# Eiropas Savienības C 2/2009

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 2 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 52. sējums2009. gada 7. janvāris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 2

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

52. sējums2009. gada 7. janvāris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Komisija |
| 2009/C 002/01 | Komisijas atzinums (2008. gada 22. decembris) par radioaktīvo atkritumu apglabāšanas plāniem JULES HOROWITZ pētniecības reaktoram un MAGENTA skaldmateriālu noliktavai, kas atrodas Kadarašā, Francijā, saskaņā ar Euratom līguma 37. pantu | 1 |
| | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs |
| 2009/C 002/02 | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumam, ar ko izveido daudzgadu Kopienas programmu tādu bērnu aizsardzībai, kuri izmanto internetu un citas saziņas tehnoloģijas | 2 |
| 2009/C 002/03 | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums sakarā ar ierosināto Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem | 7 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Komisija

2009/C 002/01

Komisijas atzinums (2008. gada 22. decembris) par radioaktīvo atkritumu apglabāšanas plāniem JULES HOROWITZ pētniecības reaktoram un MAGENTA skaldmateriālu noliktavai, kas atrodas Kadarašā, Francijā, saskaņā ar Euratom līguma 37. pantu

1

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

2009/C 002/02

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumam, ar ko izveido daudzgadu Kopienas programmu tādu bērnu aizsardzībai, kuri izmanto internetu un citas saziņas tehnoloģijas

2

2009/C 002/03

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums sakarā ar ierosināto Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem

7

| | II   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Komisija |
| 2009/C 002/04 | Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  ) | 18 |
| 2009/C 002/05 | Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu | 21 |
| 2009/C 002/06 | Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu | 23 |

II   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

2009/C 002/04

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  )

1

18

2009/C 002/05

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

21

2009/C 002/06

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

23

| | IV   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Komisija |
| 2009/C 002/07 | Eiropas Centrālās bankas noteiktā procentu likme tās refinansēšanas operācijām: 2,5 % 2009. gada 1. janvāris — Euro maiņas kurss | 25 |

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

2009/C 002/07

Eiropas Centrālās bankas noteiktā procentu likme tās refinansēšanas operācijām: 2,5 % 2009. gada 1. janvāris — Euro maiņas kurss

25

| | |
| --- | --- |
| 2009/C 002/08 | Piezīme lasītājam(sk. aizmugurējā vāka iekšpusē) | s3 |

2009/C 002/08

Piezīme lasītājam(sk. aizmugurējā vāka iekšpusē)

Piezīme lasītājam

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Komisija

| 7.1.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 2/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 2/1

---

KOMISIJAS ATZINUMS

(2008. gada 22. decembris)

par radioaktīvo atkritumu apglabāšanas plāniem “JULES HOROWITZ” pētniecības reaktoram un “MAGENTA” skaldmateriālu noliktavai, kas atrodas Kadarašā, Francijā, saskaņā ar Euratom līguma 37. pantu

(Autentisks ir tikai teksts franču valodā)

(2009/C 2/01)

Atbilstīgi Euratom līguma 37. pantam Eiropas Komisija 2008. gada 29. aprīlī saņēma no Francijas valdības vispārīgus datus par radioaktīvo atkritumu apglabāšanas plāniem “JULES HOROWITZ” pētniecības reaktoram un “MAGENTA” skaldmateriālu noliktavai, kas atrodas Kadarašā.

Pamatojoties uz šiem datiem un papildu informāciju, ko Francijas valdības pārstāvji iesniedza 2008. gada 15. un 16. septembra ekspertu grupas sanāksmē, Komisija ir pieņēmusi šādu atzinumu:

| 1) | Attālums starp abām iekārtām un tuvāko punktu kādas citas dalībvalsts teritorijā ir aptuveni 110 km Itālijas gadījumā un 230 km Spānijas gadījumā. |
| --- | --- |

1)

Attālums starp abām iekārtām un tuvāko punktu kādas citas dalībvalsts teritorijā ir aptuveni 110 km Itālijas gadījumā un 230 km Spānijas gadījumā.

| 2) | Normālos ekspluatācijas apstākļos šķidro un gāzveida radioaktīvo izmešu noplūdes no abām iekārtām neradīs būtisku risku citu dalībvalstu iedzīvotāju veselībai. |
| --- | --- |

2)

Normālos ekspluatācijas apstākļos šķidro un gāzveida radioaktīvo izmešu noplūdes no abām iekārtām neradīs būtisku risku citu dalībvalstu iedzīvotāju veselībai.

| 3) | Abu iekārtu cietie radioaktīvie atkritumi īslaicīgi tiks uzglabāti uz vietas, pirms tos pārvedīs uz Francijas valdības apstiprinātu atkritumu apglabāšanas vietu. Pētniecības reaktora izlietotie degvielas elementi īslaicīgi tiks uzglabāti uz vietas, pirms tos pārvedīs uz pārstrādes rūpnīcu Hāgā. |
| --- | --- |

3)

Abu iekārtu cietie radioaktīvie atkritumi īslaicīgi tiks uzglabāti uz vietas, pirms tos pārvedīs uz Francijas valdības apstiprinātu atkritumu apglabāšanas vietu. Pētniecības reaktora izlietotie degvielas elementi īslaicīgi tiks uzglabāti uz vietas, pirms tos pārvedīs uz pārstrādes rūpnīcu Hāgā.

| 4) | Ja avārijā, kuras veids un apjoms attiecīgi ņemts vērā katras iekārtas vispārīgajos datos, notiks neparedzētas radioaktīvā piesārņojuma noplūdes, citu dalībvalstu iedzīvotāju saņemtās jonizējošā starojuma dozas neradīs kaitīgu ietekmi uz viņu veselības stāvokli. |
| --- | --- |

4)

Ja avārijā, kuras veids un apjoms attiecīgi ņemts vērā katras iekārtas vispārīgajos datos, notiks neparedzētas radioaktīvā piesārņojuma noplūdes, citu dalībvalstu iedzīvotāju saņemtās jonizējošā starojuma dozas neradīs kaitīgu ietekmi uz viņu veselības stāvokli.

VISBEIDZOT, Komisija uzskata, ka gan normālos ekspluatācijas apstākļos, gan tad, ja notiktu vispārīgajos datos izvērtētā veida un mēroga avārija, īstenojot visu radioaktīvo atkritumu apglabāšanas plānu “JULES HOROWITZ” pētniecības reaktoram vai “MAGENTA” skaldmateriālu noliktavai (abi objekti atrodas Kadarašā, Francijā), netiks izraisīts citas dalībvalsts ūdens, augsnes vai gaisa radioaktīvs piesārņojums.

---

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

| 7.1.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 2/2 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 2/2

---

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumam, ar ko izveido daudzgadu Kopienas programmu tādu bērnu aizsardzībai, kuri izmanto internetu un citas saziņas tehnoloģijas

(2009/C 2/02)

EIROPAS DATU AIZSARDZĪBAS UZRAUDZĪTĀJS,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 286. pantu,

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 8. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šo datu brīvu apriti (1),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (2) un jo īpaši tās 41. pantu,

ņemot vērā lūgumu nākt klajā ar atzinumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 28. panta 2. punktu, kas no Komisijas saņemts 2008. gada 4. martā,

IR PIEŅĒMIS ŠO ATZINUMU.

I.   IEVADS

Apspriešanās ar EDAU

| 1. | Saskaņā ar 28. panta 2. punktu Regulā (EK) Nr. 45/2001 Komisija 2008. gada 4. martā nosūtīja EDAU atzinuma sniegšanai priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido daudzgadu Kopienas programmu tādu bērnu aizsardzībai, kuri izmanto internetu un citas saziņas tehnoloģijas (turpmāk — “priekšlikums”). Šīs apspriedes būtu skaidri jāmin lēmuma preambulā. |
| --- | --- |

1.

Saskaņā ar 28. panta 2. punktu Regulā (EK) Nr. 45/2001 Komisija 2008. gada 4. martā nosūtīja EDAU atzinuma sniegšanai priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido daudzgadu Kopienas programmu tādu bērnu aizsardzībai, kuri izmanto internetu un citas saziņas tehnoloģijas (turpmāk — “priekšlikums”). Šīs apspriedes būtu skaidri jāmin lēmuma preambulā.

Priekšlikums tā kontekstā

| 2. | Jaunā daudzgadu programma (turpmāk — “programma”) tiek sniegta, turpinot programmu “Drošāks internets” (1999–2004) un programmu “Drošāks internets plus” (2005–2008). |
| --- | --- |

2.

Jaunā daudzgadu programma (turpmāk — “programma”) tiek sniegta, turpinot programmu “Drošāks internets” (1999–2004) un programmu “Drošāks internets plus” (2005–2008).

| 3. | Noteiktas četras darbības ievirzes:






  — | Nelegāla satura izplatības samazināšana un cīņa ar kaitējošu uzvedību tiešsaistē; |
| --- | --- | --- |

3.

Noteiktas četras darbības ievirzes:

—

Nelegāla satura izplatības samazināšana un cīņa ar kaitējošu uzvedību tiešsaistē;

| — | Drošākas tiešsaistes vides sekmēšana; |
| --- | --- |

—

Drošākas tiešsaistes vides sekmēšana;

| — | Sabiedrības informētības nodrošināšana; |
| --- | --- |

—

Sabiedrības informētības nodrošināšana;

| — | Zināšanu bāzes izveide. |
| --- | --- |

—

Zināšanu bāzes izveide.

| 4. | Programma izstrādāta saskaņā ar citām attiecīgām Kopienas politikas jomām, programmām un darbībām un papildinot tās. Ņemot vērā pastāvošo reglamentējošu pasākumu skaitu bērnu aizsardzības jomā saistībā ar jaunām tehnoloģijām, šī programma ir vērsta uz darbību, nevis regulēšanu. Uzmanību koncentrē uz veicamo ierosmju efektivitāti un lietderību un pielāgošanos jaunu tehnoloģiju attīstībai. Šajā sakarā programmā paredz pastiprinātu apmaiņu ar informāciju un labākām praksēm. |
| --- | --- |

4.

Programma izstrādāta saskaņā ar citām attiecīgām Kopienas politikas jomām, programmām un darbībām un papildinot tās. Ņemot vērā pastāvošo reglamentējošu pasākumu skaitu bērnu aizsardzības jomā saistībā ar jaunām tehnoloģijām, šī programma ir vērsta uz darbību, nevis regulēšanu. Uzmanību koncentrē uz veicamo ierosmju efektivitāti un lietderību un pielāgošanos jaunu tehnoloģiju attīstībai. Šajā sakarā programmā paredz pastiprinātu apmaiņu ar informāciju un labākām praksēm.

| 5. | Programma ir pamatinstruments un tajā neizskata veicamo darbību nianses, tomēr paredz iespēju rīkot uzaicinājumus priekšlikumu iesniegšanai un uzaicinājumus uz konkursiem. |
| --- | --- |

5.

Programma ir pamatinstruments un tajā neizskata veicamo darbību nianses, tomēr paredz iespēju rīkot uzaicinājumus priekšlikumu iesniegšanai un uzaicinājumus uz konkursiem.

Atzinuma galvenais uzsvars

| 6. | Programmas pamatievirzes ir vērstas uz to bērnu aizsardzību, kuri izmanto internetu un citas saziņas tehnoloģijas, neliekot uzsvaru uz šī jautājuma privātuma aspektiem (3). Lai arī EDAU pilnībā atbalsta priekšlikuma mērķi, tas atzinumā izcels šos privātuma aspektus. |
| --- | --- |

6.

Programmas pamatievirzes ir vērstas uz to bērnu aizsardzību, kuri izmanto internetu un citas saziņas tehnoloģijas, neliekot uzsvaru uz šī jautājuma privātuma aspektiem (3). Lai arī EDAU pilnībā atbalsta priekšlikuma mērķi, tas atzinumā izcels šos privātuma aspektus.

| 7. | EDAU par būtisku uzskata plānoto ierosmju saskanīgumu ar priekšlikumā citēto spēkā esošo tiesisko regulējumu (4) un jo īpaši Direktīvu 2000/31/EK par elektronisko tirdzniecību, Direktīvu 2002/58/EK par privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē un Direktīvu 95/46/EK par datu aizsardzību (5). |
| --- | --- |

7.

EDAU par būtisku uzskata plānoto ierosmju saskanīgumu ar priekšlikumā citēto spēkā esošo tiesisko regulējumu (4) un jo īpaši Direktīvu 2000/31/EK par elektronisko tirdzniecību, Direktīvu 2002/58/EK par privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē un Direktīvu 95/46/EK par datu aizsardzību (5).

| 8. | Personas datu apstrāde būtu jāņem vērā attiecībā uz dažādiem programmā iesaistītiem aspektiem un dalībniekiem; bērnu personas datu aizsardzība, protams, ir galvenais jautājums, bet ne vienīgais; būtu arī jāņem vērā bērnu aizsardzības nolūkos rūpīgai pārbaudei pakļauti personas dati saistībā ar personām un saturiem. |
| --- | --- |

8.

Personas datu apstrāde būtu jāņem vērā attiecībā uz dažādiem programmā iesaistītiem aspektiem un dalībniekiem; bērnu personas datu aizsardzība, protams, ir galvenais jautājums, bet ne vienīgais; būtu arī jāņem vērā bērnu aizsardzības nolūkos rūpīgai pārbaudei pakļauti personas dati saistībā ar personām un saturiem.

| 9. | Šajā atzinumā šos jautājumus izstrādās šādi:






  — | II nodaļā izskatīs saikni starp datu aizsardzību un bērnu drošību, uzsverot faktu, ka bērnu datu aizsardzība ir obligāts solis ceļā uz lielāku drošību un ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu. |
| --- | --- | --- |

9.

Šajā atzinumā šos jautājumus izstrādās šādi:

—

II nodaļā izskatīs saikni starp datu aizsardzību un bērnu drošību, uzsverot faktu, ka bērnu datu aizsardzība ir obligāts solis ceļā uz lielāku drošību un ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu.

| — | III nodaļā atzinumā uzsvērs faktu, ka personas datu apstrādei ir arī raksturīga ziņošana par internetā esošu aizdomīga satura informāciju vai personām, šīs informācijas un personu filtrēšana vai bloķēšana:






  — | pirmajā punktā no datu aizsardzības viedokļa analizēs jautājumu par aizdomās turamām personām vai faktu ziņošanu; |
| --- | --- | --- |

—

III nodaļā atzinumā uzsvērs faktu, ka personas datu apstrādei ir arī raksturīga ziņošana par internetā esošu aizdomīga satura informāciju vai personām, šīs informācijas un personu filtrēšana vai bloķēšana:

—

pirmajā punktā no datu aizsardzības viedokļa analizēs jautājumu par aizdomās turamām personām vai faktu ziņošanu;

| — | otrajā punktā uzmanību pievērsīs tehnisko instrumentu nozīmei; |
| --- | --- |

—

otrajā punktā uzmanību pievērsīs tehnisko instrumentu nozīmei;

| — | pēdējā punktā aplūkos nozares atbildību saistībā ar tās lietotāju datu un datu satura kontroli. |
| --- | --- |

—

pēdējā punktā aplūkos nozares atbildību saistībā ar tās lietotāju datu un datu satura kontroli.

II.   PERSONAS DATU AIZSARDZĪBA UN BĒRNU DROŠĪBA

| 10. | EDAU pilnībā atbalsta programmas mērķi un noteiktās ievirzes, lai veicinātu bērnu aizsardzību tiešsaistē. Konkrēti, nelegāla vai kaitējoša satura informācijas samazināšana un bērnu un citu iesaistīto dalībnieku informētības palielināšana ir izšķiroši pasākumi, kurus būtu jāturpina attīstīt. |
| --- | --- |

10.

EDAU pilnībā atbalsta programmas mērķi un noteiktās ievirzes, lai veicinātu bērnu aizsardzību tiešsaistē. Konkrēti, nelegāla vai kaitējoša satura informācijas samazināšana un bērnu un citu iesaistīto dalībnieku informētības palielināšana ir izšķiroši pasākumi, kurus būtu jāturpina attīstīt.

| 11. | EDAU vēlas atgādināt, ka pienācīga bērnu personīgās informācijas aizsardzība ir nozīmīgs pirmais solis, lai nodrošinātu drošību esot tiešsaistē. Šī savstarpējā saikne starp privātumu un bērnu drošību ir skaidri norādīta pēdējā Ministru komitejas deklarācijā “par bērnu, kas lieto internetu, cieņas, drošības un privātuma aizsardzību” (6). Deklarācijā atgādinātas bērnu tiesības uz cieņu, īpašu uzmanību un rūpēm viņu labklājībai, “lai aizsargātu pret visu veidu diskrimināciju vai patvaļību vai nelikumīgu iejaukšanos to privātumā un nelikumīgiem uzbrukumus to godam un reputācijai”. |
| --- | --- |

11.

EDAU vēlas atgādināt, ka pienācīga bērnu personīgās informācijas aizsardzība ir nozīmīgs pirmais solis, lai nodrošinātu drošību esot tiešsaistē. Šī savstarpējā saikne starp privātumu un bērnu drošību ir skaidri norādīta pēdējā Ministru komitejas deklarācijā “par bērnu, kas lieto internetu, cieņas, drošības un privātuma aizsardzību” (6). Deklarācijā atgādinātas bērnu tiesības uz cieņu, īpašu uzmanību un rūpēm viņu labklājībai, “lai aizsargātu pret visu veidu diskrimināciju vai patvaļību vai nelikumīgu iejaukšanos to privātumā un nelikumīgiem uzbrukumus to godam un reputācijai”.

| 12. | Kā ar bērnu privātuma aizsardzību saistītu risku piemēri deklarācijā minēti bērnu darbību izsekojamība, kas tos var pakļaut kriminālām darbībām, piemēram, uzmākšanās seksuālos nolūkos vai citas nelegālas darbības. Personas datu profilēšana un saglabāšana attiecībā uz bērnu darbībām arī tiek uzskatītas par tādām darbībām, kas noved pie iespējama ļaunprātīgas izmantošanas riska, piemēram, datu izmantošana komerciālos nolūkos, vai datu meklēšana, ko veic izglītības iestādes vai topošie darba devēji. Tādēļ deklarācijā aicina īsā laikposmā izņemt vai dzēst informāciju, ko tiešsaistē atstājuši bērni, un izstrādāt un popularizēt informāciju bērniem, īpaši par tādu instrumentu prasmīgu izmantošanu, kas sniedz piekļuvi informācijai, kā arī veikt kritisku satura analīzi un sniegt tiem atbilstošas komunikācijas iemaņas. |
| --- | --- |

12.

Kā ar bērnu privātuma aizsardzību saistītu risku piemēri deklarācijā minēti bērnu darbību izsekojamība, kas tos var pakļaut kriminālām darbībām, piemēram, uzmākšanās seksuālos nolūkos vai citas nelegālas darbības. Personas datu profilēšana un saglabāšana attiecībā uz bērnu darbībām arī tiek uzskatītas par tādām darbībām, kas noved pie iespējama ļaunprātīgas izmantošanas riska, piemēram, datu izmantošana komerciālos nolūkos, vai datu meklēšana, ko veic izglītības iestādes vai topošie darba devēji. Tādēļ deklarācijā aicina īsā laikposmā izņemt vai dzēst informāciju, ko tiešsaistē atstājuši bērni, un izstrādāt un popularizēt informāciju bērniem, īpaši par tādu instrumentu prasmīgu izmantošanu, kas sniedz piekļuvi informācijai, kā arī veikt kritisku satura analīzi un sniegt tiem atbilstošas komunikācijas iemaņas.

| 13. | EDAU atbalsta šos atzinumus. Jo īpaši viņš uzskata, ka ir svarīgi palielināt bērnu informētību par riskiem, kas saistīti ar tādu spontānu personas datu nosūtīšanu kā īsto vārdu, vecumu vai dzīvesvietu. |
| --- | --- |

13.

EDAU atbalsta šos atzinumus. Jo īpaši viņš uzskata, ka ir svarīgi palielināt bērnu informētību par riskiem, kas saistīti ar tādu spontānu personas datu nosūtīšanu kā īsto vārdu, vecumu vai dzīvesvietu.

| 14. | Daudzgadu programmas ierosināto pasākumu 3. punkts (7) ir īpaši veltīts tam, lai “nodrošinātu sabiedrības informētību” ar tādu darbību palīdzību, kas domātas bērniem, vecākiem, aprūpētājiem un pedagogiem par iespējām un riskiem, kas saistīti ar tiešsaistes tehnoloģiju izmantošanu un “veidiem, kā droši uzturēties tiešsaistē”. Priekšlikumā cita starpā minētie veidi — atbilstošas informācijas izplatīšana un tādu kontaktpunktu nodrošināšana, kuros vecāki un bērni var saņemt atbildes uz jautājumiem par to, kā droši uzturēties tiešsaistē — ir divi noderīgi instrumenti, kuros būtu skaidri jāiekļauj šī bērnu personas datu aizsardzības dimensija. |
| --- | --- |

14.

Daudzgadu programmas ierosināto pasākumu 3. punkts (7) ir īpaši veltīts tam, lai “nodrošinātu sabiedrības informētību” ar tādu darbību palīdzību, kas domātas bērniem, vecākiem, aprūpētājiem un pedagogiem par iespējām un riskiem, kas saistīti ar tiešsaistes tehnoloģiju izmantošanu un “veidiem, kā droši uzturēties tiešsaistē”. Priekšlikumā cita starpā minētie veidi — atbilstošas informācijas izplatīšana un tādu kontaktpunktu nodrošināšana, kuros vecāki un bērni var saņemt atbildes uz jautājumiem par to, kā droši uzturēties tiešsaistē — ir divi noderīgi instrumenti, kuros būtu skaidri jāiekļauj šī bērnu personas datu aizsardzības dimensija.

| 15. | EDAU vēlas uzsvērt, ka šajā sakarā datu aizsardzības iestādes ir svarīgi sarunu partneri. Tie būtu jāmin priekšlikumā, īpaši tajās vietās, kas paredz sadarbības veicināšanu un informācijas, pieredzes un labas prakses apmaiņu valsts un Eiropas mērogā (8). |
| --- | --- |

15.

EDAU vēlas uzsvērt, ka šajā sakarā datu aizsardzības iestādes ir svarīgi sarunu partneri. Tie būtu jāmin priekšlikumā, īpaši tajās vietās, kas paredz sadarbības veicināšanu un informācijas, pieredzes un labas prakses apmaiņu valsts un Eiropas mērogā (8).

| 16. | Var minēt vairākas ierosmes, lai ilustrētu šajā sakarā nesen veiktas darbības dalībvalstīs vai EEZ dalībvalstīs. Zviedrijas DAU veic ikgada apsekojumu par jauniešu attieksmi attiecībā uz internetu un uzraudzību; tieši to pašu dara Apvienotās Karalistes DAU (9), kas veica apsekojumu, adresējot to 2 000 bērniem vecumā no 14 līdz 21 gadam. 2007. gada janvārī Norvēģijas DAU kopā ar izglītības ministriju uzsāka skolām paredzētu izglītojošu kampaņu (10). Portugālē DAU un izglītības ministrija parakstīja protokolu, lai veicinātu datu aizsardzības kultūru internetā un īpaši sociālos tīklos (11). Pēc šī projekta Portugāles sociālie tīkli izveidoja saskarni un talismanu, kas domāti bērniem vecumā no 10 līdz 15 gadiem. |
| --- | --- |

16.

Var minēt vairākas ierosmes, lai ilustrētu šajā sakarā nesen veiktas darbības dalībvalstīs vai EEZ dalībvalstīs. Zviedrijas DAU veic ikgada apsekojumu par jauniešu attieksmi attiecībā uz internetu un uzraudzību; tieši to pašu dara Apvienotās Karalistes DAU (9), kas veica apsekojumu, adresējot to 2 000 bērniem vecumā no 14 līdz 21 gadam. 2007. gada janvārī Norvēģijas DAU kopā ar izglītības ministriju uzsāka skolām paredzētu izglītojošu kampaņu (10). Portugālē DAU un izglītības ministrija parakstīja protokolu, lai veicinātu datu aizsardzības kultūru internetā un īpaši sociālos tīklos (11). Pēc šī projekta Portugāles sociālie tīkli izveidoja saskarni un talismanu, kas domāti bērniem vecumā no 10 līdz 15 gadiem.

| 17. | Šie piemēri parāda datu aizsardzības dalībnieku aktīvo un izšķirošo nozīmi attiecībā uz bērnu aizsardzību tiešsaistē, kā arī nepieciešamību daudzgadu programmā tos skaidri iekļaut kā sarunu partnerus. |
| --- | --- |

17.

Šie piemēri parāda datu aizsardzības dalībnieku aktīvo un izšķirošo nozīmi attiecībā uz bērnu aizsardzību tiešsaistē, kā arī nepieciešamību daudzgadu programmā tos skaidri iekļaut kā sarunu partnerus.

III.   PERSONAS DATU AIZSARDZĪBA UN CITU IEINTERESĒTO PUŠU TIESĪBAS

I.   Ziņošana un informācijas apmaiņa

| 18. | Priekšlikuma pirmajā punktā (“Nelikumīga satura izplatības samazināšana un cīņa ar kaitējošu rīcību tiešsaistē” (12)) kā viena no svarīgākajām darbībām iekļauta kontaktpunktu nodrošināšana ziņošanai par nelikumīga satura izplatību un kaitējošu rīcību tiešsaistē. Nav nekādu šaubu, ka, lai šo jautājumu veiksmīgi atrisinātu, nelikumīgs saturs vai kaitējoša rīcība ir jādara zināma kompetentām iestādēm illegal content or harmful conduct must be brought to the attention of the competent authorities. Kontaktpunkti patiesībā jau ir izveidoti saistībā ar bērnu aizsardzību, kā arī, piemēram, cīņai pret surogātpastiem (13). |
| --- | --- |

18.

Priekšlikuma pirmajā punktā (“Nelikumīga satura izplatības samazināšana un cīņa ar kaitējošu rīcību tiešsaistē” (12)) kā viena no svarīgākajām darbībām iekļauta kontaktpunktu nodrošināšana ziņošanai par nelikumīga satura izplatību un kaitējošu rīcību tiešsaistē. Nav nekādu šaubu, ka, lai šo jautājumu veiksmīgi atrisinātu, nelikumīgs saturs vai kaitējoša rīcība ir jādara zināma kompetentām iestādēm illegal content or harmful conduct must be brought to the attention of the competent authorities. Kontaktpunkti patiesībā jau ir izveidoti saistībā ar bērnu aizsardzību, kā arī, piemēram, cīņai pret surogātpastiem (13).

| 19. | Tomēr EDAU norāda, ka kaitējoša satura jēdziens vēl aizvien nav skaidri formulēts: nav norādīts ne tas, kurš ir atbildīgs par kaitējoša satura jēdziena definēšanu, ne tas, kādus kritērijus izmanto. Tas viss rada vēl lielākas bažas, ņemot vērā iespējamas sekas, ko var radīt ziņošana par šādu saturu. |
| --- | --- |

19.

Tomēr EDAU norāda, ka kaitējoša satura jēdziens vēl aizvien nav skaidri formulēts: nav norādīts ne tas, kurš ir atbildīgs par kaitējoša satura jēdziena definēšanu, ne tas, kādus kritērijus izmanto. Tas viss rada vēl lielākas bažas, ņemot vērā iespējamas sekas, ko var radīt ziņošana par šādu saturu.

| 20. | Turklāt, kā jau iepriekš minēts, saistībā ar programmu, kāda tā ir šobrīd, jautājums ir ne tikai par bērnu personas datiem, bet arī par visu to indivīdu personas datiem, kas kaut kādā veidā ir saistīti ar informācijas apriti tīklā. Piemēram, tā var būt aizdomās turama persona par sliktu uzvedību un norādīta kā aizdomās turama persona, bet tā arī var būt persona, kas ziņo par aizdomīgu rīcību vai saturu, vai tas var būt ļaunprātīgas izmantošanas upuris. Lai arī šī informācija ir nepieciešama efektīvai ziņošanas sistēmai, EDAU uzskata, ka ir svarīgi atgādināt, ka tā vienmēr būtu jāapstrādā saskaņā ar datu aizsardzības principiem. |
| --- | --- |

20.

Turklāt, kā jau iepriekš minēts, saistībā ar programmu, kāda tā ir šobrīd, jautājums ir ne tikai par bērnu personas datiem, bet arī par visu to indivīdu personas datiem, kas kaut kādā veidā ir saistīti ar informācijas apriti tīklā. Piemēram, tā var būt aizdomās turama persona par sliktu uzvedību un norādīta kā aizdomās turama persona, bet tā arī var būt persona, kas ziņo par aizdomīgu rīcību vai saturu, vai tas var būt ļaunprātīgas izmantošanas upuris. Lai arī šī informācija ir nepieciešama efektīvai ziņošanas sistēmai, EDAU uzskata, ka ir svarīgi atgādināt, ka tā vienmēr būtu jāapstrādā saskaņā ar datu aizsardzības principiem.

| 21. | Dažiem attiecīgiem datiem var būt pat nepieciešama īpaša aizsardzība, ja tos var uzskatīt par slepeniem datiem Direktīvas 95/46/EK 8. panta izpratnē. To var attiecināt uz datiem, kas saistīti ar pārkāpumu autoriem, kā arī ļaunprātīgas izmantošanas upuriem attiecībā uz bērnu pornogrāfiju. Ir jānorāda, ka valsts mērogā attiecībā uz dažām ziņošanas sistēmām ir veikti grozījumi tiesību aktos par datu aizsardzību, lai varētu apstrādāt tiesu iestāžu rīcībā esošus datus par aizdomās turamiem likumpārkāpējiem vai upuriem (14). EDAU uzstāj, ka jebkurā ieviešamā ziņošanas sistēmā ņem vērā spēkā esošu datu aizsardzības sistēmu. Sabiedrības interešu demonstrēšana, kā arī garantijas saistībā ar sistēmas uzraudzību, ko principā sniedz tiesībaizsardzības iestādes, ir izšķiroši elementi, lai atbilstu šai sistēmai. |
| --- | --- |

21.

Dažiem attiecīgiem datiem var būt pat nepieciešama īpaša aizsardzība, ja tos var uzskatīt par slepeniem datiem Direktīvas 95/46/EK 8. panta izpratnē. To var attiecināt uz datiem, kas saistīti ar pārkāpumu autoriem, kā arī ļaunprātīgas izmantošanas upuriem attiecībā uz bērnu pornogrāfiju. Ir jānorāda, ka valsts mērogā attiecībā uz dažām ziņošanas sistēmām ir veikti grozījumi tiesību aktos par datu aizsardzību, lai varētu apstrādāt tiesu iestāžu rīcībā esošus datus par aizdomās turamiem likumpārkāpējiem vai upuriem (14). EDAU uzstāj, ka jebkurā ieviešamā ziņošanas sistēmā ņem vērā spēkā esošu datu aizsardzības sistēmu. Sabiedrības interešu demonstrēšana, kā arī garantijas saistībā ar sistēmas uzraudzību, ko principā sniedz tiesībaizsardzības iestādes, ir izšķiroši elementi, lai atbilstu šai sistēmai.

II.   Tehnisku instrumentu nozīme no privātuma viedokļa

| 22. | Tehnisku instrumentu izmantošana tiek uzskatīta par vienu no risinājumiem, lai risinātu jautājumu par nelegāla satura informāciju un kaitējošu uzvedību (15). Šādu instrumentu piemēri ir norādīti ietekmes novērtējumā (16), tostarp vecuma noteikšana, sejas atpazīšana (upuru identifikācijai, ko veic tiesībaizsardzības iestādes) vai filtrēšanas tehnoloģijas. Saskaņā ar priekšlikumu šie instrumenti būtu labāk jāpielāgo praktiskām vajadzībām un tiem jābūt pieejamiem attiecīgām ieinteresētām personām. |
| --- | --- |

22.

Tehnisku instrumentu izmantošana tiek uzskatīta par vienu no risinājumiem, lai risinātu jautājumu par nelegāla satura informāciju un kaitējošu uzvedību (15). Šādu instrumentu piemēri ir norādīti ietekmes novērtējumā (16), tostarp vecuma noteikšana, sejas atpazīšana (upuru identifikācijai, ko veic tiesībaizsardzības iestādes) vai filtrēšanas tehnoloģijas. Saskaņā ar priekšlikumu šie instrumenti būtu labāk jāpielāgo praktiskām vajadzībām un tiem jābūt pieejamiem attiecīgām ieinteresētām personām.

| 23. | EDAU jau ir skaidri paudis atbalstu (17) jaunu tehnoloģiju izmantošanai, lai veicinātu indivīdu tiesību aizsardzību. Viņš uzskata, ka “integrētas privātās dzīves aizsardzības” principam būtu jābūt neatņemamai tehnoloģiju attīstības daļai, kas nozīmē personas datu apstrādi. Tādēļ EDAU stingri mudina izstrādāt projektus, kas vērsti uz tehnoloģiju attīstību šajā aspektā. |
| --- | --- |

23.

EDAU jau ir skaidri paudis atbalstu (17) jaunu tehnoloģiju izmantošanai, lai veicinātu indivīdu tiesību aizsardzību. Viņš uzskata, ka “integrētas privātās dzīves aizsardzības” principam būtu jābūt neatņemamai tehnoloģiju attīstības daļai, kas nozīmē personas datu apstrādi. Tādēļ EDAU stingri mudina izstrādāt projektus, kas vērsti uz tehnoloģiju attīstību šajā aspektā.

| 24. | Īpaši svarīgi ir izstrādāt sistēmas, kas pēc iespējas vairāk samazinās bērnu personas datu atklāšanu, sniedzot tiem drošu aizsardzību un attiecīgi piedāvājot iespēju drošākā veidā izmantot tādus jaunus Informācijas sistēmas instrumentus kā sociālos tīklus. |
| --- | --- |

24.

Īpaši svarīgi ir izstrādāt sistēmas, kas pēc iespējas vairāk samazinās bērnu personas datu atklāšanu, sniedzot tiem drošu aizsardzību un attiecīgi piedāvājot iespēju drošākā veidā izmantot tādus jaunus Informācijas sistēmas instrumentus kā sociālos tīklus.

| 25. | Tomēr būtu jāatgādina, ka atkarībā no veida, kādā tehnoloģiski instrumenti tiek izmantoti, tiem var būt dažāda ietekme uz indivīdiem. Ja tos izmanto informācijas filtrēšanai vai bloķēšanai, tie var apturēt bērnu piekļuvi saturam, kas var nodarīt kaitējumu, bet šie instrumenti var arī kavēt kādas personas piekļuvi likumīgai informācijai. |
| --- | --- |

25.

Tomēr būtu jāatgādina, ka atkarībā no veida, kādā tehnoloģiski instrumenti tiek izmantoti, tiem var būt dažāda ietekme uz indivīdiem. Ja tos izmanto informācijas filtrēšanai vai bloķēšanai, tie var apturēt bērnu piekļuvi saturam, kas var nodarīt kaitējumu, bet šie instrumenti var arī kavēt kādas personas piekļuvi likumīgai informācijai.

| 26. | Pat ja galvenās bažas attiecas uz piekļuves brīvību informācijai, tas vēl joprojām rada sekas no privātuma viedokļa. Patiesi, filtrēšana, jo īpaši tās pašos jaunākos tehnoloģiskos sasniegumos, kuros izmanto identitātes kontroli, var darboties, pamatojoties uz norādītajiem kritērijiem, tostarp personas datiem, piemēram, tā indivīda vecumu, kas pieslēgts tīklam (lai novērstu pieaugušo vai bērnu piekļuvi noteiktam saturam), informācijas saturu un datu plūsmu, kas saistīta ar informācijas autora identitāti. Atkarībā no veida, kādā šī personīgā informācija tiks automātiski apstrādāta, attiecīgie indivīdi varētu saskarties ar sekām attiecībā uz to tiesībām sazināties tiešsaistē. |
| --- | --- |

26.

Pat ja galvenās bažas attiecas uz piekļuves brīvību informācijai, tas vēl joprojām rada sekas no privātuma viedokļa. Patiesi, filtrēšana, jo īpaši tās pašos jaunākos tehnoloģiskos sasniegumos, kuros izmanto identitātes kontroli, var darboties, pamatojoties uz norādītajiem kritērijiem, tostarp personas datiem, piemēram, tā indivīda vecumu, kas pieslēgts tīklam (lai novērstu pieaugušo vai bērnu piekļuvi noteiktam saturam), informācijas saturu un datu plūsmu, kas saistīta ar informācijas autora identitāti. Atkarībā no veida, kādā šī personīgā informācija tiks automātiski apstrādāta, attiecīgie indivīdi varētu saskarties ar sekām attiecībā uz to tiesībām sazināties tiešsaistē.

| 27. | Tādēļ filtrēšanas vai bloķēšanas instrumentu izmantošana, lai kontrolētu piekļuvi tīkliem, jāveic uzmanīgi, ņemot vērā to iespējamās nevēlamās sekas un pilnībā izmantojot tehnoloģijas piedāvātās privātuma veicināšanas iespējas. |
| --- | --- |

27.

Tādēļ filtrēšanas vai bloķēšanas instrumentu izmantošana, lai kontrolētu piekļuvi tīkliem, jāveic uzmanīgi, ņemot vērā to iespējamās nevēlamās sekas un pilnībā izmantojot tehnoloģijas piedāvātās privātuma veicināšanas iespējas.

| 28. | EDAU pauž gandarījumu par ietekmes novērtējumā (18) sniegto precizitāti, saskaņā ar kuru nevienai no ierosinātām iespējām nebūtu jāietekmē privātuma tiesības un vārda brīvība. Viņš arī piekrīt ietekmes novērtējumā paustam viedoklim, ka viens no galvenajiem mērķiem ir lietotāja pilnvarošana, t.i., “pilnvarošana labāku izvēļu izdarīšanai un atbilstošu darbību veikšanai”, lai aizsargātu bērnus (19). |
| --- | --- |

28.

EDAU pauž gandarījumu par ietekmes novērtējumā (18) sniegto precizitāti, saskaņā ar kuru nevienai no ierosinātām iespējām nebūtu jāietekmē privātuma tiesības un vārda brīvība. Viņš arī piekrīt ietekmes novērtējumā paustam viedoklim, ka viens no galvenajiem mērķiem ir lietotāja pilnvarošana, t.i., “pilnvarošana labāku izvēļu izdarīšanai un atbilstošu darbību veikšanai”, lai aizsargātu bērnus (19).

III.   Pakalpojumu sniedzēju atbildība

| 29. | Priekšlikumā visu ieinteresēto pušu sadarbība tiek uzskatīta par nepieciešamu elementu, lai veicinātu to bērnu aizsardzību, kuri izmanto saziņas tehnoloģijas. Neskarot šīs ieinteresētās puses, priekšlikumā (20) paredz nozares līdzdalību un iesaistīšanos, īpaši, izmantojot pašregulāciju. |
| --- | --- |

29.

Priekšlikumā visu ieinteresēto pušu sadarbība tiek uzskatīta par nepieciešamu elementu, lai veicinātu to bērnu aizsardzību, kuri izmanto saziņas tehnoloģijas. Neskarot šīs ieinteresētās puses, priekšlikumā (20) paredz nozares līdzdalību un iesaistīšanos, īpaši, izmantojot pašregulāciju.

| 30. | Nesot atbildību par telekomunikāciju un satura pakalpojumu sniegšanu, nozarei šajā jomā varētu būt zināma ietekme uz informācijas ziņošanu, filtrēšanu vai bloķēšanu, kad to uzskata par nelegālu vai kaitējošu. Tas, cik lielā mērā nozarei faktiski var uzticēt šādu uzdevumu, raugoties no juridiska aspekta, tomēr varētu radīt apspriedes. |
| --- | --- |

30.

Nesot atbildību par telekomunikāciju un satura pakalpojumu sniegšanu, nozarei šajā jomā varētu būt zināma ietekme uz informācijas ziņošanu, filtrēšanu vai bloķēšanu, kad to uzskata par nelegālu vai kaitējošu. Tas, cik lielā mērā nozarei faktiski var uzticēt šādu uzdevumu, raugoties no juridiska aspekta, tomēr varētu radīt apspriedes.

| 31. | Nozares sadarbība, lai palielinātu bērnu un citu iesaistīto dalībnieku, piemēram, vecāku vai pedagogu informētību, ir, protams, apsveicama. Brīdinājumu sistēmu un moderatoru ieviešana tīmekļa vietnēs, ļaujot likvidēt nepiemērotu saturu, arī ir būtisks satura nodrošinātāju atbildības aspekts. |
| --- | --- |

31.

Nozares sadarbība, lai palielinātu bērnu un citu iesaistīto dalībnieku, piemēram, vecāku vai pedagogu informētību, ir, protams, apsveicama. Brīdinājumu sistēmu un moderatoru ieviešana tīmekļa vietnēs, ļaujot likvidēt nepiemērotu saturu, arī ir būtisks satura nodrošinātāju atbildības aspekts.

| 32. | Attiecībā uz telekomunikāciju pakalpojumu sniedzējiem telekomunikāciju uzraudzība tomēr ir debatējams jautājums, vai nu tā būtu paredzēta ar intelektuālā īpašuma tiesībām aizsargātas informācijas kontrolei, vai jebkuras citas neatļautas informācijas kontrolei. Tas izvirza jautājumu par tirgotāja, kurš piedāvā konkrētu (telekomunikāciju) pakalpojumu, iejaukšanos jomā, kur būtībā viņam nevajadzētu iejaukties, tas ir, telekomunikāciju satura kontrolē. EDAU atgādina, ka šādu kontroli būtībā nevajadzētu veikt pakalpojumu sniedzējiem un nekādā ziņā to nedrīkstētu darīt sistemātiski. Ja tas ir vajadzīgs īpašos apstākļos, to faktiski vajadzētu veikt tiesībaizsardzības iestādēm. |
| --- | --- |

32.

Attiecībā uz telekomunikāciju pakalpojumu sniedzējiem telekomunikāciju uzraudzība tomēr ir debatējams jautājums, vai nu tā būtu paredzēta ar intelektuālā īpašuma tiesībām aizsargātas informācijas kontrolei, vai jebkuras citas neatļautas informācijas kontrolei. Tas izvirza jautājumu par tirgotāja, kurš piedāvā konkrētu (telekomunikāciju) pakalpojumu, iejaukšanos jomā, kur būtībā viņam nevajadzētu iejaukties, tas ir, telekomunikāciju satura kontrolē. EDAU atgādina, ka šādu kontroli būtībā nevajadzētu veikt pakalpojumu sniedzējiem un nekādā ziņā to nedrīkstētu darīt sistemātiski. Ja tas ir vajadzīgs īpašos apstākļos, to faktiski vajadzētu veikt tiesībaizsardzības iestādēm.

| 33. | Savā 2005. gada 18. janvāra atzinumā 29. panta darba grupa sakarā ar šo jautājumu atgādināja (21), ka “saskaņā ar 15. pantu Direktīvā 2000/31/EK par elektronisko tirdzniecību interneta pakalpojumu sniedzējiem nedrīkst uzspiest pienākumu veikt sistemātisku uzraudzību vai sadarboties. (...) Kā minēts 8. pantā direktīvā par datu aizsardzību, tādu datu apstrādi, kas saistīti ar pārkāpumiem, kriminālsodiem vai drošības pasākumiem, drīkst veikt tikai stingri noteiktos apstākļos, kurus nosaka dalībvalstis. Lai gan ikvienam indivīdam nepārprotami ir tiesības apstrādāt tiesu iestāžu datus saistībā ar savu paša tiesvedību, tomēr šis princips nesniedzas tik tālu, lai atļautu trešām personām veikt izvērstu pētniecību, personas datu vākšanu un sistematizāciju, tostarp it īpaši sistemātisku meklēšanu vispārējā mērogā, kāda ir, piemēram, interneta pārlūkošana (...). Šāda pētniecība ir tiesu iestāžu kompetencē”. |
| --- | --- |

33.

Savā 2005. gada 18. janvāra atzinumā 29. panta darba grupa sakarā ar šo jautājumu atgādināja (21), ka “saskaņā ar 15. pantu Direktīvā 2000/31/EK par elektronisko tirdzniecību interneta pakalpojumu sniedzējiem nedrīkst uzspiest pienākumu veikt sistemātisku uzraudzību vai sadarboties. (...) Kā minēts 8. pantā direktīvā par datu aizsardzību, tādu datu apstrādi, kas saistīti ar pārkāpumiem, kriminālsodiem vai drošības pasākumiem, drīkst veikt tikai stingri noteiktos apstākļos, kurus nosaka dalībvalstis. Lai gan ikvienam indivīdam nepārprotami ir tiesības apstrādāt tiesu iestāžu datus saistībā ar savu paša tiesvedību, tomēr šis princips nesniedzas tik tālu, lai atļautu trešām personām veikt izvērstu pētniecību, personas datu vākšanu un sistematizāciju, tostarp it īpaši sistemātisku meklēšanu vispārējā mērogā, kāda ir, piemēram, interneta pārlūkošana (...). Šāda pētniecība ir tiesu iestāžu kompetencē”.

| 34. | Šāda privātpersonu iejaukšanās jomā, kas skar runas brīvību, pieeju informācijai, privātumu un citas pamattiesības, izvirza jautājumu par izmantoto līdzekļu samērīgumu. Eiropas Parlaments nesen pieņēma rezolūciju, kurā uzsvērts, ka jārod risinājums saskaņā ar indivīdu pamattiesībām (22). Minētās rezolūcijas 23. punktā ir teikts, ka “internets ir plaša platforma kultūras izpausmēm, piekļuvei zināšanām un demokrātiskai līdzdalībai Eiropas jaunradē, ar informācijas sabiedrības palīdzību savedot kopā dažādas paaudzes; [[Parlaments] aicina Komisiju un dalībvalstis izvairīties no tādu pasākumu veikšanas, kas ir pretrunā ar pilsoņu brīvībām un cilvēktiesībām un ar samērības, efektivitātes un preventīvas rīcības principiem, kā piemēram, interneta piekļuves pārtraukšana”. |
| --- | --- |

34.

Šāda privātpersonu iejaukšanās jomā, kas skar runas brīvību, pieeju informācijai, privātumu un citas pamattiesības, izvirza jautājumu par izmantoto līdzekļu samērīgumu. Eiropas Parlaments nesen pieņēma rezolūciju, kurā uzsvērts, ka jārod risinājums saskaņā ar indivīdu pamattiesībām (22). Minētās rezolūcijas 23. punktā ir teikts, ka “internets ir plaša platforma kultūras izpausmēm, piekļuvei zināšanām un demokrātiskai līdzdalībai Eiropas jaunradē, ar informācijas sabiedrības palīdzību savedot kopā dažādas paaudzes; [[Parlaments] aicina Komisiju un dalībvalstis izvairīties no tādu pasākumu veikšanas, kas ir pretrunā ar pilsoņu brīvībām un cilvēktiesībām un ar samērības, efektivitātes un preventīvas rīcības principiem, kā piemēram, interneta piekļuves pārtraukšana”.

| 35. | EDAU uzskata, ka jārod līdzsvars starp likumīgo mērķi apkarot nelegālu saturu un izmantojamo līdzekļu piemērotību. Viņš atgādina, ka jebkādām darbībām telekomunikācijas tīklu pārraudzībā, ja tās vajadzīgas īpašos gadījumos, būtu jābūt tiesībaizsardzības iestāžu uzdevumam. |
| --- | --- |

35.

EDAU uzskata, ka jārod līdzsvars starp likumīgo mērķi apkarot nelegālu saturu un izmantojamo līdzekļu piemērotību. Viņš atgādina, ka jebkādām darbībām telekomunikācijas tīklu pārraudzībā, ja tās vajadzīgas īpašos gadījumos, būtu jābūt tiesībaizsardzības iestāžu uzdevumam.

IV.   NOSLĒGUMS

| 36. | EDAU atbalsta priekšlikumu par daudzgadu programmu, lai aizsargātu bērnus, kuri lieto internetu un citas komunikācijas tehnoloģijas. Viņš pauž gandarījumu par faktu, ka šo programmu paredzēts virzīt uz jaunu tehnoloģiju izstrādi un konkrētas rīcības izstrādi, lai veicinātu bērnu aizsardzības efektivitāti. |
| --- | --- |

36.

EDAU atbalsta priekšlikumu par daudzgadu programmu, lai aizsargātu bērnus, kuri lieto internetu un citas komunikācijas tehnoloģijas. Viņš pauž gandarījumu par faktu, ka šo programmu paredzēts virzīt uz jaunu tehnoloģiju izstrādi un konkrētas rīcības izstrādi, lai veicinātu bērnu aizsardzības efektivitāti.

| 37. | EDAU atgādina, ka personas datu aizsardzība ir būtisks priekšnoteikums bērnu drošībai tiešsaistē. Bērnu personas informāciju ir jānovērš, izmantojot programmā ierosinātās ievirzes, it īpaši:






  — | jāveicina bērnu un citu iesaistīto pušu, piemēram, vecāku un audzinātāju informētība; |
| --- | --- | --- |

37.

EDAU atgādina, ka personas datu aizsardzība ir būtisks priekšnoteikums bērnu drošībai tiešsaistē. Bērnu personas informāciju ir jānovērš, izmantojot programmā ierosinātās ievirzes, it īpaši:

—

jāveicina bērnu un citu iesaistīto pušu, piemēram, vecāku un audzinātāju informētība;

| — | jāveicina labākās prakses izstrāde nozarē; |
| --- | --- |

—

jāveicina labākās prakses izstrāde nozarē;

| — | jāveicina tādu tehnoloģisku instrumentu izstrāde, kas savietojami ar privātuma prasībām; |
| --- | --- |

—

jāveicina tādu tehnoloģisku instrumentu izstrāde, kas savietojami ar privātuma prasībām;

| — | jāveicina labākās prakses un praktiskas pieredzes apmaiņa starp attiecīgām iestādēm, tostarp datu aizsardzības iestādēm. |
| --- | --- |

—

jāveicina labākās prakses un praktiskas pieredzes apmaiņa starp attiecīgām iestādēm, tostarp datu aizsardzības iestādēm.

| 38. | Šīs darbības būtu jāizstrādā, paturot prātā apstākli, ka bērnu aizsardzība notiek vidē, kas var būt saistīta arī ar citu personu tiesībām. Jebkāda ierosme vākt, bloķēt informāciju vai ziņot būtu jāuzsāk, ņemot vērā visu iesaistīto indivīdu pamattiesības un atbilstīgi datu aizsardzības tiesiskajai sistēmai. EDAU it īpaši atgādina, ka telekomunikācijas tīklu pārraudzībai, ja tās vajadzīgas īpašos gadījumos, būtu jābūt tiesībaizsardzības iestāžu uzdevumam. |
| --- | --- |

38.

Šīs darbības būtu jāizstrādā, paturot prātā apstākli, ka bērnu aizsardzība notiek vidē, kas var būt saistīta arī ar citu personu tiesībām. Jebkāda ierosme vākt, bloķēt informāciju vai ziņot būtu jāuzsāk, ņemot vērā visu iesaistīto indivīdu pamattiesības un atbilstīgi datu aizsardzības tiesiskajai sistēmai. EDAU it īpaši atgādina, ka telekomunikācijas tīklu pārraudzībai, ja tās vajadzīgas īpašos gadījumos, būtu jābūt tiesībaizsardzības iestāžu uzdevumam.

| 39. | EDAU atzīmē, ka šī programma veido vispārēju sistēmu turpmākām konkrētām darbībām. Viņš uzskata, ka daži no šajā atzinumā izdarītajiem secinājumiem ir pirmais solis, un tos varētu praktiskā veidā attīstīt tālāk saistībā ar projektiem, kas vēl jāīsteno saskaņā programmas ievirzēm. Viņš ierosina, ka, izstrādājot šos praktiskos projektus, cieši jāiesaista datu aizsardzības iestādes. EDAU atsaucas arī uz 29. panta darba grupas darbībām saistībā ar šo tēmu un it īpaši uz Sociālo tīklu darba grupas pašreizējo darbu (23). |
| --- | --- |

39.

EDAU atzīmē, ka šī programma veido vispārēju sistēmu turpmākām konkrētām darbībām. Viņš uzskata, ka daži no šajā atzinumā izdarītajiem secinājumiem ir pirmais solis, un tos varētu praktiskā veidā attīstīt tālāk saistībā ar projektiem, kas vēl jāīsteno saskaņā programmas ievirzēm. Viņš ierosina, ka, izstrādājot šos praktiskos projektus, cieši jāiesaista datu aizsardzības iestādes. EDAU atsaucas arī uz 29. panta darba grupas darbībām saistībā ar šo tēmu un it īpaši uz Sociālo tīklu darba grupas pašreizējo darbu (23).

Briselē 2008. gada 23. jūnijā

Peter HUSTINX

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

---

(1)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

1

(2)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

2

(3)  Ietekmes novērtējumā ir dažas atsaucas uz privātumu (3.2.2 Konkrēti riski: personīgās informācijas atklāšana; 3.3. Mērķgrupas; 5.2. politikas alternatīvu ietekmes analīze), tomēr tās nav ievērojami izstrādātas.

3

(4)  Paskaidrojuma raksts, 2.1., Normatīvais konteksts; Ietekmes novērtējuma kopsavilkums, 1.2. Pašreizējais stāvoklis: tiesību akti.

4

(5)

5

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/31/EK (2000. gada 8. jūnijs) par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (Direktīva par elektronisko tirdzniecību) (OV L 178, 17.7.2000., 1. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/31/EK (2000. gada 8. jūnijs) par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (Direktīva par elektronisko tirdzniecību) (OV L 178, 17.7.2000., 1. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/58/EK (2002. gada 12. jūlijs) par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/58/EK (2002. gada 12. jūlijs) par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.).

(6)  Ministru komitejas 2008. gada 20. februārī notikušās ministru vietnieku 1018. sanāksmes laikā pieņemtā deklarācija pieejama “wcd.coe.int/ViewDoc.jsp?Ref=Decl(20.02.2008)&Ver=0001”.

6

(7)  1. pielikums, darbības, 3. punkts.

7

(8)  1. pielikums, darbības, 1. punkts.

8

(9)  Skat. “www.ico.gov.uk/youngpeople”

9

(10)  Skat. “www.dubestemmer.no”

10

(11)  Skat. “dadus.cnpd.pt/”

11

(12)  Priekšlikuma 1. pielikums.

12

(13)  Skat. piem., Beļģijas iestāžu izveidotu tīmekļa vietni šādos nolūkos: www.ecops.be

13

(14)  Skat. 3. panta 6. punktu Beļģijas tiesību aktā par datu apstrādi (1992. gada 8. decembris) saistībā ar tādu datu apstrādi, ko veic centrs, kas ziņo par pazudušiem vai seksuāli izmantotiem bērniem.

14

(15)  1. pielikums, darbības, 1. punkts.

15

(16)  Ietekmes novērtējums, 3.1. punkts.

16

(17)  EDAU gada ziņojums (2006), 3.5.1. daļa “Tehnoloģiju attīstības aktualitātes”.

17

(18)  Ietekmes novērtējums, 5.2. punkts.

18

(19)  Šajā ziņā filtri ir domāti, lai tos inicializētu vecāki un varētu tos deaktivizēt, lai pieaugušie pilnībā kontrolētu filtrēšanas ietekmi.

19

(20)  Preambulas 8. apsvērums; 1. pielikums, 1. punkts. 4.; Ietekmes novērtējuma kopsavilkums, 3.1. punkts.

20

(21)  29. panta darba grupas darba dokuments par datu aizsardzības jautājumiem saistībā ar intelektuālā īpašuma tiesībām, WP 104.

21

WP

(22)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 10. aprīļa rezolūcija par kultūras industriju Eiropā (2007/2153(INI)), 23. punkts.

22

(23)  Skatīt 2008. gada 18. februāra darba dokumentu 1/2008 par bērnu personas datu aizsardzību, WP 147, un, lai iegūtu vispārīgāku ainu,– darba grupas darba programmu 2008.-2009. gadam, tostarp sociālos tīklus, kas atrodama:

23

WP

http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/workinggroup/wpdocs/2008_en.htm

---

| 7.1.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 2/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 2/7

---

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums sakarā ar ierosināto Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem

(2009/C 2/03)

EIROPAS DATU AIZSARDZĪBAS UZRAUDZĪTĀJS,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 286. pantu,

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 8. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šo datu brīvu apriti (1),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (2), un jo īpaši tās 41. pantu,

ņemot vērā 2008. gada 15. maijā no Eiropas Komisijas saņemto lūgumu nākt klajā ar atzinumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 28. panta 2. punktu

IR PIEŅĒMIS ŠO ATZINUMU.

I.   IEVADS

Ierosinātais tiesību akts

| 1. | Komisija 2008. gada 30. aprīlī pieņēma priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (še turpmāk: “ierosinātais tiesību akts”) (3). Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 28. panta 2. punktu ierosināto tiesību aktu nosūtīja EDAU konsultācijām, un EDAU to saņēma 2008. gada 15. maijā. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2008. gada 30. aprīlī pieņēma priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (še turpmāk: “ierosinātais tiesību akts”) (3). Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 28. panta 2. punktu ierosināto tiesību aktu nosūtīja EDAU konsultācijām, un EDAU to saņēma 2008. gada 15. maijā.

| 2. | Ierosinātais tiesību akts ir iecerēts, lai veiktu vairākus būtiskus grozījumus Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (4). Komisija paskaidrojuma rakstā pamato, kāpēc tā pārskata šo regulu. Komisija piemin “Eiropas pārskatāmības ierosmi” (5), kurā ir ietverts aicinājums pēc lielākas pārskatāmības, regulu, ar ko Orhūsas Konvenciju (Århus Convention) (6) piemēro Eiropas Kopienas iestādēm un struktūrām, un kura mijdarbojas ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001 attiecībā uz piekļuvi dokumentiem ar informāciju par apkārtējo vidi, kā arī Eiropas Kopienu Tiesas precedentus un Eiropas Ombuda atrisinātās sūdzības saistībā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001. |
| --- | --- |

2.

Ierosinātais tiesību akts ir iecerēts, lai veiktu vairākus būtiskus grozījumus Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (4). Komisija paskaidrojuma rakstā pamato, kāpēc tā pārskata šo regulu. Komisija piemin “Eiropas pārskatāmības ierosmi” (5), kurā ir ietverts aicinājums pēc lielākas pārskatāmības, regulu, ar ko Orhūsas Konvenciju (Århus Convention) (6) piemēro Eiropas Kopienas iestādēm un struktūrām, un kura mijdarbojas ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001 attiecībā uz piekļuvi dokumentiem ar informāciju par apkārtējo vidi, kā arī Eiropas Kopienu Tiesas precedentus un Eiropas Ombuda atrisinātās sūdzības saistībā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001.

Apspriedes ar EDAU

| 3. | EDAU ir gandarīts, ka viņam ir lūgta konsultācija, un iesaka atsauci uz minēto konsultāciju dot ierosinātā tiesību akta apsvērumos, kā līdzīgi ir darīts vairākos citos juridiskos dokumentos, par ko ir lūgta EDAU konsultācija saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001. |
| --- | --- |

3.

EDAU ir gandarīts, ka viņam ir lūgta konsultācija, un iesaka atsauci uz minēto konsultāciju dot ierosinātā tiesību akta apsvērumos, kā līdzīgi ir darīts vairākos citos juridiskos dokumentos, par ko ir lūgta EDAU konsultācija saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001.

| 4. | EDAU uzmanību īpaši ir piesaistījis tas, ka ierosinātajā tiesību aktā ir noteikums, kurā ir aplūkota smalkā saistība starp piekļuvi dokumentiem un tiesībām uz privātumu un personas datu aizsardzību, proti, ierosinātā tiesību akta 4. panta 5. punkts. Atzinuma lielākā daļa būs veltīta šā noteikuma analīzei. |
| --- | --- |

4.

EDAU uzmanību īpaši ir piesaistījis tas, ka ierosinātajā tiesību aktā ir noteikums, kurā ir aplūkota smalkā saistība starp piekļuvi dokumentiem un tiesībām uz privātumu un personas datu aizsardzību, proti, ierosinātā tiesību akta 4. panta 5. punkts. Atzinuma lielākā daļa būs veltīta šā noteikuma analīzei.

| 5. | Tomēr atzinums neaprobežosies ar tādu analīzi. Pirms analīzes būs izklāstīti novērojumi saistībā ar ierosināto tiesību aktu un tā darbības jomu. Pēc 4. panta 5. punkta analīzes būs aplūkoti citi jautājumi, piemēram, tiesības piekļūt personas datiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001. |
| --- | --- |

5.

Tomēr atzinums neaprobežosies ar tādu analīzi. Pirms analīzes būs izklāstīti novērojumi saistībā ar ierosināto tiesību aktu un tā darbības jomu. Pēc 4. panta 5. punkta analīzes būs aplūkoti citi jautājumi, piemēram, tiesības piekļūt personas datiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001.

II   IEROSINĀTĀ TIESĪBU AKTA KONTEKSTS UN DARBĪBAS JOMA

Konteksts

| 6. | Pirms nākt klajā ar ierosināto tiesību aktu, notika sabiedriska apspriešana. Paskaidrojuma rakstā Komisija piemin, ka tā ir ņēmusi vērā sabiedriskajā apspriešanā paustos respondentu lielākās daļas viedokļus. |
| --- | --- |

6.

Pirms nākt klajā ar ierosināto tiesību aktu, notika sabiedriska apspriešana. Paskaidrojuma rakstā Komisija piemin, ka tā ir ņēmusi vērā sabiedriskajā apspriešanā paustos respondentu lielākās daļas viedokļus.

| 7. | Pēc tam, kad tiesību akta priekšlikums bija pieņemts, Eiropas Parlamentā 2008. gada 2. jūnijā notika tā atklāta izskatīšana, ko bija organizējusi LIBE komiteja. Tad vairākas ieinteresētās puses varēja nākt klajā ar atzinumiem par ierosināto tiesību aktu. EDAU arī izteica dažas provizoriskas piebildes. Minētajā reizē Eiropas Komisijas pārstāvji, reaģējot uz dažādajām piebildēm, uzsvēra, ka ierosinātajā tiesību aktā atspoguļojas pašreizējais domāšanas līmenis, bet Komisija esot gatava pārrunāt dokumentu un apsvērt pienesumus, lai ierosināto tiesību aktu uzlabotu, pieļaujot arī alternatīvus risinājumus. |
| --- | --- |

7.

Pēc tam, kad tiesību akta priekšlikums bija pieņemts, Eiropas Parlamentā 2008. gada 2. jūnijā notika tā atklāta izskatīšana, ko bija organizējusi LIBE komiteja. Tad vairākas ieinteresētās puses varēja nākt klajā ar atzinumiem par ierosināto tiesību aktu. EDAU arī izteica dažas provizoriskas piebildes. Minētajā reizē Eiropas Komisijas pārstāvji, reaģējot uz dažādajām piebildēm, uzsvēra, ka ierosinātajā tiesību aktā atspoguļojas pašreizējais domāšanas līmenis, bet Komisija esot gatava pārrunāt dokumentu un apsvērt pienesumus, lai ierosināto tiesību aktu uzlabotu, pieļaujot arī alternatīvus risinājumus.

| 8. | EDAU tādā atklātā pieejā saskata pozitīvu iespēju un cer bagātināt diskusiju ar ierosinātā 4. panta 5. punkta alternatīvu variantu. Vēl vairāk, tāda atklāta pieeja labi iederas pārskatāmības izpratnē: lai veicinātu labu pārvaldību un nodrošinātu pilsoniskās sabiedrības līdzdalību (skat., piemēram, 15. panta 1. punktu Līgumā par Eiropas Savienības darbību). |
| --- | --- |

8.

EDAU tādā atklātā pieejā saskata pozitīvu iespēju un cer bagātināt diskusiju ar ierosinātā 4. panta 5. punkta alternatīvu variantu. Vēl vairāk, tāda atklāta pieeja labi iederas pārskatāmības izpratnē: lai veicinātu labu pārvaldību un nodrošinātu pilsoniskās sabiedrības līdzdalību (skat., piemēram, 15. panta 1. punktu Līgumā par Eiropas Savienības darbību).

| 9. | Kaut arī šā atzinuma izdošanas brīdī Lisabonas līguma liktenis vēl nav skaidri zināms, nevajadzētu ignorēt jaunajā Līgumā paredzēto tiesiskā regulējuma perspektīvu. |
| --- | --- |

9.

Kaut arī šā atzinuma izdošanas brīdī Lisabonas līguma liktenis vēl nav skaidri zināms, nevajadzētu ignorēt jaunajā Līgumā paredzēto tiesiskā regulējuma perspektīvu.

| 10. | Ierosinātā tiesību akta pamatā ir EK Līguma 255. pants, kas dod tiesības piekļūt Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem. Kad stāsies spēkā Lisabonas Līgums, šo pantu aizstās 15. pants Līgumā par Eiropas Savienības darbību. Ar 15. pantu piekļuves tiesības ir attiecinātas uz visu Savienības iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru dokumentiem. Ar to ir grozīts 255. pants, inter alia, ieviešot vispārēju atklātības principu (15. panta 1. punkts) un uzliekot pienākumu Eiropas Parlamentam un Padomei nodrošināt ar likumdošanas procedūrām saistītu dokumentu publikācijas. |
| --- | --- |

10.

Ierosinātā tiesību akta pamatā ir EK Līguma 255. pants, kas dod tiesības piekļūt Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem. Kad stāsies spēkā Lisabonas Līgums, šo pantu aizstās 15. pants Līgumā par Eiropas Savienības darbību. Ar 15. pantu piekļuves tiesības ir attiecinātas uz visu Savienības iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru dokumentiem. Ar to ir grozīts 255. pants, inter alia, ieviešot vispārēju atklātības principu (15. panta 1. punkts) un uzliekot pienākumu Eiropas Parlamentam un Padomei nodrošināt ar likumdošanas procedūrām saistītu dokumentu publikācijas.

Darbības joma — dokumentu jēdziens

| 11. | Ierosinātais tiesību akts attiecas uz visiem dokumentiem, kas ietilpst ierosinātā 3. panta a) apakšpunktā dotajā definīcijā. Minētā definīcija ir šāda: ““dokuments” ir jebkura satura informācija neatkarīgi no tās pasniegšanas veida (uz papīra, elektroniskā formā vai skaņu, vizuālie un audiovizuālie ieraksti), ko iestāde ir sagatavojusi un oficiāli izsniegusi vienam vai vairākiem saņēmējiem vai kurus iestāde ir citādi reģistrējusi vai saņēmusi; datus, ko satur elektroniskās uzglabāšanas, apstrādes un izguves sistēmas, uzskata par dokumentiem, ja tos var iegūt kā izdruku vai elektronisku kopiju, izmantojot sistēmas ekspluatācijai pieejamos līdzekļus”. |
| --- | --- |

11.

Ierosinātais tiesību akts attiecas uz visiem dokumentiem, kas ietilpst ierosinātā 3. panta a) apakšpunktā dotajā definīcijā. Minētā definīcija ir šāda: ““dokuments” ir jebkura satura informācija neatkarīgi no tās pasniegšanas veida (uz papīra, elektroniskā formā vai skaņu, vizuālie un audiovizuālie ieraksti), ko iestāde ir sagatavojusi un oficiāli izsniegusi vienam vai vairākiem saņēmējiem vai kurus iestāde ir citādi reģistrējusi vai saņēmusi; datus, ko satur elektroniskās uzglabāšanas, apstrādes un izguves sistēmas, uzskata par dokumentiem, ja tos var iegūt kā izdruku vai elektronisku kopiju, izmantojot sistēmas ekspluatācijai pieejamos līdzekļus”.

| 12. | Iemesls pilnībā citēt minēto definīciju, ir — tā liek uzdot dažus būtiski svarīgus jautājumus par regulas darbības jomu:






  — | piekļuves tiesību objekts: vai tas ir konkrēts papīra dokuments (vai tam atbilstošs elektronisks dokuments), vai arī tam ir plašāka nozīme — informācija par ES iestāžu darbībām vai to rīcībā esoša informācija, neņemot vērā, vai kāds dokuments reāli pastāv? |
| --- | --- | --- |

12.

Iemesls pilnībā citēt minēto definīciju, ir — tā liek uzdot dažus būtiski svarīgus jautājumus par regulas darbības jomu:

—

piekļuves tiesību objekts: vai tas ir konkrēts papīra dokuments (vai tam atbilstošs elektronisks dokuments), vai arī tam ir plašāka nozīme — informācija par ES iestāžu darbībām vai to rīcībā esoša informācija, neņemot vērā, vai kāds dokuments reāli pastāv?

| — | Ko nozīmē tas, ka regulas darbības joma aprobežojas ar dokumentiem, kuri ir oficiāli izsniegti vienam vai vairākiem saņēmējiem vai kurus iestāde ir citādi reģistrējusi vai saņēmusi? |
| --- | --- |

—

Ko nozīmē tas, ka regulas darbības joma aprobežojas ar dokumentiem, kuri ir oficiāli izsniegti vienam vai vairākiem saņēmējiem vai kurus iestāde ir citādi reģistrējusi vai saņēmusi?

| — | Kā atšķiras Regulas (EK) Nr. 1049/2001 un Regulas (EK) Nr. 45/2001 darbības joma? |
| --- | --- |

—

Kā atšķiras Regulas (EK) Nr. 1049/2001 un Regulas (EK) Nr. 45/2001 darbības joma?

| 13. | Regulas pamatā ir piekļuve dokumentiem, nevis piekļuve informācijai vispār. Tā minētais jēdziens ir fiksēts EK 255. pantā. Lisabonas līgums neradīs nopietnas pārmaiņas. Jaunajā līgumā ir tikai precizēts, ka dokumentu nesējvide nav būtiska Tomēr, kā Pirmās instances tiesa ir konstatējusi WWF lietā, “tas, ka iestādes izmantotu dokumentu neesamību, lai izvairītos no šo noteikumu piemērošanas, būtu pretrunā Regulā (EK) Nr. 1049/2001 ietvertajai pārskatāmības prasībai” (7). Tālab pēc Tiesas viedokļa attiecīgām iestādēm cik vien iespējams, turklāt nediskriminatīvi un paredzami ir jāsastāda un jāglabā ar to darbībām saistīta dokumentācija. Citādi tiesības piekļūt dokumentiem varētu nebūt efektīvi īstenojamas. |
| --- | --- |

13.

Regulas pamatā ir piekļuve dokumentiem, nevis piekļuve informācijai vispār. Tā minētais jēdziens ir fiksēts EK 255. pantā. Lisabonas līgums neradīs nopietnas pārmaiņas. Jaunajā līgumā ir tikai precizēts, ka dokumentu nesējvide nav būtiska Tomēr, kā Pirmās instances tiesa ir konstatējusi WWF lietā, “tas, ka iestādes izmantotu dokumentu neesamību, lai izvairītos no šo noteikumu piemērošanas, būtu pretrunā Regulā (EK) Nr. 1049/2001 ietvertajai pārskatāmības prasībai” (7). Tālab pēc Tiesas viedokļa attiecīgām iestādēm cik vien iespējams, turklāt nediskriminatīvi un paredzami ir jāsastāda un jāglabā ar to darbībām saistīta dokumentācija. Citādi tiesības piekļūt dokumentiem varētu nebūt efektīvi īstenojamas.

| 14. | To ņemot vērā, no vienas puses ierosinātajā tiesību aktā dokumenta jēdzienā ir skaidri ietverti “dati, ko satur elektroniskās uzglabāšanas, apstrādes un izguves sistēmas”, ja tos var iegūt. EDAU norāda, ka šī definīcija ir tuva personas datu apstrādes definīcijai Regulā (EK) Nr. 45/2001 un, iespējams, vairāk pārklājas ar definīciju Regulā (EK) Nr. 1049/2001. Ir paredzams, ka lūgumu piekļūt tikai citu personu vārdu sarakstiem un/vai citiem datiem kļūs vairāk, arī ņemot vērā to, kā attīstās elektronisku sistēmu izmantošanai pieejamie instrumenti — un tālab ir vēl svarīgāk pievērsties iespējamām regulu savstarpējas spriedzes jomām, kā arī attiecībām ar citiem pieejamiem instrumentiem, piemēram, tiesībām piekļūt saviem personas datiem (skat. še turpmāk 64.–67. punktu). |
| --- | --- |

14.

To ņemot vērā, no vienas puses ierosinātajā tiesību aktā dokumenta jēdzienā ir skaidri ietverti “dati, ko satur elektroniskās uzglabāšanas, apstrādes un izguves sistēmas”, ja tos var iegūt. EDAU norāda, ka šī definīcija ir tuva personas datu apstrādes definīcijai Regulā (EK) Nr. 45/2001 un, iespējams, vairāk pārklājas ar definīciju Regulā (EK) Nr. 1049/2001. Ir paredzams, ka lūgumu piekļūt tikai citu personu vārdu sarakstiem un/vai citiem datiem kļūs vairāk, arī ņemot vērā to, kā attīstās elektronisku sistēmu izmantošanai pieejamie instrumenti — un tālab ir vēl svarīgāk pievērsties iespējamām regulu savstarpējas spriedzes jomām, kā arī attiecībām ar citiem pieejamiem instrumentiem, piemēram, tiesībām piekļūt saviem personas datiem (skat. še turpmāk 64.–67. punktu).

| 15. | No otras puses, Komisija ierosina, ka “dokuments pastāv” tikai tad, ja ir izsniegts saņēmējiem vai izplatīts iestādē, vai kā citādi reģistrēts. EDAU norāda, ka nebūt nav skaidrs, ciktāl tāds formulējums ierobežotu regulas darbības jomu, un vai tālab tas nav pretrunā atklātības un sabiedrības līdzdalības principiem. Nelaimīgā kārtā paskaidrojuma rakstā ir maz norāžu par to. Tālab EDAU ierosina, ka jēdziens “dokuments” Komisijas ierosinātajā tiesību aktā — pašā pantā vai apsvērumā — būtu jāizskaidro labāk. |
| --- | --- |

15.

No otras puses, Komisija ierosina, ka “dokuments pastāv” tikai tad, ja ir izsniegts saņēmējiem vai izplatīts iestādē, vai kā citādi reģistrēts. EDAU norāda, ka nebūt nav skaidrs, ciktāl tāds formulējums ierobežotu regulas darbības jomu, un vai tālab tas nav pretrunā atklātības un sabiedrības līdzdalības principiem. Nelaimīgā kārtā paskaidrojuma rakstā ir maz norāžu par to. Tālab EDAU ierosina, ka jēdziens “dokuments” Komisijas ierosinātajā tiesību aktā — pašā pantā vai apsvērumā — būtu jāizskaidro labāk.

| 16. | Neizvēršot sīku šo svarīgo noteikumu iespējamo interpretāciju analīzi, EDAU uzsver ka, par spīti Komisijas ierosinātajām pārmaiņām “dokumenta” jēdzienā, Regulas (EK) Nr. 1049/2001 darbības joma joprojām ir citāda nekā Regulai (EK) Nr. 45/2001. Otro minēto regulu saskaņā ar tās 3. panta 2. punktu piemēro tikai “tādu personas datu pilnīgi vai daļēji automātiskai apstrādei un apstrādei, ko neveic automātiski, kuri ietilpst reģistrācijas sistēmā vai paredzēti iekļaušanai tajā”. Regula (EK) Nr. 1049/2001 attiecas uz visiem dokumentiem, kas ir kādas iestādes rīcībā. |
| --- | --- |

16.

Neizvēršot sīku šo svarīgo noteikumu iespējamo interpretāciju analīzi, EDAU uzsver ka, par spīti Komisijas ierosinātajām pārmaiņām “dokumenta” jēdzienā, Regulas (EK) Nr. 1049/2001 darbības joma joprojām ir citāda nekā Regulai (EK) Nr. 45/2001. Otro minēto regulu saskaņā ar tās 3. panta 2. punktu piemēro tikai “tādu personas datu pilnīgi vai daļēji automātiskai apstrādei un apstrādei, ko neveic automātiski, kuri ietilpst reģistrācijas sistēmā vai paredzēti iekļaušanai tajā”. Regula (EK) Nr. 1049/2001 attiecas uz visiem dokumentiem, kas ir kādas iestādes rīcībā.

| 17. | Kaut arī nedatorizēta personas datu apstrāde kļūst aizvien mazsvarīgāka, ir jāapsver iespēja, ka Eiropas Savienības iestādēs un struktūrās lietām joprojām izmanto papīru. Ja papīru lietas nav strukturētas, Regula (EK) Nr. 45/2001 var pilnībā neattiekties uz tām. Tomēr tādos dokumentos var būt personas dati, un ir jānodrošina, lai arī tādām lietām varētu piemērot 4. panta 5. punktā paredzēto izņēmumu. |
| --- | --- |

17.

Kaut arī nedatorizēta personas datu apstrāde kļūst aizvien mazsvarīgāka, ir jāapsver iespēja, ka Eiropas Savienības iestādēs un struktūrās lietām joprojām izmanto papīru. Ja papīru lietas nav strukturētas, Regula (EK) Nr. 45/2001 var pilnībā neattiekties uz tām. Tomēr tādos dokumentos var būt personas dati, un ir jānodrošina, lai arī tādām lietām varētu piemērot 4. panta 5. punktā paredzēto izņēmumu.

| 18. | Tāda darbības jomu atšķirība būtu pienācīgi jāņem vērā, lai nodrošinātu, ka datu subjektu likumīgās intereses ir ņemtas vērā arī gadījumos, kad ir runa par papīru lietām. Tas ir papildu iemesls, kāpēc tikai “jautājuma nodošana” Regulai (EK) Nr. 45/2001 — kā skaidrots še turpmāk (skat. 38.–40. punktu) — neapmierina, jo tā nedos norādes, kā rīkoties lietās, ja dokumentos ietvertie personas dati neietilpst Regulas (EK) Nr. 45/2001 piemērojuma jomā. |
| --- | --- |

18.

Tāda darbības jomu atšķirība būtu pienācīgi jāņem vērā, lai nodrošinātu, ka datu subjektu likumīgās intereses ir ņemtas vērā arī gadījumos, kad ir runa par papīru lietām. Tas ir papildu iemesls, kāpēc tikai “jautājuma nodošana” Regulai (EK) Nr. 45/2001 — kā skaidrots še turpmāk (skat. 38.–40. punktu) — neapmierina, jo tā nedos norādes, kā rīkoties lietās, ja dokumentos ietvertie personas dati neietilpst Regulas (EK) Nr. 45/2001 piemērojuma jomā.

III   4. PANTA 5. PUNKTS

Panta vispārējs izvērtējums

| 19. | Ierosinātā 4. panta 5. punktā ir runāts par to, kā piekļuve dokumentiem ir saistīta ar tiesībām uz privātumu un personas datu aizsardzību, un aizstāj pašreizējo 4. panta 1. punkta b) apakšpunktu, ko plaši kritizēja kā divdomīgu no minēto pamattiesību precīzu attiecību viedokļa. Par šo pantu ir notikušas arī diskusijas Pirmās instances tiesā (8). Pārsūdzība likuma punktu dēļ gaida izskatīšanu Tiesā (9). |
| --- | --- |

19.

Ierosinātā 4. panta 5. punktā ir runāts par to, kā piekļuve dokumentiem ir saistīta ar tiesībām uz privātumu un personas datu aizsardzību, un aizstāj pašreizējo 4. panta 1. punkta b) apakšpunktu, ko plaši kritizēja kā divdomīgu no minēto pamattiesību precīzu attiecību viedokļa. Par šo pantu ir notikušas arī diskusijas Pirmās instances tiesā (8). Pārsūdzība likuma punktu dēļ gaida izskatīšanu Tiesā (9).

| 20. | No tādas perspektīvas raugoties, ir lieli iemesli aizstāt 4. panta 1. punkta b) apakšpunktu ar citu. EDAU saprot, ka Komisija ir izmantojusi šo gadījumu, lai ierosinātu 4. panta 1. punkta b) apakšpunkta grozījumus. EDAU tomēr neatbalsta Komisijas izstrādāto un ierosināto pantu. |
| --- | --- |

20.

No tādas perspektīvas raugoties, ir lieli iemesli aizstāt 4. panta 1. punkta b) apakšpunktu ar citu. EDAU saprot, ka Komisija ir izmantojusi šo gadījumu, lai ierosinātu 4. panta 1. punkta b) apakšpunkta grozījumus. EDAU tomēr neatbalsta Komisijas izstrādāto un ierosināto pantu.

| 21. | Pirmām kārtām, EDAU nav pārliecināts, ka tad, ja pārsūdzība gaida izskatīšanu Tiesā, šis būtu piemērots brīdis pārmaiņām. Minētajā pārsūdzībā būtiski svarīgi jautājumi ir likti uz spēles. |
| --- | --- |

21.

Pirmām kārtām, EDAU nav pārliecināts, ka tad, ja pārsūdzība gaida izskatīšanu Tiesā, šis būtu piemērots brīdis pārmaiņām. Minētajā pārsūdzībā būtiski svarīgi jautājumi ir likti uz spēles.

| 22. | Otrām kārtām — un tas ir svarīgāk — ierosinātajā tiesību aktā nav dots pieņemams risinājums. Tajā ir vispārējs noteikums (4. panta 5. punkta otrais teikums), kurā:






  — | nav atspoguļots Pirmās instances tiesas spriedums Bavarian Lager lietā; |
| --- | --- | --- |

22.

Otrām kārtām — un tas ir svarīgāk — ierosinātajā tiesību aktā nav dots pieņemams risinājums. Tajā ir vispārējs noteikums (4. panta 5. punkta otrais teikums), kurā:

—

nav atspoguļots Pirmās instances tiesas spriedums Bavarian Lager lietā;

| — | nav pareizi atspoguļota vajadzība pēc pareiza uz spēles likto pamattiesību līdzsvara; |
| --- | --- |

—

nav pareizi atspoguļota vajadzība pēc pareiza uz spēles likto pamattiesību līdzsvara;

| — | tas nav izmantojams risinājums, jo tajā ir dota atsauce uz EK datu aizsardzības tiesību aktiem, kas nedod skaidru atbildi, ja ir jāpieņem lēmums par sabiedrības piekļuvi dokumentiem. |
| --- | --- |

—

tas nav izmantojams risinājums, jo tajā ir dota atsauce uz EK datu aizsardzības tiesību aktiem, kas nedod skaidru atbildi, ja ir jāpieņem lēmums par sabiedrības piekļuvi dokumentiem.

Turklāt tajā ir īpašs noteikums (4. panta 5. punkta pirmais teikums), kas principā ir labi definēts, bet tā darbības joma ir pārāk ierobežota.

Šis nav īstais brīdis pārmaiņām

| 23. | EDAU pilnībā apzinās iespējamo mijdarbību — un, iespējams, spriedzi — starp piekļuvi dokumentiem un tiesībām uz privātumu un personas datu aizsardzību. Atsauces dokumentā par publisku piekļuvi dokumentiem un datu aizsardzību, kas ir publicēts 2005. gada jūlijā, viņš rūpīgi analizēja problēmas, ko rada tas, ja reizē piemēro Regulu (EK) Nr. 1049/2001 un Regulu (EK) Nr. 45/2001. |
| --- | --- |

23.

EDAU pilnībā apzinās iespējamo mijdarbību — un, iespējams, spriedzi — starp piekļuvi dokumentiem un tiesībām uz privātumu un personas datu aizsardzību. Atsauces dokumentā par publisku piekļuvi dokumentiem un datu aizsardzību, kas ir publicēts 2005. gada jūlijā, viņš rūpīgi analizēja problēmas, ko rada tas, ja reizē piemēro Regulu (EK) Nr. 1049/2001 un Regulu (EK) Nr. 45/2001.

| 24. | Konkrēti, EDAU uzsvēra, ka publiska piekļuve no vienas puses un privātums un datu aizsardzība no otras puses ir pamattiesības, kas ir fiksētas dažādos Eiropas līmeņa juridiskos instrumentos, un tās ir ļoti svarīgi “labas pārvaldības” elementi. Šīm tiesībām nav hierarhiskas kārtības, un abu regulu piemērošana reizē dažos gadījumos nedod skaidru atbildi. Saskaņā ar EDAU atsauces dokumentu risinājumu var rast privātuma izņēmumā, kas ietverts pašreizējā Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā. Kā skaidrots atsauces dokumentā, ar minēto pantu ir uzlikti trīs nosacījumi, kam visiem ir jābūt ievērotiem, lai piemērotu izņēmumu publiskai piekļuvei:






  — | Datu subjekta privātajai dzīvei ir jābūt liktai uz spēles; |
| --- | --- | --- |

24.

Konkrēti, EDAU uzsvēra, ka publiska piekļuve no vienas puses un privātums un datu aizsardzība no otras puses ir pamattiesības, kas ir fiksētas dažādos Eiropas līmeņa juridiskos instrumentos, un tās ir ļoti svarīgi “labas pārvaldības” elementi. Šīm tiesībām nav hierarhiskas kārtības, un abu regulu piemērošana reizē dažos gadījumos nedod skaidru atbildi. Saskaņā ar EDAU atsauces dokumentu risinājumu var rast privātuma izņēmumā, kas ietverts pašreizējā Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā. Kā skaidrots atsauces dokumentā, ar minēto pantu ir uzlikti trīs nosacījumi, kam visiem ir jābūt ievērotiem, lai piemērotu izņēmumu publiskai piekļuvei:

—

Datu subjekta privātajai dzīvei ir jābūt liktai uz spēles;

| — | Publiskai datiem dotai piekļuvei ir nopietni jāietekmē datu subjekts; |
| --- | --- |

—

Publiskai datiem dotai piekļuvei ir nopietni jāietekmē datu subjekts;

| — | Publiska piekļuve nav atļauta datu aizsardzības tiesību aktos. |
| --- | --- |

—

Publiska piekļuve nav atļauta datu aizsardzības tiesību aktos.

| 25. | EDAU veiktās analīzes pamatelementus apstiprināja Pirmās instances tiesa Bavarian Lager lietā, kurā Pirmās instances tiesa bija aicināta interpretēt Regulas (EK) Nr. 45/2001 attiecības ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001, kā arī izņēmumu personas datu aizsardzībai, kas ietverts otrajā regulā. Galvenos sprieduma elementus liks lietā, lai pamatotu šo atzinumu. Komisija pieņēma lēmumu pārsūdzēt Pirmās instances tiesas spriedumu; lieta tagad gaida izskatīšanu Tiesā. Minētajā lietā, kas tagad gaida Tiesas izskatīšanu, EDAU ieņem nostāju, ka Pirmās instances tiesas spriedums būtu jāuztur spēkā. |
| --- | --- |

25.

EDAU veiktās analīzes pamatelementus apstiprināja Pirmās instances tiesa Bavarian Lager lietā, kurā Pirmās instances tiesa bija aicināta interpretēt Regulas (EK) Nr. 45/2001 attiecības ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001, kā arī izņēmumu personas datu aizsardzībai, kas ietverts otrajā regulā. Galvenos sprieduma elementus liks lietā, lai pamatotu šo atzinumu. Komisija pieņēma lēmumu pārsūdzēt Pirmās instances tiesas spriedumu; lieta tagad gaida izskatīšanu Tiesā. Minētajā lietā, kas tagad gaida Tiesas izskatīšanu, EDAU ieņem nostāju, ka Pirmās instances tiesas spriedums būtu jāuztur spēkā.

| 26. | Tālab ir apšaubāms, vai tagad, kad lieta gaida izskatīšanu Tiesā, šis ir īstais brīdis izdarīt grozījumus pantā par to, kā piekļuve dokumentiem ir saistīta ar personas datu aizsardzību. Minētā lieta nav tikai par pašreizējā 4. panta 1. punkta b) apakšpunkta (10) interpretāciju, bet tā arī uzdod vairākus būtiski svarīgus jautājumus par pamattiesībām, kas ir liktas uz spēles (11). Tādos apstākļos labāk būtu sagaidīt spriedumu, un nepieņemt regulu pirms tam. |
| --- | --- |

26.

Tālab ir apšaubāms, vai tagad, kad lieta gaida izskatīšanu Tiesā, šis ir īstais brīdis izdarīt grozījumus pantā par to, kā piekļuve dokumentiem ir saistīta ar personas datu aizsardzību. Minētā lieta nav tikai par pašreizējā 4. panta 1. punkta b) apakšpunkta (10) interpretāciju, bet tā arī uzdod vairākus būtiski svarīgus jautājumus par pamattiesībām, kas ir liktas uz spēles (11). Tādos apstākļos labāk būtu sagaidīt spriedumu, un nepieņemt regulu pirms tam.

Grozījumā nav atspoguļots Pirmās instances tiesas spriedums

| 27. | To, ka labāk ir gaidīt Tiesas spriedumu, pamato arī ierosinātā panta būtība. Komisija paskaidrojuma rakstā apgalvo, ka grozījumi esot ierosināti arī tāpēc, lai atsauktos uz Pirmās instances tiesas spriedumu Bavarian Lager lietā. Tomēr grozījumā nav atspoguļota Pirmās instances tiesas nostāja. |
| --- | --- |

27.

To, ka labāk ir gaidīt Tiesas spriedumu, pamato arī ierosinātā panta būtība. Komisija paskaidrojuma rakstā apgalvo, ka grozījumi esot ierosināti arī tāpēc, lai atsauktos uz Pirmās instances tiesas spriedumu Bavarian Lager lietā. Tomēr grozījumā nav atspoguļota Pirmās instances tiesas nostāja.

| 28. | EDAU konkrēti norāda, ka Komisijas ierosinātajā tiesību aktā ir svītrotas visas atsauces uz kaitējumu personu “privātajai dzīvei un neaizskaramībai” kā obligātam slieksnim, lai pamatotu atteikumu dot piekļuvi dokumentiem ar personas datiem. Tādējādi Komisijas ierosinātais tiesību akts, kā to interpretē Pirmās instances tiesa, stipri maina likumdevēju panākto līdzsvaru. Ierosinātais tiesību akts piekļuvē dokumentiem ar personas datiem pārbīda uzsvaru no Regulas (EK) Nr. 1049/2001 uz Regulu (EK) Nr. 45/2001. |
| --- | --- |

28.

EDAU konkrēti norāda, ka Komisijas ierosinātajā tiesību aktā ir svītrotas visas atsauces uz kaitējumu personu “privātajai dzīvei un neaizskaramībai” kā obligātam slieksnim, lai pamatotu atteikumu dot piekļuvi dokumentiem ar personas datiem. Tādējādi Komisijas ierosinātais tiesību akts, kā to interpretē Pirmās instances tiesa, stipri maina likumdevēju panākto līdzsvaru. Ierosinātais tiesību akts piekļuvē dokumentiem ar personas datiem pārbīda uzsvaru no Regulas (EK) Nr. 1049/2001 uz Regulu (EK) Nr. 45/2001.

| 29. | Ir svarīgi (vismaz tikmēr, kamēr par atsauces punktu šajā delikātajā jomā paliek Pirmās instances tiesas spriedums), lai ierosinātajos grozījumos patiešām būtu ņemts vērā šis spriedums un tie nopietni neatšķirtos no tā. Pirmās instances tiesas spriedums ne tikai dod dažu svarīgu gan Regulas (EK) Nr. 1049/2001, gan Regulas (EK) Nr. 45/2001 noteikumu interpretāciju, bet arī ievieš pareizu līdzsvaru tiesībās, ko aizsargā abas regulas. EDAU uzsver to, cik svarīgi ir likumdevējiem saglabāt minēto līdzsvaru, iespējams, padarot skaidrākus attiecīgus noteikumus. |
| --- | --- |

29.

Ir svarīgi (vismaz tikmēr, kamēr par atsauces punktu šajā delikātajā jomā paliek Pirmās instances tiesas spriedums), lai ierosinātajos grozījumos patiešām būtu ņemts vērā šis spriedums un tie nopietni neatšķirtos no tā. Pirmās instances tiesas spriedums ne tikai dod dažu svarīgu gan Regulas (EK) Nr. 1049/2001, gan Regulas (EK) Nr. 45/2001 noteikumu interpretāciju, bet arī ievieš pareizu līdzsvaru tiesībās, ko aizsargā abas regulas. EDAU uzsver to, cik svarīgi ir likumdevējiem saglabāt minēto līdzsvaru, iespējams, padarot skaidrākus attiecīgus noteikumus.

| 30. | Turpmākajos atzinuma punktos EDAU sīkāk skaidros, kāpēc — pretēji Komisijas paustam viedoklim — ierosinātajā 4. panta 5. punktā nav atspoguļota Tiesas prakse. |
| --- | --- |

30.

Turpmākajos atzinuma punktos EDAU sīkāk skaidros, kāpēc — pretēji Komisijas paustam viedoklim — ierosinātajā 4. panta 5. punktā nav atspoguļota Tiesas prakse.

4. panta 5. punkta otrais teikums nepalīdz panākt vajadzīgo līdzsvaru

| 31. | 4. panta 5. punkta otrajā teikumā ir teikts: “Citus personas datus izpauž saskaņā ar noteikumiem par šādu datu likumīgu apstrādi, ko paredz EK tiesību akti par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi”. |
| --- | --- |

31.

4. panta 5. punkta otrajā teikumā ir teikts: “Citus personas datus izpauž saskaņā ar noteikumiem par šādu datu likumīgu apstrādi, ko paredz EK tiesību akti par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi”.

| 32. | Ar minēto pantu ir paredzēts, ka iestādei, kas pieņem lēmumu par publiskas piekļuves lūgumu, lēmums ir jābalsta nevis uz Regulu (EK) Nr. 1049/2001, bet gan uz Regulu (EK) Nr. 45/2001. Noteikumā tādējādi ir tā dēvētā teorija par nodošanu izskatīšanai (referral theory) (12), ko Komisija Pirmās instances tiesā aizstāvējusi Bavarian Lager lietā. |
| --- | --- |

32.

Ar minēto pantu ir paredzēts, ka iestādei, kas pieņem lēmumu par publiskas piekļuves lūgumu, lēmums ir jābalsta nevis uz Regulu (EK) Nr. 1049/2001, bet gan uz Regulu (EK) Nr. 45/2001. Noteikumā tādējādi ir tā dēvētā teorija par nodošanu izskatīšanai (referral theory) (12), ko Komisija Pirmās instances tiesā aizstāvējusi Bavarian Lager lietā.

| 33. | Šo teoriju Tiesa noraidīja, par pamatu ņemot to, kā pašlaik ir formulēts Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. panta 1. punkta b) apakšpunkts. Tiesas noraidījuma pamatā bija formulējums — atklāšanu var liegt tikai tādā gadījumā, ja tā apdraud kādas personas privāto dzīvi vai neaizskaramību. Tomēr tāda Tiesas loģika nav tikai teksta interpretācija, bet atspoguļo rezultātus, kas gūti, līdzsvarojot abas uz spēles liktās pamattiesības — publisku piekļuvi un datu aizsardzību. |
| --- | --- |

33.

Šo teoriju Tiesa noraidīja, par pamatu ņemot to, kā pašlaik ir formulēts Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. panta 1. punkta b) apakšpunkts. Tiesas noraidījuma pamatā bija formulējums — atklāšanu var liegt tikai tādā gadījumā, ja tā apdraud kādas personas privāto dzīvi vai neaizskaramību. Tomēr tāda Tiesas loģika nav tikai teksta interpretācija, bet atspoguļo rezultātus, kas gūti, līdzsvarojot abas uz spēles liktās pamattiesības — publisku piekļuvi un datu aizsardzību.

| 34. | Vajadzība pareizi līdzsvarot abas pamattiesības — jeb panākt “līdzsvarotu pieeju”, kā to parasti definē — arī ir uzsvērta vairākos dokumentos, kuros risināti abu minēto tiesību kolīziju jautājumi. Tā, piemēram, bija 29. panta darba grupas atzinumā Nr. 5/2001 (13) un EDAU Atsauces dokumentā. Līdzīga pieeja ir izmantota iecerētajā Eiropas Padomes Konvencijā par to, kā piekļūt oficiāliem dokumentiem, kurā ir noteikts, ka līgumslēdzējas puses var ierobežot tiesības piekļūt oficiāliem dokumentiem, lai aizsargātu, inter alia, “privāto dzīvi un citas likumīgas privātas intereses” (14). |
| --- | --- |

34.

Vajadzība pareizi līdzsvarot abas pamattiesības — jeb panākt “līdzsvarotu pieeju”, kā to parasti definē — arī ir uzsvērta vairākos dokumentos, kuros risināti abu minēto tiesību kolīziju jautājumi. Tā, piemēram, bija 29. panta darba grupas atzinumā Nr. 5/2001 (13) un EDAU Atsauces dokumentā. Līdzīga pieeja ir izmantota iecerētajā Eiropas Padomes Konvencijā par to, kā piekļūt oficiāliem dokumentiem, kurā ir noteikts, ka līgumslēdzējas puses var ierobežot tiesības piekļūt oficiāliem dokumentiem, lai aizsargātu, inter alia, “privāto dzīvi un citas likumīgas privātas intereses” (14).

| 35. | No vienas puses, tiesības uz publisku piekļuvi ir jārespektē, un tas noteikti nozīmē, ka:






  — | Regulas (EK) Nr. 1049/2001 mērķis būtu jārespektē. Regulā būtu pēc iespējas pilnīgāk jānodrošina sabiedrības tiesības piekļūt dokumentiem (15). Tas nozīmē, ka principā visiem iestāžu dokumentiem būtu jābūt publiski pieejamiem (16). Tāda iemesla dēļ šo tiesību izņēmumi ir jāsaprot un jāpiemēro uzmanīgi, lai neiznīcinātu vispārējo regulā iestrādāto principu (17). |
| --- | --- | --- |

35.

No vienas puses, tiesības uz publisku piekļuvi ir jārespektē, un tas noteikti nozīmē, ka:

—

Regulas (EK) Nr. 1049/2001 mērķis būtu jārespektē. Regulā būtu pēc iespējas pilnīgāk jānodrošina sabiedrības tiesības piekļūt dokumentiem (15). Tas nozīmē, ka principā visiem iestāžu dokumentiem būtu jābūt publiski pieejamiem (16). Tāda iemesla dēļ šo tiesību izņēmumi ir jāsaprot un jāpiemēro uzmanīgi, lai neiznīcinātu vispārējo regulā iestrādāto principu (17).

| — | Ņemot vērā to, kāda būtība ir tiesībām uz publisku piekļuvi, personai nevar prasīt pamatot lūgumu un tālab tai nav jāpierāda ieinteresētība piekļūt lūgtajam dokumentam (18). |
| --- | --- |

—

Ņemot vērā to, kāda būtība ir tiesībām uz publisku piekļuvi, personai nevar prasīt pamatot lūgumu un tālab tai nav jāpierāda ieinteresētība piekļūt lūgtajam dokumentam (18).

| 36. | No otras puses, tiesības uz datu aizsardzību ir jārespektē:






  — | Personas datu aizsardzība ir ietverta pārbaužu un izsvērtu principu sistēmā, kas neliedz apstrādāt personas datus, bet uzliek apstrādei drošības līdzekļus un garantijas. Personas datu apstrāde ir atļauta, ja datu subjekts tai nepārprotami piekrīt vai arī apstrāde ir jāveic citādu sabiedrisku un privātu interešu dēļ (Regulas (EK) Nr. 45/2001 5. pants). |
| --- | --- | --- |

36.

No otras puses, tiesības uz datu aizsardzību ir jārespektē:

—

Personas datu aizsardzība ir ietverta pārbaužu un izsvērtu principu sistēmā, kas neliedz apstrādāt personas datus, bet uzliek apstrādei drošības līdzekļus un garantijas. Personas datu apstrāde ir atļauta, ja datu subjekts tai nepārprotami piekrīt vai arī apstrāde ir jāveic citādu sabiedrisku un privātu interešu dēļ (Regulas (EK) Nr. 45/2001 5. pants).

| — | Regula (EK) Nr. 45/2001 noteikti ir jāinterpretē, ņemot vērā pamattiesības, jo īpaši tiesības uz privāto dzīvi (19). |
| --- | --- |

—

Regula (EK) Nr. 45/2001 noteikti ir jāinterpretē, ņemot vērā pamattiesības, jo īpaši tiesības uz privāto dzīvi (19).

| — | Personas datu apstrādei tālab jāsaskan ar proporcionalitātes principu, un tā nedrīkst reāli un konkrēti graut datu subjekta likumīgās intereses. |
| --- | --- |

—

Personas datu apstrādei tālab jāsaskan ar proporcionalitātes principu, un tā nedrīkst reāli un konkrēti graut datu subjekta likumīgās intereses.

| 37. | Tādu līdzsvaru nevar garantēt, vienkārši atsaucoties Regulai (EK) Nr. 45/2001, kas “ir iecerēta, lai, rīkojoties ar personas datiem, nodrošinātu cilvēku brīvības un pamattiesības, jo īpaši viņu privātajā dzīvē” (20). Tāds risinājums varbūt respektē tiesības uz datu aizsardzību, bet tas nerespektē tiesības uz publisku piekļuvi. |
| --- | --- |

37.

Tādu līdzsvaru nevar garantēt, vienkārši atsaucoties Regulai (EK) Nr. 45/2001, kas “ir iecerēta, lai, rīkojoties ar personas datiem, nodrošinātu cilvēku brīvības un pamattiesības, jo īpaši viņu privātajā dzīvē” (20). Tāds risinājums varbūt respektē tiesības uz datu aizsardzību, bet tas nerespektē tiesības uz publisku piekļuvi.

4. panta 5. punkta otrā teikumā nav piedāvāts izmantojams risinājums

| 38. | Regulā (EK) Nr. 45/2001 nav skaidras atbildes, kad Kopienas iestādei vai struktūrai ir jāpieņem lēmums par lūgumu gūt publisku piekļuvi. Īsi sakot (21), regulas 5. pantā ir atļauts apstrādāt personas datus, ja “apstrāde ir vajadzīga, lai izpildītu uzdevumu, ko veic sabiedrības interesēs” vai arī “tā ir vajadzīga, lai ievērotu juridiskus pienākumus, kas jāpilda par apstrādi atbildīgajai personai”. Citiem vārdiem, apstrādes likumību nenosaka pašas datu aizsardzības intereses, bet gan apstrādes vajadzība citu interešu vārdā (neatkarīgi, vai tā ir formulēta kā juridisks pienākums). Tas liek secināt — tā kā vajadzību nenosaka Regulas (EK) Nr. 45/2001 5. pants (tāpat kā jebkurš cits minētās regulas pants), pietiekamas norādes būtu jādod ar tādām tiesību normām, kas ir izstrādātas, lai sargātu citas intereses — šajā gadījumā tiesības piekļūt dokumentiem. |
| --- | --- |

38.

Regulā (EK) Nr. 45/2001 nav skaidras atbildes, kad Kopienas iestādei vai struktūrai ir jāpieņem lēmums par lūgumu gūt publisku piekļuvi. Īsi sakot (21), regulas 5. pantā ir atļauts apstrādāt personas datus, ja “apstrāde ir vajadzīga, lai izpildītu uzdevumu, ko veic sabiedrības interesēs” vai arī “tā ir vajadzīga, lai ievērotu juridiskus pienākumus, kas jāpilda par apstrādi atbildīgajai personai”. Citiem vārdiem, apstrādes likumību nenosaka pašas datu aizsardzības intereses, bet gan apstrādes vajadzība citu interešu vārdā (neatkarīgi, vai tā ir formulēta kā juridisks pienākums). Tas liek secināt — tā kā vajadzību nenosaka Regulas (EK) Nr. 45/2001 5. pants (tāpat kā jebkurš cits minētās regulas pants), pietiekamas norādes būtu jādod ar tādām tiesību normām, kas ir izstrādātas, lai sargātu citas intereses — šajā gadījumā tiesības piekļūt dokumentiem.

| 39. | Tomēr saskaņā ar ierosināto tiesību aktu visi lūgumi piekļūt dokumentiem ar personas datiem — ja vien nav spēkā konkrētais 4. panta 5. punkta pirmā teikuma noteikums — būtu jāizvērtē, par pamatu ņemot atsauci uz Regulu (EK) Nr. 45/2001. Tāda atsauce nedotu vajadzīgās norādes, lai līdzsvarotu intereses. Tādi rezultāti nebūtu vēlami (stāvoklis kā romānā “Catch-22”). |
| --- | --- |

39.

Tomēr saskaņā ar ierosināto tiesību aktu visi lūgumi piekļūt dokumentiem ar personas datiem — ja vien nav spēkā konkrētais 4. panta 5. punkta pirmā teikuma noteikums — būtu jāizvērtē, par pamatu ņemot atsauci uz Regulu (EK) Nr. 45/2001. Tāda atsauce nedotu vajadzīgās norādes, lai līdzsvarotu intereses. Tādi rezultāti nebūtu vēlami (stāvoklis kā romānā “Catch-22”).

| 40. | Visbeidzot, būtu jāņem vērā, ka atsauce uz Regulu (EK) Nr. 45/2001 neatrisina nesaderību starp tiesībām uz publisku piekļuvi un pienākumu pierādīt vajadzību pārsūtīt personas datus, kas ir fiksēts Regulas (EK) Nr. 45/2001 8. panta b) apakšpunktā. Pirmās instances tiesa spriedumā par Bavarian Lager lietu jau ir norādījusi: “ja prasītājam būtu jāpierāda datu pārsūtīšanas vajadzība kā papildu nosacījums, kas uzlikts ar Regulu (EK) Nr. 45/2001, tāda prasība būtu pretrunā Regulas (EK) Nr. 1049/2001 mērķim, proti, cik vien iespējams plašai, publiskai piekļuvei iestāžu dokumentiem”. (22) |
| --- | --- |

40.

Visbeidzot, būtu jāņem vērā, ka atsauce uz Regulu (EK) Nr. 45/2001 neatrisina nesaderību starp tiesībām uz publisku piekļuvi un pienākumu pierādīt vajadzību pārsūtīt personas datus, kas ir fiksēts Regulas (EK) Nr. 45/2001 8. panta b) apakšpunktā. Pirmās instances tiesa spriedumā par Bavarian Lager lietu jau ir norādījusi: “ja prasītājam būtu jāpierāda datu pārsūtīšanas vajadzība kā papildu nosacījums, kas uzlikts ar Regulu (EK) Nr. 45/2001, tāda prasība būtu pretrunā Regulas (EK) Nr. 1049/2001 mērķim, proti, cik vien iespējams plašai, publiskai piekļuvei iestāžu dokumentiem”. (22)

4. panta 5. punkta pirmā teikuma darbības joma ir pārāk ierobežota

| 41. | Ierosinātā tiesību akta 4. panta 5. punkta pirmais teikums ir šāds: “Amatpersonu, ierēdņu un interešu pārstāvju vārdus, amatus un funkcijas izpauž saistībā ar šo personu profesionālo darbību, ja nepastāv īpaši apstākļi, kur informācijas izpaušana varētu kaitēt attiecīgajām personām”. Tas ir konkrēts noteikums par dažu tipu datiem, kas attiecas uz konkrētu personu grupu. |
| --- | --- |

41.

Ierosinātā tiesību akta 4. panta 5. punkta pirmais teikums ir šāds: “Amatpersonu, ierēdņu un interešu pārstāvju vārdus, amatus un funkcijas izpauž saistībā ar šo personu profesionālo darbību, ja nepastāv īpaši apstākļi, kur informācijas izpaušana varētu kaitēt attiecīgajām personām”. Tas ir konkrēts noteikums par dažu tipu datiem, kas attiecas uz konkrētu personu grupu.

| 42. | EDAU pirmā provizoriskā piezīme atteicas uz to, ka nav šaubu — 4 panta 5. punkta pirmā teikumā ir respektētas tiesības uz publisku piekļuvi. Minētajā teikumā aplūkotajos gadījumos parasti dod publisku piekļuvi dokumentiem. Pēc EDAU domām šis noteikums arī respektē tiesības uz datu aizsardzību. Tas attiecas uz stāvokli, ko Pirmās instances tiesa ir izskatījusi Bavarian Lager lietā, kā arī līdzīgās situācijās. Tiesa konstatē: tādās situācijās vārdu atklāšana nerada iejaukšanos personu privātajā dzīvē, un tāpat arī attiecīgām personām nav iemesla uzskatīt, ka attieksme pret viņām būtu bijusi konfidenciāla (23). |
| --- | --- |

42.

EDAU pirmā provizoriskā piezīme atteicas uz to, ka nav šaubu — 4 panta 5. punkta pirmā teikumā ir respektētas tiesības uz publisku piekļuvi. Minētajā teikumā aplūkotajos gadījumos parasti dod publisku piekļuvi dokumentiem. Pēc EDAU domām šis noteikums arī respektē tiesības uz datu aizsardzību. Tas attiecas uz stāvokli, ko Pirmās instances tiesa ir izskatījusi Bavarian Lager lietā, kā arī līdzīgās situācijās. Tiesa konstatē: tādās situācijās vārdu atklāšana nerada iejaukšanos personu privātajā dzīvē, un tāpat arī attiecīgām personām nav iemesla uzskatīt, ka attieksme pret viņām būtu bijusi konfidenciāla (23).

| 43. | Otrā provizoriskā piezīme būtu tāda — var atzīt, ka noteikums principā ir labi definēts un atbilst juridiskas skaidrības priekšnosacījumam. Noteikumā ir definēti dažādie pienākumi, ko personas veic, un ierobežots tas, kādus personas datus drīkst atklāt. Neapspriežot jautājumu, vai tādi ierobežojumi ir pareizi, jāatzīst, ka tie ir skaidri izstrādāti. Tie arī atbilst Regulai (EK) Nr. 45/2001 — datu atklāšana pieder pie likumīgas apstrādes, jo tās pamatā ir 4. panta 5. punktā fiksēts juridisks pienākums — un cerētie rezultāti ir ierobežoti, proti, dot publisku piekļuvi. |
| --- | --- |

43.

Otrā provizoriskā piezīme būtu tāda — var atzīt, ka noteikums principā ir labi definēts un atbilst juridiskas skaidrības priekšnosacījumam. Noteikumā ir definēti dažādie pienākumi, ko personas veic, un ierobežots tas, kādus personas datus drīkst atklāt. Neapspriežot jautājumu, vai tādi ierobežojumi ir pareizi, jāatzīst, ka tie ir skaidri izstrādāti. Tie arī atbilst Regulai (EK) Nr. 45/2001 — datu atklāšana pieder pie likumīgas apstrādes, jo tās pamatā ir 4. panta 5. punktā fiksēts juridisks pienākums — un cerētie rezultāti ir ierobežoti, proti, dot publisku piekļuvi.

| 44. | Runājot par ratione personae darbības jomas ierobežojumu, daži sabiedrisku pienākumu veicēju, ierēdņu un interešu pārstāvju dati ir jādara atklātībā pieejami. Šķiet, ka pants ir iecerēts tikai tāpēc, lai atrisinātu sekas, ko radījis Pirmās instances tiesas spriedums Bavarian Lager lietā. Rodas jautājums, kāpēc pantā nav risināts jautājums par plašāku datu subjektu kategoriju saistībā ar viņu profesionālām darbībām. Argumenti, kas pamato pieņēmumu, ka šajā sakarā personas dati parasti būtu jādara atklātībā pieejami, piemēram, ir arī pareizi —






  — | privātā sektorā nodarbinātām vai pašnodarbinātām personām, ko nevar raksturot kā interešu pārstāvjus, ja vien nav iemesla pieļaut, ka atklāšana nelabvēlīgi ietekmētu attiecīgās personas; |
| --- | --- | --- |

44.

Runājot par ratione personae darbības jomas ierobežojumu, daži sabiedrisku pienākumu veicēju, ierēdņu un interešu pārstāvju dati ir jādara atklātībā pieejami. Šķiet, ka pants ir iecerēts tikai tāpēc, lai atrisinātu sekas, ko radījis Pirmās instances tiesas spriedums Bavarian Lager lietā. Rodas jautājums, kāpēc pantā nav risināts jautājums par plašāku datu subjektu kategoriju saistībā ar viņu profesionālām darbībām. Argumenti, kas pamato pieņēmumu, ka šajā sakarā personas dati parasti būtu jādara atklātībā pieejami, piemēram, ir arī pareizi —

—

privātā sektorā nodarbinātām vai pašnodarbinātām personām, ko nevar raksturot kā interešu pārstāvjus, ja vien nav iemesla pieļaut, ka atklāšana nelabvēlīgi ietekmētu attiecīgās personas;

| — | augstāko mācību iestāžu pētniekiem, kas nāk klajā ar pētījumu rezultātiem; |
| --- | --- |

—

augstāko mācību iestāžu pētniekiem, kas nāk klajā ar pētījumu rezultātiem;

| — | ekspertiem, kas atklāti nāk klajā ar zināšanām un prasmēm savā konkrētajā jomā; |
| --- | --- |

—

ekspertiem, kas atklāti nāk klajā ar zināšanām un prasmēm savā konkrētajā jomā;

| — | lektoriem un profesoriem, kas nodarbojas ar mācīšanu vai lekciju lasīšanu. |
| --- | --- |

—

lektoriem un profesoriem, kas nodarbojas ar mācīšanu vai lekciju lasīšanu.

| 45. | Tādi piemēri liecina, ka būtu derējis izstrādāt pantu ar plašāku darbības jomu, lai tajā būtu aptverti dati, kas attiecas uz dažādu kategoriju personām, kuras veic aroda pienākumus. |
| --- | --- |

45.

Tādi piemēri liecina, ka būtu derējis izstrādāt pantu ar plašāku darbības jomu, lai tajā būtu aptverti dati, kas attiecas uz dažādu kategoriju personām, kuras veic aroda pienākumus.

| 46. | Otrs ierobežojums — ratione materiae — ir ierosinātā tiesību akta 4. panta 5. punkta pirmajā teikumā minētie datu elementi. Atklāj tikai vārdus, titulus un funkcijas. Tādējādi tas neattiecas uz datiem, kas atklātu attiecīgo personu privātā stāvokļa elementus, pat ja minētie dati nav kvalificējami kā slepeni dati Regulas (EK) Nr. 45/2001 10. panta nozīmē. Varētu domāt, ka runa ir par augstu ierēdņu vai politiķu mājas adresēm, telefona numuriem un epasta adresēm vai citiem datiem, piemēram, algām un izdevumiem. |
| --- | --- |

46.

Otrs ierobežojums — ratione materiae — ir ierosinātā tiesību akta 4. panta 5. punkta pirmajā teikumā minētie datu elementi. Atklāj tikai vārdus, titulus un funkcijas. Tādējādi tas neattiecas uz datiem, kas atklātu attiecīgo personu privātā stāvokļa elementus, pat ja minētie dati nav kvalificējami kā slepeni dati Regulas (EK) Nr. 45/2001 10. panta nozīmē. Varētu domāt, ka runa ir par augstu ierēdņu vai politiķu mājas adresēm, telefona numuriem un epasta adresēm vai citiem datiem, piemēram, algām un izdevumiem.

| 47. | Tomēr tas neaptver arī datu elementus, kas neattiecas uz attiecīgo personu privāto stāvokli, piemēram, attiecīgo personu biroja adresēm (fiziskām un epasta adresēm), kā arī uz vispārīgāku informāciju par attiecīgo personu funkcijām. |
| --- | --- |

47.

Tomēr tas neaptver arī datu elementus, kas neattiecas uz attiecīgo personu privāto stāvokli, piemēram, attiecīgo personu biroja adresēm (fiziskām un epasta adresēm), kā arī uz vispārīgāku informāciju par attiecīgo personu funkcijām.

| 48. | Izmantojot tādu ierosinātā tiesību akta pieeju, daudz nopietnāka problēma ir tā, ka dokumentos pašos reti ir uzdoti personvārdi. Personvārds parasti ir saistīts ar citiem datiem, kas attiecas uz kādu personu. Piemēram, Bavarian Lager lieta attiecās uz piekļuvi kādas sanāksmes protokolam. Var iedomāties, ka protokolā ir minēti ne tikai to personu vārdi, kuras piedalās sanāksmē, bet arī viņu devums sanāksmē notikušās diskusijās. Tāds devums dažkārt pat būtu kvalificējams kā slepeni dati Regulas (EK) Nr. 45/2001 10. panta nozīmē, piemēram, paužot politiskus viedokļus. Tālab jāšaubās, vai konkrētus datus var aplūkot izolēti. |
| --- | --- |

48.

Izmantojot tādu ierosinātā tiesību akta pieeju, daudz nopietnāka problēma ir tā, ka dokumentos pašos reti ir uzdoti personvārdi. Personvārds parasti ir saistīts ar citiem datiem, kas attiecas uz kādu personu. Piemēram, Bavarian Lager lieta attiecās uz piekļuvi kādas sanāksmes protokolam. Var iedomāties, ka protokolā ir minēti ne tikai to personu vārdi, kuras piedalās sanāksmē, bet arī viņu devums sanāksmē notikušās diskusijās. Tāds devums dažkārt pat būtu kvalificējams kā slepeni dati Regulas (EK) Nr. 45/2001 10. panta nozīmē, piemēram, paužot politiskus viedokļus. Tālab jāšaubās, vai konkrētus datus var aplūkot izolēti.

IV   ALTERNATĪVS RISINĀJUMS

Likumdevējiem jādod skaidras norādes

| 49. | Ar pašu Regulu (EK) Nr. 1049/2001 būtu jādod norādes iestādēm un struktūrām, kas izskata lūgumus dot publisku piekļuvi dokumentiem, kuros ir personas dati, reizē pilnībā respektējot pareizu abu uz spēles likto pamattiesību līdzsvaru. |
| --- | --- |

49.

Ar pašu Regulu (EK) Nr. 1049/2001 būtu jādod norādes iestādēm un struktūrām, kas izskata lūgumus dot publisku piekļuvi dokumentiem, kuros ir personas dati, reizē pilnībā respektējot pareizu abu uz spēles likto pamattiesību līdzsvaru.

| 50. | Pēc EDAU domām, ir vajadzīgas turpmākas diskusijas par to, kā transponēt tādas norādes konkrētos juridiskos noteikumus. Pagātne rāda, ka šī problēma aptver sarežģītus un būtiski svarīgus apsvērumus. Tādi juridiski noteikumi būtu jāizstrādā cik vien iespējams rūpīgi, ieklausoties dažādu ieinteresēto pušu viedokļos. |
| --- | --- |

50.

Pēc EDAU domām, ir vajadzīgas turpmākas diskusijas par to, kā transponēt tādas norādes konkrētos juridiskos noteikumus. Pagātne rāda, ka šī problēma aptver sarežģītus un būtiski svarīgus apsvērumus. Tādi juridiski noteikumi būtu jāizstrādā cik vien iespējams rūpīgi, ieklausoties dažādu ieinteresēto pušu viedokļos.

Alternatīvs risinājums

| 51. | EDAU, lai dotu ieguldījumu šajā diskusijā, ierosina šādu pantu par publisku piekļuvi personas datiem:






  1. | Personas datus neatklāj, ja atklāšana varētu kaitēt attiecīgas personas privātajai dzīvei vai neaizskaramībai. Kaitējums nenotiek —






  a) | ja dati attiecas tikai uz attiecīgās personas profesionālo darbību, ja vien, ņemot vērā konkrētus apstākļus, ir iemesls pieļaut, ka atklāšana nelabvēlīgi ietekmētu attiecīgo personu; |
| --- | --- | --- | --- |

51.

EDAU, lai dotu ieguldījumu šajā diskusijā, ierosina šādu pantu par publisku piekļuvi personas datiem:

1.

Personas datus neatklāj, ja atklāšana varētu kaitēt attiecīgas personas privātajai dzīvei vai neaizskaramībai. Kaitējums nenotiek —

a)

ja dati attiecas tikai uz attiecīgās personas profesionālo darbību, ja vien, ņemot vērā konkrētus apstākļus, ir iemesls pieļaut, ka atklāšana nelabvēlīgi ietekmētu attiecīgo personu;

| b) | ja dati attiecas tikai uz sabiedrībā pazīstamām personām (public person), ar nosacījumu, ka, ņemot vērā konkrētus apstākļus, nav iemesla pieļaut, ka atklāšana varētu nelabvēlīgi ietekmētu attiecīgas personas vai citas ar viņām saistītas personas; |
| --- | --- |

b)

ja dati attiecas tikai uz sabiedrībā pazīstamām personām (public person), ar nosacījumu, ka, ņemot vērā konkrētus apstākļus, nav iemesla pieļaut, ka atklāšana varētu nelabvēlīgi ietekmētu attiecīgas personas vai citas ar viņām saistītas personas;

| c) | ja dati jau ir publicēti ar attiecīgās personas piekrišanu. |
| --- | --- |

c)

ja dati jau ir publicēti ar attiecīgās personas piekrišanu.

| 2. | Personas datus tomēr atklāj, ja plaša sabiedrības ieinteresētība prasa tos atklāt. Tādos gadījumos attiecīgai iestādei vai struktūrai ir skaidri jāraksturo sabiedrības ieinteresētība. Iestāde vai struktūra uzrāda iemeslus, kāpēc konkrētā gadījumā sabiedrības ieinteresētība ir svarīgāka par attiecīgas personas interesēm. |
| --- | --- |

2.

Personas datus tomēr atklāj, ja plaša sabiedrības ieinteresētība prasa tos atklāt. Tādos gadījumos attiecīgai iestādei vai struktūrai ir skaidri jāraksturo sabiedrības ieinteresētība. Iestāde vai struktūra uzrāda iemeslus, kāpēc konkrētā gadījumā sabiedrības ieinteresētība ir svarīgāka par attiecīgas personas interesēm.

| 3. | Ja kāda iestāde vai struktūra atsaka piekļuvi kādam dokumentam, pamatojoties uz 1. punktu, tā apsver iespēju, vai ir iespējams dot daļēju piekļuvi attiecīgam dokumentam. |
| --- | --- |

3.

Ja kāda iestāde vai struktūra atsaka piekļuvi kādam dokumentam, pamatojoties uz 1. punktu, tā apsver iespēju, vai ir iespējams dot daļēju piekļuvi attiecīgam dokumentam.

| 52. | Minēto pantu var izskaidrot šādi. |
| --- | --- |

52.

Minēto pantu var izskaidrot šādi.

| 53. | 1. punkta pirmā daļā ir ietverta pamatlikumība, un tajā ir atspoguļota vajadzība pēc pareiza uz spēles likto pamattiesību līdzsvara. Izņēmums tiesībām uz publisku piekļuvi būtu spēkā tikai tad, ja atklāšana varētu kaitēt attiecīgās personas privātajai dzīvei vai neaizskaramībai. Minētais noteikums attiecas uz privātumu (uz respektu pret privāto un ģimenes dzīvi –Savienības Pamattiesību hartas 7. panta un ECK 8. panta nozīmē), un nevis uz datu aizsardzību (hartas 8. panta nozīmē). |
| --- | --- |

53.

1. punkta pirmā daļā ir ietverta pamatlikumība, un tajā ir atspoguļota vajadzība pēc pareiza uz spēles likto pamattiesību līdzsvara. Izņēmums tiesībām uz publisku piekļuvi būtu spēkā tikai tad, ja atklāšana varētu kaitēt attiecīgās personas privātajai dzīvei vai neaizskaramībai. Minētais noteikums attiecas uz privātumu (uz respektu pret privāto un ģimenes dzīvi –Savienības Pamattiesību hartas 7. panta un ECK 8. panta nozīmē), un nevis uz datu aizsardzību (hartas 8. panta nozīmē).

| 54. | Tomēr tiesības uz personas datu aizsardzību — kas ir ietvertas pārbaužu un izsvērtu principu sistēmā, lai aizsargātu datu subjektus, skat. arī še iepriekš 36. punktu — ir pilnībā ņemtas vērā. Noteikumā ir sīki izskaidrots juridisks pienākums atklāt personas datus, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 45/2001 5. panta b) punktā. |
| --- | --- |

54.

Tomēr tiesības uz personas datu aizsardzību — kas ir ietvertas pārbaužu un izsvērtu principu sistēmā, lai aizsargātu datu subjektus, skat. arī še iepriekš 36. punktu — ir pilnībā ņemtas vērā. Noteikumā ir sīki izskaidrots juridisks pienākums atklāt personas datus, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 45/2001 5. panta b) punktā.

| 55. | Jāatceras, ka ar Regulu (EK) Nr. 45/2001 nav aizliegta personas datu apstrāde, ciktāl tas ir jelkā juridiski pamatots, lai apstrāde notiktu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 5. panta b) apakšpunktu. Tādu juridisku pamatojumu piemērojums konkrētām lietām ir jāizskata, ņemot vērā ECK 8. pantu un Eiropas Cilvēktiesību tiesas praksi. Šajā sakarā būtu jādod atsauce uz Tiesas spriedumu Österreichischer Rundfunk lietā (24). Ieviešot “kaitējumu attiecīgas personas privātajai dzīvei vai neaizskaramībai” noteikuma 1. punktā, ir konkrēti norādīts, ka tieši ar tādu pārbaudi pieņem lēmumu, vai personas datiem dos publisku piekļuvi. |
| --- | --- |

55.

Jāatceras, ka ar Regulu (EK) Nr. 45/2001 nav aizliegta personas datu apstrāde, ciktāl tas ir jelkā juridiski pamatots, lai apstrāde notiktu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 5. panta b) apakšpunktu. Tādu juridisku pamatojumu piemērojums konkrētām lietām ir jāizskata, ņemot vērā ECK 8. pantu un Eiropas Cilvēktiesību tiesas praksi. Šajā sakarā būtu jādod atsauce uz Tiesas spriedumu Österreichischer Rundfunk lietā (24). Ieviešot “kaitējumu attiecīgas personas privātajai dzīvei vai neaizskaramībai” noteikuma 1. punktā, ir konkrēti norādīts, ka tieši ar tādu pārbaudi pieņem lēmumu, vai personas datiem dos publisku piekļuvi.

| 56. | Termins “neaizskaramība” arī ir iekļauts pašreizējā 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā, un tas attiecas uz kādas personas fizisku neaizskaramību. Tam var būt kāda pievienota vērtība, piemēram, lietās, kurās personas datu atklāšana varētu izraisīt kādas personas fiziskas neaizskaramības apdraudējumu bez tiešas saistības ar viņas privāto dzīvi. |
| --- | --- |

56.

Termins “neaizskaramība” arī ir iekļauts pašreizējā 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā, un tas attiecas uz kādas personas fizisku neaizskaramību. Tam var būt kāda pievienota vērtība, piemēram, lietās, kurās personas datu atklāšana varētu izraisīt kādas personas fiziskas neaizskaramības apdraudējumu bez tiešas saistības ar viņas privāto dzīvi.

| 57. | Ierosinātā noteikuma 1. punkta otrajā daļā ir iecerēts dot norādes iestādēm vai struktūrām, kas pieņem lēmumus par lūgumiem dot publisku piekļuvi. Tajā ir nošķirti trīs gadījumi, kad personas datu atklāšana parasti nenodarīs nekādu kaitējumu datu subjektam.






  — | Pirmais gadījums ir tas, uz ko attiecas Komisijas ierosinātā tiesību akta 4. panta 5. punkta pirmais teikums. Tas ir formulēts daudz plašāk un funkcionālāk, ņemot vērā kritiskos novērojumus, ko EDAU ir izteicis par dokumenta pašreizējo redakciju Noteikumā ir atzīts, ka arī tādā gadījumā varētu būt iemesls pieļaut, ka atklāšana varētu nelabvēlīgi ietekmēt attiecīgu personu. Tādā gadījumā Kopienas iestādei vai struktūrai ir jāizskata, vai tādas sekas ir iespējamas. Citiem vārdiem sakot, prezumpcija prasa dot piekļuvi. Visbeidzot, formulējums “iemesls pieļaut” (utt.) ir ņemts no Regulas (EK) Nr. 45/2001 8. panta b) apakšpunkta. |
| --- | --- | --- |

57.

Ierosinātā noteikuma 1. punkta otrajā daļā ir iecerēts dot norādes iestādēm vai struktūrām, kas pieņem lēmumus par lūgumiem dot publisku piekļuvi. Tajā ir nošķirti trīs gadījumi, kad personas datu atklāšana parasti nenodarīs nekādu kaitējumu datu subjektam.

—

Pirmais gadījums ir tas, uz ko attiecas Komisijas ierosinātā tiesību akta 4. panta 5. punkta pirmais teikums. Tas ir formulēts daudz plašāk un funkcionālāk, ņemot vērā kritiskos novērojumus, ko EDAU ir izteicis par dokumenta pašreizējo redakciju Noteikumā ir atzīts, ka arī tādā gadījumā varētu būt iemesls pieļaut, ka atklāšana varētu nelabvēlīgi ietekmēt attiecīgu personu. Tādā gadījumā Kopienas iestādei vai struktūrai ir jāizskata, vai tādas sekas ir iespējamas. Citiem vārdiem sakot, prezumpcija prasa dot piekļuvi. Visbeidzot, formulējums “iemesls pieļaut” (utt.) ir ņemts no Regulas (EK) Nr. 45/2001 8. panta b) apakšpunkta.

| — | Otrā gadījumā ir paredzēts, ka ir pieļaujama pat plašāka piekļuve, ja ir runa par sabiedrībā pazīstamu personu (public persons) datiem. Būtu jāatceras politiķi vai citas personas, kuru funkcijas vai uzvedība parasti attaisno lielāku sabiedrības piekļuvi, pamatojoties uz tiesībām zināt. Uz to atkal attiecas ierobežojums, ka konkrētā lietā secinājums var būt citāds. Šajā gadījumā būtu jāņem vērā arī iespējamas nelabvēlīgas sekas radiniekiem. |
| --- | --- |

—

Otrā gadījumā ir paredzēts, ka ir pieļaujama pat plašāka piekļuve, ja ir runa par sabiedrībā pazīstamu personu (public persons) datiem. Būtu jāatceras politiķi vai citas personas, kuru funkcijas vai uzvedība parasti attaisno lielāku sabiedrības piekļuvi, pamatojoties uz tiesībām zināt. Uz to atkal attiecas ierobežojums, ka konkrētā lietā secinājums var būt citāds. Šajā gadījumā būtu jāņem vērā arī iespējamas nelabvēlīgas sekas radiniekiem.

| — | Trešais gadījums attiecas uz datiem, kas ar datu subjekta piekrišanu jau ir sabiedrības rīcībā. Piemēram, var iedomāties, ka personas dati ir publicēti interneta vietnē vai blogā. |
| --- | --- |

—

Trešais gadījums attiecas uz datiem, kas ar datu subjekta piekrišanu jau ir sabiedrības rīcībā. Piemēram, var iedomāties, ka personas dati ir publicēti interneta vietnē vai blogā.

| 58. | 2. punktā ir atzīts, ka ir iespējama liela ieinteresētība, kas prasa dot publisku piekļuvi. Daži dati var būt obligāti, lai sabiedrība izstrādātu informētu viedokli par likumdošanas procesu vai Eiropas iestāžu funkcionēšanu kopumā. Piemēram, var iedomāties par kādas iestādes (finanšu) attiecībām ar dažām lobistu grupām. Tā kā šajā punktā ir minēts izņēmuma izņēmums, ir ietverti papildu drošības līdzekļi. Atsevišķi izskatot katru konkrētu gadījumu, iestādei vai struktūrai konkrēti jānorāda, ka tā piemēro minēto noteikumu. |
| --- | --- |

58.

2. punktā ir atzīts, ka ir iespējama liela ieinteresētība, kas prasa dot publisku piekļuvi. Daži dati var būt obligāti, lai sabiedrība izstrādātu informētu viedokli par likumdošanas procesu vai Eiropas iestāžu funkcionēšanu kopumā. Piemēram, var iedomāties par kādas iestādes (finanšu) attiecībām ar dažām lobistu grupām. Tā kā šajā punktā ir minēts izņēmuma izņēmums, ir ietverti papildu drošības līdzekļi. Atsevišķi izskatot katru konkrētu gadījumu, iestādei vai struktūrai konkrēti jānorāda, ka tā piemēro minēto noteikumu.

| 59. | 3. punktā iestādei vai struktūrai ir uzlikts pienākums apsvērt iespēju dot daļēju piekļuvi — piemēram, dokumentos aizkrāsojot vārdus — kā papildu instrumentu, ar ko nodrošināt pareizu uz spēles likto pamattiesību līdzsvaru, kas būtu jāizmanto tikai tad, ja ir pamats atteikumam. |
| --- | --- |

59.

3. punktā iestādei vai struktūrai ir uzlikts pienākums apsvērt iespēju dot daļēju piekļuvi — piemēram, dokumentos aizkrāsojot vārdus — kā papildu instrumentu, ar ko nodrošināt pareizu uz spēles likto pamattiesību līdzsvaru, kas būtu jāizmanto tikai tad, ja ir pamats atteikumam.

| 60. | Visbeidzot, EDAU uzsver, ka šis risinājums ļautu izvairīties no romānā “Catch-22” attēlotās situācijas, kā iepriekš minēts 39. punktā. |
| --- | --- |

60.

Visbeidzot, EDAU uzsver, ka šis risinājums ļautu izvairīties no romānā “Catch-22” attēlotās situācijas, kā iepriekš minēts 39. punktā.

V   VAI REGULĀ (EK) Nr. 45/2001 BŪTU JĀIZDARA GROZĪJUMI?

| 61. | No Pirmās instances tiesas sprieduma Bavarian Lager lietā izriet, ka vajadzība pēc skaidrākām publiskas piekļuves attiecībām ar datu aizsardzību ir steidzama arī tāpēc, ka šajā sakarā var dažādi interpretēt Regulas (EK) Nr. 45/2001 8. panta b) apakšpunktu. Strīdīgums, inter alia, Pirmās instances tiesā izskatītajā Bavarian Lager lietā bija saistīts ar frāzes “pierāda vajadzību nosūtīt datus” nozīmi publiskas piekļuves sakarā. Ja minēto klauzulu uztver tieši, tā nozīmētu, ka pieteikuma iesniedzējam, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001 vēlas piekļūt kādam dokumentam, būtu jāuzrāda labs iemesls, lai prasītu kādu dokumentu, un tas būtu pretrunā vienam no publiskas piekļuves regulas mērķiem, proti, visplašākā iespējamā piekļuve iestāžu dokumentiem (25). Lai atrisinātu šo problēmu, Pirmās instances tiesa pieņēma lēmumu, ka tad, ja personas datus pārsūta, lai īstenotu tiesības piekļūt dokumentiem, pieteikuma iesniedzējam nav jāpierāda, ka atklāšana ir vajadzīga. Tāpat arī tā konstatēja — ja pārsūta datus, uz ko neattiecas 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzētais izņēmums, tas neapdraud datu subjekta likumīgas intereses (26). |
| --- | --- |

61.

No Pirmās instances tiesas sprieduma Bavarian Lager lietā izriet, ka vajadzība pēc skaidrākām publiskas piekļuves attiecībām ar datu aizsardzību ir steidzama arī tāpēc, ka šajā sakarā var dažādi interpretēt Regulas (EK) Nr. 45/2001 8. panta b) apakšpunktu. Strīdīgums, inter alia, Pirmās instances tiesā izskatītajā Bavarian Lager lietā bija saistīts ar frāzes “pierāda vajadzību nosūtīt datus” nozīmi publiskas piekļuves sakarā. Ja minēto klauzulu uztver tieši, tā nozīmētu, ka pieteikuma iesniedzējam, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001 vēlas piekļūt kādam dokumentam, būtu jāuzrāda labs iemesls, lai prasītu kādu dokumentu, un tas būtu pretrunā vienam no publiskas piekļuves regulas mērķiem, proti, visplašākā iespējamā piekļuve iestāžu dokumentiem (25). Lai atrisinātu šo problēmu, Pirmās instances tiesa pieņēma lēmumu, ka tad, ja personas datus pārsūta, lai īstenotu tiesības piekļūt dokumentiem, pieteikuma iesniedzējam nav jāpierāda, ka atklāšana ir vajadzīga. Tāpat arī tā konstatēja — ja pārsūta datus, uz ko neattiecas 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzētais izņēmums, tas neapdraud datu subjekta likumīgas intereses (26).

| 62. | Tāds risinājums bija vajadzīgs, lai pieņemami samierinātu abas regulas, bet Komisija to apstrīd un ir iesniegusi pārsūdzību Eiropas Kopienu Tiesā. Komisija norāda, ka “neviens Regulā (EK) Nr. 45/2001 vai Regulā (EK) Nr. 1049/2001 ietverts noteikums neprasa vai neatļauj šo pantu [8. panta b) apakšpunktu] padarīt rīcībnespējīgu, lai ļautu darboties kādai Regulā (EK) Nr. 1049/2001 paredzētai normai” (27). |
| --- | --- |

62.

Tāds risinājums bija vajadzīgs, lai pieņemami samierinātu abas regulas, bet Komisija to apstrīd un ir iesniegusi pārsūdzību Eiropas Kopienu Tiesā. Komisija norāda, ka “neviens Regulā (EK) Nr. 45/2001 vai Regulā (EK) Nr. 1049/2001 ietverts noteikums neprasa vai neatļauj šo pantu [8. panta b) apakšpunktu] padarīt rīcībnespējīgu, lai ļautu darboties kādai Regulā (EK) Nr. 1049/2001 paredzētai normai” (27).

| 63. | Pēc EDAU domām tādu spriedzi vislabāk likvidēt, grozītajā Regulā (EK) Nr. 1049/2001 ieviešot apsvērumu, ar ko būtu kodificēts Pirmās instances tiesas spriedums. Apsvērums varētu būt šāds — “ja personas datus pārsūta, lai īstenotu tiesības piekļūt dokumentiem, pieteikuma iesniedzējam nav jāpierāda atklāšanas vajadzība saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 8. panta b) apakšpunktu”. |
| --- | --- |

63.

Pēc EDAU domām tādu spriedzi vislabāk likvidēt, grozītajā Regulā (EK) Nr. 1049/2001 ieviešot apsvērumu, ar ko būtu kodificēts Pirmās instances tiesas spriedums. Apsvērums varētu būt šāds — “ja personas datus pārsūta, lai īstenotu tiesības piekļūt dokumentiem, pieteikuma iesniedzējam nav jāpierāda atklāšanas vajadzība saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 8. panta b) apakšpunktu”.

VI   TIESĪBAS PIEKĻŪT DOKUMENTIEM UN TIESĪBAS PIEKĻŪT SAVIEM PERSONAS DATIEM

| 64. | Tiesībām piekļūt dokumentiem, kas ir paredzētas Regulā (EK) Nr. 1049/2001, ir jābūt citādām nekā tām, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 45/2001 13. pantā. Piekļuves tiesības, kas ir paredzētas Regulā (EK) Nr. 1049/2001, dod katram vispārīgas piekļuves tiesības saistībā ar dokumentiem, lai garantētu valsts struktūru pārskatāmību. Regulas (EK) Nr. 45/2001 13. pants ir ierobežotāks no piekļuves tiesību izmantotāju viedokļa, jo ar to tādas tiesības ir piešķirtas tikai attiecīgai personai — par tādu informāciju, kas attiecas uz viņu, jo īpaši, lai datu subjekti varētu kontrolēt informāciju, kas attiecas uz viņiem. Vēl vairāk, piekļuves tiesības saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 13. pantu ir minētas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 8. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

64.

Tiesībām piekļūt dokumentiem, kas ir paredzētas Regulā (EK) Nr. 1049/2001, ir jābūt citādām nekā tām, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 45/2001 13. pantā. Piekļuves tiesības, kas ir paredzētas Regulā (EK) Nr. 1049/2001, dod katram vispārīgas piekļuves tiesības saistībā ar dokumentiem, lai garantētu valsts struktūru pārskatāmību. Regulas (EK) Nr. 45/2001 13. pants ir ierobežotāks no piekļuves tiesību izmantotāju viedokļa, jo ar to tādas tiesības ir piešķirtas tikai attiecīgai personai — par tādu informāciju, kas attiecas uz viņu, jo īpaši, lai datu subjekti varētu kontrolēt informāciju, kas attiecas uz viņiem. Vēl vairāk, piekļuves tiesības saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 13. pantu ir minētas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 8. panta 2. punktā.

| 65. | To visu paturot prātā, EDAU uzskata, ka Regulā (EK) Nr. 1049/2001 būtu skaidrāk jāformulē — tiesības piekļūt dokumentiem neskar tiesības piekļūt saviem personas datiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001. |
| --- | --- |

65.

To visu paturot prātā, EDAU uzskata, ka Regulā (EK) Nr. 1049/2001 būtu skaidrāk jāformulē — tiesības piekļūt dokumentiem neskar tiesības piekļūt saviem personas datiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001.

| 66. | Vēl vairāk, EDAU iesaka likumdevējiem izskatīt iespēju grozītajā regulā ieviest ex officio piekļuvi paša datu subjekta personas datiem. Patiesi, praksē gadās, ka cilvēki var nezināt, ka pastāv tiesības piekļūt pašam saviem personas datiem, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 45/2001 13. pantā, un tālab viņi lūdz piekļuvi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001. Viņiem var atteikt piekļuvi dokumentam, ja spēkā ir viens no Regulā (EK) Nr. 1049/2001 paredzētajiem izņēmumiem, vai arī var uzskatīt, ka konkrētas piekļuves lūgums nav minētās regulas darbības jomā. Tādos gadījumos, ja iestāde vai struktūra zina tāda piekļuves lūguma iemeslu (t.i., piekļuve paša lūguma iesniedzēja personas datiem), iestādei būtu pienākums dot piekļuvi ex officio lūguma iesniedzēja personas datiem. |
| --- | --- |

66.

Vēl vairāk, EDAU iesaka likumdevējiem izskatīt iespēju grozītajā regulā ieviest ex officio piekļuvi paša datu subjekta personas datiem. Patiesi, praksē gadās, ka cilvēki var nezināt, ka pastāv tiesības piekļūt pašam saviem personas datiem, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 45/2001 13. pantā, un tālab viņi lūdz piekļuvi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001. Viņiem var atteikt piekļuvi dokumentam, ja spēkā ir viens no Regulā (EK) Nr. 1049/2001 paredzētajiem izņēmumiem, vai arī var uzskatīt, ka konkrētas piekļuves lūgums nav minētās regulas darbības jomā. Tādos gadījumos, ja iestāde vai struktūra zina tāda piekļuves lūguma iemeslu (t.i., piekļuve paša lūguma iesniedzēja personas datiem), iestādei būtu pienākums dot piekļuvi ex officio lūguma iesniedzēja personas datiem.

| 67. | Abi aspekti varētu būt skaidrāk formulēti, ieviešot konkrētas frāzes grozītās Regulas (EK) Nr. 1049/2001 apsvērumos, iespējams, saistībā ar esošās regulas 11. apsvērumu. Vienā apsvērumā (vai apsvēruma daļā) varētu būt teikts, ka tiesības publiski piekļūt dokumentiem neskar tiesības piekļūt personas datiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001. Otrā apsvērumā (vai apsvēruma daļā) varētu būt ietverts jēdziens par pieteikuma iesniedzēja ex officio piekļuvi pašam saviem personas datiem. Ja kāda persona lūdz piekļūt datiem, kas attiecas uz viņu, iestādei vajadzētu pēc savas ierosmes izskatīt, vai attiecīgā persona ir tiesīga gūt pieeju saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001. |
| --- | --- |

67.

Abi aspekti varētu būt skaidrāk formulēti, ieviešot konkrētas frāzes grozītās Regulas (EK) Nr. 1049/2001 apsvērumos, iespējams, saistībā ar esošās regulas 11. apsvērumu. Vienā apsvērumā (vai apsvēruma daļā) varētu būt teikts, ka tiesības publiski piekļūt dokumentiem neskar tiesības piekļūt personas datiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001. Otrā apsvērumā (vai apsvēruma daļā) varētu būt ietverts jēdziens par pieteikuma iesniedzēja ex officio piekļuvi pašam saviem personas datiem. Ja kāda persona lūdz piekļūt datiem, kas attiecas uz viņu, iestādei vajadzētu pēc savas ierosmes izskatīt, vai attiecīgā persona ir tiesīga gūt pieeju saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001.

VII   VALSTS DOKUMENTOS IETVERTU PERSONAS DATU TURPMĀKS IZMANTOJUMS

| 68. | Cits jautājums, kas jāņem vērā un, iespējams, skaidrāk jāformulē Komisijas ierosinātajā tiesību aktā, ir turpmāks valsts dokumentos ietvertu personas datu lietojums. Patiesi, dodot piekļuvi dokumentiem, uz tajos ietverto personas datu lietojumu var attiekties spēkā esošie noteikumi par personas datu aizsardzību, un konkrēti Regula (EK) Nr. 45/2001, kā arī attiecīgu valstu tiesību akti, ar ko īsteno Direktīvu 95/46/EK. Šādu personas datu atkārtotam lietojumam, izplatīšanai un turpmākai apstrādei, ja to veic pieteikuma iesniedzējs, iestādes, kuras dod piekļuvi, vai trešās puses, kam ir piekļuve dokumentam, būtu jānotiek saskaņā ar spēkā esošiem datu aizsardzības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

68.

Cits jautājums, kas jāņem vērā un, iespējams, skaidrāk jāformulē Komisijas ierosinātajā tiesību aktā, ir turpmāks valsts dokumentos ietvertu personas datu lietojums. Patiesi, dodot piekļuvi dokumentiem, uz tajos ietverto personas datu lietojumu var attiekties spēkā esošie noteikumi par personas datu aizsardzību, un konkrēti Regula (EK) Nr. 45/2001, kā arī attiecīgu valstu tiesību akti, ar ko īsteno Direktīvu 95/46/EK. Šādu personas datu atkārtotam lietojumam, izplatīšanai un turpmākai apstrādei, ja to veic pieteikuma iesniedzējs, iestādes, kuras dod piekļuvi, vai trešās puses, kam ir piekļuve dokumentam, būtu jānotiek saskaņā ar spēkā esošiem datu aizsardzības tiesību aktiem.

| 69. | Piemēram, ja saskaņā ar piekļuves lūgumu būtu atklāts valsts ierēdņu vārdu un kontaktinformācijas saraksts, tādu sarakstu nevajadzētu izmantot, lai pie attiecīgajiem ierēdņiem vērstos ar komerciālām akcijām vai izstrādātu viņu profilus, ja tas nesaskan ar spēkā esošiem datu aizsardzības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

69.

Piemēram, ja saskaņā ar piekļuves lūgumu būtu atklāts valsts ierēdņu vārdu un kontaktinformācijas saraksts, tādu sarakstu nevajadzētu izmantot, lai pie attiecīgajiem ierēdņiem vērstos ar komerciālām akcijām vai izstrādātu viņu profilus, ja tas nesaskan ar spēkā esošiem datu aizsardzības tiesību aktiem.

| 70. | Tālab būtu ieteicams likumdevējiem izmantot šo gadījumu, lai īpaši izgaismotu šīs attiecības. Tāda pieeja saskanētu ar likumdevēju izvēli Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/98/EK (2003. gada 17. novembris) par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu. Patiesi, minētajā direktīvā pilnīga atbilsme ar personas datu aizsardzību saistītiem principiem saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK ir viens no skaidri minētiem priekšnosacījumiem, lai varētu atkārtoti izmantot valsts sektora informāciju (28). |
| --- | --- |

70.

Tālab būtu ieteicams likumdevējiem izmantot šo gadījumu, lai īpaši izgaismotu šīs attiecības. Tāda pieeja saskanētu ar likumdevēju izvēli Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/98/EK (2003. gada 17. novembris) par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu. Patiesi, minētajā direktīvā pilnīga atbilsme ar personas datu aizsardzību saistītiem principiem saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK ir viens no skaidri minētiem priekšnosacījumiem, lai varētu atkārtoti izmantot valsts sektora informāciju (28).

| 71. | No tādas perspektīvas raugoties, EDAU ierosina ieviest apsvērumu, kurā teikts, ka, “dodot piekļuvi dokumentiem, uz tajos ietverto personas datu turpmāku lietojumu attiecas spēkā esošie noteikumi par personas datu aizsardzību un jo īpaši attiecīgu valstu tiesību akti, ar ko īsteno Direktīvu 95/46/EK”. |
| --- | --- |

71.

No tādas perspektīvas raugoties, EDAU ierosina ieviest apsvērumu, kurā teikts, ka, “dodot piekļuvi dokumentiem, uz tajos ietverto personas datu turpmāku lietojumu attiecas spēkā esošie noteikumi par personas datu aizsardzību un jo īpaši attiecīgu valstu tiesību akti, ar ko īsteno Direktīvu 95/46/EK”.

VIII   SECINĀJUMI

| 72. | EDAU uzmanību īpaši ir piesaistījis tas, ka ierosinātajā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem ir noteikums, kurā ir aplūkotas dokumentiem dotās piekļuves smalkās attiecības ar tiesībām uz privāto dzīvi un personas datu aizsardzību (ierosinātā tiesību akta 4. panta 5. punkts). Šajā atzinumā ir pausts atbalsts pamatojumam daļēji aizstāt pašreizējo 4. panta 1. punkta b) apakšpunktu ar jaunu noteikumu, bet nav atbalstīts pats noteikums. |
| --- | --- |

72.

EDAU uzmanību īpaši ir piesaistījis tas, ka ierosinātajā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem ir noteikums, kurā ir aplūkotas dokumentiem dotās piekļuves smalkās attiecības ar tiesībām uz privāto dzīvi un personas datu aizsardzību (ierosinātā tiesību akta 4. panta 5. punkts). Šajā atzinumā ir pausts atbalsts pamatojumam daļēji aizstāt pašreizējo 4. panta 1. punkta b) apakšpunktu ar jaunu noteikumu, bet nav atbalstīts pats noteikums.

| 73. | Minētais pants izpelnās kritiku šādu iemeslu dēļ —






  1. | EDAU nav pārliecināts, ka šis ir īstais brīdis pārmaiņām, kad pārsūdzība gaida izskatīšanu Eiropas Kopienu Tiesā. Minētajā pārsūdzībā uz spēles ir likti būtiski svarīgi jautājumi. |
| --- | --- | --- |

73.

Minētais pants izpelnās kritiku šādu iemeslu dēļ —

1.

EDAU nav pārliecināts, ka šis ir īstais brīdis pārmaiņām, kad pārsūdzība gaida izskatīšanu Eiropas Kopienu Tiesā. Minētajā pārsūdzībā uz spēles ir likti būtiski svarīgi jautājumi.

| 2. | Ierosinātajā tiesību aktā nav piedāvāts pieņemams risinājums. Tajā ir vispārējs noteikums (4. panta 5. punkta otrais teikums), kurā:






  — | nav atspoguļots Pirmās instances tiesas spriedums Bavarian Lager lietā. |
| --- | --- | --- |

2.

Ierosinātajā tiesību aktā nav piedāvāts pieņemams risinājums. Tajā ir vispārējs noteikums (4. panta 5. punkta otrais teikums), kurā:

—

nav atspoguļots Pirmās instances tiesas spriedums Bavarian Lager lietā.

| — | nav pietiekami ievērota vajadzība pareizi līdzsvarot uz spēles liktās pamattiesības; |
| --- | --- |

—

nav pietiekami ievērota vajadzība pareizi līdzsvarot uz spēles liktās pamattiesības;

| — | piedāvātais risinājums nav izmantojams, jo tajā ir piesaukti tādi EK tiesību akti par datu aizsardzību, kuri nedod skaidru atbildi, ja ir jāpieņem lēmums par publisku piekļuvi. |
| --- | --- |

—

piedāvātais risinājums nav izmantojams, jo tajā ir piesaukti tādi EK tiesību akti par datu aizsardzību, kuri nedod skaidru atbildi, ja ir jāpieņem lēmums par publisku piekļuvi.

| 3. | Tajā ir ietverts konkrēts noteikums (4. panta 5. punkta pirmais teikums), kas principā ir definēts labi, bet tā darbības joma ir pārāk ierobežota. |
| --- | --- |

3.

Tajā ir ietverts konkrēts noteikums (4. panta 5. punkta pirmais teikums), kas principā ir definēts labi, bet tā darbības joma ir pārāk ierobežota.

| 74. | EDAU kā pienesumu diskusijā par publisku piekļuvi personas datiem ierosina šādu piekļuves izņēmumu:






  1. | Personas datus neatklāj, ja atklāšana varētu kaitēt attiecīgas personas privātajai dzīvei vai neaizskaramībai. Kaitējums nenotiek —







  a) | ja dati attiecas tikai uz attiecīgās personas profesionālo darbību, ja vien, ņemot vērā konkrētos apstākļus, ir iemesls pieļaut, ka atklāšana nelabvēlīgi ietekmētu attiecīgo personu; |
| --- | --- | --- | --- |

74.

EDAU kā pienesumu diskusijā par publisku piekļuvi personas datiem ierosina šādu piekļuves izņēmumu:

1.

Personas datus neatklāj, ja atklāšana varētu kaitēt attiecīgas personas privātajai dzīvei vai neaizskaramībai. Kaitējums nenotiek —

a)

ja dati attiecas tikai uz attiecīgās personas profesionālo darbību, ja vien, ņemot vērā konkrētos apstākļus, ir iemesls pieļaut, ka atklāšana nelabvēlīgi ietekmētu attiecīgo personu;

| b) | ja dati attiecas tikai uz sabiedrībā pazīstamām personām (public person), ar nosacījumu, ka, ņemot vērā konkrētos apstākļus, nav iemesla pieļaut, ka atklāšana varētu nelabvēlīgi ietekmēt attiecīgās personas vai citas ar viņām saistītas personas; |
| --- | --- |

b)

ja dati attiecas tikai uz sabiedrībā pazīstamām personām (public person), ar nosacījumu, ka, ņemot vērā konkrētos apstākļus, nav iemesla pieļaut, ka atklāšana varētu nelabvēlīgi ietekmēt attiecīgās personas vai citas ar viņām saistītas personas;

| c) | ja dati jau ir publicēti ar attiecīgās personas piekrišanu. |
| --- | --- |

c)

ja dati jau ir publicēti ar attiecīgās personas piekrišanu.

| 2. | Personas datus tomēr atklāj, ja plaša sabiedrības ieinteresētība prasa tos atklāt. Tādos gadījumos attiecīgā iestāde vai struktūra skaidri raksturo sabiedrības ieinteresētību. Iestāde vai struktūra uzrāda iemeslus, kāpēc konkrētajā gadījumā sabiedrības ieinteresētība ir svarīgāka par attiecīgās personas interesēm. |
| --- | --- |

2.

Personas datus tomēr atklāj, ja plaša sabiedrības ieinteresētība prasa tos atklāt. Tādos gadījumos attiecīgā iestāde vai struktūra skaidri raksturo sabiedrības ieinteresētību. Iestāde vai struktūra uzrāda iemeslus, kāpēc konkrētajā gadījumā sabiedrības ieinteresētība ir svarīgāka par attiecīgās personas interesēm.

| 3. | Ja kāda iestāde vai struktūra atsaka piekļuvi kādam dokumentam, pamatojoties uz 1. punktu, tā apsver, vai ir iespējams attiecīgajam dokumentam dot daļēju piekļuvi. |
| --- | --- |

3.

Ja kāda iestāde vai struktūra atsaka piekļuvi kādam dokumentam, pamatojoties uz 1. punktu, tā apsver, vai ir iespējams attiecīgajam dokumentam dot daļēju piekļuvi.

| 75. | Atzinumā ir apzināti vairāki citi punkti, kuros būtu vajadzīgs publiskas piekļuves regulā dots skaidrojums, galvenokārt par tās saistību ar Regulu (EK) Nr. 45/2001. Tādus skaidrojumus var dot, ieviešot apsvērumus vai, iespējams, juridiskus noteikumus šādos jautājumos:






  a) | Dokumenta jēdziens, lai publiskas piekļuves regulai nodrošinātu pēc iespējas plašāku piemērojumu. |
| --- | --- | --- |

75.

Atzinumā ir apzināti vairāki citi punkti, kuros būtu vajadzīgs publiskas piekļuves regulā dots skaidrojums, galvenokārt par tās saistību ar Regulu (EK) Nr. 45/2001. Tādus skaidrojumus var dot, ieviešot apsvērumus vai, iespējams, juridiskus noteikumus šādos jautājumos:

a)

Dokumenta jēdziens, lai publiskas piekļuves regulai nodrošinātu pēc iespējas plašāku piemērojumu.

| b) | Regulas (EK) Nr. 45/2001 8. panta b) apakšpunkta interpretācija publiskas piekļuves sakarā, lai nodrošinātu, ka publiskas piekļuves pieteikumu iesniedzējiem nebūtu jāpierāda atklāšanas vajadzība. |
| --- | --- |

b)

Regulas (EK) Nr. 45/2001 8. panta b) apakšpunkta interpretācija publiskas piekļuves sakarā, lai nodrošinātu, ka publiskas piekļuves pieteikumu iesniedzējiem nebūtu jāpierāda atklāšanas vajadzība.

| c) | Kā tiesības publiski piekļūt dokumentiem ir saistītas ar tiesībām piekļūt saviem personas datiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001 — lai nodrošinātu, ka tiesības piekļūt valsts dokumentiem neskar tiesības piekļūt saviem personas datiem. |
| --- | --- |

c)

Kā tiesības publiski piekļūt dokumentiem ir saistītas ar tiesībām piekļūt saviem personas datiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001 — lai nodrošinātu, ka tiesības piekļūt valsts dokumentiem neskar tiesības piekļūt saviem personas datiem.

| d) | Iestādes pienākums pēc savas ierosmes izskatīt, vai kāda persona ir tiesīga gūt piekļuvi datiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001, ja attiecīgā persona saskaņā ar publiskas piekļuves regulu lūdz piekļuvi datiem, kas attiecas uz viņu. |
| --- | --- |

d)

Iestādes pienākums pēc savas ierosmes izskatīt, vai kāda persona ir tiesīga gūt piekļuvi datiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001, ja attiecīgā persona saskaņā ar publiskas piekļuves regulu lūdz piekļuvi datiem, kas attiecas uz viņu.

| e) | Turpmāks valsts dokumentos ietvertu personas datu lietojums, lai nodrošinātu, ka uz turpmāko lietojumu attiecas spēkā esošie noteikumi par personas datu aizsardzību. |
| --- | --- |

e)

Turpmāks valsts dokumentos ietvertu personas datu lietojums, lai nodrošinātu, ka uz turpmāko lietojumu attiecas spēkā esošie noteikumi par personas datu aizsardzību.

Briselē, 2008. gada 30. jūnijā

Peter HUSTINX

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

---

(1)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

1

(2)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

2

(3)  COM(2008) 229 galīgā redakcija.

3

(4)  OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.

4

(5)  Komisijas 2005. gada 9. novembra sanāksmes Nr. 1721 protokola 6. punkts; skat. arī dokumentus SEC(2005) 1300 un SEC(2005) 1301.

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1367/2006 (2006. gada 6. septembris) par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju (OV L 264, 25.9.2006., 13. lpp.).

6

(7)  2007. gada 25. aprīļa spriedums lietā T-264/04 WWF Eiropas Politikas programma pret Padomi, 61. pants.

7

(8)  2007. gada 8. novembra spriedums, Bavarian Lager pret Komisiju, T-194/04. Divas citas lietas, kas vēl gaida izskatīšanu, attiecas uz to pašu jautājumu.

8

Bavarian Lager

(9)  Izskatīšanu gaida lieta C-28/08P, Komisija pret Bavarian Lager, OV C 79., 21. lpp.

9

Bavarian Lager

(10)  Ir skaidrs, ka izdarīt grozījumus juridiskos instrumentos ir pilnīgā likumdevēju ziņā. Tas, ka par dokumenta interpretāciju notiek diskusijas Tiesā, to nemaina.

10

(11)  Par minēto līdzsvaru skat. še turpmāk 31.–37. punktu.

11

(12)  Tāpēc, ka tādējādi uzsvars no Regulas (EK) Nr. 1049/2001 pārbīdās uz Regulu (EK) Nr. 45/2001.

12

(13)  Atzinums Nr. 5/2001 par Eiropas Ombuda īpašo ziņojumu Eiropas Parlamentam pēc ieteikuma projekta Eiropas Komisijai saistībā ar sūdzību Nr. 713/98/IJH, 17.5.2001., WP 44; pieejams darba grupas interneta vietnē.

13

(14)  Iecerētās konvencijas 3.f pants, kuru pašlaik galīgā variantā izstrādā Eiropas Padome.Jaunākā versija ir pieejama saitē:

14

http://assembly.coe.int/Main.asp?link=/Documents/WorkingDocs/Doc08/EDOC11631.htm

(15)  Regulas 1. un 4. apsvērums; 4. apsvērumu pārnumurēs par 6. apsvērumu, kad regulu grozīs saskaņā ar priekšlikumu.

15

(16)  Regulas 11. apsvērums; 11. apsvērumu pārnumurēs par 17. apsvērumu, kad regulu grozīs saskaņā ar priekšlikumu.

16

(17)  Pirmās instances tiesas Bavarian Lager lietā pieņemtā sprieduma 94. punkts un tajā minētā tiesu prakse.

17

Bavarian Lager

(18)  Pirmās instances tiesas Bavarian Lager lietā pieņemtā sprieduma 107. punkts, kas sīkāk aplūkots še turpmāk 40. punktā.

18

Bavarian Lager

(19)  Šajā ziņā konkrēti skat. Tiesas spriedumu Österreichischer Rundfunk lietā.

19

Österreichischer Rundfunk

(20)  Sprieduma 98. punkts.

20

(21)  Skat. EDAU Atsauces dokumentu, kur 5. pants ir skaidrots plašāk.

21

(22)  Pirmās instances tiesas sprieduma 107. punkts. NB: Regulas (EK) Nr. 45/2001 8. pantā ir uzlikti arī citi pienākumi, bet tie nerada nekādas problēmas šajā sakarā.

22

(23)  Skat. konkrēti sprieduma 131., 132. un 137. punktu..

23

(24)  Tiesas spriedums (2003. gada 20. mijs), Rechnungshof (C-465/00) pret Österreichischer Rundfunk un citiem, un Christa Neukomm (C-138/01) un Joseph Lauermann (C-139/01) pret Österreichischer Rundfunk, apvienotas lietas C-465/00, C-138/01 un C-139/01, ECR 2003 p. I-4989.

24

Rechnungshof

Österreichischer Rundfunk

Christa Neukomm

Joseph Lauermann

Österreichischer Rundfunk

(25)  Skat. PIT sprieduma 107. punktu.

25

(26)  Skat. PIT sprieduma 107. un 108. punktu.

26

(27)  Skatīt Komisijas iesniegumu lietā C-28/08P, kā minēts 7. zemsvītras piezīmē.

27

(28)  Skat. 21. apsvērumu un 1. panta 4. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/98/EK (2003. gada 17. novembris) par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu (OV L 345, 31.12.2003., 90. lpp.).

28

---

II Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

| 7.1.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 2/18 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 2/18

---

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/C 2/04)

| Lēmuma pieņemšanas datums | 8.10.2008. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 679/07 |
| Dalībvalsts | Francija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Soutien de l'Agence de l'innovation industrielle en faveur du programme «DEFI COMPOSITE» |
| Juridiskais pamats | Régime N 121/06 |
| Pasākuma veids | Individuāls atbalsts |
| Mērķis | Pētniecība un attīstība |
| Atbalsta forma | Tiešā dotācija, Atmaksājama dotācija |
| Budžets | Kopējais plānotais atbalsta apjoms: EUR 63,638 milj |
| Atbalsta intensitāte | 50 % |
| Atbalsta ilgums | 4 gadi |
| Tautsaimniecības nozares | Ražojošā rūpniecība |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | OSEO Innovation |
| 27-31, Av. du Général Leclerc |
| F-94710 Maisons-Alfort Cedex |

Lēmuma pieņemšanas datums

8.10.2008.

Atbalsta Nr.

N 679/07

Dalībvalsts

Francija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Soutien de l'Agence de l'innovation industrielle en faveur du programme «DEFI COMPOSITE»

Juridiskais pamats

Régime N 121/06

Pasākuma veids

Individuāls atbalsts

Mērķis

Pētniecība un attīstība

Atbalsta forma

Tiešā dotācija, Atmaksājama dotācija

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms: EUR 63,638 milj

Atbalsta intensitāte

50 %

Atbalsta ilgums

4 gadi

Tautsaimniecības nozares

Ražojošā rūpniecība

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

OSEO Innovation

27-31, Av. du Général Leclerc

F-94710 Maisons-Alfort Cedex

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 5.11.2008. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 234/08 |
| Dalībvalsts | Zviedrija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Stöd för investeringar i solvärme |
| Juridiskais pamats | Förordning om stöd för investeringar i solvärme; Förordning (1988:764) om statligt stöd till näringslivet |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Vides aizsardzība |
| Atbalsta forma | Tiešā dotācija |
| Budžets | Kopējais plānotais atbalsta apjoms: SEK 15,5 milj |
| Atbalsta intensitāte | 60 % |
| Atbalsta ilgums | 1.7.2008.-30.6.2013. |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Boverket Box 534 |
| S-371 23 Karlskrona |

Lēmuma pieņemšanas datums

5.11.2008.

Atbalsta Nr.

N 234/08

Dalībvalsts

Zviedrija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Stöd för investeringar i solvärme

Juridiskais pamats

Förordning om stöd för investeringar i solvärme; Förordning (1988:764) om statligt stöd till näringslivet

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Vides aizsardzība

Atbalsta forma

Tiešā dotācija

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms: SEK 15,5 milj

Atbalsta intensitāte

60 %

Atbalsta ilgums

1.7.2008.-30.6.2013.

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Boverket Box 534

S-371 23 Karlskrona

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 18.11.2008. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 256/08 |
| Dalībvalsts | Vācija |
| Reģions | Brandenburg |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Richtlinie des Ministeriums für Wirtschaft zur Förderung von Forschung und Entwicklungsvorhaben im Land Brandenburg — Große Richtlinie |
| Juridiskais pamats | Richtlinie des Ministeriums für Wirtschaft zur Förderung von Forschung und Entwicklungsvorhaben im Land Brandenburg — Große Richtlinie |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Pētniecība un attīstība, Jauninājumi |
| Atbalsta forma | Tiešā dotācija |
| Budžets | Plānotie gada izdevumi: EUR 11,66 milj
  Kopējais plānotais atbalsta apjoms: EUR 70 milj |
| Atbalsta intensitāte | 80 % |
| Atbalsta ilgums | 2008-31.12.2013. |
| Tautsaimniecības nozares | — |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Investitionsbank des Landes Brandenburg (ILB) |
| Steinstraße 104-106 |
| D-14480 Potsdam |

Lēmuma pieņemšanas datums

18.11.2008.

Atbalsta Nr.

N 256/08

Dalībvalsts

Vācija

Reģions

Brandenburg

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Richtlinie des Ministeriums für Wirtschaft zur Förderung von Forschung und Entwicklungsvorhaben im Land Brandenburg — Große Richtlinie

Juridiskais pamats

Richtlinie des Ministeriums für Wirtschaft zur Förderung von Forschung und Entwicklungsvorhaben im Land Brandenburg — Große Richtlinie

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Pētniecība un attīstība, Jauninājumi

Atbalsta forma

Tiešā dotācija

Budžets

Plānotie gada izdevumi: EUR 11,66 milj

Kopējais plānotais atbalsta apjoms: EUR 70 milj

Atbalsta intensitāte

80 %

Atbalsta ilgums

2008-31.12.2013.

Tautsaimniecības nozares

—

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Investitionsbank des Landes Brandenburg (ILB)

Steinstraße 104-106

D-14480 Potsdam

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 7.1.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 2/21 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 2/21

---

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(2009/C 2/05)

| Lēmuma pieņemšanas datums | 26.11.2008. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | NN 47/04 ex N/344/A/1999 |
| Dalībvalsts | Nīderlande |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | Programma Beheer |
| Juridiskais pamats | De artikelen 2 en 4 van de Kaderwet LNV-subsidies, artikel 29, eerste lid, van de Wet agrarisch grondverkeer; Subsidieregeling natuurbeheer 2000 (SN) en Subsidieregeling agrarisch natuurbeheer (SAN) en de Wet Inrichting Landelijk gebied (WILG) |
| Pasākuma veids | Shēma: vides apsaimniekošana. Ieguldījumu atbalsts, kompensācijas atbalsts, agrovides un mežsaimniecības atbalsts, tehniskais atbalsts |
| Mērķis | Dabas ainavu un tradicionālo kultūrvēsturisko ainavu saglabāšana, atjaunošana un uzturēšana un lauksaimniecības teritoriju pārveidošana |
| Atbalsta veids | Kompensācija par darbību faktiskajām izmaksām un par agrovides pasākumos negūtajiem ienākumiem |
| Budžets | Maksimālā summa ir no EUR 28 miljoniem gadā 2000. gadā līdz EUR 58 miljoniem gadā 2013. gadā |
| Atbalsta intensitāte | Maksimums 100 % no attaisnotajiem izdevumiem |
| Atbalsta ilgums | 1.1.2000.–31.12.2013. |
| Tautsaimniecības nozares | Zemes īpašnieki — lauksaimniecība; primārā ražošana — mežsaimniecības nozare |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Ministerie van LNV |
| Postbus 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| NEDERLAND |

Lēmuma pieņemšanas datums

26.11.2008.

Atbalsta Nr.

NN 47/04 ex N/344/A/1999

Dalībvalsts

Nīderlande

Reģions

—

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

Programma Beheer

Juridiskais pamats

De artikelen 2 en 4 van de Kaderwet LNV-subsidies, artikel 29, eerste lid, van de Wet agrarisch grondverkeer; Subsidieregeling natuurbeheer 2000 (SN) en Subsidieregeling agrarisch natuurbeheer (SAN) en de Wet Inrichting Landelijk gebied (WILG)

Pasākuma veids

Shēma: vides apsaimniekošana. Ieguldījumu atbalsts, kompensācijas atbalsts, agrovides un mežsaimniecības atbalsts, tehniskais atbalsts

Mērķis

Dabas ainavu un tradicionālo kultūrvēsturisko ainavu saglabāšana, atjaunošana un uzturēšana un lauksaimniecības teritoriju pārveidošana

Atbalsta veids

Kompensācija par darbību faktiskajām izmaksām un par agrovides pasākumos negūtajiem ienākumiem

Budžets

Maksimālā summa ir no EUR 28 miljoniem gadā 2000. gadā līdz EUR 58 miljoniem gadā 2013. gadā

Atbalsta intensitāte

Maksimums 100 % no attaisnotajiem izdevumiem

Atbalsta ilgums

1.1.2000.–31.12.2013.

Tautsaimniecības nozares

Zemes īpašnieki — lauksaimniecība; primārā ražošana — mežsaimniecības nozare

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Ministerie van LNV

Postbus 20401

2500 EK Den Haag

NEDERLAND

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 26.11.2008. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 14/07 |
| Dalībvalsts | Apvienotā Karaliste |
| Reģions | England |
| Nosaukums | Natural England Management Agreement Scheme |
| Juridiskais pamats | Natural Environment § Rural Communities Act 2006; Countryside and Rights of Way Act 2000 (amended) |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Atbalsta mērķis | Saglabāt un uzlabot dabisko vidi |
| Atbalsta veids | Piešķīrums |
| Budžets | GBP 250 miljoni |
| Atbalsta intensitāte | Līdz 100 % |
| Atbalsta ilgums | 2008-2013 |
| Tautsaimniecības nozare(-s) | Lauksaimniecība |
| Atbalsta piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Natural England |
| Endcliffe |
| Deepdale Business Park |
| Ashford Road |
| Bakewell |
| Derbyshire |
| UNITED KINGDOM |

Lēmuma pieņemšanas datums

26.11.2008.

Atbalsta Nr.

N 14/07

Dalībvalsts

Apvienotā Karaliste

Reģions

England

Nosaukums

Natural England Management Agreement Scheme

Juridiskais pamats

Natural Environment § Rural Communities Act 2006; Countryside and Rights of Way Act 2000 (amended)

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Atbalsta mērķis

Saglabāt un uzlabot dabisko vidi

Atbalsta veids

Piešķīrums

Budžets

GBP 250 miljoni

Atbalsta intensitāte

Līdz 100 %

Atbalsta ilgums

2008-2013

Tautsaimniecības nozare(-s)

Lauksaimniecība

Atbalsta piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Natural England

Endcliffe

Deepdale Business Park

Ashford Road

Bakewell

Derbyshire

UNITED KINGDOM

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 26.11.2008. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 380/08 |
| Dalībvalsts | Itālija |
| Reģions | Lombardia |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | Aiuti al settore forestale — 10 000 ettari di boschi e sistemi verdi multifunzionali |
| Juridiskais pamats | Legge regionale n. 27/2004 articolo 16; delibera di Giunta regionale n. 2513 dell'11 maggio 2006; delibera di Giunta regionale n. 3839 del 20 dicembre 2006 |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Atbalsta mērķis | Mežu stāvokļa uzlabošana un daudzfunkcionālo zaļo zonu izveidošana |
| Atbalsta veids | Tiešais piešķīrums |
| Budžets | EUR 200 000 000 |
| Atbalsta intensitāte | Maksimālā intensitāte ir 100 % |
| Shēmas vai individuālā atbalsta ilgums | Līdz 31.12.2013. |
| Tautsaimniecības nozare(-s) | Mežsaimniecība |
| Atbalsta piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Regione Lombardia — Direzione Generale Agricoltura |
| Via Pola 12/14 |
| 20124 Milano MI |
| ITALIA |

Lēmuma pieņemšanas datums

26.11.2008.

Atbalsta Nr.

N 380/08

Dalībvalsts

Itālija

Reģions

Lombardia

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

Aiuti al settore forestale — 10 000 ettari di boschi e sistemi verdi multifunzionali

Juridiskais pamats

Legge regionale n. 27/2004 articolo 16; delibera di Giunta regionale n. 2513 dell'11 maggio 2006; delibera di Giunta regionale n. 3839 del 20 dicembre 2006

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Atbalsta mērķis

Mežu stāvokļa uzlabošana un daudzfunkcionālo zaļo zonu izveidošana

Atbalsta veids

Tiešais piešķīrums

Budžets

EUR 200 000 000

Atbalsta intensitāte

Maksimālā intensitāte ir 100 %

Shēmas vai individuālā atbalsta ilgums

Līdz 31.12.2013.

Tautsaimniecības nozare(-s)

Mežsaimniecība

Atbalsta piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Regione Lombardia — Direzione Generale Agricoltura

Via Pola 12/14

20124 Milano MI

ITALIA

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 7.1.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 2/23 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 2/23

---

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(2009/C 2/06)

| Lēmuma pieņemšanas datums | 4.12.2008. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 645/07 |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Proyecto de Orden APA de medidas urgentes para reparar los daños causados por inundaciones acaecidas por el desbordamiento del río Ebro en marzo y abril de 2007 |
| Juridiskais pamats | Proyecto de Orden APA/2007, por la que se desarrolla el artículo 4 del Real Decreto-Ley no 3/2007, de 13 de abril, por el que se adoptan medidas urgentes para reparar los daños causados por las inundaciones producidas por desbordamientos en la cuenca del río Ebro durante la última semana del mes de marzo y la primera del mes de abril de 2007 |
| Atbalsta veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Ārkārtas notikuma izraisīto zaudējumu kompensācija |
| Atbalsta veids | Tiešā subsīdija un nodokļu atvieglojumi |
| Budžets | EUR 2 287 535 |
| Atbalsta intensitāte | Maksimālā intensitāte — 80 % |
| Atbalsta ilgums | Ad hoc |
| Attiecīgās nozares | Lauksaimniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Entidad Estatal de Seguros Agrarios |
| Ministerio de Agricultura |
| C/ Miguel Angel 23, 5a planta |
| 28010 Madrid |
| ESPAÑA |

Lēmuma pieņemšanas datums

4.12.2008.

Atbalsta Nr.

N 645/07

Dalībvalsts

Spānija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Proyecto de Orden APA de medidas urgentes para reparar los daños causados por inundaciones acaecidas por el desbordamiento del río Ebro en marzo y abril de 2007

Juridiskais pamats

Proyecto de Orden APA/2007, por la que se desarrolla el artículo 4 del Real Decreto-Ley no 3/2007, de 13 de abril, por el que se adoptan medidas urgentes para reparar los daños causados por las inundaciones producidas por desbordamientos en la cuenca del río Ebro durante la última semana del mes de marzo y la primera del mes de abril de 2007

Atbalsta veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Ārkārtas notikuma izraisīto zaudējumu kompensācija

Atbalsta veids

Tiešā subsīdija un nodokļu atvieglojumi

Budžets

EUR 2 287 535

Atbalsta intensitāte

Maksimālā intensitāte — 80 %

Atbalsta ilgums

Ad hoc

Attiecīgās nozares

Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Entidad Estatal de Seguros Agrarios

Ministerio de Agricultura

C/ Miguel Angel 23, 5a planta

28010 Madrid

ESPAÑA

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 4.12.2008. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 358/08 |
| Dalībvalsts | Nīderlande |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | Garantstelling landbouwondernemingen |
| Juridiskais pamats | Kaderwet LNV-subisdies en Regeling LNV-subsidies |
| Pasākuma veids | Garantija |
| Atbalsta mērķis | Pasākums ir saistīts ar vispārēju subsīdiju lauksaimniecības nozarē garantijas veidā, kas paredzēta, lai atbalstītu ieguldījumus mazo un vidējo lauksaimniecības uzņēmumu atjaunošanā, pārņemšanā, uzturēšanā vai uzlabošanā |
| Atbalsta veids | Pēc prēmijas maksājuma — garantija 80 % no kredīta apjoma lauksaimniecības ieguldījumiem |
| Budžets | Faktisko maksājumu maksimālais apmērs garantijām būs vidēji EUR 3,6 miljoni gadā |
| Atbalsta intensitāte | Vispārējā garantija — 3,33 %, garantija jaunajiem lauksaimniekiem — 5,83 %, garantija “plus” — 3,33 %, garantija “plus” nepreferenciālam kredītam — 3,15 % |
| Atbalsta ilgums | 2009-2014 |
| Tautsaimniecības nozare(-s) | Lauksaimniecība |
| Atbalsta piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit |
| Postbus 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| NEDERLAND |

Lēmuma pieņemšanas datums

4.12.2008.

Atbalsta Nr.

N 358/08

Dalībvalsts

Nīderlande

Reģions

—

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

Garantstelling landbouwondernemingen

Juridiskais pamats

Kaderwet LNV-subisdies en Regeling LNV-subsidies

Pasākuma veids

Garantija

Atbalsta mērķis

Pasākums ir saistīts ar vispārēju subsīdiju lauksaimniecības nozarē garantijas veidā, kas paredzēta, lai atbalstītu ieguldījumus mazo un vidējo lauksaimniecības uzņēmumu atjaunošanā, pārņemšanā, uzturēšanā vai uzlabošanā

Atbalsta veids

Pēc prēmijas maksājuma — garantija 80 % no kredīta apjoma lauksaimniecības ieguldījumiem

Budžets

Faktisko maksājumu maksimālais apmērs garantijām būs vidēji EUR 3,6 miljoni gadā

Atbalsta intensitāte

Vispārējā garantija — 3,33 %, garantija jaunajiem lauksaimniekiem — 5,83 %, garantija “plus” — 3,33 %, garantija “plus” nepreferenciālam kredītam — 3,15 %

Atbalsta ilgums

2009-2014

Tautsaimniecības nozare(-s)

Lauksaimniecība

Atbalsta piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

Postbus 20401

2500 EK Den Haag

NEDERLAND

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

| 7.1.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 2/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 2/25

---

Eiropas Centrālās bankas noteiktā procentu likme tās refinansēšanas operācijām (1):

2,5 % 2009. gada 1. janvāris

Euro maiņas kurss (2)

2009. gada 6. janvāris

(2009/C 2/07)

1 euro=

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3332 |
| JPY | Japānas jēna | 125,84 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4530 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,91760 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,5675 |
| CHF | Šveices franks | 1,5018 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 9,3850 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 26,410 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 266,67 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7070 |
| PLN | Polijas zlots | 4,0200 |
| RON | Rumānijas leja | 4,0675 |
| TRY | Turcijas lira | 2,0256 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,8727 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5850 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,3369 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 2,2700 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,9719 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 753,58 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 12,4521 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 9,1138 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,2835 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 14 665,20 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,6789 |
| PHP | Filipīnu peso | 62,570 |
| RUB | Krievijas rublis | 38,8859 |
| THB | Taizemes bats | 46,755 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,9517 |
| MXN | Meksikas peso | 17,7949 |
| INR | Indijas rūpija | 64,8270 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3332

JPY

Japānas jēna

125,84

DKK

Dānijas krona

7,4530

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,91760

SEK

Zviedrijas krona

10,5675

CHF

Šveices franks

1,5018

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

9,3850

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CZK

Čehijas krona

26,410

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

266,67

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7070

PLN

Polijas zlots

4,0200

RON

Rumānijas leja

4,0675

TRY

Turcijas lira

2,0256

AUD

Austrālijas dolārs

1,8727

CAD

Kanādas dolārs

1,5850

HKD

Hongkongas dolārs

10,3369

NZD

Jaunzēlandes dolārs

2,2700

SGD

Singapūras dolārs

1,9719

KRW

Dienvidkorejas vons

1 753,58

ZAR

Dienvidāfrikas rands

12,4521

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

9,1138

HRK

Horvātijas kuna

7,2835

IDR

Indonēzijas rūpija

14 665,20

MYR

Malaizijas ringits

4,6789

PHP

Filipīnu peso

62,570

RUB

Krievijas rublis

38,8859

THB

Taizemes bats

46,755

BRL

Brazīlijas reāls

2,9517

MXN

Meksikas peso

17,7949

INR

Indijas rūpija

64,8270

---

(1)

Kurss, kas pielietots nesenos darījumos ir ņemts pirms norādītās dienas. Mainīgā kursa gadījumā procentu likme ir marginālā likme.

(2)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

7.1.2009

| 7.1.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 2/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 2/s3

---

PIEZĪME LASĪTĀJAM

Iestādes ir nolēmušas savos tekstos turpmāk nenorādīt jaunākos tiesību aktu grozījumus.

Ja vien nav noteikts citādi, par tiesību aktiem, kuri ir norādīti šeit publicētajos tekstos, uzskatāmi tiesību akti to spēkā esošajā redakcijā.

---