  articolul 8 alineatul
   (3) se conferă Comisiei, pentru o perioadă de
  timp nedeterminată,
  de la
  data intrării în vigoare a prezentei directive
  . | (2)   
  Competența de a adopta acte delegate
  menționată la
  articolul 6 alineatul
  (7),
  la articolul 7 alineatul
  (9) și
  la articolul 8 alineatul
  (3) se conferă Comisiei pentru o perioadă de
  cinci ani
  de la
  ...

   (*4)

  Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani
  .
  Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

2.   
  Delegarea de competențe
  menționată la
  articolul 6 alineatul
   (7),
  articolul 7 alineatul
   (9) și
  articolul 8 alineatul
   (3) se conferă Comisiei, pentru o perioadă de
  timp nedeterminată,
  de la
  data intrării în vigoare a prezentei directive
  .

(2)   
  Competența de a adopta acte delegate
  menționată la
  articolul 6 alineatul
  (7),
  la articolul 7 alineatul
  (9) și
  la articolul 8 alineatul
  (3) se conferă Comisiei pentru o perioadă de
  cinci ani
  de la
  ...

   (*4)

  Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani
  .
  Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.

Amendamentul 89

Propunere de directivă

Articolul 15

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Statele membre stabilesc normele privind sancțiunile aplicabile în cazul încălcării dispozițiilor naționale adoptate în temeiul prezentei directive și iau toate măsurile necesare pentru a se asigura că acestea sunt puse în aplicare. Sancțiunile prevăzute trebuie să fie eficiente, proporționale și cu efect de descurajare. | Statele membre stabilesc normele privind sancțiunile aplicabile în cazul încălcării dispozițiilor naționale adoptate în temeiul prezentei directive și iau toate măsurile necesare pentru a se asigura că acestea sunt puse în aplicare. Sancțiunile prevăzute trebuie să fie eficiente, proporționale și cu efect de descurajare.
  Statele membre notifică aceste măsuri Comisiei până cel târziu la ...

   (*5)

  și o informează în cel mai scurt timp cu privire la orice modificare ulterioară a acestora. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Statele membre stabilesc normele privind sancțiunile aplicabile în cazul încălcării dispozițiilor naționale adoptate în temeiul prezentei directive și iau toate măsurile necesare pentru a se asigura că acestea sunt puse în aplicare. Sancțiunile prevăzute trebuie să fie eficiente, proporționale și cu efect de descurajare.

Statele membre stabilesc normele privind sancțiunile aplicabile în cazul încălcării dispozițiilor naționale adoptate în temeiul prezentei directive și iau toate măsurile necesare pentru a se asigura că acestea sunt puse în aplicare. Sancțiunile prevăzute trebuie să fie eficiente, proporționale și cu efect de descurajare.
  Statele membre notifică aceste măsuri Comisiei până cel târziu la ...

   (*5)

  și o informează în cel mai scurt timp cu privire la orice modificare ulterioară a acestora.

Amendamentul 90

Propunere de directivă

Articolul 15 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Fără a aduce atingere alineatului (1), statele membre nu transmit sarcina respectării dispozițiilor autorităților care nu dispun de competențele strategice necesare pentru a respecta cerințele directivei. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Fără a aduce atingere alineatului (1), statele membre nu transmit sarcina respectării dispozițiilor autorităților care nu dispun de competențele strategice necesare pentru a respecta cerințele directivei.

Amendamentul 125

Propunere de directivă

Articolul 16 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În anexa I la Directiva 2003/35/CE, se adaugă
  următoarea literă
  (g): | În anexa I la Directiva 2003/35/CE, se adaugă
  următoarele litere
  (g)
  și (h)
  : |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

În anexa I la Directiva 2003/35/CE, se adaugă
  următoarea literă
  (g):

În anexa I la Directiva 2003/35/CE, se adaugă
  următoarele litere
  (g)
  și (h)
  :

Amendamentul 126

Propunere de directivă

Articolul 16 – punctul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | „(h) | Articolul 23 din Directiva 2008/50/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 mai 2008 privind calitatea aerului înconjurător și un aer mai curat pentru Europa.” |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

„(h)

Articolul 23 din Directiva 2008/50/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 mai 2008 privind calitatea aerului înconjurător și un aer mai curat pentru Europa.”

Amendamentul 135

Amendamentul 135

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Anexa I – tabelul A – rândul 4

Anexa I – tabelul A – rândul 4

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

| Totalul emisiilor naționale pe categorii de surse | — | CH4 |
| --- | --- | --- |

Totalul emisiilor naționale pe categorii de surse

Totalul emisiilor naționale pe categorii de surse

—

CH4

CH4

Anual, din 2005 până în anul de raportare minus 2 (X–2)

Anual, din 2005 până în anul de raportare minus 2 (X–2)

15 februarie****

15 februarie****

Amendamentul

Amendamentul

eliminat

eliminat

Amendamentul 91

Amendamentul 91

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Anexa I – tabelul A – rândul 5

Anexa I – tabelul A – rândul 5

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

| Emisiile naționale preliminare pe categorii NFR agregate(2) | — | SO2, NOX, NH3, COVnm, PM2,5 |
| --- | --- | --- |

Emisiile naționale preliminare pe categorii NFR agregate(2)

(2)

—

SO2, NOX, NH3, COVnm, PM2,5

2

X

3

2,5

Anual
  , pentru anul de raportare minus 1 (X–1)

Anual

30 septembrie

30 septembrie

Amendamentul

Amendamentul

| Emisiile naționale preliminare pe categorii NFR agregate(2) | — | SO2, NOX, NH3, COVnm, PM2,5 |
| --- | --- | --- |

Emisiile naționale preliminare pe categorii NFR agregate(2)

(2)

—

SO2, NOX, NH3, COVnm, PM2,5

2

X

3

2,5

Din doi în doi ani
  , pentru anul de raportare minus 1 (X–1)

Din doi în doi ani

31.12

31.12

Amendamentul 136

Amendamentul 136

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Anexa I – tabelul C – rândul 5

Anexa I – tabelul C – rândul 5

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

| Emisiile estimate, pe categorii de surse agregate | — | CH4 |
| --- | --- | --- |

Emisiile estimate, pe categorii de surse agregate

Emisiile estimate, pe categorii de surse agregate

—

CH4

CH4

Raportare bienală, care acoperă fiecare an din anul X până în 2030, și, în cazul în care sunt disponibile, până în 2040 și 2050

Raportare bienală, care acoperă fiecare an din anul X până în 2030, și, în cazul în care sunt disponibile, până în 2040 și 2050

15 martie

15 martie

Amendamentul

Amendamentul

eliminat

eliminat

Amendamentul 95

Amendamentul 95

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Anexa III – partea 1 – secțiunea A – punctul 1 – litera a

Anexa III – partea 1 – secțiunea A – punctul 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | gestionarea azotului, luând în considerare întregul ciclu al azotului; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

gestionarea azotului, luând în considerare întregul ciclu al azotului;

| (a) | gestionarea azotului, luând în considerare întregul ciclu al azotului
  și analizarea posibilității stabilirii unor planuri de gestionare a solului și a nutrienților
  ; |
| --- | --- |

(a)

gestionarea azotului, luând în considerare întregul ciclu al azotului
  și analizarea posibilității stabilirii unor planuri de gestionare a solului și a nutrienților
  ;

și analizarea posibilității stabilirii unor planuri de gestionare a solului și a nutrienților

Amendamentul 96

Amendamentul 96

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Anexa III – partea 1 – secțiunea A – punctul 1 – litera c

Anexa III – partea 1 – secțiunea A – punctul 1 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | metodele de împrăștiere a gunoiului de grajd, cu emisii reduse; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

metodele de împrăștiere a gunoiului de grajd, cu emisii reduse;

| (c) | metodele
  și tehnicile
  de împrăștiere a gunoiului de grajd, cu emisii reduse
  , inclusiv separarea în lichide și solide
  ; |
| --- | --- |

(c)

metodele
  și tehnicile
  de împrăștiere a gunoiului de grajd, cu emisii reduse
  , inclusiv separarea în lichide și solide
  ;

și tehnicile

, inclusiv separarea în lichide și solide

Amendamentul 97

Amendamentul 97

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Anexa III – partea 1 – secțiunea A – punctul 1 – litera e

Anexa III – partea 1 – secțiunea A – punctul 1 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | sistemele de prelucrare și compostare a gunoiului de grajd, cu emisii reduse; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(e)

sistemele de prelucrare și compostare a gunoiului de grajd, cu emisii reduse;

| (e) | sistemele de prelucrare și compostare a gunoiului de grajd, cu emisii reduse
  , inclusiv separarea în lichide și solide
  ; |
| --- | --- |

(e)

sistemele de prelucrare și compostare a gunoiului de grajd, cu emisii reduse
  , inclusiv separarea în lichide și solide
  ;

, inclusiv separarea în lichide și solide

Amendamentul 98

Amendamentul 98

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Anexa III – partea 1 – secțiunea A – punctul 1 – litera g a (nouă)

Anexa III – partea 1 – secțiunea A – punctul 1 – litera g a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ga) | promovarea pășunatului și a agriculturii extensive și sporirea biodiversității pășunilor cu plante cu nivel ridicat de aminoacizi cum ar fi trifoiul, lucerna și cerealele; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ga)

(ga)

promovarea pășunatului și a agriculturii extensive și sporirea biodiversității pășunilor cu plante cu nivel ridicat de aminoacizi cum ar fi trifoiul, lucerna și cerealele;

promovarea pășunatului și a agriculturii extensive și sporirea biodiversității pășunilor cu plante cu nivel ridicat de aminoacizi cum ar fi trifoiul, lucerna și cerealele;

Amendamentul 99

Amendamentul 99

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Anexa III – partea 1 – secțiunea A – punctul 1 – litera g b (nouă)

Anexa III – partea 1 – secțiunea A – punctul 1 – litera g b (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (gb) | promovarea rotației culturilor incluzând culturi fixatoare de azot; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(gb)

(gb)

promovarea rotației culturilor incluzând culturi fixatoare de azot;

promovarea rotației culturilor incluzând culturi fixatoare de azot;

Amendamentul 100

Amendamentul 100

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Anexa III – partea 1 – secțiunea A – punctul 1 – litera g c (nouă)

Anexa III – partea 1 – secțiunea A – punctul 1 – litera g c (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (gc) | promovarea măsurilor agroecologice care conduc la sisteme agricole cu o biodiversitate sporită, la eficiența resurselor și la reducerea sau, în mod ideal, la eliminarea dependenței de aporturi chimice. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(gc)

(gc)

promovarea măsurilor agroecologice care conduc la sisteme agricole cu o biodiversitate sporită, la eficiența resurselor și la reducerea sau, în mod ideal, la eliminarea dependenței de aporturi chimice.

promovarea măsurilor agroecologice care conduc la sisteme agricole cu o biodiversitate sporită, la eficiența resurselor și la reducerea sau, în mod ideal, la eliminarea dependenței de aporturi chimice.

Amendamentul 101

Amendamentul 101

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Anexa III – partea 1 – secțiunea A – punctul 3 – litera k (amendamentul privește Anexa III – partea 1 – secțiunea A – punctul 3 – litera d din textul în EN)

Anexa III – partea 1 – secțiunea A – punctul 3 – litera k (amendamentul privește Anexa III – partea 1 – secțiunea A – punctul 3 – litera d din textul în EN)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | împrăștierea
  îngrășămintelor anorganice în conformitate cu necesitățile previzibile ale culturii sau pășunii în cauză în ceea ce privește azotul și fosforul, luându-se în considerare și conținutul de nutrienți existent în sol și nutrienții proveniți din alte tipuri de îngrășăminte. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

împrăștierea
  îngrășămintelor anorganice în conformitate cu necesitățile previzibile ale culturii sau pășunii în cauză în ceea ce privește azotul și fosforul, luându-se în considerare și conținutul de nutrienți existent în sol și nutrienții proveniți din alte tipuri de îngrășăminte.

împrăștierea

| (d) | înlocuirea, în măsura în care este posibil, a
  îngrășămintelor anorganice
  cu îngrășăminte organice; în cazul în care sunt aplicate în continuare îngrășăminte anorganice, împrăștierea acestora
  în conformitate cu necesitățile previzibile ale culturii sau pășunii în cauză în ceea ce privește azotul și fosforul, luându-se în considerare și conținutul de nutrienți existent în sol și nutrienții proveniți din alte tipuri de îngrășăminte. |
| --- | --- |

(d)

înlocuirea, în măsura în care este posibil, a
  îngrășămintelor anorganice
  cu îngrășăminte organice; în cazul în care sunt aplicate în continuare îngrășăminte anorganice, împrăștierea acestora
  în conformitate cu necesitățile previzibile ale culturii sau pășunii în cauză în ceea ce privește azotul și fosforul, luându-se în considerare și conținutul de nutrienți existent în sol și nutrienții proveniți din alte tipuri de îngrășăminte.

înlocuirea, în măsura în care este posibil, a

cu îngrășăminte organice; în cazul în care sunt aplicate în continuare îngrășăminte anorganice, împrăștierea acestora

Amendamentul 108

Amendamentul 108

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Anexa III – partea 1 – secțiunea A a (nouă)

Anexa III – partea 1 – secțiunea A a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Aa. | Măsuri pentru controlul emisiilor de oxizi de azot și de particule în suspensie în zonele urbane |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Aa.

Aa.

Măsuri pentru controlul emisiilor de oxizi de azot și de particule în suspensie în zonele urbane

Statele membre analizează următoarele măsuri, cu consultarea autorităților locale și regionale:

Statele membre analizează următoarele măsuri, cu consultarea autorităților locale și regionale:

| — | planuri de mobilitate urbană sustenabile care includ măsuri precum zone cu emisii reduse, taxarea congestiei din trafic, controlul parcărilor, limitări de viteză, sisteme de folosire în comun a autoturismelor și implementarea infrastructurii de încărcare alternativă; |
| --- | --- |

—

planuri de mobilitate urbană sustenabile care includ măsuri precum zone cu emisii reduse, taxarea congestiei din trafic, controlul parcărilor, limitări de viteză, sisteme de folosire în comun a autoturismelor și implementarea infrastructurii de încărcare alternativă;

planuri de mobilitate urbană sustenabile care includ măsuri precum zone cu emisii reduse, taxarea congestiei din trafic, controlul parcărilor, limitări de viteză, sisteme de folosire în comun a autoturismelor și implementarea infrastructurii de încărcare alternativă;

| — | promovarea transferului modal pentru a încuraja utilizarea bicicletelor, mersul pe jos și folosirea mijloacelor de transport în comun; |
| --- | --- |

—

promovarea transferului modal pentru a încuraja utilizarea bicicletelor, mersul pe jos și folosirea mijloacelor de transport în comun;

promovarea transferului modal pentru a încuraja utilizarea bicicletelor, mersul pe jos și folosirea mijloacelor de transport în comun;

| — | planuri sustenabile pentru transportul urban de mărfuri, cum ar fi introducerea centrelor de consolidare, alături de măsuri de încurajare a trecerii transportului de mărfuri regional de pe șosele pe apă și pe trenuri electrice; |
| --- | --- |

—

planuri sustenabile pentru transportul urban de mărfuri, cum ar fi introducerea centrelor de consolidare, alături de măsuri de încurajare a trecerii transportului de mărfuri regional de pe șosele pe apă și pe trenuri electrice;

planuri sustenabile pentru transportul urban de mărfuri, cum ar fi introducerea centrelor de consolidare, alături de măsuri de încurajare a trecerii transportului de mărfuri regional de pe șosele pe apă și pe trenuri electrice;

| — | utilizarea sistemului de planificare pentru a aborda problema emisiilor rezultate din noi evoluții și sisteme de cazane; măsuri de modernizare a clădirilor existente în vederea îmbunătățirii eficienței energetice; |
| --- | --- |

—

utilizarea sistemului de planificare pentru a aborda problema emisiilor rezultate din noi evoluții și sisteme de cazane; măsuri de modernizare a clădirilor existente în vederea îmbunătățirii eficienței energetice;

utilizarea sistemului de planificare pentru a aborda problema emisiilor rezultate din noi evoluții și sisteme de cazane; măsuri de modernizare a clădirilor existente în vederea îmbunătățirii eficienței energetice;

| — | sisteme de modernizare pentru promovarea înlocuirii instalațiilor de ardere casnice vechi cu o mai bună izolare a clădirilor, pompe de căldură, păcură ușoară, instalații noi cu pelete de lemn, încălzire centrală sau cu gaz; |
| --- | --- |

—

sisteme de modernizare pentru promovarea înlocuirii instalațiilor de ardere casnice vechi cu o mai bună izolare a clădirilor, pompe de căldură, păcură ușoară, instalații noi cu pelete de lemn, încălzire centrală sau cu gaz;

sisteme de modernizare pentru promovarea înlocuirii instalațiilor de ardere casnice vechi cu o mai bună izolare a clădirilor, pompe de căldură, păcură ușoară, instalații noi cu pelete de lemn, încălzire centrală sau cu gaz;

| — | stimulente economice și fiscale pentru încurajarea folosirii dispozitivelor de încălzire cu emisii scăzute; |
| --- | --- |

—

stimulente economice și fiscale pentru încurajarea folosirii dispozitivelor de încălzire cu emisii scăzute;

stimulente economice și fiscale pentru încurajarea folosirii dispozitivelor de încălzire cu emisii scăzute;

| — | interzicerea arderii de combustibili solizi în zonele rezidențiale și alte zone sensibile cu scopul de a proteja sănătatea grupurilor vulnerabile, inclusiv a copiilor; |
| --- | --- |

—

interzicerea arderii de combustibili solizi în zonele rezidențiale și alte zone sensibile cu scopul de a proteja sănătatea grupurilor vulnerabile, inclusiv a copiilor;

interzicerea arderii de combustibili solizi în zonele rezidențiale și alte zone sensibile cu scopul de a proteja sănătatea grupurilor vulnerabile, inclusiv a copiilor;

| — | asigurarea faptului că emisiile cauzate de lucrările de construcții sunt reduse la minimum prin introducerea și punerea în aplicare a politicilor pentru reducerea și monitorizarea prafului din construcții și stabilirea unor limite de emisie pentru echipamentele mobile fără destinație rutieră (NRMM); |
| --- | --- |

—

asigurarea faptului că emisiile cauzate de lucrările de construcții sunt reduse la minimum prin introducerea și punerea în aplicare a politicilor pentru reducerea și monitorizarea prafului din construcții și stabilirea unor limite de emisie pentru echipamentele mobile fără destinație rutieră (NRMM);

asigurarea faptului că emisiile cauzate de lucrările de construcții sunt reduse la minimum prin introducerea și punerea în aplicare a politicilor pentru reducerea și monitorizarea prafului din construcții și stabilirea unor limite de emisie pentru echipamentele mobile fără destinație rutieră (NRMM);

| — | revizuirea ratelor de impozitare a vehiculelor pentru a ține seama de emisiile reale mai ridicate ale autoturismelor diesel și ale vehiculelor pe benzină cu injecție directă, cu scopul de a încuraja vânzarea de vehicule mai puțin poluante; |
| --- | --- |

—

revizuirea ratelor de impozitare a vehiculelor pentru a ține seama de emisiile reale mai ridicate ale autoturismelor diesel și ale vehiculelor pe benzină cu injecție directă, cu scopul de a încuraja vânzarea de vehicule mai puțin poluante;

revizuirea ratelor de impozitare a vehiculelor pentru a ține seama de emisiile reale mai ridicate ale autoturismelor diesel și ale vehiculelor pe benzină cu injecție directă, cu scopul de a încuraja vânzarea de vehicule mai puțin poluante;

| — | achiziții publice și stimulente fiscale pentru încurajarea adoptării rapide a vehiculelor cu emisii ultrascăzute; |
| --- | --- |

—

achiziții publice și stimulente fiscale pentru încurajarea adoptării rapide a vehiculelor cu emisii ultrascăzute;

achiziții publice și stimulente fiscale pentru încurajarea adoptării rapide a vehiculelor cu emisii ultrascăzute;

| — | sprijin pentru postechiparea camioanelor, autobuzelor, taxiurilor și echipamentelor diesel cu filtre de particule UNECE REC clasa IV; |
| --- | --- |

—

sprijin pentru postechiparea camioanelor, autobuzelor, taxiurilor și echipamentelor diesel cu filtre de particule UNECE REC clasa IV;

sprijin pentru postechiparea camioanelor, autobuzelor, taxiurilor și echipamentelor diesel cu filtre de particule UNECE REC clasa IV;

| — | reglementarea emisiilor cauzate de echipamentele de construcții și alte echipamente mobile fără destinație rutieră care sunt folosite în zonele dens populate (inclusiv prin postechipare); |
| --- | --- |

—

reglementarea emisiilor cauzate de echipamentele de construcții și alte echipamente mobile fără destinație rutieră care sunt folosite în zonele dens populate (inclusiv prin postechipare);

reglementarea emisiilor cauzate de echipamentele de construcții și alte echipamente mobile fără destinație rutieră care sunt folosite în zonele dens populate (inclusiv prin postechipare);

| — | campanii de sensibilizare și alerte. |
| --- | --- |

—

campanii de sensibilizare și alerte.

campanii de sensibilizare și alerte.

Amendamentul 109

Amendamentul 109

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Anexa III – partea 1 – secțiunea C a (nouă)

Anexa III – partea 1 – secțiunea C a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Ca. | Măsuri de reducere a emisiilor pentru limitarea emisiilor de hidrocarburi |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Ca.

Ca.

Măsuri de reducere a emisiilor pentru limitarea emisiilor de hidrocarburi

Statele membre reduc emisiile de compuși organici volatili nemetanici (COVnm) prin promovarea tehnologiilor moderne de furtunuri fără emisii care sunt aplicate în diferite sectoare.

Statele membre reduc emisiile de compuși organici volatili nemetanici (COVnm) prin promovarea tehnologiilor moderne de furtunuri fără emisii care sunt aplicate în diferite sectoare.

Amendamentul 110

Amendamentul 110

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Anexa III – partea 2 – punctul 1 – litera a – subpunctul i

Anexa III – partea 2 – punctul 1 – litera a – subpunctul i

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (i) | prioritățile de politică și relația acestora cu prioritățile stabilite în alte domenii de politică relevante, inclusiv schimbările climatice; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(i)

prioritățile de politică și relația acestora cu prioritățile stabilite în alte domenii de politică relevante, inclusiv schimbările climatice;

| (i) | prioritățile de politică și relația acestora cu prioritățile stabilite în alte domenii de politică relevante, inclusiv
  agricultura, mediul economic rural, industria, mobilitatea și transporturile, conservarea naturii și
  schimbările climatice; |
| --- | --- |

(i)

prioritățile de politică și relația acestora cu prioritățile stabilite în alte domenii de politică relevante, inclusiv
  agricultura, mediul economic rural, industria, mobilitatea și transporturile, conservarea naturii și
  schimbările climatice;

agricultura, mediul economic rural, industria, mobilitatea și transporturile, conservarea naturii și

Amendamentul 111

Amendamentul 111

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Anexa III – partea 2 – punctul 8 – litera u (amendamentul privește Anexa III – partea 2 – punctul 1 – litera b din textul în EN)

Anexa III – partea 2 – punctul 8 – litera u (amendamentul privește Anexa III – partea 2 – punctul 1 – litera b din textul în EN)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | opțiunile de politică avute în vedere pentru îndeplinirea angajamentelor de reducere a emisiilor pentru 2020, 2030
  și anii următori, precum și nivelurile intermediare de emisii stabilite pentru 2025 și
  pentru contribuția la îmbunătățirea în continuare a calității aerului, precum și analiza acestora, inclusiv metoda de analiză; efectele individuale sau combinate ale politicilor și măsurilor privind reducerea emisiilor, calitatea aerului și mediul; incertitudinile asociate; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

opțiunile de politică avute în vedere pentru îndeplinirea angajamentelor de reducere a emisiilor pentru 2020, 2030
  și anii următori, precum și nivelurile intermediare de emisii stabilite pentru 2025 și
  pentru contribuția la îmbunătățirea în continuare a calității aerului, precum și analiza acestora, inclusiv metoda de analiză; efectele individuale sau combinate ale politicilor și măsurilor privind reducerea emisiilor, calitatea aerului și mediul; incertitudinile asociate;

și anii următori, precum și nivelurile intermediare de emisii stabilite pentru 2025 și

| (b) | opțiunile de politică avute în vedere pentru îndeplinirea angajamentelor de reducere a emisiilor pentru 2020,
  2025 și
  2030 pentru contribuția la îmbunătățirea în continuare a calității aerului, precum și analiza acestora, inclusiv metoda de analiză; efectele individuale sau combinate ale politicilor și măsurilor privind reducerea emisiilor, calitatea aerului și mediul; incertitudinile asociate; |
| --- | --- |

(b)

opțiunile de politică avute în vedere pentru îndeplinirea angajamentelor de reducere a emisiilor pentru 2020,
  2025 și
  2030 pentru contribuția la îmbunătățirea în continuare a calității aerului, precum și analiza acestora, inclusiv metoda de analiză; efectele individuale sau combinate ale politicilor și măsurilor privind reducerea emisiilor, calitatea aerului și mediul; incertitudinile asociate;

2025 și

Amendamentul 112

Amendamentul 112

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Anexa III – partea 2 – punctul 8 – litera w (amendamentul privește Anexa III – partea 2 – punctul 1 – litera d din textul în EN)

Anexa III – partea 2 – punctul 8 – litera w (amendamentul privește Anexa III – partea 2 – punctul 1 – litera d din textul în EN)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | după caz,
  o explicație a
  motivelor pentru care nivelurile intermediare de emisii pentru 2025 nu pot fi atinse fără măsuri care să genereze costuri disproporționale
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

după caz,
  o explicație a
  motivelor pentru care nivelurile intermediare de emisii pentru 2025 nu pot fi atinse fără măsuri care să genereze costuri disproporționale
  ;

după caz,

motivelor pentru care nivelurile intermediare de emisii pentru 2025 nu pot fi atinse fără măsuri care să genereze costuri disproporționale

| (d) | o explicație a
  măsurilor luate pentru atingerea angajamentelor de reducere a emisiilor naționale
  ; |
| --- | --- |

(d)

o explicație a
  măsurilor luate pentru atingerea angajamentelor de reducere a emisiilor naționale
  ;

măsurilor luate pentru atingerea angajamentelor de reducere a emisiilor naționale

Amendamentul 113

Amendamentul 113

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Anexa III – partea 2 – punctul 1 – litera d a (nouă)

Anexa III – partea 2 – punctul 1 – litera d a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (da) | o explicație privind metodologia folosită pentru a asigura faptul că în cadrul măsurilor vizând respectarea angajamentelor naționale de reducere a PM2,5 se acordă prioritate reducerii emisiilor de negru de fum; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(da)

(da)

o explicație privind metodologia folosită pentru a asigura faptul că în cadrul măsurilor vizând respectarea angajamentelor naționale de reducere a PM2,5 se acordă prioritate reducerii emisiilor de negru de fum;

o explicație privind metodologia folosită pentru a asigura faptul că în cadrul măsurilor vizând respectarea angajamentelor naționale de reducere a PM2,5

Amendamentul 114

Amendamentul 114

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Anexa III – partea 2 – punctul 8 – litera e (amendamentul privește Anexa III – partea 2 – punctul 1 – litera e din textul în EN)

Anexa III – partea 2 – punctul 8 – litera e (amendamentul privește Anexa III – partea 2 – punctul 1 – litera e din textul în EN)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | o evaluare a modului în care politicile și măsurile selectate asigură coerența cu planurile și programele stabilite în alte domenii de politică relevante. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(e)

o evaluare a modului în care politicile și măsurile selectate asigură coerența cu planurile și programele stabilite în alte domenii de politică relevante.

| (e) | o evaluare a modului în care politicile și măsurile selectate asigură coerența cu planurile și programele stabilite în alte domenii de politică relevante
  , în special, printre altele, planurile privind calitatea aerului în temeiul Directivei 2008/50/CE, planurile naționale de tranziție și planurile de inspecție în temeiul Directivei 2010/75/UE, planurile naționale de acțiune pentru eficiență energetică în temeiul Directivei 2012/27/UE, planurile naționale de acțiune în domeniul energiei regenerabile în temeiul Directivei 2009/28/CE și planurile sau programele relevante care fac obiectul cerințelor din Directiva 2001/42/CE sau dispoziții echivalente în actele legislative ulterioare
  . |
| --- | --- |

(e)

o evaluare a modului în care politicile și măsurile selectate asigură coerența cu planurile și programele stabilite în alte domenii de politică relevante
  , în special, printre altele, planurile privind calitatea aerului în temeiul Directivei 2008/50/CE, planurile naționale de tranziție și planurile de inspecție în temeiul Directivei 2010/75/UE, planurile naționale de acțiune pentru eficiență energetică în temeiul Directivei 2012/27/UE, planurile naționale de acțiune în domeniul energiei regenerabile în temeiul Directivei 2009/28/CE și planurile sau programele relevante care fac obiectul cerințelor din Directiva 2001/42/CE sau dispoziții echivalente în actele legislative ulterioare
  .

, în special, printre altele, planurile privind calitatea aerului în temeiul Directivei 2008/50/CE, planurile naționale de tranziție și planurile de inspecție în temeiul Directivei 2010/75/UE, planurile naționale de acțiune pentru eficiență energetică în temeiul Directivei 2012/27/UE, planurile naționale de acțiune în domeniul energiei regenerabile în temeiul Directivei 2009/28/CE și planurile sau programele relevante care fac obiectul cerințelor din Directiva 2001/42/CE sau dispoziții echivalente în actele legislative ulterioare

Amendamentul 115

Amendamentul 115

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Anexa III – partea 2 – punctul 9 – litera y (amendamentul privește Anexa III – partea 2 – punctul 2 – litera a din textul în EN)

Anexa III – partea 2 – punctul 9 – litera y (amendamentul privește Anexa III – partea 2 – punctul 2 – litera a din textul în EN)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | o evaluare a progreselor înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a programului, reducerea emisiilor
  și
  reducerea concentrațiilor; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

o evaluare a progreselor înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a programului, reducerea emisiilor
  și
  reducerea concentrațiilor;

și

| (a) | o evaluare a progreselor înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a programului, reducerea emisiilor, reducerea concentrațiilor
  și beneficiile conexe pentru mediu, pentru sănătatea publică, precum și cele socioeconomice
  ; |
| --- | --- |

(a)

o evaluare a progreselor înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a programului, reducerea emisiilor, reducerea concentrațiilor
  și beneficiile conexe pentru mediu, pentru sănătatea publică, precum și cele socioeconomice
  ;

și beneficiile conexe pentru mediu, pentru sănătatea publică, precum și cele socioeconomice

Amendamentul 116

Amendamentul 116

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Anexa III – partea 2 – punctul 9 – litera z (amendamentul privește Anexa III – partea 2 – punctul 2 – litera b din textul în EN)

Anexa III – partea 2 – punctul 9 – litera z (amendamentul privește Anexa III – partea 2 – punctul 2 – litera b din textul în EN)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | orice modificare semnificativă în ceea ce privește contextul
  politic
  , evaluările, programul sau calendarul de punere în aplicare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

orice modificare semnificativă în ceea ce privește contextul
  politic
  , evaluările, programul sau calendarul de punere în aplicare.

politic

| (b) | orice modificare semnificativă în ceea ce privește contextul
  politicii
  , evaluările
  (inclusiv rezultatele inspecțiilor și supravegherii pieței efectuate în conformitate cu articolul 6 alineatul (2b))
  , programul sau calendarul de punere în aplicare. |
| --- | --- |

(b)

orice modificare semnificativă în ceea ce privește contextul
  politicii
  , evaluările
  (inclusiv rezultatele inspecțiilor și supravegherii pieței efectuate în conformitate cu articolul 6 alineatul (2b))
  , programul sau calendarul de punere în aplicare.

politicii

(inclusiv rezultatele inspecțiilor și supravegherii pieței efectuate în conformitate cu articolul 6 alineatul (2b))

Amendamentul 117

Amendamentul 117

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Anexa III – partea 2 – punctul 2 – litera b a (nouă)

Anexa III – partea 2 – punctul 2 – litera b a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | o evaluare a progreselor înregistrate în direcția realizării obiectivelor Uniunii pe termen lung privind sănătatea și mediul înconjurător, având în vedere toate eventualele actualizări necesare ale acestor obiective, inclusiv orice noi orientări privind calitatea aerului stabilite de Organizația Mondială a Sănătății; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ba)

(ba)

o evaluare a progreselor înregistrate în direcția realizării obiectivelor Uniunii pe termen lung privind sănătatea și mediul înconjurător, având în vedere toate eventualele actualizări necesare ale acestor obiective, inclusiv orice noi orientări privind calitatea aerului stabilite de Organizația Mondială a Sănătății;

o evaluare a progreselor înregistrate în direcția realizării obiectivelor Uniunii pe termen lung privind sănătatea și mediul înconjurător, având în vedere toate eventualele actualizări necesare ale acestor obiective, inclusiv orice noi orientări privind calitatea aerului stabilite de Organizația Mondială a Sănătății;

Amendamentul 118

Amendamentul 118

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Anexa III – partea 2 – punctul 2 – litera b b (nouă)

Anexa III – partea 2 – punctul 2 – litera b b (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (bb) | În cazul în care un program național de control al poluării atmosferice este actualizat în conformitate cu articolul 6 alineatul (4), acesta trebuie să includă informații despre toate măsurile suplimentare de reducere a poluării atmosferice care au fost analizate la nivel local, regional sau național, după caz, pentru a fi puse în aplicare în legătură cu respectarea angajamentelor de reducere a emisiilor și îndeplinirea obiectivelor privind calitatea aerului, inclusiv a celor enunțate în anexa III la prezenta directivă și la punctul 3 din anexa XV secțiunea (B) la Directiva 2008/50/CE. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(bb)

(bb)

În cazul în care un program național de control al poluării atmosferice este actualizat în conformitate cu articolul 6 alineatul (4), acesta trebuie să includă informații despre toate măsurile suplimentare de reducere a poluării atmosferice care au fost analizate la nivel local, regional sau național, după caz, pentru a fi puse în aplicare în legătură cu respectarea angajamentelor de reducere a emisiilor și îndeplinirea obiectivelor privind calitatea aerului, inclusiv a celor enunțate în anexa III la prezenta directivă și la punctul 3 din anexa XV secțiunea (B) la Directiva 2008/50/CE.

În cazul în care un program național de control al poluării atmosferice este actualizat în conformitate cu articolul 6 alineatul (4), acesta trebuie să includă informații despre toate măsurile suplimentare de reducere a poluării atmosferice care au fost analizate la nivel local, regional sau național, după caz, pentru a fi puse în aplicare în legătură cu respectarea angajamentelor de reducere a emisiilor și îndeplinirea obiectivelor privind calitatea aerului, inclusiv a celor enunțate în anexa III la prezenta directivă și la punctul 3 din anexa XV secțiunea (B) la Directiva 2008/50/CE.

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă spre reexaminare comisiei competente în conformitate cu articolul 61 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul de procedură (A8-0249/2015).

1

(18)  Propunere de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind un Program general de acțiune pentru mediu al UE până în 2020 „O viață bună, în limitele planetei noastre”, COM(2012)0710, 29.11.2012.

18

(18)  Propunere de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind un Program general de acțiune pentru mediu al UE până în 2020 „O viață bună, în limitele planetei noastre”, COM(2012)0710, 29.11.2012.

18

(1a)  
  Directiva 2012/33/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 noiembrie 2012 de modificare a Directivei 1999/32/CE a Consiliului privind reducerea conținutului de sulf din combustibilii marini (JO L 327, 27.11.2012, p. 1).

1a

Directiva 2012/33/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 noiembrie 2012 de modificare a Directivei 1999/32/CE a Consiliului privind reducerea conținutului de sulf din combustibilii marini (JO L 327, 27.11.2012, p. 1).

(21)  
  Directiva 1999/32/CE a Consiliului din 26 aprilie 1999 privind reducerea conținutului de sulf din anumiți combustibili lichizi și de modificare a Directivei 93/12/CEE (JO L 121, 11.5.1999, p. 13).

21

Directiva 1999/32/CE a Consiliului din 26 aprilie 1999 privind reducerea conținutului de sulf din anumiți combustibili lichizi și de modificare a Directivei 93/12/CEE (JO L 121, 11.5.1999, p. 13).

(22)  Decizia nr. 406/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind efortul statelor membre de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră astfel încât să respecte angajamentele Comunității de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2020 (JO L 140, 5.6.2009, p. 136).

22

(22)  Decizia nr. 406/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind efortul statelor membre de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră astfel încât să respecte angajamentele Comunității de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2020 (JO L 140, 5.6.2009, p. 136).

22

(23)  Directiva 2008/50/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 mai 2008 privind calitatea aerului înconjurător și un aer mai curat pentru Europa (JO L 152, 11.6.2008, p. 1).

23

(23)  Directiva 2008/50/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 mai 2008 privind calitatea aerului înconjurător și un aer mai curat pentru Europa (JO L 152, 11.6.2008, p. 1).

23

(26)  Directiva 2003/35/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 mai 2003 de instituire a participării publicului la elaborarea anumitor planuri și programe privind mediul și de modificare a directivelor 85/337/CEE și 96/61/CE ale Consiliului în ceea ce privește participarea publicului și accesul la justiție (JO L 156, 25.6.2003, p. 17).

26

(26)  Directiva 2003/35/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 mai 2003 de instituire a participării publicului la elaborarea anumitor planuri și programe privind mediul și de modificare a directivelor 85/337/CEE și 96/61/CE ale Consiliului în ceea ce privește participarea publicului și accesul la justiție (JO L 156, 25.6.2003, p. 17).

26

(1a)  
  Directiva 94/63/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 decembrie 1994 privind controlul emisiilor de compuși organici volatili (COV) rezultați din depozitarea carburanților și din distribuția acestora de la terminale la stațiile de distribuție a carburanților (JO L 365, 31.12.1994, p. 24).

1a

Directiva 94/63/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 decembrie 1994 privind controlul emisiilor de compuși organici volatili (COV) rezultați din depozitarea carburanților și din distribuția acestora de la terminale la stațiile de distribuție a carburanților (JO L 365, 31.12.1994, p. 24).

(1b)  
  Directiva 97/68/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 1997 privind armonizarea legislațiilor statelor membre referitoare la măsurile împotriva emisiei de poluanți gazoși și de particule provenind de la motoarele cu ardere internă care urmează să fie instalate pe echipamentele mobile fără destinație rutieră (JO L 59, 27.2.1998, p. 1).

1b

Directiva 97/68/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 1997 privind armonizarea legislațiilor statelor membre referitoare la măsurile împotriva emisiei de poluanți gazoși și de particule provenind de la motoarele cu ardere internă care urmează să fie instalate pe echipamentele mobile fără destinație rutieră (JO L 59, 27.2.1998, p. 1).

(1c)  
  Directiva 98/70/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 1998 privind calitatea benzinei și a motorinei și de modificare a Directivei 93/12/CEE a Consiliului (JO L 350, 28.12.1998, p. 58).

1c

Directiva 98/70/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 1998 privind calitatea benzinei și a motorinei și de modificare a Directivei 93/12/CEE a Consiliului (JO L 350, 28.12.1998, p. 58).

(1d)  
  Directiva Consiliului 1999/32/CE din 26 aprilie 1999 privind reducerea conținutului de sulf al anumitor combustibili lichizi și de modificare a Directivei 93/12/CEE (JO L 121, 11.5.1999, p. 13).

1d

Directiva Consiliului 1999/32/CE din 26 aprilie 1999 privind reducerea conținutului de sulf al anumitor combustibili lichizi și de modificare a Directivei 93/12/CEE (JO L 121, 11.5.1999, p. 13).

(1e)  
  Directiva 2009/126/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 privind etapa a II-a de recuperare a vaporilor de benzină în timpul alimentării autovehiculelor la stațiile de benzină (JO L 285, 31.10.2009, p. 36).

1e

Directiva 2009/126/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 privind etapa a II-a de recuperare a vaporilor de benzină în timpul alimentării autovehiculelor la stațiile de benzină (JO L 285, 31.10.2009, p. 36).

(1f)  
  Directiva 2004/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind limitarea emisiilor de compuși organici volatili cauzate de utilizarea de solvenți organici în anumite vopsele și lacuri și în produsele de refinisare a vehiculelor și de modificare a Directivei 1999/13/CE (JO L 143, 30.4.2004, p. 87).

1f

Directiva 2004/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind limitarea emisiilor de compuși organici volatili cauzate de utilizarea de solvenți organici în anumite vopsele și lacuri și în produsele de refinisare a vehiculelor și de modificare a Directivei 1999/13/CE (JO L 143, 30.4.2004, p. 87).

(1 g)  
  Directiva 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 septembrie 2007 de stabilire a unui cadru pentru omologarea autovehiculelor și remorcilor acestora, precum și a sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate destinate vehiculelor respective (directivă-cadru) (JO L 263, 9.10.2007, p. 1).

1 g

Directiva 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 septembrie 2007 de stabilire a unui cadru pentru omologarea autovehiculelor și remorcilor acestora, precum și a sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate destinate vehiculelor respective (directivă-cadru) (JO L 263, 9.10.2007, p. 1).

(1h)  
  Regulamentul (CE) nr. 715/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2007 privind omologarea de tip a autovehiculelor în ceea ce privește emisiile provenind de la vehiculele ușoare pentru pasageri și de la vehiculele ușoare comerciale (Euro 5 și Euro 6) și privind accesul la informațiile referitoare la repararea și întreținerea vehiculelor (JO L 171, 29.6.2007, p. 1).

1h

Regulamentul (CE) nr. 715/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2007 privind omologarea de tip a autovehiculelor în ceea ce privește emisiile provenind de la vehiculele ușoare pentru pasageri și de la vehiculele ușoare comerciale (Euro 5 și Euro 6) și privind accesul la informațiile referitoare la repararea și întreținerea vehiculelor (JO L 171, 29.6.2007, p. 1).

(1i)  
  Regulamentul (CE) nr. 79/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 ianuarie 2009 privind omologarea de tip a autovehiculelor pe bază de hidrogen și de modificare a Directivei 2007/46/CE (JO L 35, 4.2.2009, p. 32).

1i

Regulamentul (CE) nr. 79/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 ianuarie 2009 privind omologarea de tip a autovehiculelor pe bază de hidrogen și de modificare a Directivei 2007/46/CE (JO L 35, 4.2.2009, p. 32).

(1j)  
  Regulamentul (CE) nr. 595/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2009 privind omologarea de tip a autovehiculelor și a motoarelor cu privire la emisiile provenite de la vehicule grele (Euro VI) și accesul la informații privind repararea și întreținerea vehiculelor și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 715/2007 și a Directivei 2007/46/CE și de abrogare a Directivelor 80/1269/CEE, 2005/55/CE și 2005/78/CE (JO L 188, 18.7.2009, p. 1).

1j

Regulamentul (CE) nr. 595/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2009 privind omologarea de tip a autovehiculelor și a motoarelor cu privire la emisiile provenite de la vehicule grele (Euro VI) și accesul la informații privind repararea și întreținerea vehiculelor și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 715/2007 și a Directivei 2007/46/CE și de abrogare a Directivelor 80/1269/CEE, 2005/55/CE și 2005/78/CE (JO L 188, 18.7.2009, p. 1).

(1k)  
  Regulamentul (CE) nr. 661/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 privind cerințele de omologare de tip pentru siguranța generală a autovehiculelor, a remorcilor acestora, precum și a sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate care le sunt destinate (JO L 200, 31.7.2009, p. 1).

1k

Regulamentul (CE) nr. 661/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 privind cerințele de omologare de tip pentru siguranța generală a autovehiculelor, a remorcilor acestora, precum și a sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate care le sunt destinate (JO L 200, 31.7.2009, p. 1).

(1l)  
  Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind emisiile industriale (prevenirea și controlul integrat al poluării) (JO L 334, 17.12.2010, p. 17).”

1l

Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind emisiile industriale (prevenirea și controlul integrat al poluării) (JO L 334, 17.12.2010, p. 17).”

(1m)  
  Regulamentul (UE) nr. 167/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 februarie 2013 privind omologarea și supravegherea pieței pentru vehiculele agricole și forestiere (JO L 60, 2.3.2013, p.1).

1m

Regulamentul (UE) nr. 167/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 februarie 2013 privind omologarea și supravegherea pieței pentru vehiculele agricole și forestiere (JO L 60, 2.3.2013, p.1).

(1n)  
  Regulamentul (UE) nr. 168/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 ianuarie 2013 privind omologarea și supravegherea pieței pentru vehiculele cu două sau trei roți și pentru cvadricicluri (JO L 60, 2.3.2013, p. 52).

1n

Regulamentul (UE) nr. 168/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 ianuarie 2013 privind omologarea și supravegherea pieței pentru vehiculele cu două sau trei roți și pentru cvadricicluri (JO L 60, 2.3.2013, p. 52).

(1o)  
  Directiva 2014/94/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2014 privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi (JO L 307, 28.10.2014, p. 1).

1o

Directiva 2014/94/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2014 privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi (JO L 307, 28.10.2014, p. 1).

(*1)  
  Doi ani de la data transpunerii prezentei directive.

*1

Doi ani de la data transpunerii prezentei directive.

(30)  Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (JO L 327, 22.12.2000, p. 1).

30

(30)  Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (JO L 327, 22.12.2000, p. 1).

30

(*2)  
  Şase luni de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

*2

Şase luni de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

(31)  
  Regulamentul (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind un mecanism de monitorizare și de raportare a emisiilor de gaze cu efect de seră, precum și de raportare, la nivel național și al Uniunii, a altor informații relevante pentru schimbările climatice și de abrogare a Deciziei nr. 280/2004/CE (JO L 165, 18.6.2013, p. 13).

31

Regulamentul (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind un mecanism de monitorizare și de raportare a emisiilor de gaze cu efect de seră, precum și de raportare, la nivel național și al Uniunii, a altor informații relevante pentru schimbările climatice și de abrogare a Deciziei nr. 280/2004/CE (JO L 165, 18.6.2013, p. 13).

(*3)  
  Data intrării în vigoare a prezentei directive.

*3

Data intrării în vigoare a prezentei directive.

(*4)  
  Data intrării în vigoare a prezentei directive.

*4

Data intrării în vigoare a prezentei directive.

(*5)  
  Data intrării în vigoare a prezentei directive.

*5

Data intrării în vigoare a prezentei directive.

---

Joi, 29 octombrie 2015

| 20.10.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 355/209 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 355/209

---

P8_TA(2015)0386

Agenția UE pentru formare în materie de aplicare a legii (CEPOL) ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 29 octombrie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Agenției Uniunii Europene pentru formare în materie de aplicare a legii (CEPOL), de abrogare și de înlocuire a Deciziei 2005/681/JAI a Consiliului (COM(2014)0465 – C8-0110/2014 – 2014/0217(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2017/C 355/28)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2014)0465), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2014)0465),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 87 alineatul (2) litera (b) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0110/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 87 alineatul (2) litera (b) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0110/2014),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 29 iunie 2015, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 29 iunie 2015, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru bugete (A8-0048/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru bugete (A8-0048/2015),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | invită Comisia să furnizeze o analiză generală a cooperării administrative dintre agențiile Uniunii Europene și cazurile în care această cooperare ar putea crea sinergii în viitor; |
| --- | --- |

3.

invită Comisia să furnizeze o analiză generală a cooperării administrative dintre agențiile Uniunii Europene și cazurile în care această cooperare ar putea crea sinergii în viitor;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

P8_TC1-COD(2014)0217

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 29 octombrie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului privind Agenția Uniunii Europene pentru Formare în Materie de Aplicare a Legii (CEPOL) și de înlocuire și de abrogare a Deciziei 2005/681/JAI a Consiliului

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2015/2219)

---

| 20.10.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 355/210 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 355/210

---

P8_TA(2015)0387

Transparența operațiunilor de finanțare prin instrumente financiare ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 29 octombrie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind raportarea și transparența operațiunilor de finanțare prin instrumente financiare (COM(2014)0040 – C7-0023/2014 – 2014/0017(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2017/C 355/29)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2014)0040), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2014)0040),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0023/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0023/2014),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 7 iulie 2014 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 7 iulie 2014 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 10 iulie 2014 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 10 iulie 2014 (2),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 29 iunie 2015, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 29 iunie 2015, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0120/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0120/2015),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 451, 16.12.2014, p. 56.

(2)  JO C 271, 19.8.2014, p. 87.

---

P8_TC1-COD(2014)0017

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 29 octombrie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului privind transparența operațiunilor de finanțare prin instrumente financiare și transparența reutilizării și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2015/2365.)

---