# Eiropas Savienības C 271/2008

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 271 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 51. sējums2008. gada 25. oktobris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 271

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

51. sējums2008. gada 25. oktobris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Āfrikas, Karību un Klusā Okeāna valstu, no Vienas puses, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, partnerattiecību nolīguma apvienotā Parlamentārā asamblejaAsamblejas 15. sesija notika Ļubļanā (Slovēnijā) no 2008. gada 17. līdz 20. martam. |
| 2008/C 271/01 | Pirmdienas, 2008. gada 17. marta, sēdes protokols | 1 |
| Oficiālā atklāšanas sēde


  Apvienotās parlamentārās asamblejas sēde


  Apvienotās parlamentārās asamblejas sastāvs


  Parlamentiem nepiederošo dalībnieku akreditācija


  Aizstājēji


  Darba kārtības projekta pieņemšana (ACP-EU/100.210)


  ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 14. sesijas protokola apstiprināšana (OV C 58, 1.3.2008.)


  Līdzpriekšsēdētāju paziņojumi, tai skaitā lēmumi, kas pieņemti Prezidija 16. marta sanāksmē


  Pašreizējais stāvoklis sarunās par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem un Kigali deklarācijas pārraudzība — Debates bez rezolūcijas


  ĀKK valstu parlamentu viedoklis par 10. EAF plānošanu un ĀKK valstu stratēģijas dokumenti — Debates bez rezolūcijas


  Starptautiskā Krimināltiesa — Debates bez rezolūcijas


  Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejas locekļu Mohamed Ali (Etiopija) un Alain Hutchinson ziņojums (ACP-EU/100.205/08/fin.) par pārtikas nodrošinājuma problēmām ĀKK valstīs un ĀKK un ES sadarbības nozīmi |
| 2008/C 271/02 | Otrdienas, 2008. gada 18. marta, sēdes protokols | 4 |
| Aizstājēji


  Par attīstību un humāno palīdzību atbildīgā EK komisāra Louis Michel paziņojums


  Jautājumi Komisijai


  Komisijas īstenotie pasākumi saistībā ar ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 14. sesijā Kigali (Ruanda) pieņemtajām rezolūcijām


  Debates ar Eiropas Komisijas pārstāvjiem


  Austrumāfrikas Likumdošanas asamblejas priekšsēdētāja A. Abdi paziņojums


  Steidzams jautājums Nr. 1 — Situācija Kenijā


  ES stratēģija Karību jūras reģiona valstīs


  Protokola apstiprināšana sēdei, kas notika pirmdien, 17. martā


  Slovēnijas valsts sekretāra attīstības jautājumos un pašreizējā Padomes priekšsēdētāja Andrej Šter paziņojums


  Džibutijas ekonomikas lietu, finanšu un plānošanas, kā arī par privatizāciju atbildīgā ministra un pašreizējā ĀKK padomes priekšsēdētāja Ali Farah Assoweh paziņojums


  Jautājumi Padomei


  Debates ar Padomes pārstāvjiem


  ANO Iedzīvotāju fonda Informācijas un ārējo attiecību nodaļas direktores Safiye Cagar paziņojums — Debates bez rezolūcijas |
| 2008/C 271/03 | Trešdienas, 2008. gada 19. marta, sēdes protokols | 7 |
| Līdzpriekšsēdētāja paziņojums


  Politikas lietu komitejas pārstāvju B. D. Bornito De Sousa (Angola) un F. Kaczmarek ziņojums par ĀKK valstīm svarīgo Eiropas pieredzi saistībā ar reģionālās integrācijas procesu (ACP-EU/100.203/08/galīgā redakcija)


  Protokola apstiprināšana sanāksmei, kas notika otrdien, 2008. gada 18. martā, no rīta


  Ekonomisko un sociālo partneru ziņojums Ekonomisko partnerattiecību nolīgumi — Nākotnes perspektīvas un pilsoniskās sabiedrības loma



  Steidzams jautājums Nr. 2 — Situācija Čadā


  Sociālo lietu un vides komitejas locekļu Alma Oumarou (Nigēra) un Gay Mitchell ziņojums par strukturālo pielāgojumu programmas ietekmi uz sabiedrību un vidi (ACP-EU/100.202/08/galīgā redakcija)


  Starptautiskās darba grupas par sportu attīstībai un mieram priekšsēdētāja Johann Koss un Philip O'Brien (UNICEF) uzstāšanās — Debates bez rezolūcijas


  Jautājumi Padomei |
| 2008/C 271/04 | 2008. gada 20. marta sēdes protokols | 8 |
| Aizstājēji


  Protokolu apstiprināšana sēdēm, kas notika otrdien, 2008. gada 18. marta pēcpusdienā un trešdien, 2008. gada 19. martā no rīta


  Migrācija — Debates bez rezolūcijas


  Klimata pārmaiņas un to ietekme ĀKK reģiona valstīs — Debates bez rezolūcijas


  Darbsemināru kopsavilkuma ziņojumi


  Balsošana par rezolūciju priekšlikumiem, kas iekļauti triju pastāvīgo komiteju iesniegtajos ziņojumos


  Balsojums par steidzamiem rezolūciju priekšlikumiem


  Citi jautājumi


  ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 16. sesijas laiks un vieta |
| I pielikums   Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļu saraksts alfabēta secībā | 10 |
| II pielikums   Ļubļanā (Slovēnija) 17.-20. martā notikušās sesijas apmeklējuma reģistrs | 14 |
| III pielikums   Pirmdienas, 2008. gada 17. marta, sēdes protokola pielikums | 19 |
| IV pielikums   Pieņemtās rezolūcijas | 20 |
| —   Rezolūcija par strukturālo pielāgojumu programmas ietekmi uz sabiedrību un vidi | 20 |
| —   Rezolūcija par ĀKK valstīm svarīgo Eiropas pieredzi saistībā ar reģionālās integrācijas procesu | 27 |
| —   Rezolūcija par pārtikas nodrošinājuma problēmām ĀKK valstīs un ĀKK un ES sadarbības nozīmi | 32 |
| —   Rezolūcija par situāciju Kenijā | 37 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Āfrikas, Karību un Klusā Okeāna valstu, no Vienas puses, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, partnerattiecību nolīguma apvienotā Parlamentārā asamblejaAsamblejas 15. sesija notika Ļubļanā (Slovēnijā) no 2008. gada 17. līdz 20. martam.

2008/C 271/01

Pirmdienas, 2008. gada 17. marta, sēdes protokols

1

Oficiālā atklāšanas sēde

Apvienotās parlamentārās asamblejas sēde

Apvienotās parlamentārās asamblejas sastāvs

Parlamentiem nepiederošo dalībnieku akreditācija

Aizstājēji

Darba kārtības projekta pieņemšana (ACP-EU/100.210)

ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 14. sesijas protokola apstiprināšana (OV C 58, 1.3.2008.)

Līdzpriekšsēdētāju paziņojumi, tai skaitā lēmumi, kas pieņemti Prezidija 16. marta sanāksmē

Pašreizējais stāvoklis sarunās par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem un Kigali deklarācijas pārraudzība — Debates bez rezolūcijas

ĀKK valstu parlamentu viedoklis par 10. EAF plānošanu un ĀKK valstu stratēģijas dokumenti — Debates bez rezolūcijas

Starptautiskā Krimināltiesa — Debates bez rezolūcijas

Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejas locekļu Mohamed Ali (Etiopija) un Alain Hutchinson ziņojums (ACP-EU/100.205/08/fin.) par pārtikas nodrošinājuma problēmām ĀKK valstīs un ĀKK un ES sadarbības nozīmi

2008/C 271/02

Otrdienas, 2008. gada 18. marta, sēdes protokols

4

Aizstājēji

Par attīstību un humāno palīdzību atbildīgā EK komisāra Louis Michel paziņojums

Jautājumi Komisijai

Komisijas īstenotie pasākumi saistībā ar ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 14. sesijā Kigali (Ruanda) pieņemtajām rezolūcijām

Debates ar Eiropas Komisijas pārstāvjiem

Austrumāfrikas Likumdošanas asamblejas priekšsēdētāja A. Abdi paziņojums

Steidzams jautājums Nr. 1 — Situācija Kenijā

ES stratēģija Karību jūras reģiona valstīs

Protokola apstiprināšana sēdei, kas notika pirmdien, 17. martā

Slovēnijas valsts sekretāra attīstības jautājumos un pašreizējā Padomes priekšsēdētāja Andrej Šter paziņojums

Džibutijas ekonomikas lietu, finanšu un plānošanas, kā arī par privatizāciju atbildīgā ministra un pašreizējā ĀKK padomes priekšsēdētāja Ali Farah Assoweh paziņojums

Jautājumi Padomei

Debates ar Padomes pārstāvjiem

ANO Iedzīvotāju fonda Informācijas un ārējo attiecību nodaļas direktores Safiye Cagar paziņojums — Debates bez rezolūcijas

2008/C 271/03

Trešdienas, 2008. gada 19. marta, sēdes protokols

7

Līdzpriekšsēdētāja paziņojums

Politikas lietu komitejas pārstāvju B. D. Bornito De Sousa (Angola) un F. Kaczmarek ziņojums par ĀKK valstīm svarīgo Eiropas pieredzi saistībā ar reģionālās integrācijas procesu (ACP-EU/100.203/08/galīgā redakcija)

Protokola apstiprināšana sanāksmei, kas notika otrdien, 2008. gada 18. martā, no rīta

Ekonomisko un sociālo partneru ziņojums Ekonomisko partnerattiecību nolīgumi — Nākotnes perspektīvas un pilsoniskās sabiedrības loma

Steidzams jautājums Nr. 2 — Situācija Čadā

Sociālo lietu un vides komitejas locekļu Alma Oumarou (Nigēra) un Gay Mitchell ziņojums par strukturālo pielāgojumu programmas ietekmi uz sabiedrību un vidi (ACP-EU/100.202/08/galīgā redakcija)

Starptautiskās darba grupas par sportu attīstībai un mieram priekšsēdētāja Johann Koss un Philip O'Brien (UNICEF) uzstāšanās — Debates bez rezolūcijas

Jautājumi Padomei

2008/C 271/04

2008. gada 20. marta sēdes protokols

8

Aizstājēji

Protokolu apstiprināšana sēdēm, kas notika otrdien, 2008. gada 18. marta pēcpusdienā un trešdien, 2008. gada 19. martā no rīta

Migrācija — Debates bez rezolūcijas

Klimata pārmaiņas un to ietekme ĀKK reģiona valstīs — Debates bez rezolūcijas

Darbsemināru kopsavilkuma ziņojumi

Balsošana par rezolūciju priekšlikumiem, kas iekļauti triju pastāvīgo komiteju iesniegtajos ziņojumos

Balsojums par steidzamiem rezolūciju priekšlikumiem

Citi jautājumi

ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 16. sesijas laiks un vieta

I pielikums   Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļu saraksts alfabēta secībā

10

II pielikums   Ļubļanā (Slovēnija) 17.-20. martā notikušās sesijas apmeklējuma reģistrs

14

III pielikums   Pirmdienas, 2008. gada 17. marta, sēdes protokola pielikums

19

IV pielikums   Pieņemtās rezolūcijas

20

—   Rezolūcija par strukturālo pielāgojumu programmas ietekmi uz sabiedrību un vidi

20

—   Rezolūcija par ĀKK valstīm svarīgo Eiropas pieredzi saistībā ar reģionālās integrācijas procesu

27

—   Rezolūcija par pārtikas nodrošinājuma problēmām ĀKK valstīs un ĀKK un ES sadarbības nozīmi

32

—   Rezolūcija par situāciju Kenijā

37

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Āfrikas, Karību un Klusā Okeāna valstu, no Vienas puses, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, partnerattiecību nolīguma apvienotā Parlamentārā asambleja Asamblejas 15. sesija notika Ļubļanā (Slovēnijā) no 2008. gada 17. līdz 20. martam.

| 25.10.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 271/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 271/1

---

PIRMDIENAS, 2008. GADA 17. MARTA, SĒDES PROTOKOLS

(2008/C 271/01)

(Sēdi atklāja plkst. 11.05)

Oficiālā atklāšanas sēde

Asambleju uzrunāja

Slovēnijas parlamenta priekšsēdētājs France Cukjati, Slovēnijas premjerministrs Janez Janša, ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājs Wilkie Rasmussen, Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs Hans-Gert Pöttering (video pārraidē) un ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētāja Glenys Kinnock.

(Plkst. 12.05 sēdi pārtrauca, atsākot to plkst. 15.15.)

SĒDI VADĪJA

līdzpriekšsēdētāja Glenys KINNOCK

Apvienotās parlamentārās asamblejas sēde

Līdzpriekšsēdētāja sveica visus dalībniekus.

1.   Apvienotās parlamentārās asamblejas sastāvs

Līdzpriekšsēdētāja paziņoja, ka Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļu sarakstu, ko nosūtījušas ĀKK valstu iestādes un Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs, pievienos protokolam.

2.   Parlamentiem nepiederošo dalībnieku akreditācija

Līdzpriekšsēdētāja paziņoja, ka ĀKK valstu iestādes ir atsūtījušas parlamentiem nepiederošo pārstāvju sarakstu. Saskaņā ar Partnerattiecību nolīguma 17. panta 1. punktu un Apvienotās parlamentārās asamblejas Reglamenta 1. pantu līdzpriekšsēdētāja ierosināja reģistrēt šos pārstāvjus un iekļaut viņu vārdus protokola pielikumā.

Apvienotā parlamentārā asambleja tam piekrita.

3.   Aizstājēji

Līdzpriekšsēdētāja paziņoja par šādiem aizstājējiem: N. Gill (aizstāj K. Jöns), A. Hutchinson (aizstāj E. Ferreira), M. A. Isler Beguin (aizstāj M. Irujo Amezaga), J. Leinen (aizstāj L. Gröner), E. Maldeikis (aizstāj A. Zaborska), M. Mauro (aizstāj C. Coelho), A. Peterle (aizstāj R. Ventre) un L. Yañez-Barnuevo (aizstāj Z. Gurmai).

4.   Darba kārtības projekta pieņemšana (ACP-EU/100.210)

Uzstājās: N. Deva, M. Martens, M. A. Martínez Martínez, līdzpriekšsēdētāja G. Kinnock, līdzpriekšsēdētājs W. Rasmussen and D. Polisi (Ruanda).

Darba kārtību pieņēma, kā norādīts šajā protokolā.

5.   ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 14. sesijas protokola apstiprināšana (OV C 58, 1.3.2008.)

Protokolu apstiprināja.

6.   Līdzpriekšsēdētāju paziņojumi, tai skaitā lēmumi, kas pieņemti Prezidija 16. marta sanāksmē

Līdzpriekšsēdētāja iepazīstināja ar Prezidija 16. marta sanāksmē pieņemtajiem lēmumiem:

| — | nobalsojot paturēt dienas kārtībā otro steidzamo jautājumu par situāciju Čadā, sarīkojot par to debates bez rezolūcijas; |
| --- | --- |

—

nobalsojot paturēt dienas kārtībā otro steidzamo jautājumu par situāciju Čadā, sarīkojot par to debates bez rezolūcijas;

| — | atļaut pastāvīgajām komitejām sagatavot šādus ziņojumus:






  — | Politisko lietu komitejai — par problēmām etnisko, kultūras un reliģisko atšķirību demokrātiskas līdzāspastāvēšanas nodrošināšanā ĀKK un ES valstīs; |
| --- | --- | --- |

—

atļaut pastāvīgajām komitejām sagatavot šādus ziņojumus:

—

Politisko lietu komitejai — par problēmām etnisko, kultūras un reliģisko atšķirību demokrātiskas līdzāspastāvēšanas nodrošināšanā ĀKK un ES valstīs;

| — | Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejai — pašreizējo situāciju sarunās par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem un to iespējamo ietekmi uz ĀKK valstīm; |
| --- | --- |

—

Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejai — pašreizējo situāciju sarunās par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem un to iespējamo ietekmi uz ĀKK valstīm;

| — | Sociālo lietu un vides komitejai — par klimata pārmaiņu ietekmi uz sabiedrību un vidi; |
| --- | --- |

—

Sociālo lietu un vides komitejai — par klimata pārmaiņu ietekmi uz sabiedrību un vidi;

| — | pilnvarot līdzpriekšsēdētājus pārstāvēt Apvienoto parlamentāro asambleju augsta līmeņa sanāksmēs līdz brīdim, kad kādā no nākamajām Prezidija sanāksmēm tiks apstiprināta teksta galīgā redakcija; |
| --- | --- |

—

pilnvarot līdzpriekšsēdētājus pārstāvēt Apvienoto parlamentāro asambleju augsta līmeņa sanāksmēs līdz brīdim, kad kādā no nākamajām Prezidija sanāksmēm tiks apstiprināta teksta galīgā redakcija;

| — | organizēt Apvienotās parlamentārās asamblejas vēlēšanu novērošanas misiju Angolā 2008. gada 5. un 6. septembrī, pamatojoties uz to, ka ES ir saņēmusi uzaicinājumu nosūtīt vēlēšanu novērošanas misiju; |
| --- | --- |

—

organizēt Apvienotās parlamentārās asamblejas vēlēšanu novērošanas misiju Angolā 2008. gada 5. un 6. septembrī, pamatojoties uz to, ka ES ir saņēmusi uzaicinājumu nosūtīt vēlēšanu novērošanas misiju;

| — | turpināt organizēt Apvienotās parlamentārās asamblejas pirmo reģionālo sanāksmi Vindhukā, izmantojot Eiropas Parlamenta finansējumu (nevis EAF līdzekļus); |
| --- | --- |

—

turpināt organizēt Apvienotās parlamentārās asamblejas pirmo reģionālo sanāksmi Vindhukā, izmantojot Eiropas Parlamenta finansējumu (nevis EAF līdzekļus);

| — | pieņemt Vanuatu piedāvājumu sarīkot reģionālo sanāksmi tieši pēc 16. sesijas, kas notiks Portmorsbijā; |
| --- | --- |

—

pieņemt Vanuatu piedāvājumu sarīkot reģionālo sanāksmi tieši pēc 16. sesijas, kas notiks Portmorsbijā;

| — | nosūtīt vēstuli Burundi prezidentam un Nacionālās asamblejas priekšsēdētājam, nosodot nesenos uzbrukumus opozīcijas politiķiem un aicinot garantēt viņu drošību; |
| --- | --- |

—

nosūtīt vēstuli Burundi prezidentam un Nacionālās asamblejas priekšsēdētājam, nosodot nesenos uzbrukumus opozīcijas politiķiem un aicinot garantēt viņu drošību;

| — | lūgt EP un ĀKK juridiskos dienestus sniegt juridiskus atzinumus par to, vai pēc ekonomisko partnerattiecību nolīgumu parafēšanas ir iespējamas atkārtotas sarunas; |
| --- | --- |

—

lūgt EP un ĀKK juridiskos dienestus sniegt juridiskus atzinumus par to, vai pēc ekonomisko partnerattiecību nolīgumu parafēšanas ir iespējamas atkārtotas sarunas;

| — | nosūtīt vēstuli komisāram P. Mandelson, paužot nožēlu par to, ka viņš regulāri nepiedalās Apvienotās parlamentārās asamblejas diskusijās par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem, vēstules kopiju nosūtot arī Komisijas priekšsēdētājam J. M. Barroso. |
| --- | --- |

—

nosūtīt vēstuli komisāram P. Mandelson, paužot nožēlu par to, ka viņš regulāri nepiedalās Apvienotās parlamentārās asamblejas diskusijās par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem, vēstules kopiju nosūtot arī Komisijas priekšsēdētājam J. M. Barroso.

Līdzpriekšsēdētāja informēja par darbsemināriem 19. martā, sveica novērotājus no Austrumāfrikas Likumdošanas asamblejas, paziņoja termiņus sesiju grozījumiem, kā arī izskaidroja runāšanai paredzētā laika sadales principus.

Uzstājās: J. Ribeiro e Castro un A. M. Gomes.

7.   Pašreizējais stāvoklis sarunās par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem un Kigali deklarācijas pārraudzība — Debates bez rezolūcijas

Līdzpriekšsēdētāja īsumā iepazīstināja ar aplūkojamo jautājumu un pauda nožēlu par to, ka debatēs nepiedalās Eiropas komisārs tirdzniecības jautājumos.

Uzstājās: P. Maertens (Eiropas Komisija), E. Humphrey (Barbadosa), V. Dombrovskis, M. Dalrymple-Philibert (Jamaika), A. Hutchinson, M. Ali (Etiopija), R. S. T. Cavuilati (Fidži), F. Hall, D. J. Sithole (Dienvidāfrika), B. Lahai (Sjerraleone), G. Zimmer, N. Baldeh (Gambija), T. O. Diallo (Gvineja), F. Schmidt, K. R. Deerpalsing (Maurīcija), M. Martens, A. I. Assarid (Mali), J. Borrell Fontelles, W. William (Seišelu salas), A. G. D. Dekuek (Sudāna), H. Schnellhardt, H. Abdullahi (Nigērija) un M. Seck (Senegāla).

Peter Maertens (Eiropas Komisija) atbildēja uz jautājumiem.

8.   ĀKK valstu parlamentu viedoklis par 10. EAF plānošanu un ĀKK valstu stratēģijas dokumenti — Debates bez rezolūcijas

Līdzpriekšsēdētāja iepazīstināja ar aplūkojamo jautājumu.

Bernadette Lahai (Sjerraleone) un Assarid Ag Imbarcaouane (Mali) informēja par diskusijām, kas notikušas viņu valstu parlamentos.

Uzstājās: T. Talagi (Niue), N. Baldeh (Gambija), A. Baum (Eiropas Komisija) un M. A. Oumarou (Nigēra).

9.   Starptautiskā Krimināltiesa — Debates bez rezolūcijas

Līdzpriekšsēdētājs iepazīstināja ar aplūkojamo jautājumu.

Uzstājās: O. Swaak-Goldman (Starptautiskās Krimināltiesas prokuratūra), D. Donat Cattin (programma “Parlamentārieši par globālu rīcību”), H. P. Mayer, J. Leinen, L. Straker (Sentvinsenta un Grenadīnas), A. G. D. Dekuek (Sudāna), N. Deva, A. I. Assarid (Mali), M. Jimenez (Dominikānas Republika), A. M. Gomes, B. Lahai (Sjerraleone), M. A. Martínez Martínez un C. Awudu Mbaya (Kamerūna).

10.   Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejas locekļu Mohamed Ali (Etiopija) un Alain Hutchinson ziņojums (ACP-EU/100.205/08/fin.) par pārtikas nodrošinājuma problēmām ĀKK valstīs un ĀKK un ES sadarbības nozīmi

A. Hutchinson un M. Ali (Etiopija) iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: C. Njobvu (Zambija), J. Mugambe (Uganda), J. Bowis, J. Borrell Fontelles, L. A. Ernesto (Mozambika), M.-H. Aubert, A. I. Assarid (Mali), L. Novak, W. William (Seišelu salas), H. Schnellhardt, P. Danata (Kamerūna), A. Baum (Eiropas Komisija), E. J. Fernandes un T. O. Diallo (Gvineja).

M. Ali (Etiopija) un A. Hutchinson noslēdza debates.

(Sēdi slēdza plkst. 19.20.)

Wilkie RASMUSSEN un

Glenys KINNOCK

līdzpriekšsēdētāji

Sers John KAPUTIN un

Dietmar NICKEL

ģenerālsekretāri

---

| 25.10.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 271/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 271/4

---

OTRDIENAS, 2008. GADA 18. MARTA, SĒDES PROTOKOLS

(2008/C 271/02)

(Sēdi atklāja plkst. 9.10.)

SĒDI VADĪJA G. Kinnock

Līdzpriekšsēdētāja

Līdzpriekšsēdētāja paziņoja, ka pirmdienas sēdes dienaskārtībā paredzētais jautājums par Kotonū nolīgumu tika atlikts un tiks izskatīts kā pēdējais jautājums otrdienas, 18. marta, sēdē. Austrumāfrikas Likumdošanas asamblejas priekšsēdētāja A. Abdi paziņojums tiks uzklausīts tūlīt pēc debatēm ar Komisijas parstāvjiem.

1.   Aizstājēji

Līdzpriekšsēdētāja paziņoja par šādiem aizstājējiem: J. Attard-Montalto (aizstāj G. Grabowska), N. Gill (aizstāj K. Jöns), A. Hutchinson (aizstāj E. Ferreira), M. A. Isler Béguin (aizstāj M. Irujo Amezaga), C. Klaß (aizstāj A. López-Istúriz White), J. Leinen (aizstāj L. Gröner), E. Maldeikis (aizstāj A. Zaborska), M. Mauro (aizstāj C. Coelho), A. Peterle (aizstāj R. Ventre), K. Virrankoski (aizstāj B. Lehideux) un L. Yañez-Barnuevo (aizstāj Z. Gurmai).

2.   Par attīstību un humāno palīdzību atbildīgā EK komisāra Louis Michel paziņojums

Komisārs Louis Michel uzstājās ar paziņojumu Komisijas vārdā.

3.   Jautājumi Komisijai

C. Lutundula (Kongo Demokrātiskā Republika) interesējās par procedūru, kas jāievēro, uzdodot jautājumus Komisijai. Līdzpriekšsēdētāja informēja deputātus, ka tiesības uzdot jautājumus ir tikai tiem deputātiem, kuri tos iepriekš ir iesnieguši Komisijai. Debates ar Komisiju noritēs saskaņā ar brīvā mikrofona procedūru.

Komisijai pavisam bija uzdoti 25 jautājumi.

Komisija uz jautājumiem atbildēja rakstveidā. L. Michel sniedza mutiskas atbildes uz šādiem papildjautājumiem:

F. Hall uzdoto jautājumu Nr. 10 par vienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpes pakalpojumiem;

F. Schmidt uzdoto jautājumu Nr. 11 par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem;

W. William (Seišelu salas) uzdoto jautājumu Nr. 13 par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem un pagaidu nolīgumiem;

A. I. Assarid (Mali) uzdoto jautājumu Nr. 14 par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem un pagaidu nolīgumiem;

K. R. Deerpalsing (Maurīcija) uzdoto jautājumu par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem un pagaidu nolīgumiem;

L. Yañez-Barnuevo uzdoto jautājumu Nr. 18 par tirdzniecības nolīgumiem;

O. Schmidt uzdoto jautājumu Nr. 25 par valsts ieguldījumu fondiem Āfrikā;

E. Jardim Fernandes uzdoto jautājumu Nr. 3 par ES un Āfrikas stratēģijas finansēšanu;

A. Hutchinson uzdoto jautājumu Nr. 20 par situāciju Kivu ziemeļu provincē;

J. Van Hecke uzdoto jautājumu Nr. 21 par Kongo austrumu daļu;

M.-H. Aubert uzdoto jautājumu Nr. 23 par piesārņojumu Nigēras deltā.

Jautājumu Nr. 6, Nr. 8, Nr. 12 un Nr. 16 autori sēdē nepiedalījās.

Papildu mutisko jautājumu uzdeva G. Zimmer.

4.   Komisijas īstenotie pasākumi saistībā ar ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 14. sesijā Kigali (Ruanda) pieņemtajām rezolūcijām

Komisārs L. Michel atsaucās uz dalībniekiem izdalīto dokumentu (APP100.273) ar plašu izklāstu par Komisijas īstenotajiem pasākumiem saistībā ar Kigali (Ruanda) pieņemtajām rezolūcijām.

5.   Debates ar Eiropas Komisijas pārstāvjiem

Uzstājās: M. Jouye de Grandmaison, K. R. Deerpalsing (Maurīcija), M. A. Martínez Martínez, J. Bowis, R. S. T. Cavuilati (Fidži), A. Manirakiza (Burundi), M. A. Isler Béguin, M. A. Oumarou (Nigēra), M. Gahler, S. Kgathi (Botsvāna), A. M. Gomes, M. Dalrymple-Philibert (Jamaika), A. Hutchinson, W. William (Seišelu salas), M. Cashman, K. S. Klassou (Togo), M. Seck (Senegāla), M. A. Tiheli (Lesoto), J. Borrell Fontelles, N. Baldeh (Gambija), M. Jimenez (Dominikānas Republika), M. Kollie (Libērija), E. Humphrey (Barbadosa), B. Lahai (Sjerraleone), T. O. Diallo (Gvineja) un S. Ngema Owono (Ekvatoriālā Gvineja).

Komisārs L. Michel atbildēja uz debatēs paustajiem viedokļiem.

Līdzpriekšsēdētāja lūdza deputātus izlemt, vai novērotājam no Kubas tiek piešķirta viena minūte, lai uzstātos asamblejā. Tā kā iebildumu nebija, P. O. Marichal atļāva uzstāties ar paziņojumu.

C. Lutundula (Kongo Demokrātiskā Republika), vēršot uzmanību uz reglamenta ievērošanu, paziņoja, ka dažu valstu pārstāvjiem nav bijusi iespēja izteikties vai viņi nav piedalījušies sēdē, kad apsprieda situāciju viņu valstī. Līdzpriekšsēdētāja paskaidroja, ka saskaņā ar brīvā mikrofona procedūru izteikties varēja visi klātesošie deputāti, kuri to lūdza.

6.   Austrumāfrikas Likumdošanas asamblejas priekšsēdētāja A. Abdi paziņojums

A. Abdi uzstājās ar paziņojumu Austrumāfrikas Likumdošanas asamblejas vārdā.

7.   Steidzams jautājums Nr. 1 — Situācija Kenijā

Uzstājās: V. Dombrovskis, P. Mushelenga (Namībija), W. William (Seišelu salas), A. I. Assarid (Mali), A. Hutchinson, C. Lutundula (Kongo Demokrātiskā Republika), O. A. Said (Džibutija), J. Van Hecke, T. O. Diallo (Gvineja), M. A. Isler Béguin, M. Amon-Ago (Kotdivuāra), G. Zimmer, M. H. Naib (Eritreja), L. Straker (Sentvinsenta un Grenadīnas), R. Berend, A. C. Ogwal (Uganda), T. Toga (Etiopija), A. M. Gomes, A. G. D. Dekuek (Sudāna), M. Dalrymple-Philibert (Jamaika), S. Kgathi (Botsvāna) un M. Kamar (Kenija).

Komisārs L. Michel atbildēja uz debatēs paustajiem viedokļiem.

8.   ES stratēģija Karību jūras reģiona valstīs

Debates (bez rezolūcijas)

Uzstājās: E. Humphrey (Barbadosa), R. Wieland, M. Jouye de Grandmaison, M. Dalrymple-Philibert (Jamaika), L. Straker (Sentvinsenta un Grenadīnas) un J. Ribeiro e Castro.

Komisārs L. Michel noslēdza debates.

(Plkst. 13.20 sēdi pārtrauca, atsākot to plkst. 15.20.)

SĒDI VADĪJA W. Rasmussen

līdzpriekšsēdētājs

9.   Protokola apstiprināšana sēdei, kas notika pirmdien, 17. martā

Protokolu apstiprināja.

10.   Slovēnijas valsts sekretāra attīstības jautājumos un pašreizējā Padomes priekšsēdētāja Andrej Šter paziņojums

A. Šter uzstājās ar paziņojumu ES padomes vārdā.

11.   Džibutijas ekonomikas lietu, finanšu un plānošanas, kā arī par privatizāciju atbildīgā ministra un pašreizējā ĀKK padomes priekšsēdētāja Ali Farah Assoweh paziņojums

A. Farah Assoweh uzstājās ar paziņojumu ĀKK padomes vārdā.

12.   Jautājumi Padomei

ĀKK Padomei uzdeva divus jautājumus.

A. Farah Assoweh atbildēja uz šādiem jautājumiem (saistībā ar pirmo jautājumu tika uzdots papildjautājums):

W. William (Seišelu salas) uzdoto jautājumu Nr. 1 par pārskatītā Kotonū nolīguma ratifikāciju;

K. Scheele (M.-A. Carlotti vārdā) uzdoto jautājumu par pārskatītā Kotonū nolīguma ratifikāciju.

ES Padomei uzdeva deviņpadsmit jautājumus.

A. Šter atbildēja uz šādiem jautājumiem un ar tiem saistītiem papildjautājumiem:

E. Jardim Fernandes uzdoto jautājumu Nr. 3 par palīdzības efektivitāti;

W. William (Seišelu salas) uzdoto jautājumu Nr. 4 par kritērijiem attiecībā uz IKP uz vienu iedzīvotāju;

M. Jouye de Grandmaison (V. Agnoletto vārdā) uzdoto jautājumu Nr. 5 par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem un eksporta subsīdijām;

F. Schmidt uzdoto jautājumu Nr. 6 par pagaidu ekonomisko partnerattiecību nolīgumu pārskatīšanu pirms parakstīšanas un publicēšanas;

A. I. Assarid (Mali) uzdoto jautājumu Nr. 7 par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem;

M.-H. Aubert uzdoto jautājumu Nr. 11 par urānu;

A. Hutchinson (E. Ferreira vārdā) uzdoto jautājumu Nr. 12 par situāciju Kivu ziemeļu provincē;

H. Schnellhardt uzdoto jautājumu Nr. 14 par misiju Darfūrā;

J. Van Hecke uzdoto jautājumu Nr. 16 par augošo saspīlējumu Somālijā;

A. M. Gomes uzdoto jautājumu Nr. 17 par EDAP misiju Gvinejā-Bisavā;

O. Schmidt uzdoto jautājumu Nr. 21 par zviedru žurnālista Dawit Isaak apcietināšanu;

G. Zimmer uzdoto jautājumu Nr. 19 par ĀKK valstu pilsoņu legālu migrāciju uz ES.

Papildjautājumu nebija pēc šādiem jautājumiem:

M. Jouye de Grandmaison (M.-A. Carlotti vārdā) uzdotā jautājuma Nr. 15 par situāciju Somālijā;

J. Leinen (L. Gröner vārdā) uzdotā jautājuma Nr. 18 par klimata pārmaiņām.

Jautājumu Nr. 8, Nr. 9, Nr. 10, Nr. 13 un Nr. 20 autori sēdē nepiedalījās.

13.   Debates ar Padomes pārstāvjiem

Uzstājās: A. Hutchinson, K. R. Deerpalsing (Maurīcija), M. A. Martínez Martínez, T. O. Diallo (Gvineja), M. A. Isler Béguin, O. A. Said (Džibutija), J. Ribeiro e Castro, W. William (Seišelu salas), A. Farah Assoweh (ĀKK Padome) un A. Šter (ES Padome).

14.   Māšu mirstība un Piektais Tūkstošgades attīstības mērķis

S. Cagar uzstājās ar paziņojumu ANO Iedzīvotāju fonda vārdā.

Uzstājās: G. Mitchell, W. William (Seišelu salas), līdzpriekšsēdētāja G. Kinnock, O. Schmidt, R. Sithole (Mozambika), M.-H. Aubert, G. Zimmer, M. Amon-Ago (Kotdivuāra), C. Klass, B. Lahai (Sjerraleone), N. Gill, A. C. Ogwal (Uganda), A. G. D. Dekuek (Sudāna) un S. Manservisi (Eiropas Komisija).

Līdzpriekšsēdētājs paziņoja, ka jautājums par ĀKK valstīm svarīgo Eiropas pieredzi saistībā ar reģionālās integrācijas procesu (referenti — Politikas lietu komitejas locekļi B. D. Bornito De Sousa (Angola) un F. Kaczmarek) tiks izskatīts nākamās dienas rīta sēdē.

Tika paziņots arī par to, ka jautājums par migrāciju un jautājums par klimata pārmaiņām tiks iekļauts otrdienas rīta sēdes darba kārtībā.

Jautājums par pārskatītā Kotonū nolīguma ratificēšanu (debates bez rezolūcijas) tika atcelts, jo to izskatīja debatēs ar Padomes un Komisijas pārstāvjiem.

(Sēdi slēdza plkst. 19.20.)

Wilkie RASMUSSEN un

Glenys KINNOCK

līdzpriekšsēdētāji

Sers John KAPUTIN un

Dietmar NICKEL

ģenerālsekretāri

---

| 25.10.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 271/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 271/7

---

TREŠDIENAS, 2008. GADA 19. MARTA, SĒDES PROTOKOLS

(2008/C 271/03)

(Sēdi atklāja plkst. 9.08)

SĒDI VADĪJA

līdzpriekšsēdētājs W. Rasmussen

1.   Līdzpriekšsēdētāja paziņojums

Līdzpriekšsēdētājs paziņoja par izmaiņām trešdienas, 19. marta, sēdes darba kārtībā. Politikas lietu komitejas ziņojums tiks izskatīts kā pirmais darba kārtības punkts.

2.   Politikas lietu komitejas pārstāvju B. D. Bornito De Sousa (Angola) un F. Kaczmarek ziņojums par ĀKK valstīm svarīgo Eiropas pieredzi saistībā ar reģionālās integrācijas procesu (ACP-EU/100.203/08/galīgā redakcija)

B. D. Bornito De Sousa (Angola) un F. Kaczmarek iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: M. Gahler, J. Leinen, A. I. Assarid (Mali), G. Zimmer, R. Wieland un G. L. Yañez-Barnuevo.

S. Manservisi (Eiropas Komisija) atbildēja uz jautājumiem.

F. Kaczmarek un B. D. Bornito De Sousa (Angola) noslēdza debates.

3.   Protokola apstiprināšana sanāksmei, kas notika otrdien, 2008. gada 18. martā, no rīta

Protokolu apstiprināja.

4.   Ekonomisko un sociālo partneru ziņojums “Ekonomisko partnerattiecību nolīgumi — Nākotnes perspektīvas un pilsoniskās sabiedrības loma”

ĀKK un ES Uzraudzības komitejas priekšsēdētājs G. Dantin iepazīstināja ar ziņojuma projektu “Ekonomisko partnerattiecību nolīgumi — Nākotnes perspektīvas un pilsoniskās sabiedrības loma”.

Uzstājās: M. Dalrymple-Philibert (Jamaika), W. William (Seišelu salas), R. Sithole (Mozambika), M. Seck (Senegāla), J. Borrell Fontelles, M. Jouye de Grandmaison un M. Amon-Ago (Kotdivuāra).

G. Dantin sniedza atbildes.

5.   Steidzams jautājums Nr. 2 — Situācija Čadā

S. Manservisi (Eiropas Komisija) iepazīstināja ar aplūkojamo jautājumu.

Uzstājās: J. Schröder, A. G. D. Dekuek (Sudāna), A. M. Gomes, O. A. Saïd (Džibutija), F. Hall, M.-H. Aubert, F. Kaczmarek, B. Bounkoulou (Kongo), T. Toga (Etiopija), H. Abdullahi (Nigērija), R. Berend, M. Seck (Senegāla) un C. Lutundula (Kongo Demokrātiskā Republika).

6.   Sociālo lietu un vides komitejas locekļu Alma Oumarou (Nigēra) un Gay Mitchell ziņojums par strukturālo pielāgojumu programmas ietekmi uz sabiedrību un vidi (ACP-EU/100.202/08/galīgā redakcija)

A. Oumarou (Nigēra) un G. Mitchell iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: M. Seck (Senegāla), L. Novak, J. Borrell Fontelles, P. Danata (Kamerūna), O. Schmidt, R. Sithole (Mozambika), K. R. Deerpalsing (Maurīcija), M.-H. Aubert, A. I. Assarid (Mali), M. Jouye de Grandmaison, W. William (Seišelu salas) un K. Mporogomyi (Tanzānija).

A. Baum (Eiropas Komisija) sniedza atbildes.

A. Oumarou (Nigēra) un G. Mitchell noslēdza debates.

7.   Sports mieram un attīstībai

J. Koss un P. O'Brien iepazīstināja ar aplūkojamo jautājumu.

Uzstājās: S. Kgathi (Botsvāna), M. A. Isler Béguin, T. Toga (Etiopija), M. Martens, B. Lahai (Sjerraleone), M. Callanan, A. I. Assarid (Mali), R. Sturdy, W. William (Seišelu salas), E. B. Cheron (Haiti) un B. D. B. De Sousa (Angola).

A. Baum (Eiropas Komisija) atbildēja uz jautājumiem.

P. O'Brien un J. Koss noslēdza debates.

8.   Jautājumi Padomei

Uzstājās: M. H. Naib (Eritreja) par jautājumu Nr. 21 (reglamenta 14. pants).

(Sēdi slēdza plkst. 13.10.)

Wilkie RASMUSSEN un

Glenys KINNOCK

līdzpriekšsēdētāji

Sers John KAPUTIN un

Dietmar NICKEL

ģenerālsekretāri

---

| 25.10.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 271/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 271/8

---

2008. GADA 20. MARTA SĒDES PROTOKOLS

(2008/C 271/04)

(Sēdi atklāja plkst. 9.10.)

SĒDI VADĪJA

līdzpriekšsēdētāja G. Kinnock

1.   Aizstājēji

Līdzpriekšsēdētāja paziņoja par šādiem aizstājējiem: J. Attard-Montalto (aizstāj G. Grabowska), P. Bushill-Matthews (for R. Langendries), N. Gill (aizstāj K. Jöns), A. Hutchinson (aizstāj E. Ferreira), M. A. Isler Béguin (aizstāj M. Irujo Amezaga), C. Klaß (aizstāj A. López-Istúriz White), J. Leinen (aizstāj L. Gröner), E. Maldeikis (aizstāj A. Zaborska), M. Mauro (aizstāj C. Coelho), A. Peterle (aizstāj R. Ventre), K. Virrankoski (aizstāj B. Lehideux), L. Yañez-Barnuevo (aizstāj Z. Gurmai) un Z. Zaleski (aizstāj E. Herranz García).

2.   Protokolu apstiprināšana sēdēm, kas notika otrdien, 2008. gada 18. marta pēcpusdienā un trešdien, 2008. gada 19. martā no rīta

Protokolu apstiprināja.

Līdzpriekšsēdētāji asamblejas vārdā izteica līdzjūtību Dr. Chosani Njobvu ģimenei un kolēģiem Zambijas parlamentā saistībā ar viņa negaidīto nāvi 19. martā.

3.   Migrācija — Debates bez rezolūcijas

Līdzpriekšsēdētāja iepazīstināja ar aplūkojamo jautājumu.

Uzstājās: J. Attard-Montalto, R. M. C. Kaboré (Burkinafaso), Z. Zaleski, A. I. Assarid (Mali), J. Borrell Fontelles, R. S. T. Cavuilati (Fidži), M. A. Isler Béguin, A. Cire Sall (Senegāla), A. Hutchinson, T. O. Diallo (Gvineja), S. Kgathi (Botsvāna), L. Yañez-Barnuevo, M. H. Naib (Eritreja), W. William (Seišelu salas), A. M. Gomes, E. Humphrey (Barbadosa) un A. Baum (Eiropas Komisija).

4.   Klimata pārmaiņas un to ietekme ĀKK reģiona valstīs — Debates bez rezolūcijas

Līdzpriekšsēdētāja iepazīstināja ar aplūkojamo jautājumu.

Uzstājās: J. Bowis, L. Milebou Aubussou (Gabona), A. Peterle, K. R. Deerpalsing (Maurīcija), A. G. D. Dekuek (Sudāna), M. A. Isler Béguin, K. S. Klassou (Togo), B. D. B. De Sousa (Angola), B. Lahai (Sjerraleone), R. Sithole (Mozambika), C. Mahazaka (Madagaskara), W. William (Seišelu salas) un A. Baum (Eiropas Komisija).

5.   Darbsemināru kopsavilkuma ziņojumi

| — | Ljudmila Novak ziņojums par invalīdu rehabilitāciju Slovēnijā; |
| --- | --- |

—

Ljudmila Novak ziņojums par invalīdu rehabilitāciju Slovēnijā;

| — | Bernadette Lahai (Sjerraleone) ziņojums par lauku tūrismu Slovēnijā; |
| --- | --- |

—

Bernadette Lahai (Sjerraleone) ziņojums par lauku tūrismu Slovēnijā;

| — | Olle Schmidt ziņojums par Slovēnijas politiku minoritāšu jautājumā |
| --- | --- |

—

Olle Schmidt ziņojums par Slovēnijas politiku minoritāšu jautājumā

6.   Balsošana par rezolūciju priekšlikumiem, kas iekļauti triju pastāvīgo komiteju iesniegtajos ziņojumos

| — | Politikas lietu komitejas ziņojums par ĀKK valstīm svarīgo Eiropas pieredzi saistībā ar reģionālās integrācijas procesu (ACP-EU/100.203/08/galīgā redakcija). Referenti: B. D. Bornito De Sousa (Angola) un Filip Kaczmarek

  Pieņēma grozījumu Nr. 1.
  Grozīto rezolūciju pieņēma vienbalsīgi. |
| --- | --- |

—

Politikas lietu komitejas ziņojums par ĀKK valstīm svarīgo Eiropas pieredzi saistībā ar reģionālās integrācijas procesu (ACP-EU/100.203/08/galīgā redakcija). Referenti: B. D. Bornito De Sousa (Angola) un Filip Kaczmarek

Pieņēma grozījumu Nr. 1.

Grozīto rezolūciju pieņēma vienbalsīgi.

| — | Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejas ziņojums par pārtikas nodrošinājuma problēmām ĀKK valstīs un ĀKK un ES sadarbības nozīmi (ACP-EU/100.205/08/galīgā redakcija). Referenti: Mohamed Ali (Etiopija) un Alain Hutchinson

  Pieņēma grozījumus Nr. 1, Nr. 2, Nr. 3 un Nr. 4.
  Grozīto rezolūciju pieņēma, 1 loceklim balsojot pret. |
| --- | --- |

—

Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejas ziņojums par pārtikas nodrošinājuma problēmām ĀKK valstīs un ĀKK un ES sadarbības nozīmi (ACP-EU/100.205/08/galīgā redakcija). Referenti: Mohamed Ali (Etiopija) un Alain Hutchinson

Pieņēma grozījumus Nr. 1, Nr. 2, Nr. 3 un Nr. 4.

Grozīto rezolūciju pieņēma, 1 loceklim balsojot pret.

| — | Sociālo lietu un vides komitejas ziņojums par strukturālo pielāgojumu programmas ietekmi uz sabiedrību un vidi (ACP-EU/100.202/08/galīgā redakcija). Referenti: Alma Oumarou (Nigēra) un Gay Mitchell.
  ALDE grupa ierosināja vienu mutisko grozījumu grozījumam Nr. 3, un šo grozījumu pieņēma.
  ALDE grupa pieprasīja dalītu balsojumu par grozījumu Nr. 5, un šī grozījuma visas trīs daļas pieņēma.
  EPP-ED grupa pieprasīja atsevišķu balsojumu par D apsvērumu, un to noraidīja.
  EPP-ED grupa pieprasīja dalītu balsojumu par N apsvērumu, un tā pirmo daļu pieņēma, bet otro — noraidīja.
  Grozījumu Nr. 2 noraidīja.
  Grozījumus Nr. 1 un Nr. 4 pieņēma.
  Grozīto rezolūciju pieņēma vienbalsīgi. |
| --- | --- |

—

Sociālo lietu un vides komitejas ziņojums par strukturālo pielāgojumu programmas ietekmi uz sabiedrību un vidi (ACP-EU/100.202/08/galīgā redakcija). Referenti: Alma Oumarou (Nigēra) un Gay Mitchell.

ALDE grupa ierosināja vienu mutisko grozījumu grozījumam Nr. 3, un šo grozījumu pieņēma.

ALDE grupa pieprasīja dalītu balsojumu par grozījumu Nr. 5, un šī grozījuma visas trīs daļas pieņēma.

EPP-ED grupa pieprasīja atsevišķu balsojumu par D apsvērumu, un to noraidīja.

EPP-ED grupa pieprasīja dalītu balsojumu par N apsvērumu, un tā pirmo daļu pieņēma, bet otro — noraidīja.

Grozījumu Nr. 2 noraidīja.

Grozījumus Nr. 1 un Nr. 4 pieņēma.

Grozīto rezolūciju pieņēma vienbalsīgi.

7.   Balsojums par steidzamiem rezolūciju priekšlikumiem

| — | Steidzams rezolūcijas priekšlikums par situāciju Kenijā (ACP-EU/100.269/08/comp.)


  J. Van Hecke ierosināja mutisku grozījumu 13. punktam, un to pieņēma.
  Ugandas delegācija ierosināja mutisku grozījumu grozījumam Nr. 2, un to pieņēma.
  Grozījumus Nr. 1, Nr. 3 un Nr. 4 pieņēma.
  Grozīto rezolūciju pieņēma vienbalsīgi. |
| --- | --- |

—

Steidzams rezolūcijas priekšlikums par situāciju Kenijā (ACP-EU/100.269/08/comp.)

J. Van Hecke ierosināja mutisku grozījumu 13. punktam, un to pieņēma.

Ugandas delegācija ierosināja mutisku grozījumu grozījumam Nr. 2, un to pieņēma.

Grozījumus Nr. 1, Nr. 3 un Nr. 4 pieņēma.

Grozīto rezolūciju pieņēma vienbalsīgi.

| — | Steidzams rezolūcijas priekšlikums par situāciju Čadā (ACP-EU/100.270/08/comp.)

  Tika pieprasīta šķirta balsošana par rezolūciju kopumā.
  Rezolūciju noraidīja (no ĀKK deputātiem 14 balsojot “par”, 24 — “pret” un 3 atturoties, no ES deputātiem visiem vienprātīgi balsojot “par”).

  Uzstājās: M. Gahler, A. I. Assarid (Mali), M.-H. Aubert, M. A. Martínez Martínez, M. Amon-Ago (Kotdivuāra), A. M. Gomes, Z. Zaleski, A. G. D. Dekuek (Sudāna), J. Leinen, R. Wieland, M. A. Oumarou (Nigēra) un J. Schröder.

  A. Lulling izskaidroja balsojumu par rezolūciju par pārtikas nodrošinājumu. |
| --- | --- |

—

Steidzams rezolūcijas priekšlikums par situāciju Čadā (ACP-EU/100.270/08/comp.)

Tika pieprasīta šķirta balsošana par rezolūciju kopumā.

Rezolūciju noraidīja (no ĀKK deputātiem 14 balsojot “par”, 24 — “pret” un 3 atturoties, no ES deputātiem visiem vienprātīgi balsojot “par”).

Uzstājās: M. Gahler, A. I. Assarid (Mali), M.-H. Aubert, M. A. Martínez Martínez, M. Amon-Ago (Kotdivuāra), A. M. Gomes, Z. Zaleski, A. G. D. Dekuek (Sudāna), J. Leinen, R. Wieland, M. A. Oumarou (Nigēra) un J. Schröder.

A. Lulling izskaidroja balsojumu par rezolūciju par pārtikas nodrošinājumu.

8.   Citi jautājumi

O. Schmidt iesniedza rakstisku lūgumu par reglamenta ievērošanu saistībā ar Eritrejas deputāta izteikumiem par ieslodzīto zviedru žurnālistu Dawit Isaak.

Līdzpriekšsēdētāja pateicās Slovēnijas institūcijām par viesmīlību un ieguldīto darbu, organizējot Apvienotās parlamentārās asamblejas 15. sesiju Ļubļanā un programmā iekļautos sabiedriskos pasākumus.

Līdzpriekšsēdētāja informēja par to, ka ES sekretariāta darbiniece Annick Lefèvre, kura 34 gadus piedalījusies Apvienotās parlamentāras asamblejas darba organizēšanā, drīzumā dosies pensijā.

9.   ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 16. sesijas laiks un vieta

Apvienotās parlamentārās asamblejas 16. sesija notiks 2008. gada 23.-28. novembrī Portmorsbijā (Papua-Jaungvinejā).

(Sēdi slēdza plkst. 23.45.)

Wilkie RASMUSSEN un

Glenys KINNOCK

līdzpriekšsēdētāji

Sers John KAPUTIN un

Dietmar NICKEL

ģenerālsekretāri

---

I PIELIKUMS

APVIENOTĀS PARLAMENTĀRĀS ASAMBLEJAS LOCEKĻU SARAKSTS ALFABĒTA SECĪBĀ

| ĀKK pārstāvji | EP pārstāvji |
| --- | --- |
| W. RASMUSSEN (Kuka salas), līdzpriekšsēdētājs | G. KINNOCK, līdzpriekšsēdētāja |
| ANGOLA (priekšsēdētāja vietnieks) | M. GAHLER (priekšsēdētājas vietnieks) |
| BURKINAFASO (priekšsēdētāja vietnieks) | M. MANTOVANI (priekšsēdētājas vietnieks) |
| KONGO REPUBLIKA (priekšsēdētāja vietnieks) | M. JOUYE DE GRANDMAISON (priekšsēdētājas vietniece) |
| KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA (priekšsēdētāja vietnieks) | M.-A. CARLOTTI (priekšsēdētājas vietniece) |
| ETIOPIJA (priekšsēdētāja vietnieks) | G. MITCHELL (priekšsēdētājas vietnieks) |
| GAMBIJA (priekšsēdētāja vietnieks) | H.-M. AUBERT (priekšsēdētājas vietniece) |
| GAJĀNA (priekšsēdētāja vietnieks) | A. LULLING (priekšsēdētājas vietniece) |
| PAPUA-JAUNGVINEJA (priekšsēdētāja vietnieks) | A. BIELAN (priekšsēdētājas vietnieks) |
| RUANDA (priekšsēdētāja vietnieks) | L. POLFER (priekšsēdētājas vietniece) |
| ZĀLAMANA SALAS (priekšsēdētāja vietnieks) | M. A. MARTÍNEZ MARTÍNEZ (priekšsēdētājas vietnieks) |
| SURINAMA (priekšsēdētāja vietnieks) | J. BOWIS (priekšsēdētājas vietnieks) |
| ZIMBABVE (priekšsēdētāja vietnieks) | H. GOUDIN (priekšsēdētājas vietniece) |
| ANTIGVA UN BARBUDA | V. AGNOLETTO |
| AUSTRUMTIMORA | J. ALLISTER |
| BAHAMU SALAS | K. ARIF |
| BARBADOSA | L. AYLWARD |
| BELIZA | R. BEREND |
| BENINA | J. BORRELL FONTELLES |
| BOTSVĀNA | U. BULLMANN |
| BURUNDI | N. BUSK |
| CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA | M. CALLANAN |
| ČADA | M. CASHMAN |
| DIENVIDĀFRIKA | C. COELHO |
| DOMINIKA | T. CORNILLET |
| DOMINIKĀNAS REPUBLIKA | N. DEVA |
| DŽIBUTIJA | K. DILLEN |
| EKVATORIĀLĀ GVINEJA | V. DOMBROVSKIS |
| ERITREJA | E. J. FERNANDES |
| FIDŽI | E. FERREIRA |
| GABONA | P. GAUBERT |
| GANA | A. M. GOMES |
| GRENĀDA | G. GRABOWSKA |
| GVINEJA | L. GRÖNER |
| GVINEJA-BISAVA | Z. GURMAI |
| JAMAIKA | F. HALL |
| HAITI | J. HAUG |
| KABOVERDE | E. HERRANZ GARCÍA |
| KAMERŪNA | J. HOLM |
| KENIJA | M. IRUJO AMEZAGA |
| KIRIBATI | K. JÖNS |
| KOMORU SAVIENĪBA | F. KACZMAREK |
| KOTDIVUĀRA | E.-R. KORHOLA |
| KUKA SALAS | S. KOZLIK |
| LESOTO | R. LANGENDRIES |
| LIBĒRIJA | B. LEHIDEUX |
| MADAGASKARA | A. LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE |
| MALĀVIJA | P. LOUIS |
| MALI | L. McAVAN |
| MĀRŠALA SALU REPUBLIKA | M. MARTENS |
| MAURITĀNIJA | H.-P. MAYER |
| MAURĪCIJA | P. MORILLON |
| MIKRONĒZIJAS FEDERATĪVĀS VALSTIS | L. NOVAK |
| MOZAMBIKA | F. PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| NAMĪBIJA | J. RIBEIRO E CASTRO |
| NAURU REPUBLIKA | Z. ROITHOVÁ |
| NIGĒRA | D. ROSATI |
| NIGĒRIJA | L. SBARBATI |
| NIUE | K. SCHEELE |
| PALAU | C. SCHLYTER |
| SAMOA | F. SCHMIDT |
| SANTOME UN PRINSIPI | O. SCHMIDT |
| SEIŠELU SALAS | H. SCHNELLHARDT |
| SENEGĀLA | J. SCHRÖDER |
| SENTKITSA UN NEVISA | M. SORNOSA MARTÍNEZ |
| SENTLŪSIJA | F. E. SPERONI |
| SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS | R. STURDY |
| SJERRALEONE | J. VAN HECKE |
| SOMĀLIJA | A. VAN LANCKER |
| SUDĀNA | A. VENETO |
| SVAZILENDA | R. VENTRE |
| TANZĀNIJA | P. de VILLIERS |
| TOGO | R. WIELAND |
| TONGA | A. WIJKMAN |
| TRINIDĀDA UN TOBAGO | A. ZÁBORSKÁ |
| TUVALU | M. ZANI |
| UGANDA | R. ZĪLE |
| VANUATU | G. ZIMMER |
| ZAMBIJA | |

ĀKK pārstāvji

EP pārstāvji

W. RASMUSSEN (Kuka salas), līdzpriekšsēdētājs

G. KINNOCK, līdzpriekšsēdētāja

ANGOLA (priekšsēdētāja vietnieks)

M. GAHLER (priekšsēdētājas vietnieks)

BURKINAFASO (priekšsēdētāja vietnieks)

M. MANTOVANI (priekšsēdētājas vietnieks)

KONGO REPUBLIKA (priekšsēdētāja vietnieks)

M. JOUYE DE GRANDMAISON (priekšsēdētājas vietniece)

KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA (priekšsēdētāja vietnieks)

M.-A. CARLOTTI (priekšsēdētājas vietniece)

ETIOPIJA (priekšsēdētāja vietnieks)

G. MITCHELL (priekšsēdētājas vietnieks)

GAMBIJA (priekšsēdētāja vietnieks)

H.-M. AUBERT (priekšsēdētājas vietniece)

GAJĀNA (priekšsēdētāja vietnieks)

A. LULLING (priekšsēdētājas vietniece)

PAPUA-JAUNGVINEJA (priekšsēdētāja vietnieks)

A. BIELAN (priekšsēdētājas vietnieks)

RUANDA (priekšsēdētāja vietnieks)

L. POLFER (priekšsēdētājas vietniece)

ZĀLAMANA SALAS (priekšsēdētāja vietnieks)

M. A. MARTÍNEZ MARTÍNEZ (priekšsēdētājas vietnieks)

SURINAMA (priekšsēdētāja vietnieks)

J. BOWIS (priekšsēdētājas vietnieks)

ZIMBABVE (priekšsēdētāja vietnieks)

H. GOUDIN (priekšsēdētājas vietniece)

ANTIGVA UN BARBUDA

V. AGNOLETTO

AUSTRUMTIMORA

J. ALLISTER

BAHAMU SALAS

K. ARIF

BARBADOSA

L. AYLWARD

BELIZA

R. BEREND

BENINA

J. BORRELL FONTELLES

BOTSVĀNA

U. BULLMANN

BURUNDI

N. BUSK

CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA

M. CALLANAN

ČADA

M. CASHMAN

DIENVIDĀFRIKA

C. COELHO

DOMINIKA

T. CORNILLET

DOMINIKĀNAS REPUBLIKA

N. DEVA

DŽIBUTIJA

K. DILLEN

EKVATORIĀLĀ GVINEJA

V. DOMBROVSKIS

ERITREJA

E. J. FERNANDES

FIDŽI

E. FERREIRA

GABONA

P. GAUBERT

GANA

A. M. GOMES

GRENĀDA

G. GRABOWSKA

GVINEJA

L. GRÖNER

GVINEJA-BISAVA

Z. GURMAI

JAMAIKA

F. HALL

HAITI

J. HAUG

KABOVERDE

E. HERRANZ GARCÍA

KAMERŪNA

J. HOLM

KENIJA

M. IRUJO AMEZAGA

KIRIBATI

K. JÖNS

KOMORU SAVIENĪBA

F. KACZMAREK

KOTDIVUĀRA

E.-R. KORHOLA

KUKA SALAS

S. KOZLIK

LESOTO

R. LANGENDRIES

LIBĒRIJA

B. LEHIDEUX

MADAGASKARA

A. LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE

MALĀVIJA

P. LOUIS

MALI

L. McAVAN

MĀRŠALA SALU REPUBLIKA

M. MARTENS

MAURITĀNIJA

H.-P. MAYER

MAURĪCIJA

P. MORILLON

MIKRONĒZIJAS FEDERATĪVĀS VALSTIS

L. NOVAK

MOZAMBIKA

F. PLEGUEZUELOS AGUILAR

NAMĪBIJA

J. RIBEIRO E CASTRO

NAURU REPUBLIKA

Z. ROITHOVÁ

NIGĒRA

D. ROSATI

NIGĒRIJA

L. SBARBATI

NIUE

K. SCHEELE

PALAU

C. SCHLYTER

SAMOA

F. SCHMIDT

SANTOME UN PRINSIPI

O. SCHMIDT

SEIŠELU SALAS

H. SCHNELLHARDT

SENEGĀLA

J. SCHRÖDER

SENTKITSA UN NEVISA

M. SORNOSA MARTÍNEZ

SENTLŪSIJA

F. E. SPERONI

SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS

R. STURDY

SJERRALEONE

J. VAN HECKE

SOMĀLIJA

A. VAN LANCKER

SUDĀNA

A. VENETO

SVAZILENDA

R. VENTRE

TANZĀNIJA

P. de VILLIERS

TOGO

R. WIELAND

TONGA

A. WIJKMAN

TRINIDĀDA UN TOBAGO

A. ZÁBORSKÁ

TUVALU

M. ZANI

UGANDA

R. ZĪLE

VANUATU

G. ZIMMER

ZAMBIJA

POLITIKAS LIETU KOMITEJA

| Komitejas locekļi no ĀKK valstīm | EP deputāti |
| --- | --- |
| F. IBOVI (KONGO REPUBLIKA), līdzpriekšsēdētājs | M. CALLANAN, līdzpriekšsēdētājs |
| E. B. CHERON (HAITI), līdzpriekšsēdētāja vietniece | K. JÖNS, līdzpriekšsēdētāja vietniece |
| A. AIMO (PAPUA-JAUNGVINEJA), līdzpriekšsēdētāja vietnieks | L. POLFER, līdzpriekšsēdētāja vietniece |
| B. D. B. DE SOUSA (ANGOLA) | A. BIELAN |
| BELIZA | M.-A. CARLOTTI |
| A. DAYORI (BENINA) | C. COELHO |
| CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA | K. DILLEN |
| KUKA SALAS | M. GAHLER |
| M. AMON-AGO (KOTDIVUĀRA) | P. GAUBERT |
| M. H. NAIB (ERITREJA) | A. M. GOMES |
| T. TOGA (ETIOPIJA) | G. GRABOWSKA |
| R. S. T. CAVUILATI (FIDŽI) | L. GRÖNER |
| L. MILEBOU-AUBUSSON (GABONA) | Z. GURMAI |
| N. B. KUMI (GANA) | F. KACZMAREK |
| GRENĀDA | A. LÓPEZ ISTÚRIZ |
| GAJĀNA | P. LOUIS |
| M. KAMAR (KENIJA) | M. A. MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| M. KOLLIE (LIBĒRIJA) | P. MORILLON |
| NIUE | S. D. SANZ PALACIO |
| L. STRAKER (SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS) | F. SCHMIDT |
| DIENVIDĀFRIKA | J. VAN HECKE |
| K. MPOROGOMYI (TANZĀNIJA) | R. VENTRE |
| K. S. KLASSOU (TOGO) | R. WIELAND |
| TUVALU | M. ZANI |
| L. MANDIZHA (ZIMBABVE) | G. ZIMMER |

Komitejas locekļi no ĀKK valstīm

EP deputāti

F. IBOVI (KONGO REPUBLIKA), līdzpriekšsēdētājs

M. CALLANAN, līdzpriekšsēdētājs

E. B. CHERON (HAITI), līdzpriekšsēdētāja vietniece

K. JÖNS, līdzpriekšsēdētāja vietniece

A. AIMO (PAPUA-JAUNGVINEJA), līdzpriekšsēdētāja vietnieks

L. POLFER, līdzpriekšsēdētāja vietniece

B. D. B. DE SOUSA (ANGOLA)

A. BIELAN

BELIZA

M.-A. CARLOTTI

A. DAYORI (BENINA)

C. COELHO

CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA

K. DILLEN

KUKA SALAS

M. GAHLER

M. AMON-AGO (KOTDIVUĀRA)

P. GAUBERT

M. H. NAIB (ERITREJA)

A. M. GOMES

T. TOGA (ETIOPIJA)

G. GRABOWSKA

R. S. T. CAVUILATI (FIDŽI)

L. GRÖNER

L. MILEBOU-AUBUSSON (GABONA)

Z. GURMAI

N. B. KUMI (GANA)

F. KACZMAREK

GRENĀDA

A. LÓPEZ ISTÚRIZ

GAJĀNA

P. LOUIS

M. KAMAR (KENIJA)

M. A. MARTÍNEZ MARTÍNEZ

M. KOLLIE (LIBĒRIJA)

P. MORILLON

NIUE

S. D. SANZ PALACIO

L. STRAKER (SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS)

F. SCHMIDT

DIENVIDĀFRIKA

J. VAN HECKE

K. MPOROGOMYI (TANZĀNIJA)

R. VENTRE

K. S. KLASSOU (TOGO)

R. WIELAND

TUVALU

M. ZANI

L. MANDIZHA (ZIMBABVE)

G. ZIMMER

EKONOMIKAS ATTĪSTĪBAS, FINANŠU UN TIRDZNIECĪBAS KOMITEJA

| Komitejas locekļi no ĀKK valstīm | EP deputāti |
| --- | --- |
| S. KGATHI (BOTSVĀNA), līdzpriekšsēdētājs | C. SCHLYTER, līdzpriekšsēdētājs |
| K. A. KUTEKALA (KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA) līdzpriekšsēdētāja vietnieks | V. DOMBROVSKIS, līdzpriekšsēdētāja vietnieks |
| T. A. WAZIRI (NIGĒRIJA), līdzpriekšsēdētāja vietnieks | J. RIBEIRO E CASTRO, līdzpriekšsēdētāja vietnieks |
| BARBADOSA | V. AGNOLETTO |
| A. MANIRAKIZA (BURUNDI) | R. BEREND |
| EKVATORIĀLĀ GVINEJA | U. BULLMANN |
| M. ALI (ETIOPIJA) | |
| M. DALRYMPLE-PHILIBERT (JAMAIKA) | N. BUSK |
| M. A. TIHELI (LESOTO) | T. CORNILLET |
| A. I. ASSARID (MALI) | N. DEVA |
| M. A. O. GUELAYE (MAURITĀNIJA) | E. FERREIRA |
| MIKRONĒZIJAS FEDERATĪVĀS VALSTIS | M. IRUJO AMEZAGA |
| P. MUSHELENGA (NAMĪBIJA) | G. KINNOCK |
| PALAU | S. KOZLÍK |
| D. POLISI (RUANDA) | R. LANGENDRIES |
| SAMOA | B. LEHIDEUX |
| SANTOME UN PRINSIPI | A. LULLING |
| W. WILLIAM (SEIŠELU SALAS) | H.-P. MAYER |
| M. SECK (SENEGĀLA) | L. McAVAN |
| SENTKITSA UN NEVISA | F. PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| SENTLŪSIJA | D. ROSATI |
| B. LAHAI (SJERRALEONE) | J. SCHRÖDER |
| A. G. D. DEKUEK (SUDĀNA) | F. E. SPERONI |
| TONGA | R. STURDY |
| TRINIDĀDA UN TOBAGO | A. VAN LANCKER |
| J. MUGAMBE (UGANDA) | P. de VILLIERS |
| C. NJOBVU (ZAMBIJA) | R. ZĪLE |

Komitejas locekļi no ĀKK valstīm

EP deputāti

S. KGATHI (BOTSVĀNA), līdzpriekšsēdētājs

C. SCHLYTER, līdzpriekšsēdētājs

K. A. KUTEKALA (KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA) līdzpriekšsēdētāja vietnieks

V. DOMBROVSKIS, līdzpriekšsēdētāja vietnieks

T. A. WAZIRI (NIGĒRIJA), līdzpriekšsēdētāja vietnieks

J. RIBEIRO E CASTRO, līdzpriekšsēdētāja vietnieks

BARBADOSA

V. AGNOLETTO

A. MANIRAKIZA (BURUNDI)

R. BEREND

EKVATORIĀLĀ GVINEJA

U. BULLMANN

M. ALI (ETIOPIJA)

M. DALRYMPLE-PHILIBERT (JAMAIKA)

N. BUSK

M. A. TIHELI (LESOTO)

T. CORNILLET

A. I. ASSARID (MALI)

N. DEVA

M. A. O. GUELAYE (MAURITĀNIJA)

E. FERREIRA

MIKRONĒZIJAS FEDERATĪVĀS VALSTIS

M. IRUJO AMEZAGA

P. MUSHELENGA (NAMĪBIJA)

G. KINNOCK

PALAU

S. KOZLÍK

D. POLISI (RUANDA)

R. LANGENDRIES

SAMOA

B. LEHIDEUX

SANTOME UN PRINSIPI

A. LULLING

W. WILLIAM (SEIŠELU SALAS)

H.-P. MAYER

M. SECK (SENEGĀLA)

L. McAVAN

SENTKITSA UN NEVISA

F. PLEGUEZUELOS AGUILAR

SENTLŪSIJA

D. ROSATI

B. LAHAI (SJERRALEONE)

J. SCHRÖDER

A. G. D. DEKUEK (SUDĀNA)

F. E. SPERONI

TONGA

R. STURDY

TRINIDĀDA UN TOBAGO

A. VAN LANCKER

J. MUGAMBE (UGANDA)

P. de VILLIERS

C. NJOBVU (ZAMBIJA)

R. ZĪLE

SOCIĀLO LIETU UN VIDES KOMITEJA

| Komitejas locekļi no ĀKK valstīm | EP deputāti |
| --- | --- |
| T. D. BUTULSO (VANUATU), līdzpriekšsēdētājs | K. SCHEELE, līdzpriekšsēdētāja |
| R. SITHOLE (MOZAMBIKA), līdzpriekšsēdētāja vietniece | L. NOVAK, līdzpriekšsēdētājas vietniece |
| K. R. DEERPALSING (MAURĪCIJA), līdzpriekšsēdētāja vietniece | K. ARIF, līdzpriekšsēdētājas vietnieks |
| ANTIGVA UN BARBUDA | J. ALLISTER |
| AUSTRUMTIMORA | M.-H. AUBERT |
| BAHAMU SALAS | L. AYLWARD |
| M. J. A. TAPSOBA (BURKINAFASO) | J. BORRELL FONTELLES |
| ČADA | J. BOWIS |
| DOMINIKA | M. CASHMAN |
| M. JIMENEZ (DOMINIKĀNAS REPUBLIKA) | J. F. CANTON |
| O. A. SAID (DŽIBUTIJA) | F. CIANI |
| N. BALDEH (GAMBIJA) | E. J. FERNANDES |
| GVINEJA-BISAVA | J. FRAILE |
| KABOVERDE | H. GOUDIN |
| P. DANATA (KAMERŪNA) | F. HALL |
| KIRIBATI | J. HAUG |
| KOMORU SAVIENĪBA | J. HOLM |
| MADAGASKARA | M. JOUYE DE GRANDMAISON |
| MALĀVIJA | E.-R. KORHOLA |
| MĀRŠALA SALAS | M. MARTENS |
| NAURU REPUBLIKA | G. MITCHELL |
| M. A. OUMAROU (NIGĒRA) | Z. ROITHOVA |
| ZĀLAMANA SALAS | O. SCHMIDT |
| SOMĀLIJA | H. SCHNELLHARDT |
| M. RATHIPAL (SURINAMA) | A. VENETO |
| T. THWALA (SVAZILENDA) | A. WIJKMAN |
| | A. ZÁBORSKÁ |

Komitejas locekļi no ĀKK valstīm

EP deputāti

T. D. BUTULSO (VANUATU), līdzpriekšsēdētājs

K. SCHEELE, līdzpriekšsēdētāja

R. SITHOLE (MOZAMBIKA), līdzpriekšsēdētāja vietniece

L. NOVAK, līdzpriekšsēdētājas vietniece

K. R. DEERPALSING (MAURĪCIJA), līdzpriekšsēdētāja vietniece

K. ARIF, līdzpriekšsēdētājas vietnieks

ANTIGVA UN BARBUDA

J. ALLISTER

AUSTRUMTIMORA

M.-H. AUBERT

BAHAMU SALAS

L. AYLWARD

M. J. A. TAPSOBA (BURKINAFASO)

J. BORRELL FONTELLES

ČADA

J. BOWIS

DOMINIKA

M. CASHMAN

M. JIMENEZ (DOMINIKĀNAS REPUBLIKA)

J. F. CANTON

O. A. SAID (DŽIBUTIJA)

F. CIANI

N. BALDEH (GAMBIJA)

E. J. FERNANDES

GVINEJA-BISAVA

J. FRAILE

KABOVERDE

H. GOUDIN

P. DANATA (KAMERŪNA)

F. HALL

KIRIBATI

J. HAUG

KOMORU SAVIENĪBA

J. HOLM

MADAGASKARA

M. JOUYE DE GRANDMAISON

MALĀVIJA

E.-R. KORHOLA

MĀRŠALA SALAS

M. MARTENS

NAURU REPUBLIKA

G. MITCHELL

M. A. OUMAROU (NIGĒRA)

Z. ROITHOVA

ZĀLAMANA SALAS

O. SCHMIDT

SOMĀLIJA

H. SCHNELLHARDT

M. RATHIPAL (SURINAMA)

A. VENETO

T. THWALA (SVAZILENDA)

A. WIJKMAN

A. ZÁBORSKÁ

---

II PIELIKUMS

ĻUBĻANĀ (SLOVĒNIJA) 17.-20. MARTĀ NOTIKUŠĀS SESIJAS APMEKLĒJUMA REĢISTRS

| W. RASMUSSEN (Kuka salas), līdzpriekšsēdētājs | G. KINNOCK, līdzpriekšsēdētāja |
| --- | --- |
| B. D. B. DE SOUSA (Angola) (līdzpriekšsēdētāja vietnieks) | J. ATTARD-MONTALTO (aizstāj G. GRABOWSKA) (3)
   (4)
   (5) |
| E. HUMPHREY(Barbadosa) (1) | L. AYLWARD |
| A. DAYORI (Benina) | M.-H. AUBERT (priekšsēdētājas vietniece) |
| S. KGATHI (Botsvāna) | R. BEREND |
| R. M. C. KABORE (Burkinafaso) (līdzpriekšsēdētāja vietnieks) | P. BUSHILL (aizstāj R. LANGENDRIES) (5) |
| A. MANIRAKIZA (Burundi) | J. BORRELL |
| SORONGUPE (Centrālāfrikas Republika) | J. BOWIS (priekšsēdētājas vietnieks) |
| D. J. SITHOLE (Dienvidāfrika) | |
| A. B. KNIGHTS (Dominika) | |
| M. JIMENEZ (Dominikānas Republika) | M. CALLANAN |
| O. ABDI SAID (Džibutija) | M. CASHMAN
   (2)
   (3) |
| S. NGEMA (Ekvatoriālā Gvineja) | T. CORNILLET
   (3)
   (4) |
| M. H. NAIB (Eritreja) | N. DEVA |
| T. TOGA (Etiopija) (līdzpriekšsēdētāja vietnieks) | K. DILLEN
   (2)
   (3) |
| R. S. T. CAVUILATI (Fidži) (1) | V. DOMBROVSKIS |
| L. MILEBOU AUBUSSON (Gabona) | E. J. FERNANDES |
| N. BALDEH (Gambija) (VP) | M. GAHLER (VP) |
| N. BEMAIKUMI (Gana) (1) | N. GILL (aizstāj K. JÖNS) |
| T. O. DIALLO (Gvineja) | A. M. GOMES |
| E. B. CHERON (Haiti) | H. GOUDIN (priekšsēdētājas vietniece) (2)
   (3) |
| M. D. PHILIBERT (Jamaika) | F. HALL
   (2)
   (3)
   (4) |
| D. H. ALMADA (Kaboverde) | J. HAUG |
| P. DANATA (Kamerūna) | A. HUTCHINSON (aizstāj E. FERREIRA) |
| M. KAMAR (Kenija) | M. A. ISLER BEGUIN (aizstāj M. IRUJO AMEZAGA) |
| F. IBOVI (Kongo Republika) (līdzpriekšsēdētāja vietnieks) | M. JOUYE DE GRANDMAISON (priekšsēdētājas vietniece) |
| C. LUTUNDULA (Kongo Demokrātiskā Republika) (līdzpriekšsēdētāja vietnieks) | F. KACZMAREK |
| M. AMON-AGO (Kotdivuāra) | C. KLASS (aizstāj A. LOPEZ ISTURIZ WHITE) (3)
   (4)
   (5) |
| G. MITCHELL (Kuka salas) | J. LEINEN (aizstāj L. GRÖNER) |
| M. A. TIHELI(Lesoto) (1) | A. LULLING (priekšsēdētājas vietniece) |
| M. KOLLIE (Libērija) | E. MALDEIKIS (aizstāj A. ZABORSKA) |
| C. MAHAZAKA (Madagaskara) | M. MANTOVANI (priekšsēdētājas vietnieks) (3)
   (4) |
| I. MATOLA (Malāvija) | M. MARTENS |
| A. I. ASSARID (Mali) | M. A. MARTÍNEZ MARTÍNEZ (priekšsēdētājas vietnieks) |
| M. A. OULD GUELAY (Mauritānija) | M. MAURO (aizstāj C. COELHO) |
| K. R. DEERPALSING (Maurīcija) | H.-P. MAYER |
| R. SITHOLE (Mozambika) | G. MITCHELL (priekšsēdētājas vietnieks) (3)
   (4)
   (5) |
| P. MUSHELENGA (Namībija) | L. NOVAK |
| M. A. OUMAROU (Nigēra) | A. PETERLE (aizstāj R. VENTRE) |
| A. W. TAMBUWAL (Nigērija) | J. RIBEIRO E CASTRO |
| T. TALAGI (Niue) | K. SCHEELE
   (2)
   (3)
   (4) |
| A. AIMO (Papua-Jaungvineja) (līdzpriekšsēdētāja vietnieks) | F. SCHMIDT |
| D. POLISI (Ruanda) (līdzpriekšsēdētāja vietnieks) | O. SCHMIDT |
| L. STRAKER (Sentvinsenta un Grenadīnas) | H. SCHNELLHARDT
   (2)
   (3)
   (4) |
| M. SECK (Senegāla) | J. SCHRÖDER |
| W. WILLIAM (Seišelu salas) | F. E. SPERONI
   (3)
   (4)
   (5) |
| B. LAHAI (Sjerraleone) | R. STURDY
   (4)
   (5) |
| A. G. D. DEKUEK (Sudāna) | J. VAN HECKE |
| M. RATHIPAL (Surinama) (līdzpriekšsēdētāja vietnieks) | A. VENETO
   (2)
   (3)
   (5) |
| T. THWALA (Svazilenda) | K. VIRRANKOSKI (aizstāj B. LEHIDEUX) (3)
   (4)
   (5) |
| K. MPOROGOMYI (Tanzānija) | R. WIELAND |
| K. S. KLASSOU (Togo) | L. YANEZ BARNUEVO (aizstāj Z. GURMAI) |
| J. MUGAMBE (Uganda) | Z. ZALESKI (aizstāj E. HERRANZ GARCÍA)  (5) |
| T. D. BUTULSO (Vanuatu) | M. ZANI
   (3)
   (4)
   (5) |
| L. CHAN (Zālamana salas) (līdzpriekšsēdētāja vietnieks) | R. ZĪLE (2) |
| C. NJOBVU (Zambija) | G. ZIMMER |
| L. MANDIZHA (Zimbabve) (līdzpriekšsēdētāja vietnieks) (1) | |

W. RASMUSSEN (Kuka salas), līdzpriekšsēdētājs

G. KINNOCK, līdzpriekšsēdētāja

B. D. B. DE SOUSA (Angola) (līdzpriekšsēdētāja vietnieks)

J. ATTARD-MONTALTO (aizstāj G. GRABOWSKA) (3)
   (4)
   (5)

E. HUMPHREY(Barbadosa) (1)

L. AYLWARD

A. DAYORI (Benina)

M.-H. AUBERT (priekšsēdētājas vietniece)

S. KGATHI (Botsvāna)

R. BEREND

R. M. C. KABORE (Burkinafaso) (līdzpriekšsēdētāja vietnieks)

P. BUSHILL (aizstāj R. LANGENDRIES) (5)

A. MANIRAKIZA (Burundi)

J. BORRELL

SORONGUPE (Centrālāfrikas Republika)

J. BOWIS (priekšsēdētājas vietnieks)

D. J. SITHOLE (Dienvidāfrika)

A. B. KNIGHTS (Dominika)

M. JIMENEZ (Dominikānas Republika)

M. CALLANAN

O. ABDI SAID (Džibutija)

M. CASHMAN
   (2)
   (3)

S. NGEMA (Ekvatoriālā Gvineja)

T. CORNILLET
   (3)
   (4)

M. H. NAIB (Eritreja)

N. DEVA

T. TOGA (Etiopija) (līdzpriekšsēdētāja vietnieks)

K. DILLEN
   (2)
   (3)

R. S. T. CAVUILATI (Fidži) (1)

V. DOMBROVSKIS

L. MILEBOU AUBUSSON (Gabona)

E. J. FERNANDES

N. BALDEH (Gambija) (VP)

M. GAHLER (VP)

N. BEMAIKUMI (Gana) (1)

N. GILL (aizstāj K. JÖNS)

T. O. DIALLO (Gvineja)

A. M. GOMES

E. B. CHERON (Haiti)

H. GOUDIN (priekšsēdētājas vietniece) (2)
   (3)

M. D. PHILIBERT (Jamaika)

F. HALL
   (2)
   (3)
   (4)

D. H. ALMADA (Kaboverde)

J. HAUG

P. DANATA (Kamerūna)

A. HUTCHINSON (aizstāj E. FERREIRA)

M. KAMAR (Kenija)

M. A. ISLER BEGUIN (aizstāj M. IRUJO AMEZAGA)

F. IBOVI (Kongo Republika) (līdzpriekšsēdētāja vietnieks)

M. JOUYE DE GRANDMAISON (priekšsēdētājas vietniece)

C. LUTUNDULA (Kongo Demokrātiskā Republika) (līdzpriekšsēdētāja vietnieks)

F. KACZMAREK

M. AMON-AGO (Kotdivuāra)

C. KLASS (aizstāj A. LOPEZ ISTURIZ WHITE) (3)
   (4)
   (5)

G. MITCHELL (Kuka salas)

J. LEINEN (aizstāj L. GRÖNER)

M. A. TIHELI(Lesoto) (1)

A. LULLING (priekšsēdētājas vietniece)

M. KOLLIE (Libērija)

E. MALDEIKIS (aizstāj A. ZABORSKA)

C. MAHAZAKA (Madagaskara)

M. MANTOVANI (priekšsēdētājas vietnieks) (3)
   (4)

I. MATOLA (Malāvija)

M. MARTENS

A. I. ASSARID (Mali)

M. A. MARTÍNEZ MARTÍNEZ (priekšsēdētājas vietnieks)

M. A. OULD GUELAY (Mauritānija)

M. MAURO (aizstāj C. COELHO)

K. R. DEERPALSING (Maurīcija)

H.-P. MAYER

R. SITHOLE (Mozambika)

G. MITCHELL (priekšsēdētājas vietnieks) (3)
   (4)
   (5)

P. MUSHELENGA (Namībija)

L. NOVAK

M. A. OUMAROU (Nigēra)

A. PETERLE (aizstāj R. VENTRE)

A. W. TAMBUWAL (Nigērija)

J. RIBEIRO E CASTRO

T. TALAGI (Niue)

K. SCHEELE
   (2)
   (3)
   (4)

A. AIMO (Papua-Jaungvineja) (līdzpriekšsēdētāja vietnieks)

F. SCHMIDT

D. POLISI (Ruanda) (līdzpriekšsēdētāja vietnieks)

O. SCHMIDT

L. STRAKER (Sentvinsenta un Grenadīnas)

H. SCHNELLHARDT
   (2)
   (3)
   (4)

M. SECK (Senegāla)

J. SCHRÖDER

W. WILLIAM (Seišelu salas)

F. E. SPERONI
   (3)
   (4)
   (5)

B. LAHAI (Sjerraleone)

R. STURDY
   (4)
   (5)

A. G. D. DEKUEK (Sudāna)

J. VAN HECKE

M. RATHIPAL (Surinama) (līdzpriekšsēdētāja vietnieks)

A. VENETO
   (2)
   (3)
   (5)

T. THWALA (Svazilenda)

K. VIRRANKOSKI (aizstāj B. LEHIDEUX) (3)
   (4)
   (5)

K. MPOROGOMYI (Tanzānija)

R. WIELAND

K. S. KLASSOU (Togo)

L. YANEZ BARNUEVO (aizstāj Z. GURMAI)

J. MUGAMBE (Uganda)

Z. ZALESKI (aizstāj E. HERRANZ GARCÍA)  (5)

T. D. BUTULSO (Vanuatu)

M. ZANI
   (3)
   (4)
   (5)

L. CHAN (Zālamana salas) (līdzpriekšsēdētāja vietnieks)

R. ZĪLE (2)

C. NJOBVU (Zambija)

G. ZIMMER

L. MANDIZHA (Zimbabve) (līdzpriekšsēdētāja vietnieks) (1)

Sanāksmē piedalījās arī

| ANGOLA
  M. I. O. VALENTE
  H. V. T. NZUANGA
  A. S. SILVA
  A. S. ANDRE | BARBADOSA
  Y. GODDARD | BENINA
  E. ALIA
  S. SEIDOU ADAMBI
  A. DURAND-ADJAHI |
| --- | --- | --- |
| BOTSVĀNA
  T. BATLHOKI | BURKINAFASO
  E. OUEDRAOGO
  E. YERBANGA
  M. J. A. TAPSOBA | BURUNDI
  L. KAVAKURE
  D. KWIZERA
  P. RIVUZUMWAMI |
| CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA
  YNI FOLO | DIENVIDĀFRIKA
  A. SOOKLAL
  P. DANIELS
  R. MAGAU | EKVATORIĀLĀ GVINEJA
  NKA OBIANG |
| ERITREJA
  N. K. TEKLE | ETIOPIJA
  M. ALI
  A. AHMEDIN
  B. G. CHRISTOS
  Z. KEBEDE | GABONA
  M. M. MABENDE
  R. MAKONGO
  A. RISSONGA
  C. HERVO AKENDENZUE |
| GAMBIJA
  A. NYAN ALABOSON | GANA
  C. OPPONG-NTIRI | GVINEJA
  O. DIARSO |
| HAITI
  FEQUIERE | JAMAIKA
  E. REID | KAMERŪNA
  B. O. SANDA
  H. BOBBO |
| KENIJA
  K. KABANDO
  M. G. N. KAHENDE | KONGO REPUBLIKA
  B. BOUNKOULOU
  D. D. EDJAKA
  D. ZOULA | KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA
  B. MBUKU LAKA
  MOLEKOMOLIWA
  GOYA KILEMGE
  MBAYAGIZI AMINE
  A. KUZUNDA |
| KOTDIVUĀRA
  S. A. AMANI
  MOLLE MOLLE | LIBĒRIJA
  Y. S. TELEWODA | MALI
  S. TRAORE
  I. B. BA
  T. D. DIALLO |
| MAURITĀNIJA
  O. H. AHMEDOU | MAURĪCIJA
  S. GUNESSEE | NAMĪBIJA
  J. DE WAAL
  E. HAKWENYE
  E. NDADI |
| NIGĒRA
  A. ABDOURHAMANE
  M. ISSSOUFOU
  M. H. Y. BAKO | NIGĒRIJA
  P. AKWASHIKI
  A. A. USMAN
  H. ABDULLAHI
  K. ADEYANJU
  A. ADEFIDIPE
  N. UKEJI | PAPUA-JAUNGVINEJA
  L. DEKENA
  J. BALAGETUNA
  C. ABURU |
| RUANDA
  S. CYITATIRE | SENEGĀLA
  A. DIAGNE
  C. E. W. DIOP
  A. C. SALL
  N. N'DOYE
  N'DIAYE | SEIŠELU SALAS
  B. FAURE |
| SJERRALEONE
  A. T. KABBA | SUDĀNA
  A. A. H. MUSTAFA
  M. A. H. ALLOBA
  A. M. BEDRI
  C. JERVASE YAK
  H. O. TAHA | SURINAMA
  G. HIWAT
  R. ESAJAS |
| SVAZILENDA
  S. M. DLAMINI
  P. MASUKU | TOGO
  L. C. G. LAWSON
  H. Y. H. GBONE
  S. TOBA | UGANDA
  A. C. OGWAL
  E. DOMBO
  S. KATENTA-APULI |
| ZĀLAMANA SALAS
  J. MA'AHANUA | ZAMBIJA
  H. MULENGA | |

ANGOLA

M. I. O. VALENTE

H. V. T. NZUANGA

A. S. SILVA

A. S. ANDRE

BARBADOSA

Y. GODDARD

BENINA

E. ALIA

S. SEIDOU ADAMBI

A. DURAND-ADJAHI

BOTSVĀNA

T. BATLHOKI

BURKINAFASO

E. OUEDRAOGO

E. YERBANGA

M. J. A. TAPSOBA

BURUNDI

L. KAVAKURE

D. KWIZERA

P. RIVUZUMWAMI

CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA

YNI FOLO

DIENVIDĀFRIKA

A. SOOKLAL

P. DANIELS

R. MAGAU

EKVATORIĀLĀ GVINEJA

NKA OBIANG

ERITREJA

N. K. TEKLE

ETIOPIJA

M. ALI

A. AHMEDIN

B. G. CHRISTOS

Z. KEBEDE

GABONA

M. M. MABENDE

R. MAKONGO

A. RISSONGA

C. HERVO AKENDENZUE

GAMBIJA

A. NYAN ALABOSON

GANA

C. OPPONG-NTIRI

GVINEJA

O. DIARSO

HAITI

FEQUIERE

JAMAIKA

E. REID

KAMERŪNA

B. O. SANDA

H. BOBBO

KENIJA

K. KABANDO

M. G. N. KAHENDE

KONGO REPUBLIKA

B. BOUNKOULOU

D. D. EDJAKA

D. ZOULA

KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA

B. MBUKU LAKA

MOLEKOMOLIWA

GOYA KILEMGE

MBAYAGIZI AMINE

A. KUZUNDA

KOTDIVUĀRA

S. A. AMANI

MOLLE MOLLE

LIBĒRIJA

Y. S. TELEWODA

MALI

S. TRAORE

I. B. BA

T. D. DIALLO

MAURITĀNIJA

O. H. AHMEDOU

MAURĪCIJA

S. GUNESSEE

NAMĪBIJA

J. DE WAAL

E. HAKWENYE

E. NDADI

NIGĒRA

A. ABDOURHAMANE

M. ISSSOUFOU

M. H. Y. BAKO

NIGĒRIJA

P. AKWASHIKI

A. A. USMAN

H. ABDULLAHI

K. ADEYANJU

A. ADEFIDIPE

N. UKEJI

PAPUA-JAUNGVINEJA

L. DEKENA

J. BALAGETUNA

C. ABURU

RUANDA

S. CYITATIRE

SENEGĀLA

A. DIAGNE

C. E. W. DIOP

A. C. SALL

N. N'DOYE

N'DIAYE

SEIŠELU SALAS

B. FAURE

SJERRALEONE

A. T. KABBA

SUDĀNA

A. A. H. MUSTAFA

M. A. H. ALLOBA

A. M. BEDRI

C. JERVASE YAK

H. O. TAHA

SURINAMA

G. HIWAT

R. ESAJAS

SVAZILENDA

S. M. DLAMINI

P. MASUKU

TOGO

L. C. G. LAWSON

H. Y. H. GBONE

S. TOBA

UGANDA

A. C. OGWAL

E. DOMBO

S. KATENTA-APULI

ZĀLAMANA SALAS

J. MA'AHANUA

ZAMBIJA

H. MULENGA

KUBA — P. O. Marichal

ĀKK UN ES PADOME

| A. ŠTER | Slovēnijas valsts sekretārs attīstības jautājumos un pašreizējais ES Padomes priekšsēdētājs |
| --- | --- |
| A. F. ASSOWEH | Džibutijas ekonomikas lietu, finanšu un plānošanas, kā arī par privatizāciju atbildīgais ministrs un pašreizējais ĀKK padomes priekšsēdētājs |

A. ŠTER

Slovēnijas valsts sekretārs attīstības jautājumos un pašreizējais ES Padomes priekšsēdētājs

A. F. ASSOWEH

Džibutijas ekonomikas lietu, finanšu un plānošanas, kā arī par privatizāciju atbildīgais ministrs un pašreizējais ĀKK padomes priekšsēdētājs

EIROPAS KOMISIJA

| L. MICHEL | par attīstību un humāno palīdzību atbildīgais komisārs |
| --- | --- |

L. MICHEL

par attīstību un humāno palīdzību atbildīgais komisārs

EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA

G. DANTIN

LAUKSAIMNIECĪBAS UN LAUKU SADARBĪBAS TEHNISKAIS CENTRS (CTA)

H. NEUN

J. -C. BURGUET

I. BOTO

RIETUMĀFRIKAS VALSTU EKONOMIKAS KOPIENA (ECOWAS)

M. DIAKITE

M. S. NHAMAJO

K. M. GARBIA

S. MIFOUTAOU

UN HABITAT PROGRAMMA

J. BAKOLE

ANO PĀRTIKAS UN LAUKSAIMNIECĪBAS ORGANIZĀCIJA

M. BAKURAMUTSA

AUSTRUMĀFRIKAS LIKUMDOŠANAS ASAMBLEJA

A. ABDI

D. W. OGALO

A. L. OBATRE

AUSTRUM- UN DIENVIDĀFRIKAS KOPĒJĀ TIRGUS ORGANIZĀCIJA (COMESA)

WALLAB

STARPTAUTISKĀ KRIMINĀLTIESA

O. SWAAK-GOLDMAN

D. DONAT CATTIN

ANO IEDZĪVOTĀJU FONDS

S. CAGAR

NEVALSTISKĀ ORGANIZĀCIJA “RIGHT TO PLAY”

J. KOSS

UNICEF

P. O'BRIEN

ĀKK VALSTU SEKRETARIĀTS

J. R. KAPUTIN, ģenerālsekretārs

ES VALSTU SEKRETARIĀTS

D. NICKEL, ģenerālsekretārs

---

(1)  Valsti pārstāv persona, kas nav parlamenta deputāts.

(2)  Piedalījās 2008. gada 17. marta sēdē.

(3)  Piedalījās 2008. gada 18. marta sēdē.

(4)  Piedalījās 2008. gada 19. marta sēdē.

(5)  Piedalījās 2008. gada 20. marta sēdē.

---

III PIELIKUMS

PIRMDIENAS, 2008. GADA 17. MARTA, SĒDES PROTOKOLA PIELIKUMS

Parlamentiem nepiederošo dalībnieku akreditācija

BARBADOSA

V. E. Errol HUMPHREY,

Vēstnieks, Barbadosas vēstniecība Briselē

KUKA SALAS

Michael C. MITCHELL,

Ģenerālsekretārs, Kuka salu Ārlietu un imigrācijas ministrija

FIDŽI

V. E. Ratu Seremaia Tuinausori CAVUILATI,

Vēstnieks, Fidži vēstniecība Briselē

GANA

V. E. Nana BEMA KUMI,

Vēstniece, Ganas vēstniecība Briselē

LESOTO

V. E. Mamoruti A. TIHELI,

Vēstniece, Lesoto vēstniecība Briselē

ZIMBABVE

Leonard MANDIZHA,

Padomnieks, Zimbabves vēstniecība Briselē

---

IV PIELIKUMS

PIEŅEMTĀS REZOLŪCIJAS

| — | Rezolūcija par strukturālo pielāgojumu programmas ietekmi uz sabiedrību un vidi (ACP-EU/100.202/08/galīgā redakcija); |
| --- | --- |

—

| — | Rezolūcija par ĀKK valstīm svarīgo Eiropas pieredzi saistībā ar reģionālās integrācijas procesu (ACP-EU/100.203/08/galīgā redakcija); |
| --- | --- |

—

| — | Rezolūcija par pārtikas nodrošinājuma problēmām ĀKK valstīs un ĀKK un ES sadarbības nozīmi (ACP-EU/100.205/087/galīgā redakcija); |
| --- | --- |

—

| — | Rezolūcija par situāciju Kenijā (ACP-EU/100.269/08/galīgā redakcija). |
| --- | --- |

—

REZOLŪCIJA
   (1)

par strukturālo pielāgojumu programmas ietekmi uz sabiedrību un vidi

ĀKK-ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties Ļubļanā (Slovēnija) no 2008. gada 17. līdz 20. martam, |
| --- | --- |

—

tiekoties Ļubļanā (Slovēnija) no 2008. gada 17. līdz 20. martam,

| — | ņemot vērā Reglamenta 17. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 17. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 177.–181.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 177.–181.a pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūciju par ciešāku un efektīvāku sadarbību: 2006. gada atbalsta efektivitātes pakete (2006/2208(INI)) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūciju par ciešāku un efektīvāku sadarbību: 2006. gada atbalsta efektivitātes pakete (2006/2208(INI)) (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūciju par Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) stratēģijas pārskatīšanu (2005/2121(INI)) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūciju par Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) stratēģijas pārskatīšanu (2005/2121(INI)) (3),

| — | ņemot vērā Nabadzības mazināšanas stratēģijas dokumenta (PRSP) pieeju, ko 1999. gadā sāka SVF un Pasaules Banka, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nabadzības mazināšanas stratēģijas dokumenta (PRSP) pieeju, ko 1999. gadā sāka SVF un Pasaules Banka,

| — | ņemot vērā 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju, kas Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM) nosaka kā starptautiskās sabiedrības kopīgi pieņemtus kritērijus nabadzības izskaušanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju, kas Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM) nosaka kā starptautiskās sabiedrības kopīgi pieņemtus kritērijus nabadzības izskaušanai,

| — | ņemot vērā Monterrejas konsensu, kas pieņemts 2002. gada 22. martā notikušajā Starptautiskajā attīstības finansēšanas konferencē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Monterrejas konsensu, kas pieņemts 2002. gada 22. martā notikušajā Starptautiskajā attīstības finansēšanas konferencē,

| — | ņemot vērā Vašingtonas konsensu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vašingtonas konsensu,

| — | ņemot vērā 2003. gada 25. februāra Romas Deklarāciju par saskaņošanu un 2005. gada 2. marta Parīzes Deklarāciju par palīdzības efektivitāti, kas pieņemta Augsta līmeņa forumā par saskaņošanu un palīdzības efektivitāti (turpmāk tekstā “Parīzes Deklarācija”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2003. gada 25. februāra Romas Deklarāciju par saskaņošanu un 2005. gada 2. marta Parīzes Deklarāciju par palīdzības efektivitāti, kas pieņemta Augsta līmeņa forumā par saskaņošanu un palīdzības efektivitāti (turpmāk tekstā “Parīzes Deklarācija”),

| — | ņemot vērā iniciatīvu lielu parādu pagrūtinātu nabadzīgo valstu (HIPC) atbalstam, ko SVF un Pasaules Banka sāka 1996. gadā ar mērķi nodrošināt, ka nevienai nabadzīgai valstij nav jāuzņemas parādu nasta, kuru tā nespēj panest, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iniciatīvu lielu parādu pagrūtinātu nabadzīgo valstu (HIPC) atbalstam, ko SVF un Pasaules Banka sāka 1996. gadā ar mērķi nodrošināt, ka nevienai nabadzīgai valstij nav jāuzņemas parādu nasta, kuru tā nespēj panest,

| — | ņemot vērā Daudzpusējo parādu atvieglošanas iniciatīvu (DPAI), ko 2005. gada jūnijā sāka G-8, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Daudzpusējo parādu atvieglošanas iniciatīvu (DPAI), ko 2005. gada jūnijā sāka G-8,

| — | ņemot vērā Pasaules Bankas un SVF parādsaistību noturības sistēmu (2005. gads), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Bankas un SVF parādsaistību noturības sistēmu (2005. gads),

| — | ņemot vērā SVF Neatkarīgā novērtēšanas biroja ziņojumu par SVF un palīdzība Subsahāras Āfrikai (2007. gads) (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā SVF Neatkarīgā novērtēšanas biroja ziņojumu par SVF un palīdzība Subsahāras Āfrikai (2007. gads) (4),

| — | ņemot vērā Pasaules Bankas 2005. gada pārskatu par nosacītību (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Bankas 2005. gada pārskatu par nosacītību (5),

| — | ņemot vērā SVF 2005. gada jūnijā pieņemtos Norādījumus par finanšu līdzekļu ieņēmumu pārredzamību (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā SVF 2005. gada jūnijā pieņemtos Norādījumus par finanšu līdzekļu ieņēmumu pārredzamību (6),

| — | ņemot vērā Pasaules Bankas 2004. gada pārskatu par Ieguves rūpniecību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Bankas 2004. gada pārskatu par Ieguves rūpniecību,

| — | ņemot vērā programmas“Valsts izdevumi un finanšu atbildība” (PEFA) 2003. gada jūnija progresa novērtēšanas sistēmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā programmas“Valsts izdevumi un finanšu atbildība” (PEFA) 2003. gada jūnija progresa novērtēšanas sistēmu,

| — | ņemot vērā Sociālo lietu un vides komitejas ziņojumu (ACP-EU/100.202/08/galīgā redakcija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sociālo lietu un vides komitejas ziņojumu (ACP-EU/100.202/08/galīgā redakcija),

| A. | tā kā strukturālo pielāgojumu programmu (SAP) galvenais mērķis ir ilgtspējīgas ekonomikas izaugsmes sekmēšana, un SAP plaši ietver nosacījumu kopumu, tehnisko palīdzību un konsultācijas politikas jautājumos jaunattīstības valstij, kas parasti notiek saistībā ar tās aizdevumu programmu; |
| --- | --- |

A.

tā kā strukturālo pielāgojumu programmu (SAP) galvenais mērķis ir ilgtspējīgas ekonomikas izaugsmes sekmēšana, un SAP plaši ietver nosacījumu kopumu, tehnisko palīdzību un konsultācijas politikas jautājumos jaunattīstības valstij, kas parasti notiek saistībā ar tās aizdevumu programmu;

| B. | tā kā kreditoru piemēroto pārmērīgi ierobežojošo nosacījumu dēļ SAP bieži bijušas neveiksmīgas valstīs, kurās tās ir īstenotas; tā kā 2004. gadā Pasaules Banka aizstāja savu SAP ar jaunu attīstības politikas aizdevumu instrumentu (DPL); |
| --- | --- |

B.

tā kā kreditoru piemēroto pārmērīgi ierobežojošo nosacījumu dēļ SAP bieži bijušas neveiksmīgas valstīs, kurās tās ir īstenotas; tā kā 2004. gadā Pasaules Banka aizstāja savu SAP ar jaunu attīstības politikas aizdevumu instrumentu (DPL);

| C. | tā kā stabili makroekonomikas apstākļi, uzlaboti valsts izdevumi, pareiza fiskālā plānošana un parādu pārvaldība, efektīva valsts finanšu pārvaldība un efektīvas budžeta sistēmas, kā arī uz tirgu pamatotas procentu un valūtas maiņas likmes ir izaugsmes un attīstības pamatnosacījumi; |
| --- | --- |

C.

tā kā stabili makroekonomikas apstākļi, uzlaboti valsts izdevumi, pareiza fiskālā plānošana un parādu pārvaldība, efektīva valsts finanšu pārvaldība un efektīvas budžeta sistēmas, kā arī uz tirgu pamatotas procentu un valūtas maiņas likmes ir izaugsmes un attīstības pamatnosacījumi;

| D. | tā kā ar SAP ir mēģināts samazināt valdību budžeta deficītus, tādējādi nereti samazinot budžetu sociālām nozarēm, neskatoties uz to, ka tādi sociāli ieguldījumi kā ieguldījumi izglītības un veselības aprūpes jomā ir nepieciešami, lai panāktu ilgtspējīgu ekonomikas attīstību; |
| --- | --- |

D.

tā kā ar SAP ir mēģināts samazināt valdību budžeta deficītus, tādējādi nereti samazinot budžetu sociālām nozarēm, neskatoties uz to, ka tādi sociāli ieguldījumi kā ieguldījumi izglītības un veselības aprūpes jomā ir nepieciešami, lai panāktu ilgtspējīgu ekonomikas attīstību;

| E. | tā kā Bretonvudsas iestādes ir bieži īstenojošas SAP, pienācīgi neņemot vērā saņēmēju valstu īpašos apstākļus; tā kā šādas programmas ir jāpielāgo attiecīgajām valstīm, lai risinātu to īpašās vajadzības; |
| --- | --- |

E.

tā kā Bretonvudsas iestādes ir bieži īstenojošas SAP, pienācīgi neņemot vērā saņēmēju valstu īpašos apstākļus; tā kā šādas programmas ir jāpielāgo attiecīgajām valstīm, lai risinātu to īpašās vajadzības;

| F. | tā kā pēc SAP īstenošanas situācija valstīs nereti ir sliktāka nekā pirms tam un gadījumos, kad makroekonomiskā situācija ir uzlabojusies, bieži netiek minētas negatīvās sekas mikroekonomikas jomā; |
| --- | --- |

F.

tā kā pēc SAP īstenošanas situācija valstīs nereti ir sliktāka nekā pirms tam un gadījumos, kad makroekonomiskā situācija ir uzlabojusies, bieži netiek minētas negatīvās sekas mikroekonomikas jomā;

| G. | tā kā Bretonvudsas iestādes ir bijušas noteicošās strukturālajos pielāgojumos pēdējās trīs desmitgadēs; tā kā Bretonvudsas iestādes lielā mērā ietekmē aizdevumu un attīstības palīdzību, jo lielākā daļa donoru un finanšu iestāžu paļaujas uz to atbilstības kritērijiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā Bretonvudsas iestādes ir bijušas noteicošās strukturālajos pielāgojumos pēdējās trīs desmitgadēs; tā kā Bretonvudsas iestādes lielā mērā ietekmē aizdevumu un attīstības palīdzību, jo lielākā daļa donoru un finanšu iestāžu paļaujas uz to atbilstības kritērijiem;

| H. | tā kā valsts ierēdņu skaita samazināšana un algu pazemināšana ĀKK valstīs, kā arī administrāciju darbības resursu samazināšana ir noveduši pie zema administrācijas līmeņa šajās valstīs un pie administratīvā instrumenta efektivitātes samazināšanās; |
| --- | --- |

H.

tā kā valsts ierēdņu skaita samazināšana un algu pazemināšana ĀKK valstīs, kā arī administrāciju darbības resursu samazināšana ir noveduši pie zema administrācijas līmeņa šajās valstīs un pie administratīvā instrumenta efektivitātes samazināšanās;

| I. | tā kā donori un kreditori paļaujas uz nosacītību, ņemot vērā to pienākumu un likumīgo ieinteresētību nodrošināt, ka piešķirtā nauda tiek pareizi pārvaldīta un izmantota paredzētajiem mērķiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā donori un kreditori paļaujas uz nosacītību, ņemot vērā to pienākumu un likumīgo ieinteresētību nodrošināt, ka piešķirtā nauda tiek pareizi pārvaldīta un izmantota paredzētajiem mērķiem;

| J. | tā kā ekonomikas politikas nosacītības dēļ bieži tiek bloķēti SVF un Pasaules Bankas aizdevumi un piešķīrumi, kas savukārt var izraisīt valstu apstākļiem nepiemērotas vai pat TAM sasniegšanai pretrunīgas politikas pamatnostādņu īstenošanu; |
| --- | --- |

J.

tā kā ekonomikas politikas nosacītības dēļ bieži tiek bloķēti SVF un Pasaules Bankas aizdevumi un piešķīrumi, kas savukārt var izraisīt valstu apstākļiem nepiemērotas vai pat TAM sasniegšanai pretrunīgas politikas pamatnostādņu īstenošanu;

| K. | tā kā lauksaimniecības subsīdiju likvidēšana ĀKK valstīs saskaņā ar SAP ir novedusi pie peļņas un lauksaimniecības produkcijas samazināšanās, savukārt novedot pie pārtikas produktu importa palielināšanās un tādejādi ietekmējot šo valstu atkarību pārtikas jomā un nodrošinātību ar pārtiku, kā arī pie tirgus kultūru eksporta samazināšanās, tai skaitā krass ĀKK garantētās ĀKK cukura cenas samazinājums ES tirgū, tādējādi radot preferenču eroziju un ĀKK valstu tirdzniecības noteikumu un maksājumu līdzsvara pasliktināšanos; |
| --- | --- |

K.

tā kā lauksaimniecības subsīdiju likvidēšana ĀKK valstīs saskaņā ar SAP ir novedusi pie peļņas un lauksaimniecības produkcijas samazināšanās, savukārt novedot pie pārtikas produktu importa palielināšanās un tādejādi ietekmējot šo valstu atkarību pārtikas jomā un nodrošinātību ar pārtiku, kā arī pie tirgus kultūru eksporta samazināšanās, tai skaitā krass ĀKK garantētās ĀKK cukura cenas samazinājums ES tirgū, tādējādi radot preferenču eroziju un ĀKK valstu tirdzniecības noteikumu un maksājumu līdzsvara pasliktināšanos;

| L. | tā kā SVF un Pasaules Bankai ir atšķirīgas prioritātes, |
| --- | --- |

L.

tā kā SVF un Pasaules Bankai ir atšķirīgas prioritātes,

| M. | tā kā saskaņā ar SAP paredzētā stingrība ir ietekmējusi sociālo klimatu un dažreiz novedusi pie politiskas nestabilitātes; |
| --- | --- |

M.

tā kā saskaņā ar SAP paredzētā stingrība ir ietekmējusi sociālo klimatu un dažreiz novedusi pie politiskas nestabilitātes;

| N. | tā kā privatizācijas un tautsaimniecību liberalizāciju SVF un Pasaules Banka ir īstenojuši ideoloģiskā veidā; tā kā saistībā ar attīstības politikas aizdevumiem Pasaules Banka izklāsta, ka “atainojot dažādo informāciju par pielāgojumu aizdevumiem, politika vairs neiekļauj nekādus politikas norādes, piemēram, direktīvas par privatizāciju un tirgus liberalizācijas politikas jomas” (7); |
| --- | --- |

N.

tā kā privatizācijas un tautsaimniecību liberalizāciju SVF un Pasaules Banka ir īstenojuši ideoloģiskā veidā; tā kā saistībā ar attīstības politikas aizdevumiem Pasaules Banka izklāsta, ka “atainojot dažādo informāciju par pielāgojumu aizdevumiem, politika vairs neiekļauj nekādus politikas norādes, piemēram, direktīvas par privatizāciju un tirgus liberalizācijas politikas jomas” (7);

| O. | tā kā SAP ieviestā stingrā politika ir samazinājusi pieprasījumu, ierobežojusi izaugsmi un palielinājusi bezdarba līmeni, jo īpaši starp jauniem augstskolu beidzējiem; |
| --- | --- |

O.

tā kā SAP ieviestā stingrā politika ir samazinājusi pieprasījumu, ierobežojusi izaugsmi un palielinājusi bezdarba līmeni, jo īpaši starp jauniem augstskolu beidzējiem;

| P. | tā kā bezdarba līmeņa palielināšanās ir veicinājusi lauku teritoriju pamešanu un migrantu plūsmas no ĀKK valstīm uz bagātām valstīm; |
| --- | --- |

P.

tā kā bezdarba līmeņa palielināšanās ir veicinājusi lauku teritoriju pamešanu un migrantu plūsmas no ĀKK valstīm uz bagātām valstīm;

| Q. | tā kā SAP ir risinājušas mazattīstības simptomus, bet ne tās dziļos cēloņus, piemēram, nevienlīdzīga tirdzniecība, parādi un starptautisko dalībnieku dominēšana, un tā kā šo cēloņu nepārtrauktā pastāvēšana, neskatoties uz oficiālās attīstības palīdzības palielināšanos, ir novedusi pie negatīvām neto plūsmām ĀKK valstīs; |
| --- | --- |

Q.

tā kā SAP ir risinājušas mazattīstības simptomus, bet ne tās dziļos cēloņus, piemēram, nevienlīdzīga tirdzniecība, parādi un starptautisko dalībnieku dominēšana, un tā kā šo cēloņu nepārtrauktā pastāvēšana, neskatoties uz oficiālās attīstības palīdzības palielināšanos, ir novedusi pie negatīvām neto plūsmām ĀKK valstīs;

| R. | tā kā zems politiskās pārvaldības (demokrātijas trūkums) un ekonomikas pārvaldības līmenis ir ekonomikas un sociālās attīstības šķērslis; |
| --- | --- |

R.

tā kā zems politiskās pārvaldības (demokrātijas trūkums) un ekonomikas pārvaldības līmenis ir ekonomikas un sociālās attīstības šķērslis;

| S. | tā kā SVF paziņotie mērķi ir “sekmēt starptautisko monetāro sadarbību, starptautiskās tirdzniecības paplašināšanos un līdzsvarotu izaugsmi, ieguldīt augsta līmeņa nodarbinātības un patiesu ienākumu sekmēšanā un uzturēšanā, sekmēt valūtas stabilitāti, uzlabot līdzsvara trūkuma pakāpi starptautiskajās maksājumu bilancēs un nodrošināt palīdzību, lai atvieglotu bilances maksājumu pielāgojumus”; |
| --- | --- |

S.

tā kā SVF paziņotie mērķi ir “sekmēt starptautisko monetāro sadarbību, starptautiskās tirdzniecības paplašināšanos un līdzsvarotu izaugsmi, ieguldīt augsta līmeņa nodarbinātības un patiesu ienākumu sekmēšanā un uzturēšanā, sekmēt valūtas stabilitāti, uzlabot līdzsvara trūkuma pakāpi starptautiskajās maksājumu bilancēs un nodrošināt palīdzību, lai atvieglotu bilances maksājumu pielāgojumus”;

| T. | tā kā Pasaules Bankas paziņotie mērķi ir samazināt pasaules nabadzību un uzlabot dzīves kvalitāti, izmantojot divas attīstības iestādes: Starptautisko rekonstrukcijas un attīstības banku (SRAB), kas galveno vērību piegriež vidēja ienākuma līmeņa un kredītspējīgām zema ienākuma līmeņa valstīm, un Starptautisko attīstības asociāciju (SAA), kas strādā ar zema ienākuma līmeņa valstīm; |
| --- | --- |

T.

tā kā Pasaules Bankas paziņotie mērķi ir samazināt pasaules nabadzību un uzlabot dzīves kvalitāti, izmantojot divas attīstības iestādes: Starptautisko rekonstrukcijas un attīstības banku (SRAB), kas galveno vērību piegriež vidēja ienākuma līmeņa un kredītspējīgām zema ienākuma līmeņa valstīm, un Starptautisko attīstības asociāciju (SAA), kas strādā ar zema ienākuma līmeņa valstīm;

| U. | tā kā starptautiskām finanšu iestādēm var būt pozitīva nozīme objektīvākas globalizācijas labā, taču tam nepieciešams katram attīstības līmenim atšķirīgas un nenosacītības pieejas, kas pamatotas uz īpašumtiesībām un pielāgotas konkrētās valsts apstākļiem, tādiem jautājumiem kā tirdzniecības liberalizācija, privatizācija un darba tirgus noteikumu atcelšana; |
| --- | --- |

U.

tā kā starptautiskām finanšu iestādēm var būt pozitīva nozīme objektīvākas globalizācijas labā, taču tam nepieciešams katram attīstības līmenim atšķirīgas un nenosacītības pieejas, kas pamatotas uz īpašumtiesībām un pielāgotas konkrētās valsts apstākļiem, tādiem jautājumiem kā tirdzniecības liberalizācija, privatizācija un darba tirgus noteikumu atcelšana;

| V. | tā kā ĀKK pārstāvniecība SVF un Pasaules Bankas izpildvaldēs ir margināla; |
| --- | --- |

V.

tā kā ĀKK pārstāvniecība SVF un Pasaules Bankas izpildvaldēs ir margināla;

| W. | tā kā ilgtspējīga attīstība atbilst pašreizējām vajadzībām, neapdraudot nākotnes paaudžu iespēju panākt atbilstību viņu vajadzībām; |
| --- | --- |

W.

tā kā ilgtspējīga attīstība atbilst pašreizējām vajadzībām, neapdraudot nākotnes paaudžu iespēju panākt atbilstību viņu vajadzībām;

| X. | tā kā nabadzības palielināšanās, ārkārtīgi augsts bezdarba līmenis, samazināta produktivitāte un mazāki ieņēmumi no eksporta varētu būt dažas no to attīstības stratēģiju sekām, kurās neņem vērā reālo sociālo situāciju attiecīgajā valstī un tās dabīgo resursu situāciju, kas ir šīs valsts tautsaimniecības pamats; |
| --- | --- |

X.

tā kā nabadzības palielināšanās, ārkārtīgi augsts bezdarba līmenis, samazināta produktivitāte un mazāki ieņēmumi no eksporta varētu būt dažas no to attīstības stratēģiju sekām, kurās neņem vērā reālo sociālo situāciju attiecīgajā valstī un tās dabīgo resursu situāciju, kas ir šīs valsts tautsaimniecības pamats;

| Y. | tā kā SAP īstenošanai ir nelabvēlīgas sekas attiecība uz valsts ieguldījumiem sociālajos pakalpojumos, jo īpaši veselības aprūpes un izglītības jomā, uz ģimeņu algu un ienākumu pieaugumu, uz nodarbinātību un dzīves apstākļiem; un tā kā valdības arī mudinātas vai piespiestas samazināt savu iejaukšanās līmeni daudzās tautsaimniecības nozarēs, izmantojot valsts uzņēmumu privatizāciju un liberalizējot un atverot tirgus ārvalstu konkurencei, tai skaitā veselības aprūpes un izglītības jomā; |
| --- | --- |

Y.

tā kā SAP īstenošanai ir nelabvēlīgas sekas attiecība uz valsts ieguldījumiem sociālajos pakalpojumos, jo īpaši veselības aprūpes un izglītības jomā, uz ģimeņu algu un ienākumu pieaugumu, uz nodarbinātību un dzīves apstākļiem; un tā kā valdības arī mudinātas vai piespiestas samazināt savu iejaukšanās līmeni daudzās tautsaimniecības nozarēs, izmantojot valsts uzņēmumu privatizāciju un liberalizējot un atverot tirgus ārvalstu konkurencei, tai skaitā veselības aprūpes un izglītības jomā;

| Z. | tā kā SAP nelabvēlīgā ietekme tiek atzīta pēc-Vašingtonas konsensa pieejā, ar kuru saskaņā iesaka arī sekmēt lielākus ieguldījumus sociālajā sfērā; |
| --- | --- |

Z.

tā kā SAP nelabvēlīgā ietekme tiek atzīta pēc-Vašingtonas konsensa pieejā, ar kuru saskaņā iesaka arī sekmēt lielākus ieguldījumus sociālajā sfērā;

| 1. | iesaka SVF un Pasaules Bankai likvidēt SAP paredzētos negatīvos nosacījumus un risināt nevienlīdzīgas tirdzniecības jautājumus saistībā ar Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) parādu un ierobežojot starptautisku iejaukšanos ĀKK valstīs; uzskata, ka saskaņā ar TAM izglītībai (tai skaitā augstākai izglītībai un pētniecībai), veselībai, ūdenim, lauksaimniecībai (ar mērķi izskaust badu) un videi jābūt visu programmu prioritātēm; |
| --- | --- |

1.

iesaka SVF un Pasaules Bankai likvidēt SAP paredzētos negatīvos nosacījumus un risināt nevienlīdzīgas tirdzniecības jautājumus saistībā ar Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) parādu un ierobežojot starptautisku iejaukšanos ĀKK valstīs; uzskata, ka saskaņā ar TAM izglītībai (tai skaitā augstākai izglītībai un pētniecībai), veselībai, ūdenim, lauksaimniecībai (ar mērķi izskaust badu) un videi jābūt visu programmu prioritātēm;

| 2. | šajā saistībā aicina Pasaules Bankas grupu un SVF atturēties no ekonomikas politikas nosacītības, piešķirot aizdevumus, kā arī palielināt nosacītības pārredzamību, piešķirt patiesu nozīmi īpašumtiesību principam, nodrošinot, ka politikas jomas ir izvēlētas katrai valstij, un savās programmās koncentrēt uzmanību uz nosacītību, kas pamatota uz rezultātiem un nabadzības apkarošanu; |
| --- | --- |

2.

šajā saistībā aicina Pasaules Bankas grupu un SVF atturēties no ekonomikas politikas nosacītības, piešķirot aizdevumus, kā arī palielināt nosacītības pārredzamību, piešķirt patiesu nozīmi īpašumtiesību principam, nodrošinot, ka politikas jomas ir izvēlētas katrai valstij, un savās programmās koncentrēt uzmanību uz nosacītību, kas pamatota uz rezultātiem un nabadzības apkarošanu;

| 3. | uzskata, ka starp ĀKK valstīm un bagātajām valstīm jāpastāv godīgākai tirdzniecībai un ka tirgu liberalizācija nedrīkst pamest vājākās tautsaimniecības stiprāko tautsaimniecību žēlastībā; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka starp ĀKK valstīm un bagātajām valstīm jāpastāv godīgākai tirdzniecībai un ka tirgu liberalizācija nedrīkst pamest vājākās tautsaimniecības stiprāko tautsaimniecību žēlastībā;

| 4. | uzskata, ka centieni atcelt vai atvieglot parādus nav jāpiemēro tikai valstīm ar zemu ienākumu līmeni, bet jāpiemēro visām pārāk lielu parādu apgrūtinātām ĀKK valstīm, tai skaitā valstīm ar vidēju ienākumu līmeni, kad tas ir piemēroti; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka centieni atcelt vai atvieglot parādus nav jāpiemēro tikai valstīm ar zemu ienākumu līmeni, bet jāpiemēro visām pārāk lielu parādu apgrūtinātām ĀKK valstīm, tai skaitā valstīm ar vidēju ienākumu līmeni, kad tas ir piemēroti;

| 5. | uzskata, ka starptautisko dalībnieku iejaukšanās ĀKK valstīs ir jāierobežo; jo īpaši uzskata, ka daļēji valstij piederošu uzņēmumu dibināšana var ļaut valstīm palielināt kontroli pār savu valstu resursu izmantošanu; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka starptautisko dalībnieku iejaukšanās ĀKK valstīs ir jāierobežo; jo īpaši uzskata, ka daļēji valstij piederošu uzņēmumu dibināšana var ļaut valstīm palielināt kontroli pār savu valstu resursu izmantošanu;

| 6. | šajā saistībā atzinīgi vērtē Pasaules Bankas grupas, SVF un Āfrikas Attīstības bankas sniegto atbalstu Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīvai (EITI), kas “nosaka pasaules standartu uzņēmumiem publicēt informāciju par veiktajiem maksājumiem un valdībām atklāt informāciju par saņemtajiem maksājumiem”; aicina turpināt sniegt šo atbalstu EITI un aicina valsts un privātos ieguves rūpniecības uzņēmumus panākt atbilstību EITI; |
| --- | --- |

6.

šajā saistībā atzinīgi vērtē Pasaules Bankas grupas, SVF un Āfrikas Attīstības bankas sniegto atbalstu Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīvai (EITI), kas “nosaka pasaules standartu uzņēmumiem publicēt informāciju par veiktajiem maksājumiem un valdībām atklāt informāciju par saņemtajiem maksājumiem”; aicina turpināt sniegt šo atbalstu EITI un aicina valsts un privātos ieguves rūpniecības uzņēmumus panākt atbilstību EITI;

| 7. | uzskata, ka SVF ir jāpalīdz ĀKK valstīm izstrādāt un īstenot izaugsmes politikas virzienus saskaņā ar SFV sākotnējo mandātu; uzskata, ka Pasaules Bankai no savas puses ir jāatgriežas pie tās sākotnējā mandāta, kas paredz palīdzēt izveidot pareizos apstākļus attīstībai, tādējādi likvidējot nabadzību; uzskata, ka SVF un Pasaules Bankai jo īpaši “jānoliek malā” ideoloģiski apsvērumi, risinot privatizācijas, liberalizācijas un lauksaimniecības subsīdiju jautājumus ĀKK valstīs; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka SVF ir jāpalīdz ĀKK valstīm izstrādāt un īstenot izaugsmes politikas virzienus saskaņā ar SFV sākotnējo mandātu; uzskata, ka Pasaules Bankai no savas puses ir jāatgriežas pie tās sākotnējā mandāta, kas paredz palīdzēt izveidot pareizos apstākļus attīstībai, tādējādi likvidējot nabadzību; uzskata, ka SVF un Pasaules Bankai jo īpaši “jānoliek malā” ideoloģiski apsvērumi, risinot privatizācijas, liberalizācijas un lauksaimniecības subsīdiju jautājumus ĀKK valstīs;

| 8. | atzinīgi vērtē SVF rīcību, padarot nabadzības samazināšanu par savas programmas prioritāti, kā arī atzinīgi vērtē to, ka nabadzības samazināšana ir Pasaules Bankas galvenais mērķis; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē SVF rīcību, padarot nabadzības samazināšanu par savas programmas prioritāti, kā arī atzinīgi vērtē to, ka nabadzības samazināšana ir Pasaules Bankas galvenais mērķis;

| 9. | uzskata, ka neilgtspējīgi parādu līmeņi, slikta makroekonomikas plānošana un vāji politikas virzieni nopietni kaitē valsts attīstībai un ka finanšu nestabilitāte var ietekmēt ekonomiku, skarot izaugsmi, nodarbinātību un ekonomisko, kā arī sociālo labklājību; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka neilgtspējīgi parādu līmeņi, slikta makroekonomikas plānošana un vāji politikas virzieni nopietni kaitē valsts attīstībai un ka finanšu nestabilitāte var ietekmēt ekonomiku, skarot izaugsmi, nodarbinātību un ekonomisko, kā arī sociālo labklājību;

| 10. | atzīmē, ka nabadzības samazināšanas stratēģijas dokumenti (PRSP) paredzēti kā valstij piederošas stratēģijas, kas īpaši pielāgotas valstu attīstības vajadzībām; nelokāmi uzskata, ka valstu īpašumtiesības paredz nozīmīgas atbildības valdībām saistībā ar pareizu sniegtās palīdzības izmantošanu, labu pārvaldību un stingru turēšanos pie attīstības darba kārtības; |
| --- | --- |

10.

atzīmē, ka nabadzības samazināšanas stratēģijas dokumenti (PRSP) paredzēti kā valstij piederošas stratēģijas, kas īpaši pielāgotas valstu attīstības vajadzībām; nelokāmi uzskata, ka valstu īpašumtiesības paredz nozīmīgas atbildības valdībām saistībā ar pareizu sniegtās palīdzības izmantošanu, labu pārvaldību un stingru turēšanos pie attīstības darba kārtības;

| 11. | atzinīgi vērtē nesenos pozitīvos ekonomikas rezultātus daudzās jaunattīstības valstīs, tai skaitā Subsahāras Āfrikā, ko sekmēja vairāki faktori, proti, parādu atvieglojumi, starptautiska attīstības palīdzība, donoru veiktie uzlabojumi un jo īpaši jaunattīstības valstu īstenotie politikas virzieni; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē nesenos pozitīvos ekonomikas rezultātus daudzās jaunattīstības valstīs, tai skaitā Subsahāras Āfrikā, ko sekmēja vairāki faktori, proti, parādu atvieglojumi, starptautiska attīstības palīdzība, donoru veiktie uzlabojumi un jo īpaši jaunattīstības valstu īstenotie politikas virzieni;

| 12. | atzinīgi vērtē Pasaules Bankas konstatējumu, ka no 1999.–2005. gadam valstis, kas saņem aizdevuma atvieglojumus saskaņā ar HIPC iniciatīvu, dubultoja izdevumus nabadzības samazināšanas plāniem; atgādina, ka vismaz 60 valstīm nepieciešams atcelt visus to parādus, lai tām dotu iespēju sasniegt TAM, kā arī ka ir vēl vairāk valstu, kam nepieciešams turpināt piemērot parādu atvieglojumus; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē Pasaules Bankas konstatējumu, ka no 1999.–2005. gadam valstis, kas saņem aizdevuma atvieglojumus saskaņā ar HIPC iniciatīvu, dubultoja izdevumus nabadzības samazināšanas plāniem; atgādina, ka vismaz 60 valstīm nepieciešams atcelt visus to parādus, lai tām dotu iespēju sasniegt TAM, kā arī ka ir vēl vairāk valstu, kam nepieciešams turpināt piemērot parādu atvieglojumus;

| 13. | uzsver, ka, lai gan ekonomikas izaugsme ir ārkārtīgi svarīga, tā automātiski nenoved pie nabadzības samazināšanās, un uzsver taisnīgu attīstības politikas virzienu un nabadzīgāko valstu izaugsmes stratēģiju nozīmi, kuras noved pie sociāliem un ekonomiskiem ieguvumiem sabiedrībai kopumā un jo īpaši to stratēģiju nozīmi, kas galvenokārt vērš uzmanību uz TAM sasniegšanu; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka, lai gan ekonomikas izaugsme ir ārkārtīgi svarīga, tā automātiski nenoved pie nabadzības samazināšanās, un uzsver taisnīgu attīstības politikas virzienu un nabadzīgāko valstu izaugsmes stratēģiju nozīmi, kuras noved pie sociāliem un ekonomiskiem ieguvumiem sabiedrībai kopumā un jo īpaši to stratēģiju nozīmi, kas galvenokārt vērš uzmanību uz TAM sasniegšanu;

| 14. | uzsver, ka nepieciešama pilnīga politiska un darbības sadarbība ar ANO iestādēm, jo īpaši Starptautisko Darba organizāciju (SDO), lai novērtētu SAP reālās sekas un iespējamos risinājumus; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka nepieciešama pilnīga politiska un darbības sadarbība ar ANO iestādēm, jo īpaši Starptautisko Darba organizāciju (SDO), lai novērtētu SAP reālās sekas un iespējamos risinājumus;

| 15. | uzskata, ka ilgtspējīgai attīstībai jābūt galvenajai reformu prioritātei un ka ilgtspējīga attīstība ietver labu pārvaldību, cilvēktiesības un vides aspektus; atgādina, ka makroekonomikas reformām var būt ilgtspējīga ietekme tikai tad, ja tās pilnībā ietver cilvēkattīstības un sociālās attīstības mērķus; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka ilgtspējīgai attīstībai jābūt galvenajai reformu prioritātei un ka ilgtspējīga attīstība ietver labu pārvaldību, cilvēktiesības un vides aspektus; atgādina, ka makroekonomikas reformām var būt ilgtspējīga ietekme tikai tad, ja tās pilnībā ietver cilvēkattīstības un sociālās attīstības mērķus;

| 16. | atzīst, ka nepieciešama tūlītēja rīcība, lai risinātu vides problēmas; uzsver, ka atbildības nastu saistībā ar cīņu pret klimata pārmaiņām nevar pārvelt uz jaunattīstības pasauli; jo īpaši uzskata, ka pieaugošais pieprasījums pēc biodegvielas jaunattīstības pasaulē ir jālīdzsvaro, lai neapdraudētu nodrošinātību ar pārtiku un nepalielinātu mežu izciršanu jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

16.

atzīst, ka nepieciešama tūlītēja rīcība, lai risinātu vides problēmas; uzsver, ka atbildības nastu saistībā ar cīņu pret klimata pārmaiņām nevar pārvelt uz jaunattīstības pasauli; jo īpaši uzskata, ka pieaugošais pieprasījums pēc biodegvielas jaunattīstības pasaulē ir jālīdzsvaro, lai neapdraudētu nodrošinātību ar pārtiku un nepalielinātu mežu izciršanu jaunattīstības valstīs;

| 17. | atzīmē, ka SVF ir stingri makroekonomikas noteikumi attiecībā uz rezervju sliekšņiem un inflācijas apkarošanu, kuri nosaka tā pamatnostādnes par palīdzības izmantošanu; izsaka nožēlu, ka dažos gadījumos SVF ir nobloķējis pieejamās palīdzības izmantošanu Subsahāras Āfrikai; mudina SVF piemērot mazāk ierobežojumu situācijās, kas pieļauj mērķtiecīgāku attīstības stratēģiju, kā arī ņemt vērā visus iespējamos resursus, jo īpaši palīdzību; atzīmē, ka fiskālās politikas ierobežojumi šīm programmām var novest pie grūtībām iesaistīt veselības aprūpes un izglītības jomas personālu; |
| --- | --- |

17.

atzīmē, ka SVF ir stingri makroekonomikas noteikumi attiecībā uz rezervju sliekšņiem un inflācijas apkarošanu, kuri nosaka tā pamatnostādnes par palīdzības izmantošanu; izsaka nožēlu, ka dažos gadījumos SVF ir nobloķējis pieejamās palīdzības izmantošanu Subsahāras Āfrikai; mudina SVF piemērot mazāk ierobežojumu situācijās, kas pieļauj mērķtiecīgāku attīstības stratēģiju, kā arī ņemt vērā visus iespējamos resursus, jo īpaši palīdzību; atzīmē, ka fiskālās politikas ierobežojumi šīm programmām var novest pie grūtībām iesaistīt veselības aprūpes un izglītības jomas personālu;

| 18. | pauž nožēlu, ka starptautiski atbalstītajās valstu reformu programmās potenciālā palīdzība nav pilnībā īstenota; |
| --- | --- |

18.

pauž nožēlu, ka starptautiski atbalstītajās valstu reformu programmās potenciālā palīdzība nav pilnībā īstenota;

| 19. | atzīst ievērojamo ES sniegto palīdzību ĀKK valstīm, lai mazinātu pārejas perioda kaitīgo ietekmi un SAP radītos negatīvos apstākļus, pierādot ES apņemšanos palīdzēt šīm valstīm; uzskata, ka ES un bagātām valstīm vispār jācenšas palielināt palīdzība līdz 0,71 % no IKP; uzskata, ka ĀKK valstīm un ES jānoslēdz stabils partnerattiecību nolīgums, lai sekmētu patiesu attīstību ĀKK valstīs; |
| --- | --- |

19.

atzīst ievērojamo ES sniegto palīdzību ĀKK valstīm, lai mazinātu pārejas perioda kaitīgo ietekmi un SAP radītos negatīvos apstākļus, pierādot ES apņemšanos palīdzēt šīm valstīm; uzskata, ka ES un bagātām valstīm vispār jācenšas palielināt palīdzība līdz 0,71 % no IKP; uzskata, ka ĀKK valstīm un ES jānoslēdz stabils partnerattiecību nolīgums, lai sekmētu patiesu attīstību ĀKK valstīs;

| 20. | aicina ES dalībvalstis un Komisiju, sniedzot palīdzību saskaņā ar savām attiecīgajām tirdzniecības palīdzības programmām, ņemt vērā autonomās tautsaimniecības reformu programmas, kuras īsteno ĀKK valstīs, lai ļautu šīm valstīm veiksmīgi risināt izmaksu jautājumus, kas saistīti ar pielāgojumiem, tai skaitā saistībā ar Ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (EPN) vai plašākām liberalizācijas programmām; |
| --- | --- |

20.

aicina ES dalībvalstis un Komisiju, sniedzot palīdzību saskaņā ar savām attiecīgajām tirdzniecības palīdzības programmām, ņemt vērā autonomās tautsaimniecības reformu programmas, kuras īsteno ĀKK valstīs, lai ļautu šīm valstīm veiksmīgi risināt izmaksu jautājumus, kas saistīti ar pielāgojumiem, tai skaitā saistībā ar Ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (EPN) vai plašākām liberalizācijas programmām;

| 21. | atzinīgi vērtē SVF un Pasaules Bankas HIPC iniciatīvu; uzskata, ka apgrūtinošas parādsaistības kavē valstu attīstību, bet aicina SVF un Pasaules Banku, kā arī jaunattīstības valstis novērst atkārtotu neilgtspējīgu parādu situāciju rašanos; uzsver, ka parāda samazināšanai būs ievērojama ietekme tikai tad, ja parādniece valsts īstenos politikas virzienus, kas novērš atkārtotu neilgtspējīgu parādu situāciju rašanos; |
| --- | --- |

21.

atzinīgi vērtē SVF un Pasaules Bankas HIPC iniciatīvu; uzskata, ka apgrūtinošas parādsaistības kavē valstu attīstību, bet aicina SVF un Pasaules Banku, kā arī jaunattīstības valstis novērst atkārtotu neilgtspējīgu parādu situāciju rašanos; uzsver, ka parāda samazināšanai būs ievērojama ietekme tikai tad, ja parādniece valsts īstenos politikas virzienus, kas novērš atkārtotu neilgtspējīgu parādu situāciju rašanos;

| 22. | uzskata, ka pareiza valsts finanšu pārvaldība ir būtisks reformu darba kārtības punkts, un aicina vairāk atbalstīt augstākās audita iestādes; atzinīgi vērtē programmas “Valsts izdevumi un finanšu atbildība” (PEFA) starptautisko rezultātu novērtēšanas shēmu, lai novērtētu valsts veikto valsts finanšu pārvaldību, kā arī aicina Bretonvudsas iestādes un citus donorus to stingri piemērot; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka pareiza valsts finanšu pārvaldība ir būtisks reformu darba kārtības punkts, un aicina vairāk atbalstīt augstākās audita iestādes; atzinīgi vērtē programmas “Valsts izdevumi un finanšu atbildība” (PEFA) starptautisko rezultātu novērtēšanas shēmu, lai novērtētu valsts veikto valsts finanšu pārvaldību, kā arī aicina Bretonvudsas iestādes un citus donorus to stingri piemērot;

| 23. | pauž bažas par apstākļiem vājās, konflikta un pēckonflikta situācijās esošās valstīs, kā arī uzsver vajadzību pēc likuma varas un demokrātiskas politiskās sistēmas, jo īpaši nepieciešamību ņemt vērā vēlēšanu rezultātus, kā arī pēc mierīga un stabila politiskā klimata, lai valsts varētu sākt pozitīvu attīstības ceļu; |
| --- | --- |

23.

pauž bažas par apstākļiem vājās, konflikta un pēckonflikta situācijās esošās valstīs, kā arī uzsver vajadzību pēc likuma varas un demokrātiskas politiskās sistēmas, jo īpaši nepieciešamību ņemt vērā vēlēšanu rezultātus, kā arī pēc mierīga un stabila politiskā klimata, lai valsts varētu sākt pozitīvu attīstības ceļu;

| 24. | pauž bažas par SVF Neatkarīgā novērtēšanas biroja konstatējumu, ka pastāv uzskatu atšķirība starp izpildvaldes locekļiem par SVF lomu un politikas virzieniem valstīs ar zemu ienākumu līmeni; tādēļ uzskata, ka jāveic SVF reforma, lai padarītu to demokrātiskāku, ne tikai ar labāku ĀKK pārstāvniecību izpildvaldē; |
| --- | --- |

24.

pauž bažas par SVF Neatkarīgā novērtēšanas biroja konstatējumu, ka pastāv uzskatu atšķirība starp izpildvaldes locekļiem par SVF lomu un politikas virzieniem valstīs ar zemu ienākumu līmeni; tādēļ uzskata, ka jāveic SVF reforma, lai padarītu to demokrātiskāku, ne tikai ar labāku ĀKK pārstāvniecību izpildvaldē;

| 25. | ir vīlusies saistībā ar konstatējumu, ka SVF centieni attiecība uz Nabadzības mazināšanas un izaugsmes mehānismu (NMIM) nav īstenoti praksē un ka nav saiknes starp nabadzības samazināšanas iniciatīvām un reāli īstenotajiem politikas virzieniem; |
| --- | --- |

25.

ir vīlusies saistībā ar konstatējumu, ka SVF centieni attiecība uz Nabadzības mazināšanas un izaugsmes mehānismu (NMIM) nav īstenoti praksē un ka nav saiknes starp nabadzības samazināšanas iniciatīvām un reāli īstenotajiem politikas virzieniem;

| 26. | pauž bažas par SVF darbības trūkumiem un jo īpaši par politikas un institucionālās kohēzijas izplatīšanu un īstenošanu; |
| --- | --- |

26.

pauž bažas par SVF darbības trūkumiem un jo īpaši par politikas un institucionālās kohēzijas izplatīšanu un īstenošanu;

| 27. | mudina Pasaules Banku, SVF un PTO kopā ar ANO un citiem starptautiskiem un divpusējiem donoriem plašāk sadarboties, lai labāk saprastu tās ĀKK valstis un palīdzētu tām ĀKK valstīm, kurās piemērotas SAP, un lai palīdzētu tām sasniegt TAM; |
| --- | --- |

27.

mudina Pasaules Banku, SVF un PTO kopā ar ANO un citiem starptautiskiem un divpusējiem donoriem plašāk sadarboties, lai labāk saprastu tās ĀKK valstis un palīdzētu tām ĀKK valstīm, kurās piemērotas SAP, un lai palīdzētu tām sasniegt TAM;

| 28. | uzskata, ka maksimālas valsts īpašumtiesības un apņemšanās attiecībā uz politikas reformām ir pamatnosacījums šo reformu veiksmei; uzsver vajadzību pēc integrētas pieejas pienācīgam darbam (nodarbinātība, sociālā aizsardzība, sociālais dialogs, tiesības darbā un dzimumu integrēšana), lai efektīvi sāktu nodarbinātības un sociālo politiku valsts līmenī; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka maksimālas valsts īpašumtiesības un apņemšanās attiecībā uz politikas reformām ir pamatnosacījums šo reformu veiksmei; uzsver vajadzību pēc integrētas pieejas pienācīgam darbam (nodarbinātība, sociālā aizsardzība, sociālais dialogs, tiesības darbā un dzimumu integrēšana), lai efektīvi sāktu nodarbinātības un sociālo politiku valsts līmenī;

| 29. | aicina attiecīgās struktūras izveidot mehānismus pieredzes apmaiņai, kas būs to valstu instrumenti, kurās tautsaimniecības restrukturēšanas process nav bijis veiksmīgs vai kurās ir paredzēts šo procesu sākt; |
| --- | --- |

29.

aicina attiecīgās struktūras izveidot mehānismus pieredzes apmaiņai, kas būs to valstu instrumenti, kurās tautsaimniecības restrukturēšanas process nav bijis veiksmīgs vai kurās ir paredzēts šo procesu sākt;

| 30. | mudina valstis ar tautsaimniecības restrukturēšanas programmām iesniegt tai regulārus ziņojumus par šo programmu un saistīto nolīgumu darbību un attīstību, lai varētu apgūt paraugprakses citu dalībnieku labā; |
| --- | --- |

30.

mudina valstis ar tautsaimniecības restrukturēšanas programmām iesniegt tai regulārus ziņojumus par šo programmu un saistīto nolīgumu darbību un attīstību, lai varētu apgūt paraugprakses citu dalībnieku labā;

| 31. | uzskata, ka ir būtiski, ka valdības ir pārskatatbildīgas attiecībā pret saviem pilsoņiem saistībā ar valsts ieņēmumu un izdevumu pārvaldību, jo īpaši ieņēmumu, kas gūti no ieguves rūpniecības, un aicina Pasaules Banku, SVF, ES un citus donorus pieprasīt, lai valsts ieņēmumus pārvalda pārredzami; uzskata, ka ir būtiski ĀKK valstīs nostiprināt demokrātiju un likuma varu, apgādājot tos ar būtiskiem cilvēkresursiem un darbības resursiem; uzsver, ka ir svarīgi radīt pārskatatbildības kultūru, kas pilnībā iesaista parlamentus un audita iestādes; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka ir būtiski, ka valdības ir pārskatatbildīgas attiecībā pret saviem pilsoņiem saistībā ar valsts ieņēmumu un izdevumu pārvaldību, jo īpaši ieņēmumu, kas gūti no ieguves rūpniecības, un aicina Pasaules Banku, SVF, ES un citus donorus pieprasīt, lai valsts ieņēmumus pārvalda pārredzami; uzskata, ka ir būtiski ĀKK valstīs nostiprināt demokrātiju un likuma varu, apgādājot tos ar būtiskiem cilvēkresursiem un darbības resursiem; uzsver, ka ir svarīgi radīt pārskatatbildības kultūru, kas pilnībā iesaista parlamentus un audita iestādes;

| 32. | uzskata, ka diktatoru izsaimniekotie līdzekļi jārepatriē uz ĀKK valstīm; uzskata, ka šajā nolūkā ES jāizmanto visa tās ietekme, lai izdarītu spiedienu uz bankām, kurās šie līdzekļi ir noguldīti; šajā saistībā atzinīgi vērtē 2007. gada 17. septembrī sākto ANO-Pasaules Bankas Nozagto aktīvu atgūšanas iniciatīvu, kuras mērķis ir apturēt līdzekļu zagšanu, nostiprinot pārskatatbildības iestādes jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

32.

uzskata, ka diktatoru izsaimniekotie līdzekļi jārepatriē uz ĀKK valstīm; uzskata, ka šajā nolūkā ES jāizmanto visa tās ietekme, lai izdarītu spiedienu uz bankām, kurās šie līdzekļi ir noguldīti; šajā saistībā atzinīgi vērtē 2007. gada 17. septembrī sākto ANO-Pasaules Bankas Nozagto aktīvu atgūšanas iniciatīvu, kuras mērķis ir apturēt līdzekļu zagšanu, nostiprinot pārskatatbildības iestādes jaunattīstības valstīs;

| 33. | izsaka nožēlu, ka SVF Neatkarīgais novērtēšanas birojs ir atklājis, ka SVF pārstāvība valstīs, kurās fonds darbojas, ir plaša un nepienācīgi iesaistās rīcībā ar vietējiem dalībniekiem; |
| --- | --- |

33.

izsaka nožēlu, ka SVF Neatkarīgais novērtēšanas birojs ir atklājis, ka SVF pārstāvība valstīs, kurās fonds darbojas, ir plaša un nepienācīgi iesaistās rīcībā ar vietējiem dalībniekiem;

| 34. | uzskata, ka reformu programmas jāizstrādā un jāīsteno tā, lai palielināto demokrātisku likumību, iesaistot parlamentus un konsultējoties ar citiem dalībniekiem, proti, sociālajiem partneriem un pilsonisko sabiedrību, jo īpaši darba devēju un darba ņēmēju organizācijām; |
| --- | --- |

34.

uzskata, ka reformu programmas jāizstrādā un jāīsteno tā, lai palielināto demokrātisku likumību, iesaistot parlamentus un konsultējoties ar citiem dalībniekiem, proti, sociālajiem partneriem un pilsonisko sabiedrību, jo īpaši darba devēju un darba ņēmēju organizācijām;

| 35. | uzsver, ka tādi politikas virzieni, kas sekmē privātā sektora izaugsmi, tai skaita ārvalstu tiešo ieguldījumu veicināšana, atvērti un labi funkcionējoši finanšu pakalpojumi, tautsaimniecības diversifikācija, uzņēmuma gara un zemes privātīpašuma veicināšana, ir priekšnosacījumi tautsaimniecības attīstībai un tos tādēļ jāatspoguļo programmās; šajā saistībā mudina veidot valsts un privātā sektora partnerības; |
| --- | --- |

35.

uzsver, ka tādi politikas virzieni, kas sekmē privātā sektora izaugsmi, tai skaita ārvalstu tiešo ieguldījumu veicināšana, atvērti un labi funkcionējoši finanšu pakalpojumi, tautsaimniecības diversifikācija, uzņēmuma gara un zemes privātīpašuma veicināšana, ir priekšnosacījumi tautsaimniecības attīstībai un tos tādēļ jāatspoguļo programmās; šajā saistībā mudina veidot valsts un privātā sektora partnerības;

| 36. | uzskata, ka valstij ir nozīme ne tikai tautsaimniecības pārvaldē un visās nozarēs, kur nepieciešama privāta iniciatīva; vienlaikus uzskata, ka privātajam sektoram ir nozīme nozarēs, kuros valsts sektors nav bijis veiksmīgs, taču šī nozīme labi jāreglamentē, lai sekmētu valsts ilgtspējīgu attīstību, nabadzības samazināšanos, kā arī maksimālu piekļuvi lielākai daļai pilsoņu; |
| --- | --- |

36.

uzskata, ka valstij ir nozīme ne tikai tautsaimniecības pārvaldē un visās nozarēs, kur nepieciešama privāta iniciatīva; vienlaikus uzskata, ka privātajam sektoram ir nozīme nozarēs, kuros valsts sektors nav bijis veiksmīgs, taču šī nozīme labi jāreglamentē, lai sekmētu valsts ilgtspējīgu attīstību, nabadzības samazināšanos, kā arī maksimālu piekļuvi lielākai daļai pilsoņu;

| 37. | pauž bažas par dažu ĀKK valstu atkarību no viena galvenā eksporta, kas parasti ir pamatprece, un šajā saistībā uzskata, ka būtisks ir mudinājums rūpnieciskajai attīstībai un tautsaimniecības diversifikācijai, lai panāktu ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

37.

pauž bažas par dažu ĀKK valstu atkarību no viena galvenā eksporta, kas parasti ir pamatprece, un šajā saistībā uzskata, ka būtisks ir mudinājums rūpnieciskajai attīstībai un tautsaimniecības diversifikācijai, lai panāktu ilgtspējīgu attīstību;

| 38. | uzskata, ka, lai attīstība būtu ilgtspējīga, nepieciešams starptautiskā līmenī (tai skaitā ar PTO) sekmēt godīgas tirdzniecības noteikumu izstrādi, noteikt cenas produktiem no jaunattīstības valstīm, kuras nodrošina šīm valstīm pietiekamus ieņēmumus, lai garantētu darba ņēmējiem godīgu un pienācīgu atlīdzinājumu, garantēt nodrošinātību ar pārtiku visiem, kā arī atcelt jaunattīstības valstu parādus gadījumos, kad ir parādīts, ka šāda parādu atcelšana visticamāk ievērojami uzlabos šo valstu iedzīvotāju, ne tikai līderu dzīves apstākļus; |
| --- | --- |

38.

uzskata, ka, lai attīstība būtu ilgtspējīga, nepieciešams starptautiskā līmenī (tai skaitā ar PTO) sekmēt godīgas tirdzniecības noteikumu izstrādi, noteikt cenas produktiem no jaunattīstības valstīm, kuras nodrošina šīm valstīm pietiekamus ieņēmumus, lai garantētu darba ņēmējiem godīgu un pienācīgu atlīdzinājumu, garantēt nodrošinātību ar pārtiku visiem, kā arī atcelt jaunattīstības valstu parādus gadījumos, kad ir parādīts, ka šāda parādu atcelšana visticamāk ievērojami uzlabos šo valstu iedzīvotāju, ne tikai līderu dzīves apstākļus;

| 39. | uzskata, ka pirms jebkādas privatizācijas tautsaimniecības nozarēs ir noteikti objektīvi un taisnīgi jānovērtē ekonomiskā un sociālā ietekme, ko tā izraisīs, kā arī ka privatizācija tādēļ var notikt tikai tad, ja visu iedzīvotāju dzīves apstākļi uzlabojas, un ka ir būtiski noteikt saistošus starptautiskus noteikumus šajā jomā, jo īpaši, lai uzraudzītu vietējo un ārvalstu uzņēmumu darbības saistībā ar atbilstību pieņemamiem sociālajiem un vides standartiem; |
| --- | --- |

39.

uzskata, ka pirms jebkādas privatizācijas tautsaimniecības nozarēs ir noteikti objektīvi un taisnīgi jānovērtē ekonomiskā un sociālā ietekme, ko tā izraisīs, kā arī ka privatizācija tādēļ var notikt tikai tad, ja visu iedzīvotāju dzīves apstākļi uzlabojas, un ka ir būtiski noteikt saistošus starptautiskus noteikumus šajā jomā, jo īpaši, lai uzraudzītu vietējo un ārvalstu uzņēmumu darbības saistībā ar atbilstību pieņemamiem sociālajiem un vides standartiem;

| 40. | uzskata, ka privatizācija kā aizņemšanās nosacījums nav efektīvs veids, kā īstenot izmaiņas, un ka valstīm maksimālā mērā jāpieņem šādi izšķiroši politikas lēmumi; |
| --- | --- |

40.

uzskata, ka privatizācija kā aizņemšanās nosacījums nav efektīvs veids, kā īstenot izmaiņas, un ka valstīm maksimālā mērā jāpieņem šādi izšķiroši politikas lēmumi;

| 41. | atzinīgi vērtē to, ka Pasaules Bankas šaurais mērķis uz privatizāciju un liberalizāciju ir aizstāta ar plašāku skatu attiecībā uz institucionālo reformu un papildu politikas virzieniem; |
| --- | --- |

41.

atzinīgi vērtē to, ka Pasaules Bankas šaurais mērķis uz privatizāciju un liberalizāciju ir aizstāta ar plašāku skatu attiecībā uz institucionālo reformu un papildu politikas virzieniem;

| 42. | atzinīgi vērtē Pasaules Bankas mērķtiecīgāko un pragmatiskāko politikas mērķi, kas pieļauj lielāku elastīgumu, vēršot vērību uz vidusposma reformām; |
| --- | --- |

42.

atzinīgi vērtē Pasaules Bankas mērķtiecīgāko un pragmatiskāko politikas mērķi, kas pieļauj lielāku elastīgumu, vēršot vērību uz vidusposma reformām;

| 43. | atzinīgi vērtē SVF pārskatu par nosacītību un aicina nekavējoties īstenot tā secinājumus, kuros lielāks uzsvars likts uz valstu īpašumtiesībām, politikas virzienu saskaņošanu nozarēs, konsultēšanos ar ieinteresētajām pusēm, būtisku, pielāgotu politikas jomu īstenošanu, paredzamību un pārredzamību; uzsver, ka nosacītībai nav jāgrauj valstu autonomija un neatkarība politikas veidošanā un ka šādi nosacījumi jāierobežo tikai, lai nodrošinātu, ka palīdzība tiek izmantota paredzētajiem nolūkiem, piemēram, korupcijas apkarošanai, un lai novērstu palīdzību valdībām, kuras neņem vērā cilvēktiesības un demokrātiskas tiesības, tādējādi graujot valsts centienus sasniegt TAM; |
| --- | --- |

43.

atzinīgi vērtē SVF pārskatu par nosacītību un aicina nekavējoties īstenot tā secinājumus, kuros lielāks uzsvars likts uz valstu īpašumtiesībām, politikas virzienu saskaņošanu nozarēs, konsultēšanos ar ieinteresētajām pusēm, būtisku, pielāgotu politikas jomu īstenošanu, paredzamību un pārredzamību; uzsver, ka nosacītībai nav jāgrauj valstu autonomija un neatkarība politikas veidošanā un ka šādi nosacījumi jāierobežo tikai, lai nodrošinātu, ka palīdzība tiek izmantota paredzētajiem nolūkiem, piemēram, korupcijas apkarošanai, un lai novērstu palīdzību valdībām, kuras neņem vērā cilvēktiesības un demokrātiskas tiesības, tādējādi graujot valsts centienus sasniegt TAM;

| 44. | atzinīgi vērtē programmu pieaugušo valsts īpašumtiesību apziņu, taču atkārto, ka stingra apņemšanās attiecībā pret vajadzīgajām attīstības reformām ir tā priekšnosacījums; |
| --- | --- |

44.

atzinīgi vērtē programmu pieaugušo valsts īpašumtiesību apziņu, taču atkārto, ka stingra apņemšanās attiecībā pret vajadzīgajām attīstības reformām ir tā priekšnosacījums;

| 45. | aicina donorus paātrināt savu darbību saskaņošanu, taču pauž bažas par iespējamo ietekmi uz valsts īpašumtiesībām, kā arī uzskata, ka ir būtiski, lai valstu politikas īpašumtiesības tiek visu laiku nostiprinātas un lai jaunattīstības valstis var pieņemt lēmumus par to attīstības stratēģijām; |
| --- | --- |

45.

aicina donorus paātrināt savu darbību saskaņošanu, taču pauž bažas par iespējamo ietekmi uz valsts īpašumtiesībām, kā arī uzskata, ka ir būtiski, lai valstu politikas īpašumtiesības tiek visu laiku nostiprinātas un lai jaunattīstības valstis var pieņemt lēmumus par to attīstības stratēģijām;

| 46. | uzsver, ka vides saglabāšanas un aizsardzības uzdevumus nevar uzņemties tikai valdība viena; aicina izstrādāt partnerības ar vietējām un ārvalstu aģentūrām (Pasaules Banka/SVF, ANO aģentūras, Pasaules Dabas fonds un universitātes); |
| --- | --- |

46.

uzsver, ka vides saglabāšanas un aizsardzības uzdevumus nevar uzņemties tikai valdība viena; aicina izstrādāt partnerības ar vietējām un ārvalstu aģentūrām (Pasaules Banka/SVF, ANO aģentūras, Pasaules Dabas fonds un universitātes);

| 47. | aicina ES un ĀKK pārstāvjus labāk saskaņot savas nostājas Pasaules Bankas un SVF valdēs saskaņā ar ES un ĀKK valstu attīstības mērķiem, kā arī nodrošināt, ka ES līdzekļus izmanto tikai šiem mērķiem; |
| --- | --- |

47.

aicina ES un ĀKK pārstāvjus labāk saskaņot savas nostājas Pasaules Bankas un SVF valdēs saskaņā ar ES un ĀKK valstu attīstības mērķiem, kā arī nodrošināt, ka ES līdzekļus izmanto tikai šiem mērķiem;

| 48. | atzinīgi vērtē nesenos pielāgojumus balsošanas daļām dažu valstu labā, taču aicina SVF un Pasaules Banku viņu pašu leģitimitātes interesēs veikt tālākus uzlabojumus lēmumu pieņemšanas mehānismos, lai tie būtu pārredzamāki, kā arī pienācīgi ņemt vērā jaunattīstības valstis; |
| --- | --- |

48.

atzinīgi vērtē nesenos pielāgojumus balsošanas daļām dažu valstu labā, taču aicina SVF un Pasaules Banku viņu pašu leģitimitātes interesēs veikt tālākus uzlabojumus lēmumu pieņemšanas mehānismos, lai tie būtu pārredzamāki, kā arī pienācīgi ņemt vērā jaunattīstības valstis;

| 49. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Padomei, Eiropas Komisijai, Āfrikas Savienībai, Pasaules Bankai un SVF. |
| --- | --- |

49.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Padomei, Eiropas Komisijai, Āfrikas Savienībai, Pasaules Bankai un SVF.

---

(1)  Pieņēma ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja 2008. gada 20. martā Ļubļanā (Slovēnija).

(2)  OV C 306 E, 15.12.2006., 373–380. lpp.

(3)  OV C 291 E, 30.11.2006., 118–122. lpp.

(4)  http://www.imf.org/external/np/ieo/2007/ssa/eng/pdf/report.pdf

(5)  http://siteresources.worldbank.org/DEVCOMMINT/Documentation/20651860/DC2005-0013(E)-Conditionality.pdf

(6)  http://www.imf.org/external/pubs/ft/grrt/eng/060705.pdf

(7)  “Attīstības politikas aizdevumu retrospektīva”, Pasaules Banka, 2006. gada 7. jūlijs, 3. lpp.

REZOLŪCIJA
   (1)

par ĀKK valstīm svarīgo Eiropas pieredzi saistībā ar reģionālās integrācijas procesu

ĀKK-ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties Ļubļanā (Slovēnija) no 2008. gada 17. līdz 20. martam, |
| --- | --- |

—

tiekoties Ļubļanā (Slovēnija) no 2008. gada 17. līdz 20. martam,

| — | ņemot vērā Reglamenta 17. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 17. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū un pārskatīts 2005. gada 25. jūnijā Luksemburgā, un jo īpaši šī nolīguma 1., 11. un 28.–30. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū un pārskatīts 2005. gada 25. jūnijā Luksemburgā, un jo īpaši šī nolīguma 1., 11. un 28.–30. pantu,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtus un jo īpaši šo statūtu VIII nodaļu par reģionāliem pasākumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtus un jo īpaši šo statūtu VIII nodaļu par reģionāliem pasākumiem,

| — | ņemot vērā Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju, kuri tikās Padomē, Eiropas Parlamentā un Komisijā, 2003. gada 20. decembra kopīgo ziņojumu par Eiropas Savienības attīstības politiku: “Eiropas konsenss”, un jo īpaši tā 72.–74. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju, kuri tikās Padomē, Eiropas Parlamentā un Komisijā, 2003. gada 20. decembra kopīgo ziņojumu par Eiropas Savienības attīstības politiku: “Eiropas konsenss”, un jo īpaši tā 72.–74. pantu,

| — | ņemot vērā Berlīnē pieņemto 2007. gada 25. marta Deklarāciju sakarā ar Romas līgumu parakstīšanas piecdesmito gadadienu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Berlīnē pieņemto 2007. gada 25. marta Deklarāciju sakarā ar Romas līgumu parakstīšanas piecdesmito gadadienu,

| — | ņemot vērā 2007. gada 13. decembrī Lisabonas līgumu, ar kuru groza Eiropas Savienības līgumu un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 13. decembrī Lisabonas līgumu, ar kuru groza Eiropas Savienības līgumu un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

| — | ņemot vērā Kigali Deklarāciju par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (EPN), ko pieņēma ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas sanāksme Kigali (Ruanda) 2007. gada 19.–22. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kigali Deklarāciju par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (EPN), ko pieņēma ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas sanāksme Kigali (Ruanda) 2007. gada 19.–22. novembrī,

| — | ņemot vērā rezolūciju par reģionālās integrācijas nozīmi miera un drošības veicināšanā, ko pieņēma ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas sanāksme Vīnē (Austrija) 2006. gada 19.–22. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezolūciju par reģionālās integrācijas nozīmi miera un drošības veicināšanā, ko pieņēma ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas sanāksme Vīnē (Austrija) 2006. gada 19.–22. jūnijā,

| — | ņemot vērā ĀKK Vēstnieku komitejas ziņojumu par ĀKK grupas nākotni, kuru ĀKK Ministru padome pieņēma savā 86. sesijā, kas notika 2007. gada 10.–14. decembrī Briselē, Beļģijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK Vēstnieku komitejas ziņojumu par ĀKK grupas nākotni, kuru ĀKK Ministru padome pieņēma savā 86. sesijā, kas notika 2007. gada 10.–14. decembrī Briselē, Beļģijā,

| — | ņemot vērā ĀKK sekretariāta projektu attīstīt rādītājus, lai novērtētu un uzraudzītu reģionālās integrācijas procesus sešos ĀKK reģionos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK sekretariāta projektu attīstīt rādītājus, lai novērtētu un uzraudzītu reģionālās integrācijas procesus sešos ĀKK reģionos,

| — | ņemot vērā Politisko lietu komitejas ziņojumu (ACP-EU/100.203/08/galīgā redakcija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Politisko lietu komitejas ziņojumu (ACP-EU/100.203/08/galīgā redakcija),

| A. | tā kā reģionālā integrācija ir kļuvusi par galveno ĀKK pasaules iezīmi, katrai ĀKK valstij esot vismaz vienas reģionālas organizācijas un apmēram divdesmit reģionālās integrācijas pasākumu, kas ietver ĀKK valstis, loceklei (2); |
| --- | --- |

A.

tā kā reģionālā integrācija ir kļuvusi par galveno ĀKK pasaules iezīmi, katrai ĀKK valstij esot vismaz vienas reģionālas organizācijas un apmēram divdesmit reģionālās integrācijas pasākumu, kas ietver ĀKK valstis, loceklei (2);

| B. | tā kā kopīga suverenitātes izmantošana reģionālās integrācijas shēmās var novest pie uzlabotas valdību spējas aizsargāt savu pilsoņu intereses, nevis pie suverenitātes zuduma; |
| --- | --- |

B.

tā kā kopīga suverenitātes izmantošana reģionālās integrācijas shēmās var novest pie uzlabotas valdību spējas aizsargāt savu pilsoņu intereses, nevis pie suverenitātes zuduma;

| C. | tā kā saistībā ar reģionālo integrāciju ir arī jānodrošina, ka nenotiek pārredzamības un demokrātiskas pārskatatbildības zudums lēmumu pieņemšanā un ka tiek novērsts noziedzības pieaugums robežkontroļu likvidēšanas dēļ un negatīva sociālā ietekme sasteigtas liberalizācijas un atalgojuma konkurences dēļ; |
| --- | --- |

C.

tā kā saistībā ar reģionālo integrāciju ir arī jānodrošina, ka nenotiek pārredzamības un demokrātiskas pārskatatbildības zudums lēmumu pieņemšanā un ka tiek novērsts noziedzības pieaugums robežkontroļu likvidēšanas dēļ un negatīva sociālā ietekme sasteigtas liberalizācijas un atalgojuma konkurences dēļ;

| D. | tā kā pēdējos gados panākts milzīgs progress reģionālās tautsaimniecības un politiskās integrācijas jomā ĀKK valstīs un tā kā reģionālajām organizācijām ir aizvien pieaugoša nozīme konfliktu novēršanā un miera uzturēšanā; tā kā cīņa pret nabadzību un par ilgtspējīgu attīstību ir bijusi un paliek galvenais reģionālās integrācijas mērķis lielākajā daļā ĀKK valstu; |
| --- | --- |

D.

tā kā pēdējos gados panākts milzīgs progress reģionālās tautsaimniecības un politiskās integrācijas jomā ĀKK valstīs un tā kā reģionālajām organizācijām ir aizvien pieaugoša nozīme konfliktu novēršanā un miera uzturēšanā; tā kā cīņa pret nabadzību un par ilgtspējīgu attīstību ir bijusi un paliek galvenais reģionālās integrācijas mērķis lielākajā daļā ĀKK valstu;

| E. | tā kā visu partneru stingrā politiskā griba noteikt un sasniegt kopējus mērķus un projektus ir veiksmīgas integrācijas pamats; |
| --- | --- |

E.

tā kā visu partneru stingrā politiskā griba noteikt un sasniegt kopējus mērķus un projektus ir veiksmīgas integrācijas pamats;

| F. | tā kā vairākas reģionālās organizācijas, tai skaitā ĀKK valstis ir izveidojušas muitas savienību vai plāno to darīt nākamajos gados, un monetārās savienības jau ir spēkā dažos reģionālajos grupējumos; tā kā dažas reģionālās organizācijas ir izveidojušas solidaritātes mehānismus atšķirību mazināšanai vai polarizācijas ietekmes no tirdzniecības liberalizācijas kompensēšanai reģionā; |
| --- | --- |

F.

tā kā vairākas reģionālās organizācijas, tai skaitā ĀKK valstis ir izveidojušas muitas savienību vai plāno to darīt nākamajos gados, un monetārās savienības jau ir spēkā dažos reģionālajos grupējumos; tā kā dažas reģionālās organizācijas ir izveidojušas solidaritātes mehānismus atšķirību mazināšanai vai polarizācijas ietekmes no tirdzniecības liberalizācijas kompensēšanai reģionā;

| G. | tā kā daudzas ĀKK reģionālās organizācijas ir netieši ievēlējušas parlamentāras iestādes, kuras var izstrādāt demokrātiskas pārraudzības funkcijas un likumdošanas pilnvaras paralēli ar integrācijas padziļināšanu; |
| --- | --- |

G.

tā kā daudzas ĀKK reģionālās organizācijas ir netieši ievēlējušas parlamentāras iestādes, kuras var izstrādāt demokrātiskas pārraudzības funkcijas un likumdošanas pilnvaras paralēli ar integrācijas padziļināšanu;

| H. | tā kā reģionālās iniciatīvas, piemēram, Āfrikas attīstības jaunās partnerības (NEPAD) vai Klusā okeāna plāns, tālāk uzlabo reģionālo sadarbību ar mērķi risināt attīstības un labas pārvaldības uzdevumus; |
| --- | --- |

H.

tā kā reģionālās iniciatīvas, piemēram, Āfrikas attīstības jaunās partnerības (NEPAD) vai Klusā okeāna plāns, tālāk uzlabo reģionālo sadarbību ar mērķi risināt attīstības un labas pārvaldības uzdevumus;

| I. | tā kā dalības pārklāšanās atšķirīgās organizācijās ar līdzīgiem funkciju mērķiem ir nopietna Āfrikas problēma, kā to atzina Āfrikas Savienība savā 7. sammitā Banjulā 2006. gada jūlijā; |
| --- | --- |

I.

tā kā dalības pārklāšanās atšķirīgās organizācijās ar līdzīgiem funkciju mērķiem ir nopietna Āfrikas problēma, kā to atzina Āfrikas Savienība savā 7. sammitā Banjulā 2006. gada jūlijā;

| J. | tā kā pārrobežu infrastruktūras trūkums, piemēram, transporta ceļi, apgrūtina reģionālo integrāciju; |
| --- | --- |

J.

tā kā pārrobežu infrastruktūras trūkums, piemēram, transporta ceļi, apgrūtina reģionālo integrāciju;

| K. | tā kā ĀKK apakšreģioni un valstis ir iesaistījušās starpposma EPN pasākumos tādā veidā, kas var sadalīt ĀKK reģionālos ekonomikas grupējumus un varētu graut to integrācijas procesu; |
| --- | --- |

K.

tā kā ĀKK apakšreģioni un valstis ir iesaistījušās starpposma EPN pasākumos tādā veidā, kas var sadalīt ĀKK reģionālos ekonomikas grupējumus un varētu graut to integrācijas procesu;

| L. | tā kā visiem integrācijas procesiem jābūt pārredzamiem attiecīgajiem iedzīvotajiem un tiem nepieciešama demokrātiska pārraudzība visos politiskajos līmeņos, iesaistot parlamentāras struktūras un pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

L.

tā kā visiem integrācijas procesiem jābūt pārredzamiem attiecīgajiem iedzīvotajiem un tiem nepieciešama demokrātiska pārraudzība visos politiskajos līmeņos, iesaistot parlamentāras struktūras un pilsonisko sabiedrību;

| M. | tā kā EPN jāietver stingrs attīstības saturs, lai nodrošinātu, ka ĀKK valstis kļūst tirdzniecībā konkurētspējīgas un lai veicinātu ĀKK valstu vienmērīgu un pakāpenisku integrāciju pasaules ekonomikā; |
| --- | --- |

M.

tā kā EPN jāietver stingrs attīstības saturs, lai nodrošinātu, ka ĀKK valstis kļūst tirdzniecībā konkurētspējīgas un lai veicinātu ĀKK valstu vienmērīgu un pakāpenisku integrāciju pasaules ekonomikā;

| N. | tā kā nevar noteikt nevienu reģionālās integrācijas modeli, jo jebkura integrācijas stratēģija ir jāpielāgo konkrētām interesēm un apstākļiem, tomēr var noteikt vispārējas iezīmes, kas kavē vai sekmē integrācijas procesus; tā kā tādēļ Eiropas gūtās pieredzes izpēte attiecībā uz ĀKK reģionālās integrācijas procesiem var būt pamācoša un var arī sniegt jaunu skaitījumu pašā ES; |
| --- | --- |

N.

tā kā nevar noteikt nevienu reģionālās integrācijas modeli, jo jebkura integrācijas stratēģija ir jāpielāgo konkrētām interesēm un apstākļiem, tomēr var noteikt vispārējas iezīmes, kas kavē vai sekmē integrācijas procesus; tā kā tādēļ Eiropas gūtās pieredzes izpēte attiecībā uz ĀKK reģionālās integrācijas procesiem var būt pamācoša un var arī sniegt jaunu skaitījumu pašā ES;

| O. | tā kā Eiropas integrācijas dinamika ir daļēji radusies no stipru apvienotu iestāžu esības, jo īpaši Eiropas Komisijas, kam ir ievērojama autonomija un iniciatīvas tiesības, un no Eiropas Parlamenta esības, ko tieši ievel pilsoņi, ar pieaugošām kompetences jomām; |
| --- | --- |

O.

tā kā Eiropas integrācijas dinamika ir daļēji radusies no stipru apvienotu iestāžu esības, jo īpaši Eiropas Komisijas, kam ir ievērojama autonomija un iniciatīvas tiesības, un no Eiropas Parlamenta esības, ko tieši ievel pilsoņi, ar pieaugošām kompetences jomām;

| P. | tā kā Eiropas gadījumā solidaritāte starp valstīm un sabiedrībām ir bijis galvenais veiksmīgas integrācijas faktors, jo gan bagātākas, gan nabadzīgākas valstis ir guvušas labumu no iekšējām attīstības un kohēzijas politikas jomām, |
| --- | --- |

P.

tā kā Eiropas gadījumā solidaritāte starp valstīm un sabiedrībām ir bijis galvenais veiksmīgas integrācijas faktors, jo gan bagātākas, gan nabadzīgākas valstis ir guvušas labumu no iekšējām attīstības un kohēzijas politikas jomām,

| Q. | tā kā Eiropas integrācijas process, jo īpaši tā agrīnos posmos, guva labumu no teritoriālās turpināmības un tuvuma, kas ir priekšrocība, kura nepiemīt ne Karību un Klusā okeāna reģionu salu valstīm, ne Āfrikas kontinentam ar tā lielo sauszemes daļu; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Eiropas integrācijas process, jo īpaši tā agrīnos posmos, guva labumu no teritoriālās turpināmības un tuvuma, kas ir priekšrocība, kura nepiemīt ne Karību un Klusā okeāna reģionu salu valstīm, ne Āfrikas kontinentam ar tā lielo sauszemes daļu;

| R. | tā kā tautsaimniecības attīstība un rekonstrukcija Eiropā pēc kara arī guva lielu labumu no ārējās palīdzības, jo īpaši saistībā ar ASV finansēto Eiropas Atveseļošanas programmu (Marshall plāns), |
| --- | --- |

R.

tā kā tautsaimniecības attīstība un rekonstrukcija Eiropā pēc kara arī guva lielu labumu no ārējās palīdzības, jo īpaši saistībā ar ASV finansēto Eiropas Atveseļošanas programmu (Marshall plāns),

| S. | tā kā Eiropas ekonomikas integrācijas process nav pamatots tikai uz liberalizāciju, bet to palidina regulatīvas un budžeta politikas jomas konkrētu nozaru atbalstam un aizsardzībai, kā arī sadarbība ilgtspējīgas attīstības veicināšanai; |
| --- | --- |

S.

tā kā Eiropas ekonomikas integrācijas process nav pamatots tikai uz liberalizāciju, bet to palidina regulatīvas un budžeta politikas jomas konkrētu nozaru atbalstam un aizsardzībai, kā arī sadarbība ilgtspējīgas attīstības veicināšanai;

| T. | tā kā atbilstība kopējiem demokrātijas principiem, cilvēktiesībām un likuma varai ir bijusi izšķirošais faktors veiksmīgai integrācijai Eiropā un tā kā ES ir atzinusi šī faktora centrālo nozīmi, pieņemot mehānismu dalības tiesību anulēšanai uz laiku šo principu nopietnu pārkāpumu gadījumos; |
| --- | --- |

T.

tā kā atbilstība kopējiem demokrātijas principiem, cilvēktiesībām un likuma varai ir bijusi izšķirošais faktors veiksmīgai integrācijai Eiropā un tā kā ES ir atzinusi šī faktora centrālo nozīmi, pieņemot mehānismu dalības tiesību anulēšanai uz laiku šo principu nopietnu pārkāpumu gadījumos;

| U. | tā kā ir pierādījies, ka līdzīgs attīstības un labklājības līmenis dalībvalstīs nav reģionālās integrācijas priekšnosacījums Eiropā, un tās pieredze norāda, ka reģionālās organizācijas var būt efektīva shēma ekonomisko un sociālo atšķirību mazināšanā; atzīmējot, ka tomēr pastāv ievērojamas atšķirības ienākumos gan starp dalībvalstīm, gan pašās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

U.

tā kā ir pierādījies, ka līdzīgs attīstības un labklājības līmenis dalībvalstīs nav reģionālās integrācijas priekšnosacījums Eiropā, un tās pieredze norāda, ka reģionālās organizācijas var būt efektīva shēma ekonomisko un sociālo atšķirību mazināšanā; atzīmējot, ka tomēr pastāv ievērojamas atšķirības ienākumos gan starp dalībvalstīm, gan pašās dalībvalstīs;

| V. | tā kā Eiropas Kopienas/Eiropas Savienība ir pieredzējušas lielas krīzes un grūtus posmus atšķirīgu interešu starp dalībvalstīm dēļ, kā arī pilsoņu atturības, cita starpā, attiecībā uz reģionālās integrācijas ātrumu un dziļumu dēļ; tā kā šīs krīzes vienmēr varēja pārvarēt visu pušu gatavības dēļ pieņemt kompromisus un politiskās gribas dēļ atbalstīt Eiropas integrācijas vispārējo mērķi; |
| --- | --- |

V.

tā kā Eiropas Kopienas/Eiropas Savienība ir pieredzējušas lielas krīzes un grūtus posmus atšķirīgu interešu starp dalībvalstīm dēļ, kā arī pilsoņu atturības, cita starpā, attiecībā uz reģionālās integrācijas ātrumu un dziļumu dēļ; tā kā šīs krīzes vienmēr varēja pārvarēt visu pušu gatavības dēļ pieņemt kompromisus un politiskās gribas dēļ atbalstīt Eiropas integrācijas vispārējo mērķi;

| W. | tā kā integrācija Eiropā nav kavējusi separātistu kustības un centienus sadalīt, taču ir palīdzējusi novērst vai samazināt vardarbīgus konfliktus; |
| --- | --- |

W.

tā kā integrācija Eiropā nav kavējusi separātistu kustības un centienus sadalīt, taču ir palīdzējusi novērst vai samazināt vardarbīgus konfliktus;

| X. | tā kā pieaugošais ES dalībvalstu skaits ir novedis pie elastīgākiem integrācijas mehānismiem, dažām dalībvalstīm iesaistoties uzlabotās sadarbības sistēmās; uzsverot, ka šie pionieru nolīgumi vienmēr bijuši atvērti visiem un arī palikusi atvērti visiem citiem dalībniekiem un neskar integrācijas pamatjomas; |
| --- | --- |

X.

tā kā pieaugošais ES dalībvalstu skaits ir novedis pie elastīgākiem integrācijas mehānismiem, dažām dalībvalstīm iesaistoties uzlabotās sadarbības sistēmās; uzsverot, ka šie pionieru nolīgumi vienmēr bijuši atvērti visiem un arī palikusi atvērti visiem citiem dalībniekiem un neskar integrācijas pamatjomas;

Samierināšana un konfliktu novēršana

| 1. | uzsver, ka miera stabilizēšana un miermīlīgu līdzekļu konfliktu risināšana ir viens no lielākajiem Eiropas integrācijas sasniegumiem, kas panākts Eiropas postošo karu laikā gūto mācību dēļ; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka miera stabilizēšana un miermīlīgu līdzekļu konfliktu risināšana ir viens no lielākajiem Eiropas integrācijas sasniegumiem, kas panākts Eiropas postošo karu laikā gūto mācību dēļ;

| 2. | atzinīgi vērtē to, ka pieaug reģionālo un apakšreģionālo ĀKK organizāciju nozīme konfliktu pārvaldībā, miera uzturēšanā un miera veidošanā, kā arī ka šīs organizācijas ir nozīmīgi Apvienoto Nāciju partneri, veicinot starptautisko mieru un drošību; atzinīgi vērtē reģionālo agrīnās brīdināšanas un agrīnās reaģēšanas mehānismu izstrādi, piemēram, ECOWAS un SAI izveidotie mehānismi, un aicina turpināt šādu mehānismu nostiprināšanu; aicina starptautisko kopienu atbalstīt to reģionālo organizāciju resursu palielināšanu, kuras darbojas miera un drošības jomā, jo īpaši attiecībā uz konfliktu novēršanu, pārvaldību un risināšanu; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē to, ka pieaug reģionālo un apakšreģionālo ĀKK organizāciju nozīme konfliktu pārvaldībā, miera uzturēšanā un miera veidošanā, kā arī ka šīs organizācijas ir nozīmīgi Apvienoto Nāciju partneri, veicinot starptautisko mieru un drošību; atzinīgi vērtē reģionālo agrīnās brīdināšanas un agrīnās reaģēšanas mehānismu izstrādi, piemēram, ECOWAS un SAI izveidotie mehānismi, un aicina turpināt šādu mehānismu nostiprināšanu; aicina starptautisko kopienu atbalstīt to reģionālo organizāciju resursu palielināšanu, kuras darbojas miera un drošības jomā, jo īpaši attiecībā uz konfliktu novēršanu, pārvaldību un risināšanu;

| 3. | uzskata, ka reģionālās organizācijas var būt ļoti nozīmīgas konfliktu pamatiemeslu risināšanā starp dalībvalstīm un dalībvalstīs; uzskata, ka cilvēktiesību veicināšana un aizsardzība reģionālā līmenī un kopējā cīņa pret palikšanu bez soda ir liels solis pretī konfliktu novēršanai un samierināšanas pieļaušanai starp konfliktējošām pusēm; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka reģionālās organizācijas var būt ļoti nozīmīgas konfliktu pamatiemeslu risināšanā starp dalībvalstīm un dalībvalstīs; uzskata, ka cilvēktiesību veicināšana un aizsardzība reģionālā līmenī un kopējā cīņa pret palikšanu bez soda ir liels solis pretī konfliktu novēršanai un samierināšanas pieļaušanai starp konfliktējošām pusēm;

| 4. | aicina, apzinoties, ka izglītība ir nozīmīgs iecietības un sapratnes faktors, izveidot reģionālās komisijas, lai panāktu vienošanos par skolu un universitāšu mācību programmām, kas novestu pie jēdziena par ienaidnieku likvidēšanas, savstarpējas cieņas un diskriminācijas novēršanas, sanāksmēm starp mācību spēkiem, skolēniem un studentiem, kas ir nozīmīgi, lai satuvinātu cilvēkus kā kaimiņus reģionos, kuros notikuši konflikti; |
| --- | --- |

4.

aicina, apzinoties, ka izglītība ir nozīmīgs iecietības un sapratnes faktors, izveidot reģionālās komisijas, lai panāktu vienošanos par skolu un universitāšu mācību programmām, kas novestu pie jēdziena par ienaidnieku likvidēšanas, savstarpējas cieņas un diskriminācijas novēršanas, sanāksmēm starp mācību spēkiem, skolēniem un studentiem, kas ir nozīmīgi, lai satuvinātu cilvēkus kā kaimiņus reģionos, kuros notikuši konflikti;

| 5. | atzīmē, ka sievietes un bērnus karš, konflikti, vardarbība, izsalkums un izraidīšana parasti ietekmē visvairāk un ka tādēļ sievietes pienācīgi jāiesaista visos attīstības un lēmumu pieņemšanas procesos; |
| --- | --- |

5.

atzīmē, ka sievietes un bērnus karš, konflikti, vardarbība, izsalkums un izraidīšana parasti ietekmē visvairāk un ka tādēļ sievietes pienācīgi jāiesaista visos attīstības un lēmumu pieņemšanas procesos;

| 6. | aicina ĀKK valstis paplašināt reģionālās darbības, kopēji izpētot, reglamentējot un kontrolējot dabas resursus, lai veicinātu samierināšanu un savstarpēju atkarību; |
| --- | --- |

6.

aicina ĀKK valstis paplašināt reģionālās darbības, kopēji izpētot, reglamentējot un kontrolējot dabas resursus, lai veicinātu samierināšanu un savstarpēju atkarību;

ĀKK reģionu iestādes un integrācijas darba kārtības

| 7. | uzsver, ka vajadzīgas stipras apvienotas iestādes, kas pārstāv reģionālās, nevis valsts intereses, lai turpinātu virzīt integrācijas procesu un nodrošināt atbilstību kopēji pieņemtiem standartiem; aicina ĀKK reģionālās organizācijas apvienotām iestādēm nodrošināt nepieciešamo autonomiju, pienācīgu finansējumu un kvalificētu darbinieku atlasi; aicina Komisiju atbalstīt reģionālo iestāžu resursu paplašināšanu gan ar zinātības pasākumiem, gan nepieciešamo finansējumu; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka vajadzīgas stipras apvienotas iestādes, kas pārstāv reģionālās, nevis valsts intereses, lai turpinātu virzīt integrācijas procesu un nodrošināt atbilstību kopēji pieņemtiem standartiem; aicina ĀKK reģionālās organizācijas apvienotām iestādēm nodrošināt nepieciešamo autonomiju, pienācīgu finansējumu un kvalificētu darbinieku atlasi; aicina Komisiju atbalstīt reģionālo iestāžu resursu paplašināšanu gan ar zinātības pasākumiem, gan nepieciešamo finansējumu;

| 8. | uzsver vajadzību reģionālajām iestādēm mazināt pilnvaru atšķirības starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

8.

uzsver vajadzību reģionālajām iestādēm mazināt pilnvaru atšķirības starp dalībvalstīm;

| 9. | aicina reģionālās organizācijas noteikt prioritātes, reālus kopējos mērķus un skaidrus standartus, lai ļautu apvienotajām iestādēm, valdībām, parlamentiem un pilsoniskajai sabiedrībai novērtēt sasniegumus un panākumus; |
| --- | --- |

9.

aicina reģionālās organizācijas noteikt prioritātes, reālus kopējos mērķus un skaidrus standartus, lai ļautu apvienotajām iestādēm, valdībām, parlamentiem un pilsoniskajai sabiedrībai novērtēt sasniegumus un panākumus;

| 10. | aicina ĀKK valdības piekrist kopējai suverenitātes īstenošanai konkrētās nozarēs, kur pastāv ilgtermiņa kopējas intereses un jārisina pārrobežu problēmas; |
| --- | --- |

10.

aicina ĀKK valdības piekrist kopējai suverenitātes īstenošanai konkrētās nozarēs, kur pastāv ilgtermiņa kopējas intereses un jārisina pārrobežu problēmas;

| 11. | uzsver, ka reģionālās integrācijas procesi jābalsta uz iecietību un valstu un kultūras atšķirību savstarpēju cieņu; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka reģionālās integrācijas procesi jābalsta uz iecietību un valstu un kultūras atšķirību savstarpēju cieņu;

| 12. | mudina ĀKK sekretariātu sekmēt ierosināto reģionālās integrācijas uzraudzības sistēmu izstrādi un aicina Eiropas Komisiju nodrošināt finansiālo un tehnisko atbalstu, kas nepieciešams šīs sistēmas īstenošanai ĀKK reģionālās integrācijas organizāciju labā; |
| --- | --- |

12.

mudina ĀKK sekretariātu sekmēt ierosināto reģionālās integrācijas uzraudzības sistēmu izstrādi un aicina Eiropas Komisiju nodrošināt finansiālo un tehnisko atbalstu, kas nepieciešams šīs sistēmas īstenošanai ĀKK reģionālās integrācijas organizāciju labā;

Starpreģionu sadarbība

| 13. | aicina Āfrikas Savienību atbalstīt un virzīt reģionālo organizāciju sistēmas racionalizēšanas procesu Āfrikā gadījumos, kad pastāv konkurējošas integrācijas darba kārtības; atzīmē, ka Eiropas piemērs parāda, ka dalības pārklāšanās nav lielākais šķērslis, ja tiek nodrošināta cieša koordinācija un sadarbība starp reģionālām organizācijām vai notiek vienošanās par funkcionālu diferenciāciju; |
| --- | --- |

13.

aicina Āfrikas Savienību atbalstīt un virzīt reģionālo organizāciju sistēmas racionalizēšanas procesu Āfrikā gadījumos, kad pastāv konkurējošas integrācijas darba kārtības; atzīmē, ka Eiropas piemērs parāda, ka dalības pārklāšanās nav lielākais šķērslis, ja tiek nodrošināta cieša koordinācija un sadarbība starp reģionālām organizācijām vai notiek vienošanās par funkcionālu diferenciāciju;

| 14. | aicina ĀKK grupu ar ES atbalstu apsvērt pašreizējo periodisko sanāksmju starp ĀKK sekretariātu un ĀKK reģionālo organizāciju vadītājiem pārveidošanu par institucionālu koordinācijas forumu, lai sekmētu dialogu, sadarbību un koordināciju; aicina ĀKK reģionālās organizācijas saskaņot to nostājas starptautiskās sarunās, lai uzlabotu šīs nostājas un ietekmi; |
| --- | --- |

14.

aicina ĀKK grupu ar ES atbalstu apsvērt pašreizējo periodisko sanāksmju starp ĀKK sekretariātu un ĀKK reģionālo organizāciju vadītājiem pārveidošanu par institucionālu koordinācijas forumu, lai sekmētu dialogu, sadarbību un koordināciju; aicina ĀKK reģionālās organizācijas saskaņot to nostājas starptautiskās sarunās, lai uzlabotu šīs nostājas un ietekmi;

| 15. | atzinīgi vērtē to, ka īstenošanas posmā nonāks Apvienotās parlamentārās asamblejas sanāksmes reģionālā vai apakšreģionālā līmenī organizēšana saskaņā ar Kotonū nolīguma 17. panta 3. punktu, kā arī sagaida pirmās reģionālās APA sanāksmes Vindhukā (Namībija) rezultātus; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē to, ka īstenošanas posmā nonāks Apvienotās parlamentārās asamblejas sanāksmes reģionālā vai apakšreģionālā līmenī organizēšana saskaņā ar Kotonū nolīguma 17. panta 3. punktu, kā arī sagaida pirmās reģionālās APA sanāksmes Vindhukā (Namībija) rezultātus;

Demokrātija un laba pārvaldība

| 16. | uzsver, ka reģionālo organizāciju brīvības, atvērtības un iekļaušanas kultūra dalībvalstīs ir veiksmīgas reģionālās integrācijas priekšnosacījums; aicina visas ĀKK reģiona reģionālās organizācijas, kuras to vēl nav izdarījušas, noteikt skaidrus politisko kritērijus dalībai, kas pamatoti uz cilvēktiesībām, demokrātiju, likuma varu un labu pārvaldību, kā arī izstrādāt konstruktīvus mehānismus, lai palīdzētu dalībniecēm valstīm panākt atbilstību šiem kritērijiem; aicina ĀKK valstis apsvērt efektīvus mehānismus dalības tiesību anulēšanai uz laiku šo principu nopietnu pārkāpumu gadījumos; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka reģionālo organizāciju brīvības, atvērtības un iekļaušanas kultūra dalībvalstīs ir veiksmīgas reģionālās integrācijas priekšnosacījums; aicina visas ĀKK reģiona reģionālās organizācijas, kuras to vēl nav izdarījušas, noteikt skaidrus politisko kritērijus dalībai, kas pamatoti uz cilvēktiesībām, demokrātiju, likuma varu un labu pārvaldību, kā arī izstrādāt konstruktīvus mehānismus, lai palīdzētu dalībniecēm valstīm panākt atbilstību šiem kritērijiem; aicina ĀKK valstis apsvērt efektīvus mehānismus dalības tiesību anulēšanai uz laiku šo principu nopietnu pārkāpumu gadījumos;

| 17. | aicina ES atbalstīt tādas reģionālās iniciatīvas demokrātijas, cilvēktiesību un labas pārvaldības veicināšanai kā Āfrikas salīdzinošās pārskatīšanas mehānisms un reģionālo vēlēšanu novērošanas mehānismi, kā arī saskaņot tās pārvaldības iniciatīvas ar spēkā esošajiem reģionālajiem mehānismiem; |
| --- | --- |

17.

aicina ES atbalstīt tādas reģionālās iniciatīvas demokrātijas, cilvēktiesību un labas pārvaldības veicināšanai kā Āfrikas salīdzinošās pārskatīšanas mehānisms un reģionālo vēlēšanu novērošanas mehānismi, kā arī saskaņot tās pārvaldības iniciatīvas ar spēkā esošajiem reģionālajiem mehānismiem;

| 18. | aicina ES un ĀKK grupu paplašināt to atbalstu reģionālo organizāciju parlamentārajām struktūrām; uzsver, ka tieša dalībvalstu pārstāvju ievēlēšana reģionālajās parlamentārajās asamblejās ievērojami sekmē integrācijas procesa likumību un ir tā ilgstošas nodrošināšanas priekšnosacījums; |
| --- | --- |

18.

aicina ES un ĀKK grupu paplašināt to atbalstu reģionālo organizāciju parlamentārajām struktūrām; uzsver, ka tieša dalībvalstu pārstāvju ievēlēšana reģionālajās parlamentārajās asamblejās ievērojami sekmē integrācijas procesa likumību un ir tā ilgstošas nodrošināšanas priekšnosacījums;

| 19. | uzskata, pilsoniskās sabiedrības organizācijām, jo īpaši to starptautiskās darbības ir liela nozīme reģionālās integrācijas procesu virzīšanā uz priekšu un reģionālo iestāžu demokrātiskās pārskatatbildības nodrošināšanā; |
| --- | --- |

19.

uzskata, pilsoniskās sabiedrības organizācijām, jo īpaši to starptautiskās darbības ir liela nozīme reģionālās integrācijas procesu virzīšanā uz priekšu un reģionālo iestāžu demokrātiskās pārskatatbildības nodrošināšanā;

| 20. | aicina ES un ĀKK valstis nodrošināt, ka saistībā ar Eiropas Attīstības fonda (EAF) reģionālās stratēģijas dokumentiem un to īstenošanu konsultējas ar reģionālo organizāciju parlamentārajām iestādēm; |
| --- | --- |

20.

aicina ES un ĀKK valstis nodrošināt, ka saistībā ar Eiropas Attīstības fonda (EAF) reģionālās stratēģijas dokumentiem un to īstenošanu konsultējas ar reģionālo organizāciju parlamentārajām iestādēm;

Tautsaimniecība un tirdzniecība

| 21. | aicina ES un ĀKK valstis nodrošināt, ka EPN ir saskaņā ar ĀKK reģionālās integrācijas iniciatīvām un sekmē to stiprināšanu; atzīmē, ka ĀKK valstis baiļojas, ka pašreizējā EPA sarunu tendence un apakšreģionu nolīgumu pieņemšana iedragā reģionālās integrācijas centienus; uzstāj, ka jebkuram apakšreģionu pieņemtajam nolīgumam jābūt atvērtam citiem attiecīgās reģionālās organizācijas dalībniekiem; |
| --- | --- |

21.

aicina ES un ĀKK valstis nodrošināt, ka EPN ir saskaņā ar ĀKK reģionālās integrācijas iniciatīvām un sekmē to stiprināšanu; atzīmē, ka ĀKK valstis baiļojas, ka pašreizējā EPA sarunu tendence un apakšreģionu nolīgumu pieņemšana iedragā reģionālās integrācijas centienus; uzstāj, ka jebkuram apakšreģionu pieņemtajam nolīgumam jābūt atvērtam citiem attiecīgās reģionālās organizācijas dalībniekiem;

| 22. | uzsver, ka tirdzniecības šķēršļi starp ĀKK reģioniem jāsamazina, lai uzlabotu dienvidu-dienvidu tirdzniecību, un aicina saskaņot politikas virzienus, lai pārrobežu tirdzniecības darbībām nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka tirdzniecības šķēršļi starp ĀKK reģioniem jāsamazina, lai uzlabotu dienvidu-dienvidu tirdzniecību, un aicina saskaņot politikas virzienus, lai pārrobežu tirdzniecības darbībām nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus;

| 23. | aicina ĀKK reģionālās organizācijas izveidot vai turpināt attīstīt reģionālās kohēzijas mehānismus un solidaritātes fondus, lai palīdzētu vājākām dalībniecēm valstīm segt pielāgošanas izmaksas no tirdzniecības liberalizācijas, kā arī nodrošināt pienācīgu finansējumu; uzskata, ka ES jāatbalsta šie mehānismi gan ar ekspertu slēdzieniem, gan finansējumu; norāda uz ES pieredzi, ka ir jāizstrādā stingri un neatkarīgi krāpšanas apkarošanas mehānismi, lai ierobežotu strukturālā un solidaritātes finansējuma nepareizu izmantošanu; |
| --- | --- |

23.

aicina ĀKK reģionālās organizācijas izveidot vai turpināt attīstīt reģionālās kohēzijas mehānismus un solidaritātes fondus, lai palīdzētu vājākām dalībniecēm valstīm segt pielāgošanas izmaksas no tirdzniecības liberalizācijas, kā arī nodrošināt pienācīgu finansējumu; uzskata, ka ES jāatbalsta šie mehānismi gan ar ekspertu slēdzieniem, gan finansējumu; norāda uz ES pieredzi, ka ir jāizstrādā stingri un neatkarīgi krāpšanas apkarošanas mehānismi, lai ierobežotu strukturālā un solidaritātes finansējuma nepareizu izmantošanu;

| 24. | aicina ES un ĀKK valstis uzlabot mērķtiecīgu ieguldījumu reģionālajos infrastruktūras tīklos, lai ļautu attīstīties pārrobežu ekonomiskajām darbībām; |
| --- | --- |

24.

aicina ES un ĀKK valstis uzlabot mērķtiecīgu ieguldījumu reģionālajos infrastruktūras tīklos, lai ļautu attīstīties pārrobežu ekonomiskajām darbībām;

Funkcionālā sadarbība

| 25. | uzsver, ka tikai ar tirdzniecības liberalizāciju nepietiek, lai nodrošinātu reģionālo sapratni un integrācijas dinamiku, un ka reģionālās programmas uz projekti konkrētās prioritārās nozarēs jāpapildina ar ekonomisko sadarbību; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka tikai ar tirdzniecības liberalizāciju nepietiek, lai nodrošinātu reģionālo sapratni un integrācijas dinamiku, un ka reģionālās programmas uz projekti konkrētās prioritārās nozarēs jāpapildina ar ekonomisko sadarbību;

| 26. | atzinīgi vērtē funkcionālās sadarbības centienus ĀKK reģionā; aicina ĀKK valstis intensificēt reģionālo un apakšreģionālo sadarbību tādās nozarēs kā veselības aprūpe un izglītība, nodrošinātība ar pārtiku, infrastruktūru, vidi un migrāciju, kā arī nodrošināt piemērotu finansējumu; norāda, ka ES budžets kopējiem politikas virzieniem ietver gan ārējās tirdzniecības ieņēmumus, gan tiešus dalībvalstu devumus no to budžetiem; |
| --- | --- |

26.

atzinīgi vērtē funkcionālās sadarbības centienus ĀKK reģionā; aicina ĀKK valstis intensificēt reģionālo un apakšreģionālo sadarbību tādās nozarēs kā veselības aprūpe un izglītība, nodrošinātība ar pārtiku, infrastruktūru, vidi un migrāciju, kā arī nodrošināt piemērotu finansējumu; norāda, ka ES budžets kopējiem politikas virzieniem ietver gan ārējās tirdzniecības ieņēmumus, gan tiešus dalībvalstu devumus no to budžetiem;

| 27. | uzsver, ka EAF reģionālās stratēģijas dokumentos ne tikai jāvērš uzmanība uz tirdzniecības liberalizāciju un integrāciju pasaules tirgū, bet arī jāpievērš lielāka uzmanība reģionālo iestāžu veidošanai, resursu palielināšanai un cilvēkresursu attīstībai reģionālajā integrācijā, funkcionālajai sadarbībai, kā arī resursu pārdalošas un regulatīvas lēmumu pieņemšanas atbalstu reģionos; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka EAF reģionālās stratēģijas dokumentos ne tikai jāvērš uzmanība uz tirdzniecības liberalizāciju un integrāciju pasaules tirgū, bet arī jāpievērš lielāka uzmanība reģionālo iestāžu veidošanai, resursu palielināšanai un cilvēkresursu attīstībai reģionālajā integrācijā, funkcionālajai sadarbībai, kā arī resursu pārdalošas un regulatīvas lēmumu pieņemšanas atbalstu reģionos;

| 28. | iesaka paplašināt skolu, universitāšu un pētniecības iestāžu apmaiņās programmas ĀKK reģionos, lai uzlabotu starptautisko sapratni un starptautiskās pilsoniskās sabiedrības attīstību; |
| --- | --- |

28.

iesaka paplašināt skolu, universitāšu un pētniecības iestāžu apmaiņās programmas ĀKK reģionos, lai uzlabotu starptautisko sapratni un starptautiskās pilsoniskās sabiedrības attīstību;

| 29. | uzdod tās līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Komisijai, ES Padomes prezidentūrai un ĀKK reģionālajām organizācijām. |
| --- | --- |

29.

uzdod tās līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Komisijai, ES Padomes prezidentūrai un ĀKK reģionālajām organizācijām.

---

(1)  Pieņēma ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja 2008. gada 20. martā Ļubļanā (Slovēnija).

(2)  Reģionālās integrācijas organizācijas, kurās ir iesaistītas ĀKK valstis, ir: Āfrikas Savienība (AS), Karību jūras baseina valstu apvienība (ACS), Centrālāfrikas Ekonomikas un monetārā kopiena (CEMAC), Sahelo-Sahāras valstu kopiena (CEN-SAD), Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopiena (ECOWAS), Rietumāfrikas Ekonomikas un monetārā kopiena (UEMOA), Dienvidāfrikas attīstības kopiena (SADC), Dienvidāfrikas Muitas savienība (SACU), Austrum- un Dienvidāfrikas kopējais tirgus (COMESA), Starpvaldību attīstības iestāde (SAI), Austrumāfrikas kopiena (EAC), Centrālāfrikas valstu ekonomikas kopiena (ECCAS/CEEAC), Lielo ezeru reģiona valstu ekonomikas kopiena (CEPGL), Karību reģiona kopiena (CARICOM), Karību reģiona ĀKK valstu forums (CARIFORUM), Karību reģiona austrumu valstu organizācija (OECS), Klusā okeāna salu forums (PIF), Indijas okeāna komisija (COI) un Melanēzijas darba grupa (MSG).

REZOLŪCIJA
   (1)

par pārtikas nodrošinājuma problēmām ĀKK valstīs un ĀKK un ES sadarbības nozīmi

ĀKK-ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties Ļubļanā (Slovēnijā) no 2008. gada 17. marta līdz 20. martam, |
| --- | --- |

—

tiekoties Ļubļanā (Slovēnijā) no 2008. gada 17. marta līdz 20. martam,

| — | ņemot vērā Reglamenta 17. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 17. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā 1996. gada Pasaules Pārtikas organizācijas augstākā līmeņa sanāksmes slēdzienus un izvirzīto mērķi līdz 2015. gadam pasaulē uz pusi samazināt badacietēju skaitu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1996. gada Pasaules Pārtikas organizācijas augstākā līmeņa sanāksmes slēdzienus un izvirzīto mērķi līdz 2015. gadam pasaulē uz pusi samazināt badacietēju skaitu,

| — | ņemot vērā ANO Tūkstošgades attīstības mērķus un apņemšanos uz pusi samazināt badacietēju skaitu un to cilvēku skaitu, kuru ienākumi ir mazāki par vienu ASV dolāru dienā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Tūkstošgades attīstības mērķus un apņemšanos uz pusi samazināt badacietēju skaitu un to cilvēku skaitu, kuru ienākumi ir mazāki par vienu ASV dolāru dienā,

| — | ņemot vērā mērķus, kas ietverti Lomē un Kotonū parakstītajos ĀKK un ES partnerattiecību nolīgumos par attīstību un tirdzniecību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā mērķus, kas ietverti Lomē un Kotonū parakstītajos ĀKK un ES partnerattiecību nolīgumos par attīstību un tirdzniecību,

| — | ņemot vērā ANO īpašā referenta 2007. gada 25. oktobra ziņojumu par pārtiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašā referenta 2007. gada 25. oktobra ziņojumu par pārtiku,

| — | ņemot vērā 2007. gada 22. novembra Kigali Deklarāciju par attīstībai draudzīgiem ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (EPN), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 22. novembra Kigali Deklarāciju par attīstībai draudzīgiem ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (EPN),

| — | ņemot vērā ES un Āfrikas valstu 2007. gada decembra augstākā līmeņa sanāksmes slēdzienus un pirmo rīcības plānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Āfrikas valstu 2007. gada decembra augstākā līmeņa sanāksmes slēdzienus un pirmo rīcības plānu,

| — | ņemot vērā 2007. gada Tūkstošgades ekosistēmu novērtējuma ziņojuma slēdzienus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada Tūkstošgades ekosistēmu novērtējuma ziņojuma slēdzienus,

| — | ņemot vērā Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejas ziņojumu (ACP-EU/100.205/08/galīgā redakcija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejas ziņojumu (ACP-EU/100.205/08/galīgā redakcija),

Lauksaimniecības nozares nozīme ĀKK valstu ekonomikā

| A. | tā kā starptautiskā kopiena ir apņēmusies uz pusi samazināt ārkārtējo nabadzību un badu pasaulē līdz 2015. gadam (saskaņā ar pirmo Tūkstošgades attīstības mērķi) un tā kā nepietiekama nodrošinātība ar pārtiku skar aptuveni trešdaļu ĀKK valstu iedzīvotāju; |
| --- | --- |

A.

tā kā starptautiskā kopiena ir apņēmusies uz pusi samazināt ārkārtējo nabadzību un badu pasaulē līdz 2015. gadam (saskaņā ar pirmo Tūkstošgades attīstības mērķi) un tā kā nepietiekama nodrošinātība ar pārtiku skar aptuveni trešdaļu ĀKK valstu iedzīvotāju;

| B. | tā kā kopš 1996. gada ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija attiecībā uz nodrošinātību ar pārtiku ir noteikusi, ka tā ir “pietiekama pārtikas daudzuma pieejamība vienmēr un visiem veselīgai un aktīvai dzīvei”; |
| --- | --- |

B.

tā kā kopš 1996. gada ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija attiecībā uz nodrošinātību ar pārtiku ir noteikusi, ka tā ir “pietiekama pārtikas daudzuma pieejamība vienmēr un visiem veselīgai un aktīvai dzīvei”;

| C. | tā kā bads visvairāk skar lauku apgabalus, kur dzīvo līdz 60 % iedzīvotāju, kuri ir tieši atkarīgi no lauksaimniecības vai laukiem raksturīgām darbībām, kas saistītas ar lauksaimniecību; un tā kā lauksaimniecība ir galvenā ekonomikas nozare ĀKK valstīs (20 % no IKP un divas trešdaļas no darba vietām); |
| --- | --- |

C.

tā kā bads visvairāk skar lauku apgabalus, kur dzīvo līdz 60 % iedzīvotāju, kuri ir tieši atkarīgi no lauksaimniecības vai laukiem raksturīgām darbībām, kas saistītas ar lauksaimniecību; un tā kā lauksaimniecība ir galvenā ekonomikas nozare ĀKK valstīs (20 % no IKP un divas trešdaļas no darba vietām);

| D. | tā kā, lai gan ĀKK valstīs lauksaimniecībai ir pievērsta liela uzmanība, ne valstu valdību, ne ES attīstības sadarbības politikas plānos šī būtiskā nozare nav noteikta par prioritāru, turklāt palielinās mazo lauksaimniecības uzņēmumu izstumšana no tirgus; |
| --- | --- |

D.

tā kā, lai gan ĀKK valstīs lauksaimniecībai ir pievērsta liela uzmanība, ne valstu valdību, ne ES attīstības sadarbības politikas plānos šī būtiskā nozare nav noteikta par prioritāru, turklāt palielinās mazo lauksaimniecības uzņēmumu izstumšana no tirgus;

ĀKK un ES sadarbība un nodrošinātība ar pārtiku

| E. | tā kā Lomes un Kotonū nolīgumos paredzētais mērķis sekmēt ĀKK valstu integrāciju pasaules ekonomikā nav sasniegts, un, lai gan ĀKK valstu ražojumiem ir priekšrocības iekļūšanai Eiropas tirgū, to imports ES turpina samazināties; |
| --- | --- |

E.

tā kā Lomes un Kotonū nolīgumos paredzētais mērķis sekmēt ĀKK valstu integrāciju pasaules ekonomikā nav sasniegts, un, lai gan ĀKK valstu ražojumiem ir priekšrocības iekļūšanai Eiropas tirgū, to imports ES turpina samazināties;

| F. | tā kā pārsteidzīga ĀKK valstu tirgu atvēršana Eiropas precēm izraisīs lielu ekonomikas nestabilitāti un lejupslīdi šajās valstīs; |
| --- | --- |

F.

tā kā pārsteidzīga ĀKK valstu tirgu atvēršana Eiropas precēm izraisīs lielu ekonomikas nestabilitāti un lejupslīdi šajās valstīs;

| G. | tā kā saskaņā ar devīto Eiropas Attīstības fondu tikai 4 no 78 ĀKK valstīm lauksaimniecību ir noteikušas par prioritāru nozari, un 15 valstis par tādu ir noteikušas lauku attīstību, un tā kā tikai 7 % no devītā Eiropas Attīstības fonda budžeta ir paredzēti lauku attīstībai, bet 1,1 % ir paredzēts darbībām, kas ir neapšaubāmi saistītas ar lauksaimniecību; |
| --- | --- |

G.

tā kā saskaņā ar devīto Eiropas Attīstības fondu tikai 4 no 78 ĀKK valstīm lauksaimniecību ir noteikušas par prioritāru nozari, un 15 valstis par tādu ir noteikušas lauku attīstību, un tā kā tikai 7 % no devītā Eiropas Attīstības fonda budžeta ir paredzēti lauku attīstībai, bet 1,1 % ir paredzēts darbībām, kas ir neapšaubāmi saistītas ar lauksaimniecību;

| H. | tā kā, subsidējot lauksaimniecības produktu eksportu, Eiropas Savienība rada dempingu ĀKK valstu tirgos, kas sevišķi nelabvēlīgi ietekmē vietējos mazos uzņēmumus, jo tie nespēj konkurēt ar Eiropas produktiem, kuru cena reizēm ir par trešdaļu zemāka nekā vietējie ražojumi; |
| --- | --- |

H.

tā kā, subsidējot lauksaimniecības produktu eksportu, Eiropas Savienība rada dempingu ĀKK valstu tirgos, kas sevišķi nelabvēlīgi ietekmē vietējos mazos uzņēmumus, jo tie nespēj konkurēt ar Eiropas produktiem, kuru cena reizēm ir par trešdaļu zemāka nekā vietējie ražojumi;

Ar pārtikas nodrošināšanu ĀKK valstīs saistītie uzdevumi

| I. | tā kā 60 % no pasaules ekosistēmām, tostarp saldūdens un zvejas resursi, ir samazinājušies vai tiek nepareizi izmantoti un tā kā no šīm sekām pirmām kārtām cietīs nabadzīgākie iedzīvotāji; turklāt ņemot vērā, ka lielākie apdraudējumi attiecas uz ūdeni, lauksaimniecību, cilvēka veselību, bioloģisko daudzveidību un jūras līmeņa paaugstināšanos; |
| --- | --- |

I.

tā kā 60 % no pasaules ekosistēmām, tostarp saldūdens un zvejas resursi, ir samazinājušies vai tiek nepareizi izmantoti un tā kā no šīm sekām pirmām kārtām cietīs nabadzīgākie iedzīvotāji; turklāt ņemot vērā, ka lielākie apdraudējumi attiecas uz ūdeni, lauksaimniecību, cilvēka veselību, bioloģisko daudzveidību un jūras līmeņa paaugstināšanos;

| J. | tā kā pārtikas ražošanas palielināšanai ir galvenā nozīme nepietiekamas nodrošinātības ar pārtiku samazināšanā, jo tas palīdz samazināt pārtikas cenas un palielināt ražotāju ieņēmumus; |
| --- | --- |

J.

tā kā pārtikas ražošanas palielināšanai ir galvenā nozīme nepietiekamas nodrošinātības ar pārtiku samazināšanā, jo tas palīdz samazināt pārtikas cenas un palielināt ražotāju ieņēmumus;

| K. | tā kā apūdeņošana var būtiski palielināt un nodrošināt lauksaimnieciskās ražošanas ilgtspējību; |
| --- | --- |

K.

tā kā apūdeņošana var būtiski palielināt un nodrošināt lauksaimnieciskās ražošanas ilgtspējību;

| L. | ņemot vērā dzeramā ūdens nozīmīgumu ĀKK valstīs un tā ierobežoto pieejamību, kas rada veselības problēmas; |
| --- | --- |

L.

ņemot vērā dzeramā ūdens nozīmīgumu ĀKK valstīs un tā ierobežoto pieejamību, kas rada veselības problēmas;

| M. | tā kā ĀKK valstīm ir jāspēj izmantot efektīvus valsts pakalpojumus, it īpaši attiecībā uz ūdens pieejamību, kas ir nodrošinātības ar pārtiku galvenais aspekts; |
| --- | --- |

M.

tā kā ĀKK valstīm ir jāspēj izmantot efektīvus valsts pakalpojumus, it īpaši attiecībā uz ūdens pieejamību, kas ir nodrošinātības ar pārtiku galvenais aspekts;

| N. | atzīmējot vides ieguvumu, ko sniedz no laukaugiem iegūta degviela, vienlaikus uzsverot uzdevumus, ko uzdod šīs degvielas ražošana saistībā ar aramzemes pieejamību, pārtikas cenām un bada izskaušanu TAM kontekstā; |
| --- | --- |

N.

atzīmējot vides ieguvumu, ko sniedz no laukaugiem iegūta degviela, vienlaikus uzsverot uzdevumus, ko uzdod šīs degvielas ražošana saistībā ar aramzemes pieejamību, pārtikas cenām un bada izskaušanu TAM kontekstā;

| O. | ņemot vērā biežo dabas katastrofu ietekmi uz lauksaimniecības nozari, kā arī pirms un pēc dabas katastrofām pārtikas atbalsta sniegšanai piešķirto resursu samazināšanos ĀKK valstīs; |
| --- | --- |

O.

ņemot vērā biežo dabas katastrofu ietekmi uz lauksaimniecības nozari, kā arī pirms un pēc dabas katastrofām pārtikas atbalsta sniegšanai piešķirto resursu samazināšanos ĀKK valstīs;

| P. | tā kā ĀKK valstis ir atkarīgas no preču eksporta, kas veido vairāk nekā 50 % no šo valstu valūtas ieņēmumiem; |
| --- | --- |

P.

tā kā ĀKK valstis ir atkarīgas no preču eksporta, kas veido vairāk nekā 50 % no šo valstu valūtas ieņēmumiem;

| Q. | tā kā ĀKK valstu attīstībā būtiska loma ir sievietēm, jo īpaši tādās jomās kā nodrošinātība ar pārtiku, pārtikas ražošana un veselība, un tā kā dzimumu nevienlīdzība ierobežo sieviešu spējas uzņemties šo lomu; |
| --- | --- |

Q.

tā kā ĀKK valstu attīstībā būtiska loma ir sievietēm, jo īpaši tādās jomās kā nodrošinātība ar pārtiku, pārtikas ražošana un veselība, un tā kā dzimumu nevienlīdzība ierobežo sieviešu spējas uzņemties šo lomu;

| R. | tā kā pastāv tieša saikne starp mājsaimniecības resursu pieejamību sievietēm un mājsaimniecības pārtikas nodrošinātības uzlabošanu; |
| --- | --- |

R.

tā kā pastāv tieša saikne starp mājsaimniecības resursu pieejamību sievietēm un mājsaimniecības pārtikas nodrošinātības uzlabošanu;

| S. | tā kā saskaņā ar ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas aplēsēm kopš 1985. gada no HIV/AIDS ir miruši 7 miljoni lauksaimniecības nozarē strādājošo un tā kā pandēmija nākamo 20 gadu laikā slimības visvairāk skartajās 25 Āfrikas valstīs varētu izraisīt vēl 16 miljonu cilvēku nāvi; |
| --- | --- |

S.

tā kā saskaņā ar ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas aplēsēm kopš 1985. gada no HIV/AIDS ir miruši 7 miljoni lauksaimniecības nozarē strādājošo un tā kā pandēmija nākamo 20 gadu laikā slimības visvairāk skartajās 25 Āfrikas valstīs varētu izraisīt vēl 16 miljonu cilvēku nāvi;

| T. | tā kā HIV/AIDS galvenokārt skar ekonomiski aktīvos iedzīvotājus, samazinot ne tikai ražošanas apjomu, bet arī ražošanas kvalitāti; |
| --- | --- |

T.

tā kā HIV/AIDS galvenokārt skar ekonomiski aktīvos iedzīvotājus, samazinot ne tikai ražošanas apjomu, bet arī ražošanas kvalitāti;

Ar pārtikas nodrošināšanu ĀKK valstīs saistīto uzdevumu risināšana

| U. | tā kā ir būtiski uzlabot piekļuvi jaunākajām informācijas tehnoloģijām, lai palielinātu ražošanas jaudu un lauksaimnieku informētību par metodēm, cenām un piekļuvi ražošanas līdzekļiem, |
| --- | --- |

U.

tā kā ir būtiski uzlabot piekļuvi jaunākajām informācijas tehnoloģijām, lai palielinātu ražošanas jaudu un lauksaimnieku informētību par metodēm, cenām un piekļuvi ražošanas līdzekļiem,

| 1. | uzsver tiesību uz pārtiku sevišķi būtiskās īpašības; atgādina ES un ĀKK valstīm, ka tās ir apņēmušās sniegt ieguldījumu, lai līdz 2015. gadam uz pusi ierobežotu to iedzīvotāju skaitu, kuri cieš no bada; prasa Komisijai, Eiropas Savienības Padomei un ĀKK valstīm veikt nepieciešamos pasākumus un tos pietiekami finansēt, lai īstenotu šo apņemšanos; |
| --- | --- |

1.

uzsver tiesību uz pārtiku sevišķi būtiskās īpašības; atgādina ES un ĀKK valstīm, ka tās ir apņēmušās sniegt ieguldījumu, lai līdz 2015. gadam uz pusi ierobežotu to iedzīvotāju skaitu, kuri cieš no bada; prasa Komisijai, Eiropas Savienības Padomei un ĀKK valstīm veikt nepieciešamos pasākumus un tos pietiekami finansēt, lai īstenotu šo apņemšanos;

| 2. | prasa atzīt saiknes nozīmi starp konsultācijām, pētniecību un lauksaimniekiem, lai īstenotu pārtikas nodrošinātības mērķus; uzsver, ka ĀKK valstīm, veicot pārtikas nodrošinātības pasākumus, ir novatoriski jāievieš tehnoloģijas, kuras ir pierādījušas efektivitāti; |
| --- | --- |

2.

prasa atzīt saiknes nozīmi starp konsultācijām, pētniecību un lauksaimniekiem, lai īstenotu pārtikas nodrošinātības mērķus; uzsver, ka ĀKK valstīm, veicot pārtikas nodrošinātības pasākumus, ir novatoriski jāievieš tehnoloģijas, kuras ir pierādījušas efektivitāti;

| 3. | atzīmē, ka nolūkā uzlabot ĀKK valstu nodrošinātību ar pārtiku vispirms ir jānosaka visefektīvākā iespējamā lauksaimniecības zemes ilgtspējīgas izmantošanas metode, lai īstenotu tādus politikas virzienus, kas sekmē šādu attīstību; |
| --- | --- |

3.

atzīmē, ka nolūkā uzlabot ĀKK valstu nodrošinātību ar pārtiku vispirms ir jānosaka visefektīvākā iespējamā lauksaimniecības zemes ilgtspējīgas izmantošanas metode, lai īstenotu tādus politikas virzienus, kas sekmē šādu attīstību;

| 4. | uzskata, ka ir jārod jauna pieeja ES un ĀKK partnerattiecībām, vedot sarunas par taisnīgu un līdzsvarotu ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (EPN) noslēgšanu, kuri būtu orientēti uz attīstību, nevis tikai uz tirdzniecības darījumiem; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka ir jārod jauna pieeja ES un ĀKK partnerattiecībām, vedot sarunas par taisnīgu un līdzsvarotu ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (EPN) noslēgšanu, kuri būtu orientēti uz attīstību, nevis tikai uz tirdzniecības darījumiem;

| 5. | uzskata, ka pakalpojumu liberalizācija ĀKK valstīs negatīvi ietekmē jaunu un perspektīvu nozaru attīstību un mazina šo valstu varas iestāžu spēju pārvaldīt galveno sabiedrisko pamatpakalpojumu jomu atbilstīgi reālajai situācijai šajos uzņēmumos; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka pakalpojumu liberalizācija ĀKK valstīs negatīvi ietekmē jaunu un perspektīvu nozaru attīstību un mazina šo valstu varas iestāžu spēju pārvaldīt galveno sabiedrisko pamatpakalpojumu jomu atbilstīgi reālajai situācijai šajos uzņēmumos;

| 6. | uzsver, ka, apspriežot desmitā Eiropas Attīstības fonda izveidi, daudz lielāka uzmanība nekā iepriekš ir jāpievērš iedzīvotāju vajadzībām attiecībā uz lauksaimniecību kā pārtikas ražošanas nozari; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka, apspriežot desmitā Eiropas Attīstības fonda izveidi, daudz lielāka uzmanība nekā iepriekš ir jāpievērš iedzīvotāju vajadzībām attiecībā uz lauksaimniecību kā pārtikas ražošanas nozari;

| 7. | prasa ES desmitā Eiropas Attīstības fonda plānā kā prioritāru ietvert īpašu programmu, kas veltīta katras ĀKK valsts lauksaimniecības attīstībai, un šajā programmā jāparedz skaidri un tālejoši mērķi, kā arī konkrēti pasākumi, lai programmu īstenotu un piemērotu noteiktā termiņā, cieši sadarbojoties ar lauksaimnieku organizācijām un pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

7.

prasa ES desmitā Eiropas Attīstības fonda plānā kā prioritāru ietvert īpašu programmu, kas veltīta katras ĀKK valsts lauksaimniecības attīstībai, un šajā programmā jāparedz skaidri un tālejoši mērķi, kā arī konkrēti pasākumi, lai programmu īstenotu un piemērotu noteiktā termiņā, cieši sadarbojoties ar lauksaimnieku organizācijām un pilsonisko sabiedrību;

| 8. | prasa Komisijai un Padomei ciešā sadarbībā ar ĀKK valstīm par prioritāru noteikt jautājumu par Eiropas lauksaimniecības produktu eksporta subsidēšanas ietekmi uz ĀKK valstīm un paredzēt konkrētus dempinga novēršanas pasākumus, ņemot vērā Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanas saistības; |
| --- | --- |

8.

prasa Komisijai un Padomei ciešā sadarbībā ar ĀKK valstīm par prioritāru noteikt jautājumu par Eiropas lauksaimniecības produktu eksporta subsidēšanas ietekmi uz ĀKK valstīm un paredzēt konkrētus dempinga novēršanas pasākumus, ņemot vērā Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanas saistības;

| 9. | mudina ES dalībvalstis un starptautisko kopienu palīdzēt Pasaules Pārtikas programmai (WFP), kura saskaras ar jauniem uzdevumiem cīņā pret badu augsto pasaules pārtikas un degvielas cenu dēļ, kā arī laika apstākļu skaitliski pieaugošo šokējošo parādību dēļ, ko daļēji izraisa klimata pārmaiņas, un pasaules pārtikas krājumu samazināšanās dēļ; |
| --- | --- |

9.

mudina ES dalībvalstis un starptautisko kopienu palīdzēt Pasaules Pārtikas programmai (WFP), kura saskaras ar jauniem uzdevumiem cīņā pret badu augsto pasaules pārtikas un degvielas cenu dēļ, kā arī laika apstākļu skaitliski pieaugošo šokējošo parādību dēļ, ko daļēji izraisa klimata pārmaiņas, un pasaules pārtikas krājumu samazināšanās dēļ;

| 10. | aicina izstrādāt efektīvu plānu ieguldījumu veikšanai ĀKK valstu apūdeņošanas jomā, lai būtiski palielinātu lauksaimnieciskās ražošanas attīstību, un uzsver, ka ūdeni un ar to saistītos pakalpojumus, kas nepieciešami, lai garantētu pārtikas nodrošinātību, nevar uzskatīt par preci vai tirgus pakalpojumiem, kā arī aicina, lai Eiropas Savienība un ĀKK valstis oficiāli atzītu tiesības uz ūdeni par cilvēktiesībām un universālām, nedalāmām, neatņemamām un neatsavināmām tiesībām, kas izriet no tiesībām uz dzīvību visiem; |
| --- | --- |

10.

aicina izstrādāt efektīvu plānu ieguldījumu veikšanai ĀKK valstu apūdeņošanas jomā, lai būtiski palielinātu lauksaimnieciskās ražošanas attīstību, un uzsver, ka ūdeni un ar to saistītos pakalpojumus, kas nepieciešami, lai garantētu pārtikas nodrošinātību, nevar uzskatīt par preci vai tirgus pakalpojumiem, kā arī aicina, lai Eiropas Savienība un ĀKK valstis oficiāli atzītu tiesības uz ūdeni par cilvēktiesībām un universālām, nedalāmām, neatņemamām un neatsavināmām tiesībām, kas izriet no tiesībām uz dzīvību visiem;

| 11. | prasa Eiropas Savienībai un AKK valstīm veikt visaptverošus pasākumus, lai plaši atbalstītu valsts un privāto partnerattiecību programmas ūdens pieejamības jomā, kuras ir uzsākušas un kurās ir iesaistītas ziemeļu-dienvidu, dienvidu-dienvidu un ziemeļu-ziemeļu pašvaldības; |
| --- | --- |

11.

prasa Eiropas Savienībai un AKK valstīm veikt visaptverošus pasākumus, lai plaši atbalstītu valsts un privāto partnerattiecību programmas ūdens pieejamības jomā, kuras ir uzsākušas un kurās ir iesaistītas ziemeļu-dienvidu, dienvidu-dienvidu un ziemeļu-ziemeļu pašvaldības;

| 12. | aicina ES attīstības politikā ņemt vērā lauku rajonu iedzīvotāju īstermiņa sociālās, ekonomiskās, juridiskās un tehnoloģiskās vajadzības un problēmas, lai sekmīgi īstenotu lauksaimniecības un lauku attīstības projektus un programmas kopumā un it īpaši tās programmas, kuras saistītas ar pārtikas nodrošinātību un lauku un lauksaimniecības attīstību; un šajā sakarībā uzsver, ka ir būtiski ieguldīt visiem paredzētās izglītības programmās lauku rajonos; |
| --- | --- |

12.

aicina ES attīstības politikā ņemt vērā lauku rajonu iedzīvotāju īstermiņa sociālās, ekonomiskās, juridiskās un tehnoloģiskās vajadzības un problēmas, lai sekmīgi īstenotu lauksaimniecības un lauku attīstības projektus un programmas kopumā un it īpaši tās programmas, kuras saistītas ar pārtikas nodrošinātību un lauku un lauksaimniecības attīstību; un šajā sakarībā uzsver, ka ir būtiski ieguldīt visiem paredzētās izglītības programmās lauku rajonos;

| 13. | prasa ĀKK valstīm un Eiropas Savienībai pievērst uzmanību dzimumu līdztiesībai, kā arī atzīt un atbalstīt sieviešu daudzpusējo ieguldījumu pārtikas nodrošinātības mērķu sasniegšanā, it īpaši zemes iegādes jomā; |
| --- | --- |

13.

prasa ĀKK valstīm un Eiropas Savienībai pievērst uzmanību dzimumu līdztiesībai, kā arī atzīt un atbalstīt sieviešu daudzpusējo ieguldījumu pārtikas nodrošinātības mērķu sasniegšanā, it īpaši zemes iegādes jomā;

| 14. | aicina Eiropas Savienību un ĀKK valstis savos pārtikas nodrošinātības politikas virzienos un programmās piešķirt svarīgu nozīmi tiešajai saiknei starp mājsaimniecības resursu pieejamību sievietēm un mājsaimniecību nodrošinātības ar pārtiku līmeņa paaugstināšanu, kā arī piešķirt nozīmi sieviešu ražīguma un viņu ieguldījuma pārtikas sistēmās palielināšanai; un aicina Komisiju, Padomi un ĀKK valstis nodrošināt, lai sievietēm lauku rajonos būtu pieejamas mikrokredītu programmas; |
| --- | --- |

14.

aicina Eiropas Savienību un ĀKK valstis savos pārtikas nodrošinātības politikas virzienos un programmās piešķirt svarīgu nozīmi tiešajai saiknei starp mājsaimniecības resursu pieejamību sievietēm un mājsaimniecību nodrošinātības ar pārtiku līmeņa paaugstināšanu, kā arī piešķirt nozīmi sieviešu ražīguma un viņu ieguldījuma pārtikas sistēmās palielināšanai; un aicina Komisiju, Padomi un ĀKK valstis nodrošināt, lai sievietēm lauku rajonos būtu pieejamas mikrokredītu programmas;

| 15. | prasa ĀKK valstīm un Eiropas Savienībai panākt uzlabojumus, lai īstenotu Tūkstošgades attīstības mērķus un it īpaši trešo mērķi (ja iespējams, novērst dzimumu nevienlīdzību pamata un vidējās mācību iestādēs ne vēlāk kā līdz 2005. gadam un visos izglītības līmeņos ne vēlāk kā līdz 2015. gadam), ņemot vērā, ka ģimenēs par labu uzturu īpaši gādā sievietes; |
| --- | --- |

15.

prasa ĀKK valstīm un Eiropas Savienībai panākt uzlabojumus, lai īstenotu Tūkstošgades attīstības mērķus un it īpaši trešo mērķi (ja iespējams, novērst dzimumu nevienlīdzību pamata un vidējās mācību iestādēs ne vēlāk kā līdz 2005. gadam un visos izglītības līmeņos ne vēlāk kā līdz 2015. gadam), ņemot vērā, ka ģimenēs par labu uzturu īpaši gādā sievietes;

| 16. | pauž bažas, ka HIV/AIDS apdraud ĀKK valstu ekonomisko un sociālo attīstību, radot darbaspēka zudumus un darba kvalitātes pazemināšanos, un prasa HIV/AIDS problēmu izskatīt arī saistībā ar pārtikas nodrošinājuma jautājumu un ietekmi uz uzturu; |
| --- | --- |

16.

pauž bažas, ka HIV/AIDS apdraud ĀKK valstu ekonomisko un sociālo attīstību, radot darbaspēka zudumus un darba kvalitātes pazemināšanos, un prasa HIV/AIDS problēmu izskatīt arī saistībā ar pārtikas nodrošinājuma jautājumu un ietekmi uz uzturu;

| 17. | neatlaidīgi prasa Eiropas Savienībai un ĀKK valstu valdībām risināt problēmu saistībā ar zemes īpašumtiesību kārtību mājsaimniecībām un personām, kas saskaras ar HIV/AIDS reģionos, kuros ir grūtības ar zemi vai zemes ir maz, kā arī prasa risināt problēmas, ko attiecībā uz zemes īpašumtiesībām (it īpaši īpašumtiesību shēmām, mantojumu, pieejamību un tiesībām) rada HIV/AIDS izraisītas pārmaiņas, pievēršot sevišķu uzmanību sievietēm un viņu bērniem; |
| --- | --- |

17.

neatlaidīgi prasa Eiropas Savienībai un ĀKK valstu valdībām risināt problēmu saistībā ar zemes īpašumtiesību kārtību mājsaimniecībām un personām, kas saskaras ar HIV/AIDS reģionos, kuros ir grūtības ar zemi vai zemes ir maz, kā arī prasa risināt problēmas, ko attiecībā uz zemes īpašumtiesībām (it īpaši īpašumtiesību shēmām, mantojumu, pieejamību un tiesībām) rada HIV/AIDS izraisītas pārmaiņas, pievēršot sevišķu uzmanību sievietēm un viņu bērniem;

| 18. | ierosina veicināt lauksaimniecības un lauku attīstību un veikt ieguldījumus, kas pirmām kārtām nabadzīgākajiem iedzīvotājiem radītu iespējas palielināt iztikas līdzekļus; |
| --- | --- |

18.

ierosina veicināt lauksaimniecības un lauku attīstību un veikt ieguldījumus, kas pirmām kārtām nabadzīgākajiem iedzīvotājiem radītu iespējas palielināt iztikas līdzekļus;

| 19. | neatlaidīgi prasa vairāk ieguldīt IST, lai uzlabotu spējas, labāk informētu lauksaimniekus par ražošanas faktoriem un atvieglotu piekļuvi tirgum; uzskata, ka ir jāpieliek īpašas pūles, lai ĀKK valstīs aizvien vairāk trūcīgo iedzīvotāju būtu pieejamas informācijas tehnoloģijas, un ka līdz ar to ir jāizstrādā politikas virzieni, lai novērstu neprasmi strādāt ar datoru un samazinātu datoraprīkojuma cenas, kā arī uzlabotu tā pieejamību; |
| --- | --- |

19.

neatlaidīgi prasa vairāk ieguldīt IST, lai uzlabotu spējas, labāk informētu lauksaimniekus par ražošanas faktoriem un atvieglotu piekļuvi tirgum; uzskata, ka ir jāpieliek īpašas pūles, lai ĀKK valstīs aizvien vairāk trūcīgo iedzīvotāju būtu pieejamas informācijas tehnoloģijas, un ka līdz ar to ir jāizstrādā politikas virzieni, lai novērstu neprasmi strādāt ar datoru un samazinātu datoraprīkojuma cenas, kā arī uzlabotu tā pieejamību;

| 20. | ierosina ĀKK valstīs atbalstīt apmācību un apmaiņu, kā arī labas lauksaimniecības prakses izstrādi un ieviešanu, lai nodrošinātu nabadzīgāko iedzīvotāju tūlītēju piekļuvi pārtikai; un prasa Padomei, Eiropas Komisijai un visām dalībvalstīm atbalstīt pētījumus par biodegvielu, ko iegūst no lauksaimniecības produktu atliekām un no neēdamiem kultūraugiem, ko audzē sausā un pussausā zemē; |
| --- | --- |

20.

ierosina ĀKK valstīs atbalstīt apmācību un apmaiņu, kā arī labas lauksaimniecības prakses izstrādi un ieviešanu, lai nodrošinātu nabadzīgāko iedzīvotāju tūlītēju piekļuvi pārtikai; un prasa Padomei, Eiropas Komisijai un visām dalībvalstīm atbalstīt pētījumus par biodegvielu, ko iegūst no lauksaimniecības produktu atliekām un no neēdamiem kultūraugiem, ko audzē sausā un pussausā zemē;

| 21. | aicina Eiropas Savienību veicināt, lai ANO Ģenerālā asambleja pieņemtu moratoriju augkopībai degvielas ražošanas nolūkā; |
| --- | --- |

21.

aicina Eiropas Savienību veicināt, lai ANO Ģenerālā asambleja pieņemtu moratoriju augkopībai degvielas ražošanas nolūkā;

| 22. | uzsver vajadzību ES un ĀKK valstīm izstrādāt efektīvus un uz pētījumiem pamatotus ārkārtas plānus, lai reaģētu uz dabas katastrofu izraisītajām ārkārtas situācijām lauksaimniecības nozarē; |
| --- | --- |

22.

uzsver vajadzību ES un ĀKK valstīm izstrādāt efektīvus un uz pētījumiem pamatotus ārkārtas plānus, lai reaģētu uz dabas katastrofu izraisītajām ārkārtas situācijām lauksaimniecības nozarē;

| 23. | iesaka veikt pētījumus par tādām vides problēmām kā augsnes noārdīšanās, bioloģiskās daudzveidības apdraudējumi lauksaimniecības vidē un klimata pārmaiņu ietekme uz lauksaimniecību un veikt pētījumus šajā jomā, lai pareizi apsaimniekotu vides resursus, piemēram, ar mērķi atveseļot un saglabāt augsni; |
| --- | --- |

23.

iesaka veikt pētījumus par tādām vides problēmām kā augsnes noārdīšanās, bioloģiskās daudzveidības apdraudējumi lauksaimniecības vidē un klimata pārmaiņu ietekme uz lauksaimniecību un veikt pētījumus šajā jomā, lai pareizi apsaimniekotu vides resursus, piemēram, ar mērķi atveseļot un saglabāt augsni;

| 24. | aicina ĀKK valstis pastiprināt valdības budžeta izpildes un pārvaldības procedūras, lai it īpaši atvieglotu visu konkrēto darbību un pasākumu finansēšanu cīņai pret pārtikas trūkumu; |
| --- | --- |

24.

aicina ĀKK valstis pastiprināt valdības budžeta izpildes un pārvaldības procedūras, lai it īpaši atvieglotu visu konkrēto darbību un pasākumu finansēšanu cīņai pret pārtikas trūkumu;

| 25. | aicina ES dalībvalstis un Komisiju palielināt valsts attīstības atbalstu, jo īpaši mazāk attīstītajām ĀKK valstīm un ĀKK pārtikas produktu neto importētājām valstīm, lai ļautu tām mazināt negatīvās sekas, ar kurām tās saskaras pēc ievērojamiem pārtikas cenu pieaugumiem, kas aizvien vairāk saasina to maksājumu bilances problēmas; |
| --- | --- |

25.

aicina ES dalībvalstis un Komisiju palielināt valsts attīstības atbalstu, jo īpaši mazāk attīstītajām ĀKK valstīm un ĀKK pārtikas produktu neto importētājām valstīm, lai ļautu tām mazināt negatīvās sekas, ar kurām tās saskaras pēc ievērojamiem pārtikas cenu pieaugumiem, kas aizvien vairāk saasina to maksājumu bilances problēmas;

| 26. | pauž nožēlu par centienu programmu kontekstā nepietiekami saskaņošanu, jo īpaši valsts līmenī, bet arī starptautiskās attīstības kopienā, kas atsaucas uz cilvēku un finanšu resursiem; |
| --- | --- |

26.

pauž nožēlu par centienu programmu kontekstā nepietiekami saskaņošanu, jo īpaši valsts līmenī, bet arī starptautiskās attīstības kopienā, kas atsaucas uz cilvēku un finanšu resursiem;

| 27. | aicina apzināt jomas, kurās jo īpaši ir jāuzlabo politikas integrācija, un izstrādāt pasākumus, lai atvieglotu šo integrāciju visos līmeņos; |
| --- | --- |

27.

aicina apzināt jomas, kurās jo īpaši ir jāuzlabo politikas integrācija, un izstrādāt pasākumus, lai atvieglotu šo integrāciju visos līmeņos;

| 28. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Padomei un Eiropas Komisijai. |
| --- | --- |

28.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Padomei un Eiropas Komisijai.

---

(1)  Pieņēma ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja 2008. gada 20. martā Ļubļanā (Slovēnija).

REZOLŪCIJA
   (1)

par situāciju Kenijā

ĀKK-ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties Ļubļanā (Slovēnija) no 2008. gada 17. līdz 20. martam, |
| --- | --- |

—

tiekoties Ļubļanā (Slovēnija) no 2008. gada 17. līdz 20. martam,

| — | ņemot vērā Reglamenta 17. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 17. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Kenijas ievērojamo nozīmi miera veicināšanā šajā reģionā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kenijas ievērojamo nozīmi miera veicināšanā šajā reģionā,

| — | ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību hartu un Cilvēktiesību pamatnostādnes par rīcību demokrātiskās velēšanās, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību hartu un Cilvēktiesību pamatnostādnes par rīcību demokrātiskās velēšanās,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības deklarāciju par demokrātisku velēšanu pārvaldības principiem Āfrikā (2002. gads), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības deklarāciju par demokrātisku velēšanu pārvaldības principiem Āfrikā (2002. gads),

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības asamblejas lēmumu par situāciju Kenijā pēc prezidenta vēlēšanām 2007. gada 27. decembrī, ko pieņēma sanāksmē Adisabebā 2008. gada 31. janvāra–2. februārim (10. kārtējā sesija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības asamblejas lēmumu par situāciju Kenijā pēc prezidenta vēlēšanām 2007. gada 27. decembrī, ko pieņēma sanāksmē Adisabebā 2008. gada 31. janvāra–2. februārim (10. kārtējā sesija),

| — | ņemot vērā Paktu par drošību, stabilitāti un attīstību Lielo ezeru reģionā, ko 2006. gada 16. decembrī Nairobi, Kenijā parakstīja Lielā ezeru reģiona valstu vadītāji un valdības, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Paktu par drošību, stabilitāti un attīstību Lielo ezeru reģionā, ko 2006. gada 16. decembrī Nairobi, Kenijā parakstīja Lielā ezeru reģiona valstu vadītāji un valdības,

| — | ņemot vērā Deklarācija par starptautiskās velēšanu novērošanas principiem un Starptautisko vēlēšanu novērotāju rīcības kodekss, ko apstiprināja 2005. gada 27. oktobrī ANO aizgādībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Deklarācija par starptautiskās velēšanu novērošanas principiem un Starptautisko vēlēšanu novērotāju rīcības kodekss, ko apstiprināja 2005. gada 27. oktobrī ANO aizgādībā,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības vēlēšanu novērošanas misijas (EUEOM) Kenijā 2008. gada 1. janvāra iepriekšējo paziņojumu un Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. janvāra rezolūciju par Keniju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības vēlēšanu novērošanas misijas (EUEOM) Kenijā 2008. gada 1. janvāra iepriekšējo paziņojumu un Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. janvāra rezolūciju par Keniju,

| — | ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, ko parakstīja 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (Kotonū Nolīgums) un grozīja 2005. gada 25. jūnijā Luksemburgā, jo īpaši tā 8. un 9. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, ko parakstīja 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (Kotonū Nolīgums) un grozīja 2005. gada 25. jūnijā Luksemburgā, jo īpaši tā 8. un 9. pantu,

| — | ņemot vērā vērtīgos Apvienoto Nāciju centienus rast risinājumu šai krīzei, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā vērtīgos Apvienoto Nāciju centienus rast risinājumu šai krīzei,

| A. | tā kā Kenijas iedzīvotāji, izmantojot savas demokrātiskās tiesības, ieradās lielā skaitā 2007. gada 27. decembrī, lai izvēlētos savus prezidentus, parlamentāros un pilsoniskos līderus, deviņām partijām piedāvājot prezidenta kandidātus, tai skaitā Valsts vienotības partijas (PNU) prezidents Mwai Kibaki un Oranžās demokrātiskās kustības (ODM) pārstāve Raila Odinga. |
| --- | --- |

A.

tā kā Kenijas iedzīvotāji, izmantojot savas demokrātiskās tiesības, ieradās lielā skaitā 2007. gada 27. decembrī, lai izvēlētos savus prezidentus, parlamentāros un pilsoniskos līderus, deviņām partijām piedāvājot prezidenta kandidātus, tai skaitā Valsts vienotības partijas (PNU) prezidents Mwai Kibaki un Oranžās demokrātiskās kustības (ODM) pārstāve Raila Odinga.

| B. | tā kā viss kampaņu periods un velēšanas bija miermīlīgas un plaši tika ņemtas vērā biedrošanās brīvība, vārda brīvība un apvienošanās brīvība; tā kā tomēr kampaņas arī raksturoja etnopolitiskās dalīšanās, kas sekmēja nepastāvīgu situāciju vēlēšanu gaitā; |
| --- | --- |

B.

tā kā viss kampaņu periods un velēšanas bija miermīlīgas un plaši tika ņemtas vērā biedrošanās brīvība, vārda brīvība un apvienošanās brīvība; tā kā tomēr kampaņas arī raksturoja etnopolitiskās dalīšanās, kas sekmēja nepastāvīgu situāciju vēlēšanu gaitā;

| C. | tā kā divas galvenās partijas, PNU un ODM, kā arī to piesaistītās partijas ieguva attiecīgi 103 un 104 vietas no 210 vietām valsts parlamentā; |
| --- | --- |

C.

tā kā divas galvenās partijas, PNU un ODM, kā arī to piesaistītās partijas ieguva attiecīgi 103 un 104 vietas no 210 vietām valsts parlamentā;

| D. | tā kā starptautiskie un vietējie novērotāji secināja, ka kopumā velēšanu process pirms tabulācijas tika labi pārvaldīts un ka parlamentārās velēšanas var atzīt par lielā mērā veiksmīgām, taču ka prezidenta velēšanu balsu skaitīšanai trūka ticamības un tādēļ pauda šaubas par rezultātu precizitāti; |
| --- | --- |

D.

tā kā starptautiskie un vietējie novērotāji secināja, ka kopumā velēšanu process pirms tabulācijas tika labi pārvaldīts un ka parlamentārās velēšanas var atzīt par lielā mērā veiksmīgām, taču ka prezidenta velēšanu balsu skaitīšanai trūka ticamības un tādēļ pauda šaubas par rezultātu precizitāti;

| E. | tā kā Kenijas Velēšanu komisija (KVK) kopumā labi pārvaldīja velēšanu procesu, bet prezidenta vēlēšanu balsu skaitīšanas posmā neparādīja objektivitāti, pārredzamību, konfidencialitāti un jo īpaši autonomiju, kas nepieciešama, lai organizētu ticamas vēlēšanas; |
| --- | --- |

E.

tā kā Kenijas Velēšanu komisija (KVK) kopumā labi pārvaldīja velēšanu procesu, bet prezidenta vēlēšanu balsu skaitīšanas posmā neparādīja objektivitāti, pārredzamību, konfidencialitāti un jo īpaši autonomiju, kas nepieciešama, lai organizētu ticamas vēlēšanas;

| F. | tā kā saspringtā atmosfēra, kuru sekmēja prezidenta vēlēšanu rezultātu paziņojums, radīja vardarbību un ļaunprātīgu dedzināšanu ar etniskām iezīmēm, kā rezultātā bojā gāja ap 1 000 cilvēku un vairāk kā 300 000 cilvēku tika iekšēji pārvietoti un apmēram 10 000 meklēja patvērumu Ugandā, tādējādi radot milzīgu humanitāro krīzi; |
| --- | --- |

F.

tā kā saspringtā atmosfēra, kuru sekmēja prezidenta vēlēšanu rezultātu paziņojums, radīja vardarbību un ļaunprātīgu dedzināšanu ar etniskām iezīmēm, kā rezultātā bojā gāja ap 1 000 cilvēku un vairāk kā 300 000 cilvēku tika iekšēji pārvietoti un apmēram 10 000 meklēja patvērumu Ugandā, tādējādi radot milzīgu humanitāro krīzi;

| G. | tā kā vardarbība dažās teritorijās bija ārkārtīgi intensīva, ne tikai apdraudot simtiem tūkstošu keniešu drošību, bet arī apdraudot dažādus ikdienas aspektus, tai skaitā ekonomiskus darījumus, izglītību un veselību; |
| --- | --- |

G.

tā kā vardarbība dažās teritorijās bija ārkārtīgi intensīva, ne tikai apdraudot simtiem tūkstošu keniešu drošību, bet arī apdraudot dažādus ikdienas aspektus, tai skaitā ekonomiskus darījumus, izglītību un veselību;

| H. | tā kā īslaicīgais nemiers Kenijā ietekmēja ekonomiskās darbības reģionā, atstājot postošas sekas uz sauszemes kaimiņiem; tā kā cilvēku pamatnepieciešamību cenas pieaug un daudzi darba ņēmēji ir pazaudējuši savus darbus; |
| --- | --- |

H.

tā kā īslaicīgais nemiers Kenijā ietekmēja ekonomiskās darbības reģionā, atstājot postošas sekas uz sauszemes kaimiņiem; tā kā cilvēku pamatnepieciešamību cenas pieaug un daudzi darba ņēmēji ir pazaudējuši savus darbus;

| I. | tā kā toreizējā Āfrikas Savienības priekšsēdētāja, Ganas Republikas prezidenta John Kufuor centieni veidoja pamatu, lai sekmētu dialogu, kuru uzņēmās iepriekšējais ANO ģenerālsekretārs Kofi Annan ar Graça Machel palīdzību un iepriekšējais prezidents Benjamin Mkapa, lai risinātu šo strīdu; |
| --- | --- |

I.

tā kā toreizējā Āfrikas Savienības priekšsēdētāja, Ganas Republikas prezidenta John Kufuor centieni veidoja pamatu, lai sekmētu dialogu, kuru uzņēmās iepriekšējais ANO ģenerālsekretārs Kofi Annan ar Graça Machel palīdzību un iepriekšējais prezidents Benjamin Mkapa, lai risinātu šo strīdu;

| J. | tā kā Kenijas valdība un Oranžā demokrātiskā kustība sāka Kenijas nacionālo dialogu un samierināšanas sarunas, to veicinot Kofi Annan, kas noveda pie nacionālās vienošanās izveidot koalīciju valdību; |
| --- | --- |

J.

tā kā Kenijas valdība un Oranžā demokrātiskā kustība sāka Kenijas nacionālo dialogu un samierināšanas sarunas, to veicinot Kofi Annan, kas noveda pie nacionālās vienošanās izveidot koalīciju valdību;

| 1. | atzinīgi vērtē Kenijas iedzīvotāju gatavību pieņemt demokrātiju, kā to parādīja 2007. gada 27. decembrī notikušās vēlēšanās; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Kenijas iedzīvotāju gatavību pieņemt demokrātiju, kā to parādīja 2007. gada 27. decembrī notikušās vēlēšanās;

| 2. | pauž dziļu nožēlu par nevainīgo dzīvību zudumu un kritisko humanitāro situāciju, ko radīja pēcvēlēšanu vardarbība; |
| --- | --- |

2.

pauž dziļu nožēlu par nevainīgo dzīvību zudumu un kritisko humanitāro situāciju, ko radīja pēcvēlēšanu vardarbība;

| 3. | nosoda visus vardarbības aktus, kas notikuši un kas nevar palikt nesodīti, kā arī uzsver vajadzību aizsargāt visu cilvēktiesības Kenijā, lai apturētu nelikumības un ar dzimumu saistītu vardarbību un nodrošinātu starptautisko humanitāro tiesību ņemšanu vērā; |
| --- | --- |

3.

nosoda visus vardarbības aktus, kas notikuši un kas nevar palikt nesodīti, kā arī uzsver vajadzību aizsargāt visu cilvēktiesības Kenijā, lai apturētu nelikumības un ar dzimumu saistītu vardarbību un nodrošinātu starptautisko humanitāro tiesību ņemšanu vērā;

| 4. | pauž dziļu nožēlu par divu jauni ievelēto parlamenta locekļu Melitus Were un David Kimutai Too nāves gadījumiem, kā arī pauž solidaritāti ar Kenijas parlamentu saistībā ar kolēģu zaudēšanu; |
| --- | --- |

4.

pauž dziļu nožēlu par divu jauni ievelēto parlamenta locekļu Melitus Were un David Kimutai Too nāves gadījumiem, kā arī pauž solidaritāti ar Kenijas parlamentu saistībā ar kolēģu zaudēšanu;

| 5. | aicina steidzami un pilnība izmeklēt visus vardarbības aktus, izmantojot piemērotus līdzekļus un tādā veidā, kas palīdz atgūt Kenijas iedzīvotāju uzticību demokrātijai; |
| --- | --- |

5.

aicina steidzami un pilnība izmeklēt visus vardarbības aktus, izmantojot piemērotus līdzekļus un tādā veidā, kas palīdz atgūt Kenijas iedzīvotāju uzticību demokrātijai;

| 6. | aicina arī Kenijas valdību nodrošināt, ka objektīvi un bargi tiek izmeklēti Velēšanu pārkāpumu akta pārkāpumi un ka vainīgie tiek saukti pie atbildības par savu rīcību, un šajā saistībā nosoda Vēlēšanu izmeklēšanas komisijas izveidi; |
| --- | --- |

6.

aicina arī Kenijas valdību nodrošināt, ka objektīvi un bargi tiek izmeklēti Velēšanu pārkāpumu akta pārkāpumi un ka vainīgie tiek saukti pie atbildības par savu rīcību, un šajā saistībā nosoda Vēlēšanu izmeklēšanas komisijas izveidi;

| 7. | turklāt aicina Kenijas iestādes nodrošināt piemērotu aizsardzību un palīdzību visiem pārvietotajiem cilvēkiem, lai kur viņi atrastos, bez etniskas diskriminācijas, un pildīt to saistības attiecībā uz šo pārvietoto cilvēku sociālajām un ekonomiskajām tiesībām (piekļuve pārtikai, veselības un izglītības pakalpojumiem), apmešanos un zemes īpašumu strīdiem; |
| --- | --- |

7.

turklāt aicina Kenijas iestādes nodrošināt piemērotu aizsardzību un palīdzību visiem pārvietotajiem cilvēkiem, lai kur viņi atrastos, bez etniskas diskriminācijas, un pildīt to saistības attiecībā uz šo pārvietoto cilvēku sociālajām un ekonomiskajām tiesībām (piekļuve pārtikai, veselības un izglītības pakalpojumiem), apmešanos un zemes īpašumu strīdiem;

| 8. | aicina visas puses īstenot un sekmēt pārliecības veidošanas pasākumu virkni, lai mudinātu drošu bēgļu un iekšēji pārvietoto cilvēku atgriešanos un apmešanos; |
| --- | --- |

8.

aicina visas puses īstenot un sekmēt pārliecības veidošanas pasākumu virkni, lai mudinātu drošu bēgļu un iekšēji pārvietoto cilvēku atgriešanos un apmešanos;

| 9. | pauž dziļas bažas par politiskās krīzes sekām, tās postošo ietekmi uz valsts sociālekonomisko attīstību un ekonomiskās sekas kaimiņvalstīs, kuras lielā mērā ir atkarīgas no Kenijas infrastruktūras un kuru humanitāro situāciju ir sadragājusi šī krīze; |
| --- | --- |

9.

pauž dziļas bažas par politiskās krīzes sekām, tās postošo ietekmi uz valsts sociālekonomisko attīstību un ekonomiskās sekas kaimiņvalstīs, kuras lielā mērā ir atkarīgas no Kenijas infrastruktūras un kuru humanitāro situāciju ir sadragājusi šī krīze;

| 10. | dziļi nosoda seksuālās vardarbības palielināšanos, kas radusies politisko nemieru dēļ un ir jo īpaši nobažījusies par sieviešu un meiteņu nožēlojamo situāciju bēgļu nometnēs; šajā saistībā aicina Kenijas iestādes nodrošināt piemērotu medicīnisko aprūpi cietušajiem un aicina policijas spēkus mudināt cietušos ziņot par noziegumiem un uztvert visus ziņojumus par seksuālu vardarbību nopietni; |
| --- | --- |

10.

dziļi nosoda seksuālās vardarbības palielināšanos, kas radusies politisko nemieru dēļ un ir jo īpaši nobažījusies par sieviešu un meiteņu nožēlojamo situāciju bēgļu nometnēs; šajā saistībā aicina Kenijas iestādes nodrošināt piemērotu medicīnisko aprūpi cietušajiem un aicina policijas spēkus mudināt cietušos ziņot par noziegumiem un uztvert visus ziņojumus par seksuālu vardarbību nopietni;

| 11. | atzinīgi vērtē to, ka Kenijas valdība un Oranžā demokrātiskā kustība saka miermīlīgu risinājuma meklēšanu politiskajai krīzei, ko radīja 2007. gada 27. decembra prezidenta vēlēšanas; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē to, ka Kenijas valdība un Oranžā demokrātiskā kustība saka miermīlīgu risinājuma meklēšanu politiskajai krīzei, ko radīja 2007. gada 27. decembra prezidenta vēlēšanas;

| 12. | atzinīgi vērtē Nacionālo vienošanos starp valdību un Oranžo demokrātisko kustību par pilnvaru dalīšanu; atbalsta šīs vienošanās notiekošo īstenošanu un aicina paātrināt palīdzību, lai apvienotu mieru un drošību; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē Nacionālo vienošanos starp valdību un Oranžo demokrātisko kustību par pilnvaru dalīšanu; atbalsta šīs vienošanās notiekošo īstenošanu un aicina paātrināt palīdzību, lai apvienotu mieru un drošību;

| 13. | atbalsta Kenijas parlamentu saistībā ar juridisko un konstitucionālo instrumentu sākšanu, kuri nepieciešami vienošanās īstenošanai; atzinīgi vērtē to, ka parlaments 2008. gada 18. martā vienprātīgi apstiprināja Kenijas konstitūcijas (grozījums) projektu un Nacionālo vienošanos, kā arī Samierināšanas likumprojektu, lai stātos spēkā pilnvaru dalīšanas nolīgums; |
| --- | --- |

13.

atbalsta Kenijas parlamentu saistībā ar juridisko un konstitucionālo instrumentu sākšanu, kuri nepieciešami vienošanās īstenošanai; atzinīgi vērtē to, ka parlaments 2008. gada 18. martā vienprātīgi apstiprināja Kenijas konstitūcijas (grozījums) projektu un Nacionālo vienošanos, kā arī Samierināšanas likumprojektu, lai stātos spēkā pilnvaru dalīšanas nolīgums;

| 14. | atzīmē abu pušu centienus atgriezt valsti normālā stāvoklī, ņemot vērā likuma varu, kas ir nepieciešams, lai nodrošinātu mieru un drošību visās valsts daļās, un cienot cilvēka dzīvību un privātīpašumu; |
| --- | --- |

14.

atzīmē abu pušu centienus atgriezt valsti normālā stāvoklī, ņemot vērā likuma varu, kas ir nepieciešams, lai nodrošinātu mieru un drošību visās valsts daļās, un cienot cilvēka dzīvību un privātīpašumu;

| 15. | pauž atzinību starptautiskajai kopienai, jo īpaši ĀKK un ES iestādēm, ES, Āfrikas Savienībai, Starpvaldību attīstības iestādei (SAI), Austrumāfrikas kopienai (EAC) un Āfrikas līderu grupai, tai skaitā iepriekšējie valsts līderiem, par viņu lielajām rūpēm un pozitīvo devumu, ko viņi snieguši miera meklēšanas periodā; |
| --- | --- |

15.

pauž atzinību starptautiskajai kopienai, jo īpaši ĀKK un ES iestādēm, ES, Āfrikas Savienībai, Starpvaldību attīstības iestādei (SAI), Austrumāfrikas kopienai (EAC) un Āfrikas līderu grupai, tai skaitā iepriekšējie valsts līderiem, par viņu lielajām rūpēm un pozitīvo devumu, ko viņi snieguši miera meklēšanas periodā;

| 16. | uzsver, ka viņu atbilde atspoguļoja starptautiski panākto vienošanos un atbildības aizsargāt pamatprincipu; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka viņu atbilde atspoguļoja starptautiski panākto vienošanos un atbildības aizsargāt pamatprincipu;

| 17. | atzinīgi vērtē humanitāro palīdzību, ko sniegusi starptautiskā kopiena; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē humanitāro palīdzību, ko sniegusi starptautiskā kopiena;

| 18. | pauž atzinību Ugandas valdībai, cilvēkiem un prezidentam Yoweri Museveni par Kenijas bēgļiem nodrošināto viesmīlību, drošību un humanitāro palīdzību; atzinīgi vērtē arī Yoweri Museveni centienus kā EAC priekšsēdētājam un Britu Sadraudzības valdību vadītāju sammitu; |
| --- | --- |

18.

pauž atzinību Ugandas valdībai, cilvēkiem un prezidentam Yoweri Museveni par Kenijas bēgļiem nodrošināto viesmīlību, drošību un humanitāro palīdzību; atzinīgi vērtē arī Yoweri Museveni centienus kā EAC priekšsēdētājam un Britu Sadraudzības valdību vadītāju sammitu;

| 19. | atzinīgi vērtē Kofi Annan un Āfrikas līderu grupas centienus, palīdzot Kenijai risināt politisko strīdu; atzinīgi vērtē arī pašreizējā Āfrikas Savienības priekšsēdētāja un Tanzānijas apvienotās Republikas prezidenta Jakaya M. Kikwete izšķirošo iejaukšanos; |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē Kofi Annan un Āfrikas līderu grupas centienus, palīdzot Kenijai risināt politisko strīdu; atzinīgi vērtē arī pašreizējā Āfrikas Savienības priekšsēdētāja un Tanzānijas apvienotās Republikas prezidenta Jakaya M. Kikwete izšķirošo iejaukšanos;

| 20. | aicina piemērot konkrētus pasākumus, lai izveidotu patiesi objektīvu velēšanu komisiju, kas labāk spēs vadīt brīvas un godīgas vēlēšanas nākotnē un uzņemties nepieciešamās tiesas, konstitucionālās un institucionālās reformas; |
| --- | --- |

20.

aicina piemērot konkrētus pasākumus, lai izveidotu patiesi objektīvu velēšanu komisiju, kas labāk spēs vadīt brīvas un godīgas vēlēšanas nākotnē un uzņemties nepieciešamās tiesas, konstitucionālās un institucionālās reformas;

| 21. | mudina visos valsts tiesību aktu pārskatos risināt pirmsvēlēšanu, velēšanu un pēcvelēšanu periodu jautājumus, lai nodrošinātu ticamus un efektīvus mehānismus velēšanu sūdzību risināšanai; |
| --- | --- |

21.

mudina visos valsts tiesību aktu pārskatos risināt pirmsvēlēšanu, velēšanu un pēcvelēšanu periodu jautājumus, lai nodrošinātu ticamus un efektīvus mehānismus velēšanu sūdzību risināšanai;

| 22. | pauž bažas par politiskā plurālisma tendenci etniskuma virzienā demokrātiskajos procesos un aicina rūpīgi izpētīt šo jautājumu; |
| --- | --- |

22.

pauž bažas par politiskā plurālisma tendenci etniskuma virzienā demokrātiskajos procesos un aicina rūpīgi izpētīt šo jautājumu;

| 23. | turklāt mudina puses pildīt savus pienākumus, konstruktīvi un pilnībā iesaistoties samierināšanas procesā, kopīgi strādājot dialogā par viesiem jautājumiem, tai skaita par vēlēšanu, konstitucionālām un dzimuma jautājumus skarošām reformām, kā arī vienoties par ilgtspējīgu un vienprātīgu politisko risinājumu šai krīzei; |
| --- | --- |

23.

turklāt mudina puses pildīt savus pienākumus, konstruktīvi un pilnībā iesaistoties samierināšanas procesā, kopīgi strādājot dialogā par viesiem jautājumiem, tai skaita par vēlēšanu, konstitucionālām un dzimuma jautājumus skarošām reformām, kā arī vienoties par ilgtspējīgu un vienprātīgu politisko risinājumu šai krīzei;

| 24. | aicina Kenijas pilsonisko sabiedrību, reliģiskās organizācijas un Kenijas iedzīvotājus atbalstīt un veicināt samierināšanas procesu; |
| --- | --- |

24.

aicina Kenijas pilsonisko sabiedrību, reliģiskās organizācijas un Kenijas iedzīvotājus atbalstīt un veicināt samierināšanas procesu;

| 25. | aicina starptautisko kopienu sniegt piemērotu palīdzību skarto teritoriju rekonstruēšanai, tai skaitā nekavētu pārvietoto cilvēku apmešanos, jo īpaši pievēršot uzmanību lauku teritorijām un nabadzīgajiem rajoniem; |
| --- | --- |

25.

aicina starptautisko kopienu sniegt piemērotu palīdzību skarto teritoriju rekonstruēšanai, tai skaitā nekavētu pārvietoto cilvēku apmešanos, jo īpaši pievēršot uzmanību lauku teritorijām un nabadzīgajiem rajoniem;

| 26. | mudina Kenijas iestādes risināt ekonomiskās atšķirības starp bagātajiem un nabagajiem, lai bruģētu ceļu līdzsvarotākai bagātības sadalei valstī; mudina viņus arī risināt problēmas, kas šīs atšķirības radījušas, piemēram, zemes īpašumtiesības, kuras ir grāvušas pārvaldību valstī; |
| --- | --- |

26.

mudina Kenijas iestādes risināt ekonomiskās atšķirības starp bagātajiem un nabagajiem, lai bruģētu ceļu līdzsvarotākai bagātības sadalei valstī; mudina viņus arī risināt problēmas, kas šīs atšķirības radījušas, piemēram, zemes īpašumtiesības, kuras ir grāvušas pārvaldību valstī;

| 27. | uzdod tās līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Padomei, Eiropas Komisijai, Āfrikas Savienībai, Visāfrikas Parlamentam, SAI, EAC, EAC likumdevējai asamblejai un Kenijas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

27.

uzdod tās līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Padomei, Eiropas Komisijai, Āfrikas Savienībai, Visāfrikas Parlamentam, SAI, EAC, EAC likumdevējai asamblejai un Kenijas valdībai un parlamentam.

---

(1)  Pieņēma ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja 2008. gada 20. martā Ļubļanā (Slovēnija).

---