# Službeni list C 355/20.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 355 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 60.20. listopada 2017. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 355

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 60.20. listopada 2017.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2015. – 2016.Dnevne sjednice od 26. do 29. listopada 2015.
  Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 423, 17.11.2016.

  Tekstovi o razrješnici za financijsku godinu 2013., usvojeni 27. listopada 2015., objavljeni su u SL L 314, 1.12.2015 .
  USVOJENI TEKSTOVI | 1 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2015. – 2016.Dnevne sjednice od 26. do 29. listopada 2015.
  Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 423, 17.11.2016.

  Tekstovi o razrješnici za financijsku godinu 2013., usvojeni 27. listopada 2015., objavljeni su u SL L 314, 1.12.2015 .
  USVOJENI TEKSTOVI

EUROPSKI PARLAMENT

Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 423, 17.11.2016.

Tekstovi o razrješnici za financijsku godinu 2013., usvojeni 27. listopada 2015., objavljeni su u SL L 314, 1.12.2015 .

1

---

| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| --- | --- |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski parlament |
| | Utorak, 27. listopada 2015. |
| 2017/C 355/01 | Rezolucija Europskog parlamenta od 27. listopada 2015. o krizi uzrokovanoj ebolom: dugoročne pouke i rješenja za jačanje zdravstvenih sustava u zemljama u razvoju s ciljem sprečavanja budućih kriza (2014/2204(INI)) | 2 |
| 2017/C 355/02 | Rezolucija Europskog parlamenta od 27. listopada 2015. o mjerenjima emisija u automobilskom sektoru (2015/2865(RSP)) | 11 |
| | Srijeda, 28. listopada 2015. |
| 2017/C 355/03 | Rezolucija Europskog parlamenta od 28. listopada 2015. o europskoj građanskoj inicijativi (2014/2257(INI)) | 17 |
| 2017/C 355/04 | Rezolucija Europskog parlamenta od 28. listopada 2015. o Strategiji EU-a za jadransku i jonsku regiju (2014/2214(INI)) | 23 |
| 2017/C 355/05 | Rezolucija Europskog parlamenta od 28. listopada 2015. o kohezijskoj politici i reviziji strategije Europa 2020. (2014/2246(INI)) | 37 |
| 2017/C 355/06 | Rezolucija Europskog parlamenta od 28. listopada 2015. o europskim strukturnim i investicijskim fondovima i dobrom ekonomskom upravljanju: smjernice za primjenu članka 23. Uredbe o zajedničkim odredbama (2015/2052(INI)) | 45 |
| | Četvrtak, 29. listopada 2015. |
| 2017/C 355/07 | Rezolucija Europskog parlamenta od 29. listopada 2015. o daljnjem postupanju nakon usvajanja Rezolucije Europskog parlamenta o elektroničkom masovnom nadzoru građana EU-a 12. ožujka 2014. (2015/2635(RSP)) | 51 |
| 2017/C 355/08 | Rezolucija Europskog parlamenta od 29. listopada 2015. o preporuci Vijeća o uključivanju dugotrajno nezaposlenih osoba na tržište rada (2015/2820(RSP)) | 59 |
| 2017/C 355/09 | Rezolucija Europskog parlamenta od 29. listopada 2015. o sigurnoj upotrebi zrakoplovnih sustava na daljinsko upravljanje (RPAS), opće poznatih kao bespilotne letjelice, u civilnom zrakoplovstvu (2014/2243(INI)) | 63 |
| 2017/C 355/10 | Rezolucija Europskog parlamenta od 29. listopada 2015. o novim izazovima i konceptima za poticanje turizma u Europi (2014/2241(INI)) | 71 |
| 2017/C 355/11 | Rezolucija Europskog parlamenta od 29. listopada 2015. o dodjeli potrebnog radiofrekvencijskog pojasa u okviru Svjetske radiokomunikacijske konferencije, koja će se održati u Ženevi od 2. do 27. studenog 2015. (WRC-15), za podršku budućem razvoju satelitske tehnologije u cilju uspostave sustava za globalno praćenje letova (2015/2857(RSP)) | 86 |

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Utorak, 27. listopada 2015.

2017/C 355/01

Rezolucija Europskog parlamenta od 27. listopada 2015. o krizi uzrokovanoj ebolom: dugoročne pouke i rješenja za jačanje zdravstvenih sustava u zemljama u razvoju s ciljem sprečavanja budućih kriza (2014/2204(INI))

2

2017/C 355/02

Rezolucija Europskog parlamenta od 27. listopada 2015. o mjerenjima emisija u automobilskom sektoru (2015/2865(RSP))

11

Srijeda, 28. listopada 2015.

2017/C 355/03

Rezolucija Europskog parlamenta od 28. listopada 2015. o europskoj građanskoj inicijativi (2014/2257(INI))

17

2017/C 355/04

Rezolucija Europskog parlamenta od 28. listopada 2015. o Strategiji EU-a za jadransku i jonsku regiju (2014/2214(INI))

23

2017/C 355/05

Rezolucija Europskog parlamenta od 28. listopada 2015. o kohezijskoj politici i reviziji strategije Europa 2020. (2014/2246(INI))

37

2017/C 355/06

Rezolucija Europskog parlamenta od 28. listopada 2015. o europskim strukturnim i investicijskim fondovima i dobrom ekonomskom upravljanju: smjernice za primjenu članka 23. Uredbe o zajedničkim odredbama (2015/2052(INI))

45

Četvrtak, 29. listopada 2015.

2017/C 355/07

Rezolucija Europskog parlamenta od 29. listopada 2015. o daljnjem postupanju nakon usvajanja Rezolucije Europskog parlamenta o elektroničkom masovnom nadzoru građana EU-a 12. ožujka 2014. (2015/2635(RSP))

51

2017/C 355/08

Rezolucija Europskog parlamenta od 29. listopada 2015. o preporuci Vijeća o uključivanju dugotrajno nezaposlenih osoba na tržište rada (2015/2820(RSP))

59

2017/C 355/09

Rezolucija Europskog parlamenta od 29. listopada 2015. o sigurnoj upotrebi zrakoplovnih sustava na daljinsko upravljanje (RPAS), opće poznatih kao bespilotne letjelice, u civilnom zrakoplovstvu (2014/2243(INI))

63

2017/C 355/10

Rezolucija Europskog parlamenta od 29. listopada 2015. o novim izazovima i konceptima za poticanje turizma u Europi (2014/2241(INI))

71

2017/C 355/11

Rezolucija Europskog parlamenta od 29. listopada 2015. o dodjeli potrebnog radiofrekvencijskog pojasa u okviru Svjetske radiokomunikacijske konferencije, koja će se održati u Ženevi od 2. do 27. studenog 2015. (WRC-15), za podršku budućem razvoju satelitske tehnologije u cilju uspostave sustava za globalno praćenje letova (2015/2857(RSP))

86

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | EUROPSKI PARLAMENT |
| | Utorak, 27. listopada 2015. |
| 2017/C 355/12 | P8_TA(2015)0360Zajednička poljoprivredna politika: stavljanje izvan snage zastarjelih akata ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 27. listopada 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 76/621/EEZ o utvrđivanju maksimalne razine eruka kiseline u uljima i mastima i Uredbe Vijeća (EZ) br. 320/2006 o utvrđivanju privremenog sustava za restrukturiranje industrije šećera (COM(2015)0174 – C8-0101/2015 – 2015/0090(COD))P8_TC1-COD(2015)0090Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 27. listopada 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 76/621/EEZ o utvrđivanju maksimalne razine eruka kiseline u uljima i mastima i Uredbe Vijeća (EZ) br. 320/2006 o utvrđivanju privremenog sustava za restrukturiranje industrije šećera | 89 |
| 2017/C 355/13 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 27. listopada 2015. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Protokola o izmjeni uz Sporazum između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o mjerama istovrijednim onima koje su utvrđene u Direktivi Vijeća 2003/48/EZ o oporezivanju dohotka od kamata na štednju (08266/1/2015 – C8-0169/2015 – 2015/0076(NLE)) | 91 |
| 2017/C 355/14 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 27. listopada 2015. o prijedlogu direktive Vijeća o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 2003/48/EZ (COM(2015)0129 – C8-0086/2015 – 2015/0065(CNS)) | 93 |
| 2017/C 355/15 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 27. listopada 2015. o nacrtu provedbene odluke Vijeća o pokretanju automatizirane razmjene daktiloskopskih podataka u Švedskoj (10027/2015 – C8-0197/2015 – 2015/0804(CNS)) | 96 |
| 2017/C 355/16 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 27. listopada 2015. o nacrtu provedbene odluke Vijeća o pokretanju automatizirane razmjene daktiloskopskih podataka u Belgiji (10029/2015 – C8-0196/2015 – 2015/0805(CNS)) | 97 |
| 2017/C 355/17 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 27. listopada 2015. o nacrtu provedbene odluke Vijeća o pokretanju automatizirane razmjene daktiloskopskih podataka u Poljskoj (09989/2015 – C8-0195/2015 – 2015/0806(CNS)) | 98 |
| 2017/C 355/18 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 27. listopada 2015. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju radi donošenja direktive Europskog parlamenta i Vijeća o putovanjima u paket aranžmanima i povezanim putnim aranžmanima, o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2006/2004 i Direktive 2011/83/EU te o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 90/314/EEZUZ (09173/3/2015 – C8-0281/2015 – 2013/0246(COD)) | 99 |
| 2017/C 355/19 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 27. listopada 2015. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju radi donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju mjera u vezi s pristupom otvorenom internetu te o izmjeni Direktive 2002/22/EZ o univerzalnoj usluzi i pravima korisnika u vezi s elektroničkim komunikacijskim mrežama i uslugama i Uredbe (EU) br. 531/2012 o roamingu u javnim pokretnim komunikacijskim mrežama u Uniji (10788/2/2015 – C8-0294/2015 – 2013/0309(COD)) | 100 |
| 2017/C 355/20 | Amandmani koje je donio Europski parlament 27. listopada 2015. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1236/2005 o trgovini određenom robom koja bi se mogla koristiti za izvršenje smrtne kazne, mučenje ili drugo okrutno, nečovječno ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje (COM(2014)0001 – C7-0014/2014 – 2014/0005(COD)) | 101 |
| 2017/C 355/21 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 27. listopada 2015. o prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu obvezne automatske razmjene informacija u području oporezivanja (COM(2015)0135 – C8-0085/2015 – 2015/0068(CNS)) | 122 |
| | Srijeda, 28. listopada 2015. |
| 2017/C 355/22 | Rezolucija Europskog parlamenta od 28. listopada 2015. o stajalištu Vijeća o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2016. (11706/2015 – C8-0274/2015 – 2015/2132(BUD)) | 146 |
| 2017/C 355/23 | P8_TA(2015)0377Sud Europske unije: broj sudaca Općeg suda ***IIZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 28. listopada 2015. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Protokola br. 3 o Statutu Suda Europske unije (09375/1/2015 – C8-0166/2015 – 2011/0901B(COD))P8_TC2-COD(2011)0901BStajalište Europskog parlamenta usvojeno u drugom čitanju 28. listopada 2015. radi donošenja Uredbe (EU, Euratom) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Protokola br. 3 o Statutu Suda Europske unije | 163 |
| 2017/C 355/24 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 28. listopada 2015. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju radi donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1343/2011 o određenim odredbama za ribolov u području Sporazuma o GFCM-u (Opća komisija za ribarstvo Sredozemlja) (08806/1/2015 – C8-0260/2015 – 2014/0213(COD)) | 164 |
| 2017/C 355/25 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 28. listopada 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 u pogledu mogućnosti država članica da ograniče ili zabrane uporabu genetski modificirane hrane i hrane za životinje na svojem državnom području (COM(2015)0177 – C8-0107/2015 – 2015/0093(COD)) | 165 |
| 2017/C 355/26 | P8_TA(2015)0380Nova hrana ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 28. listopada 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o novoj hrani (COM(2013)0894 – C7-0487/2013 – 2013/0435(COD))P8_TC1-COD(2013)0435Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 28. listopada 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o novoj hrani, o izmjeni Uredbe (EU) br. 1169/2011 Europskog parlamenta i Vijeća i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 258/97 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe Komisije (EZ) br. 1852/2001 | 166 |
| 2017/C 355/27 | Amandmani koje je Europski parlament usvojio 28. listopada 2015. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o smanjenju nacionalnih emisija određenih atmosferskih onečišćivača i izmjeni Direktive 2003/35/EZ (COM(2013)0920 – C7-0004/2014 – 2013/0443(COD)) | 167 |
| | Četvrtak, 29. listopada 2015. |
| 2017/C 355/28 | P8_TA(2015)0386Agencija EU-a za osposobljavanje u području provedbe zakona (CEPOL) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 29. listopada 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Agencije Europske unije za osposobljavanje u području provedbe zakona (Cepol) i o stavljanju izvan snage i zamjeni Odluke Vijeća 2005/681/PUP (COM(2014)0465 – C8-0110/2014 – 2014/0217(COD))P8_TC1-COD(2014)0217Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 29. listopada 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o Agenciji Europske unije za osposobljavanje u području izvršavanja zakonodavstva (CEPOL) i o zamjeni i stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2005/681/PUP | 209 |
| 2017/C 355/29 | P8_TA(2015)0387Transparentnost transakcija financiranja vrijednosnih papira ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 29. listopada 2015. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izvješćivanju i transparentnosti transakcija financiranja vrijednosnih papira (COM(2014)0040 – C7-0023/2014 – 2014/0017(COD))P8_TC1-COD(2014)0017Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 29. listopada 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o transparentnosti transakcija financiranja vrijednosnih papira i ponovne uporabe te o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 | 210 |

III   Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

Utorak, 27. listopada 2015.

2017/C 355/12

P8_TA(2015)0360Zajednička poljoprivredna politika: stavljanje izvan snage zastarjelih akata ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 27. listopada 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 76/621/EEZ o utvrđivanju maksimalne razine eruka kiseline u uljima i mastima i Uredbe Vijeća (EZ) br. 320/2006 o utvrđivanju privremenog sustava za restrukturiranje industrije šećera (COM(2015)0174 – C8-0101/2015 – 2015/0090(COD))P8_TC1-COD(2015)0090Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 27. listopada 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 76/621/EEZ o utvrđivanju maksimalne razine eruka kiseline u uljima i mastima i Uredbe Vijeća (EZ) br. 320/2006 o utvrđivanju privremenog sustava za restrukturiranje industrije šećera

89

2017/C 355/13

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 27. listopada 2015. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Protokola o izmjeni uz Sporazum između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o mjerama istovrijednim onima koje su utvrđene u Direktivi Vijeća 2003/48/EZ o oporezivanju dohotka od kamata na štednju (08266/1/2015 – C8-0169/2015 – 2015/0076(NLE))

91

2017/C 355/14

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 27. listopada 2015. o prijedlogu direktive Vijeća o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 2003/48/EZ (COM(2015)0129 – C8-0086/2015 – 2015/0065(CNS))

93

2017/C 355/15

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 27. listopada 2015. o nacrtu provedbene odluke Vijeća o pokretanju automatizirane razmjene daktiloskopskih podataka u Švedskoj (10027/2015 – C8-0197/2015 – 2015/0804(CNS))

96

2017/C 355/16

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 27. listopada 2015. o nacrtu provedbene odluke Vijeća o pokretanju automatizirane razmjene daktiloskopskih podataka u Belgiji (10029/2015 – C8-0196/2015 – 2015/0805(CNS))

97

2017/C 355/17

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 27. listopada 2015. o nacrtu provedbene odluke Vijeća o pokretanju automatizirane razmjene daktiloskopskih podataka u Poljskoj (09989/2015 – C8-0195/2015 – 2015/0806(CNS))

98

2017/C 355/18

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 27. listopada 2015. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju radi donošenja direktive Europskog parlamenta i Vijeća o putovanjima u paket aranžmanima i povezanim putnim aranžmanima, o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2006/2004 i Direktive 2011/83/EU te o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 90/314/EEZUZ (09173/3/2015 – C8-0281/2015 – 2013/0246(COD))

99

2017/C 355/19

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 27. listopada 2015. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju radi donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju mjera u vezi s pristupom otvorenom internetu te o izmjeni Direktive 2002/22/EZ o univerzalnoj usluzi i pravima korisnika u vezi s elektroničkim komunikacijskim mrežama i uslugama i Uredbe (EU) br. 531/2012 o roamingu u javnim pokretnim komunikacijskim mrežama u Uniji (10788/2/2015 – C8-0294/2015 – 2013/0309(COD))

100

2017/C 355/20

Amandmani koje je donio Europski parlament 27. listopada 2015. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1236/2005 o trgovini određenom robom koja bi se mogla koristiti za izvršenje smrtne kazne, mučenje ili drugo okrutno, nečovječno ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje (COM(2014)0001 – C7-0014/2014 – 2014/0005(COD))

101

2017/C 355/21

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 27. listopada 2015. o prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu obvezne automatske razmjene informacija u području oporezivanja (COM(2015)0135 – C8-0085/2015 – 2015/0068(CNS))

122

Srijeda, 28. listopada 2015.

2017/C 355/22

Rezolucija Europskog parlamenta od 28. listopada 2015. o stajalištu Vijeća o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2016. (11706/2015 – C8-0274/2015 – 2015/2132(BUD))

146

2017/C 355/23

P8_TA(2015)0377Sud Europske unije: broj sudaca Općeg suda ***IIZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 28. listopada 2015. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Protokola br. 3 o Statutu Suda Europske unije (09375/1/2015 – C8-0166/2015 – 2011/0901B(COD))P8_TC2-COD(2011)0901BStajalište Europskog parlamenta usvojeno u drugom čitanju 28. listopada 2015. radi donošenja Uredbe (EU, Euratom) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Protokola br. 3 o Statutu Suda Europske unije

163

2017/C 355/24

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 28. listopada 2015. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju radi donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1343/2011 o određenim odredbama za ribolov u području Sporazuma o GFCM-u (Opća komisija za ribarstvo Sredozemlja) (08806/1/2015 – C8-0260/2015 – 2014/0213(COD))

164

2017/C 355/25

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 28. listopada 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 u pogledu mogućnosti država članica da ograniče ili zabrane uporabu genetski modificirane hrane i hrane za životinje na svojem državnom području (COM(2015)0177 – C8-0107/2015 – 2015/0093(COD))

165

2017/C 355/26

P8_TA(2015)0380Nova hrana ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 28. listopada 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o novoj hrani (COM(2013)0894 – C7-0487/2013 – 2013/0435(COD))P8_TC1-COD(2013)0435Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 28. listopada 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o novoj hrani, o izmjeni Uredbe (EU) br. 1169/2011 Europskog parlamenta i Vijeća i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 258/97 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe Komisije (EZ) br. 1852/2001

166

2017/C 355/27

Amandmani koje je Europski parlament usvojio 28. listopada 2015. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o smanjenju nacionalnih emisija određenih atmosferskih onečišćivača i izmjeni Direktive 2003/35/EZ (COM(2013)0920 – C7-0004/2014 – 2013/0443(COD))

167

Četvrtak, 29. listopada 2015.

2017/C 355/28

P8_TA(2015)0386Agencija EU-a za osposobljavanje u području provedbe zakona (CEPOL) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 29. listopada 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Agencije Europske unije za osposobljavanje u području provedbe zakona (Cepol) i o stavljanju izvan snage i zamjeni Odluke Vijeća 2005/681/PUP (COM(2014)0465 – C8-0110/2014 – 2014/0217(COD))P8_TC1-COD(2014)0217Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 29. listopada 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o Agenciji Europske unije za osposobljavanje u području izvršavanja zakonodavstva (CEPOL) i o zamjeni i stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2005/681/PUP

i

209

2017/C 355/29

P8_TA(2015)0387Transparentnost transakcija financiranja vrijednosnih papira ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 29. listopada 2015. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izvješćivanju i transparentnosti transakcija financiranja vrijednosnih papira (COM(2014)0040 – C7-0023/2014 – 2014/0017(COD))P8_TC1-COD(2014)0017Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 29. listopada 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o transparentnosti transakcija financiranja vrijednosnih papira i ponovne uporabe te o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012

210

---

| OZNAKE POSTUPAKA






  - | postupak savjetovanja |
| --- | --- |
| *** | postupak suglasnosti |
| ***I | redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje |
| ***II | redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje |
| ***III | redovni zakonodavni postupak, treće čitanje |

OZNAKE POSTUPAKA

*

postupak savjetovanja

***

postupak suglasnosti

***I

redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje

***II

redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje

***III

redovni zakonodavni postupak, treće čitanje

(Vrsta postupka ovisi o pravnoj osnovi predloženoj u nacrtu akta.)

Amandmani Parlamenta:

Novi tekst piše se
  podebljanim kurzivom
  . Brisanja se označuju simbolom ▌ ili precrtanim tekstom. Zamjene se označuju isticanjem novog teksta
  podebljanim kurzivom
  i brisanjem ili precrtavanjem zamijenjenog teksta.

podebljanim kurzivom

podebljanim kurzivom

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

20.10.2017

| 20.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 355/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HR

Službeni list Europske unije

C 355/1

---

EUROPSKI PARLAMENT

ZASJEDANJE 2015. – 2016.

Dnevne sjednice od 26. do 29. listopada 2015.

Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 423, 17.11.2016.

Tekstovi o razrješnici za financijsku godinu 2013., usvojeni 27. listopada 2015., objavljeni su u SL L 314, 1.12.2015.

USVOJENI TEKSTOVI

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Utorak, 27. listopada 2015.

| 20.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 355/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 355/2

---

P8_TA(2015)0374

Kriza uzrokovana ebolom: dugoročne pouke

Rezolucija Europskog parlamenta od 27. listopada 2015. o krizi uzrokovanoj ebolom: dugoročne pouke i rješenja za jačanje zdravstvenih sustava u zemljama u razvoju s ciljem sprečavanja budućih kriza (2014/2204(INI))

(2017/C 355/01)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a br. 2177 (2014) od 18. rujna 2014. o miru i sigurnosti u Africi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a br. 2177 (2014) od 18. rujna 2014. o miru i sigurnosti u Africi,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine Ujedinjenih naroda br. 69/1 od 19. rujna 2014. o mjerama kojima se nastoji obuzdati i suzbiti epidemija virusa ebole koja je nedavno proglašena u zapadnoj Africi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine Ujedinjenih naroda br. 69/1 od 19. rujna 2014. o mjerama kojima se nastoji obuzdati i suzbiti epidemija virusa ebole koja je nedavno proglašena u zapadnoj Africi,

| — | uzimajući u obzir odluku glavnog tajnika Ujedinjenih naroda Ban Ki-moona o slanju prve UN-ove hitne zdravstvene misije – UN-ove misije za hitan odgovor na ebolu (UNMEER) – nakon što je Opća skupština usvojila Rezoluciju br. 69/1, a Vijeće sigurnosti Rezoluciju br. 2177(2014) o epidemiji virusa ebole, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku glavnog tajnika Ujedinjenih naroda Ban Ki-moona o slanju prve UN-ove hitne zdravstvene misije – UN-ove misije za hitan odgovor na ebolu (UNMEER) – nakon što je Opća skupština usvojila Rezoluciju br. 69/1, a Vijeće sigurnosti Rezoluciju br. 2177(2014) o epidemiji virusa ebole,

| — | uzimajući u obzir Međunarodne zdravstvene propise Svjetske zdravstvene organizacije iz 2005. (WA 32.1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodne zdravstvene propise Svjetske zdravstvene organizacije iz 2005. (WA 32.1),

| — | uzimajući u obzir preporuke Svjetske zdravstvene organizacije o zoonozama od 5. svibnja 2004., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuke Svjetske zdravstvene organizacije o zoonozama od 5. svibnja 2004.,

| — | uzimajući u obzir izjavu Svjetske zdravstvene organizacije od 8. kolovoza 2014. u kojoj se epidemija ebole kvalificira kao izvanredna zdravstvena situacija međunarodnih razmjera, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Svjetske zdravstvene organizacije od 8. kolovoza 2014. u kojoj se epidemija ebole kvalificira kao izvanredna zdravstvena situacija međunarodnih razmjera,

| — | uzimajući u obzir plan Svjetske zdravstvene organizacije od 28. kolovoza 2014. za brzi odgovor na epidemiju ebole i njegova ažuriranja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir plan Svjetske zdravstvene organizacije od 28. kolovoza 2014. za brzi odgovor na epidemiju ebole i njegova ažuriranja,

| — | uzimajući u obzir izvješće glavnog direktora Svjetske zdravstvene organizacije s izvanredne sjednice njezina izvršnog odbora o eboli, koja se održala u Ženevi, 25. siječnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće glavnog direktora Svjetske zdravstvene organizacije s izvanredne sjednice njezina izvršnog odbora o eboli, koja se održala u Ženevi, 25. siječnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir izjavu Svjetske zdravstvene organizacije od 9. svibnja 2015. o kraju epidemije ebole u Liberiji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Svjetske zdravstvene organizacije od 9. svibnja 2015. o kraju epidemije ebole u Liberiji,

| — | uzimajući u obzir upute Svjetske zdravstvene organizacije o programima imunizacije u afričkoj regiji u kontekstu ebole, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir upute Svjetske zdravstvene organizacije o programima imunizacije u afričkoj regiji u kontekstu ebole,

| — | uzimajući u obzir izjavu s proljetnog sastanka predstavnika Svjetske banke i Međunarodnog monetarnog fonda održanog od 17. do 19. travnja 2015. u Washingtonu (SAD), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu s proljetnog sastanka predstavnika Svjetske banke i Međunarodnog monetarnog fonda održanog od 17. do 19. travnja 2015. u Washingtonu (SAD),

| — | uzimajući u obzir međunarodnu konferenciju pod nazivom: „Ebola: od izvanrednog stanja do oporavka” održanu u Bruxellesu 3. ožujka 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir međunarodnu konferenciju pod nazivom: „Ebola: od izvanrednog stanja do oporavka” održanu u Bruxellesu 3. ožujka 2015.,

| — | uzimajući u obzir misiju Afričke unije „Podrška Afričke unije borbi protiv epidemije ebole u zapadnoj Africi” (ASEOWA) uspostavljenu 21. kolovoza 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir misiju Afričke unije „Podrška Afričke unije borbi protiv epidemije ebole u zapadnoj Africi” (ASEOWA) uspostavljenu 21. kolovoza 2014.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1291/2013 od 11. prosinca 2013. o osnivanju Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014. – 2020.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1291/2013 od 11. prosinca 2013. o osnivanju Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014. – 2020.),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Europske komisije COM(2010)0128 i dokumente SEC(2010)0380, 0381 i 0382 o ulozi EU-a u globalnom zdravlju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Europske komisije COM(2010)0128 i dokumente SEC(2010)0380, 0381 i 0382 o ulozi EU-a u globalnom zdravlju,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 24. listopada 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 24. listopada 2014.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o ulozi EU-a u globalnom zdravlju s 3011. sastanka Vijeća za vanjske poslove održanog u Bruxellesu 10. svibnja 2010., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o ulozi EU-a u globalnom zdravlju s 3011. sastanka Vijeća za vanjske poslove održanog u Bruxellesu 10. svibnja 2010.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjske poslove Europske unije o kriznom stanju nastalom zbog epidemije virusa ebole u zapadnoj Africi od 15. kolovoza 2014., 20. listopada 2014., 17. studenog 2014., 12. prosinca 2014. i 16. ožujka 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjske poslove Europske unije o kriznom stanju nastalom zbog epidemije virusa ebole u zapadnoj Africi od 15. kolovoza 2014., 20. listopada 2014., 17. studenog 2014., 12. prosinca 2014. i 16. ožujka 2015.,

| — | uzimajući u obzir izvješća Europskom vijeću, koja je u studenom 2014. i ožujku 2015. sastavio Hristos Stilianides, povjerenik Komisije i koordinator Unije za virus ebole, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća Europskom vijeću, koja je u studenom 2014. i ožujku 2015. sastavio Hristos Stilianides, povjerenik Komisije i koordinator Unije za virus ebole,

| — | uzimajući u obzir Sveobuhvatni okvir EU-a za odgovor na epidemiju virusa ebole u zapadnoj Africi koji su sastavili Europska služba za vanjsko djelovanje i Europska komisija; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sveobuhvatni okvir EU-a za odgovor na epidemiju virusa ebole u zapadnoj Africi koji su sastavili Europska služba za vanjsko djelovanje i Europska komisija;

| — | uzimajući u obzir Inicijativu za transparentnost ekstraktivnih industrija, njezino izvješće o napretku Sijera Leonea za 2011., njezino izvješće o napretku Liberije za 2012. i njezino izvješće o napretku Gvineje za 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Inicijativu za transparentnost ekstraktivnih industrija, njezino izvješće o napretku Sijera Leonea za 2011., njezino izvješće o napretku Liberije za 2012. i njezino izvješće o napretku Gvineje za 2012.,

| — | uzimajući u obzir francuski program brzog odgovora „Mreža javnih zdravstvenih institucija u zapadnoj Africi”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir francuski program brzog odgovora „Mreža javnih zdravstvenih institucija u zapadnoj Africi”,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju o epidemiji ebole usvojenu na zajedničkoj parlamentarnoj sjednici skupine afričkih, karipskih i pacifičkih zemalja (AKP) i EU-a u Strasbourgu, u Francuskoj, 3. prosinca 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju o epidemiji ebole usvojenu na zajedničkoj parlamentarnoj sjednici skupine afričkih, karipskih i pacifičkih zemalja (AKP) i EU-a u Strasbourgu, u Francuskoj, 3. prosinca 2014.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. rujna 2014. o reakciji EU-a na epidemiju ebole (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. rujna 2014. o reakciji EU-a na epidemiju ebole (1),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za razvoj i mišljenja Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane te Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0281/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za razvoj i mišljenja Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane te Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0281/2015),

| A. | budući da su zdravstveni sustavi u Liberiji, Sijera Leoneu i Gvineji obilježeni brojnim nedostacima i budući da su te zemlje i prije izbijanja epidemije bile pri dnu indeksa ljudskog razvoja sastavljenog u okviru programa UN-a za razvoj i da u njima oko 80 % stanovništva živi u krajnjem siromaštvu te budući da su bile na samom vrhu po stopi prerane smrtnosti odraslih osoba i djece mlađe od pet godina, većinom zbog izlječivih stanja; |
| --- | --- |

A.

budući da su zdravstveni sustavi u Liberiji, Sijera Leoneu i Gvineji obilježeni brojnim nedostacima i budući da su te zemlje i prije izbijanja epidemije bile pri dnu indeksa ljudskog razvoja sastavljenog u okviru programa UN-a za razvoj i da u njima oko 80 % stanovništva živi u krajnjem siromaštvu te budući da su bile na samom vrhu po stopi prerane smrtnosti odraslih osoba i djece mlađe od pet godina, većinom zbog izlječivih stanja;

| B. | budući da je kriza ebole raširena na lokalnoj i regionalnoj razini, ali i da ostavlja posljedice i na nacionalnoj, te međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

B.

budući da je kriza ebole raširena na lokalnoj i regionalnoj razini, ali i da ostavlja posljedice i na nacionalnoj, te međunarodnoj razini;

| C. | budući da se veličina katastrofe može pripisati nekoliko čimbenika, među kojima su: politički propust pogođenih zemalja gdje nisu oglašena upozorenja, loše prilagođen odgovor međunarodne zajednice, razarajući učinci zatvaranja granica i ograničavanja na ljude, neučinkovitost nadzora i mehanizama upozorenja, sporo i loše prilagođen odgovor nakon što je pomoć konačno mobilizirana, potpun izostanak vodstva Svjetske zdravstvene organizacije, nedostatak istraživanja i razvijanja lijekova, dijagnostike i cjepiva; |
| --- | --- |

C.

budući da se veličina katastrofe može pripisati nekoliko čimbenika, među kojima su: politički propust pogođenih zemalja gdje nisu oglašena upozorenja, loše prilagođen odgovor međunarodne zajednice, razarajući učinci zatvaranja granica i ograničavanja na ljude, neučinkovitost nadzora i mehanizama upozorenja, sporo i loše prilagođen odgovor nakon što je pomoć konačno mobilizirana, potpun izostanak vodstva Svjetske zdravstvene organizacije, nedostatak istraživanja i razvijanja lijekova, dijagnostike i cjepiva;

| D. | budući da su tri nova potvrđena slučaja ebola virusa registrirana u tjednu do 18. listopada 2015. od kojih su svi registrirani u Gvineji; budući da ta država nije prijavila nijedan slučaj u prethodna dva tjedna; budući da Siera Leone nije prijavila nijedan slučaj u pet uzastopnih tjedana; budući da je 3. rujna 2015. Svjetska zdravstvena organizacija proglasila da u Liberiji nema prijenosa virusa među ljudskom populacijom; budući da je potvrđeno 28512 slučajeva, uključujući 11313 slučajeva u kojima je potvrđena smrt; |
| --- | --- |

D.

budući da su tri nova potvrđena slučaja ebola virusa registrirana u tjednu do 18. listopada 2015. od kojih su svi registrirani u Gvineji; budući da ta država nije prijavila nijedan slučaj u prethodna dva tjedna; budući da Siera Leone nije prijavila nijedan slučaj u pet uzastopnih tjedana; budući da je 3. rujna 2015. Svjetska zdravstvena organizacija proglasila da u Liberiji nema prijenosa virusa među ljudskom populacijom; budući da je potvrđeno 28512 slučajeva, uključujući 11313 slučajeva u kojima je potvrđena smrt;

| E. | budući da se i dalje premalo zna o raširenosti, prijenosu i mogućnosti mutacije virusa ebole; budući da su već raširena pomutnja i opće nerazumijevanje uzroka i posljedica bolesti virusa ebole doprinijeli širenju virusa; budući da je etnografsko istraživanje korisno za razumijevanje načina funkcioniranja zajednica i ostvarivanje komunikacije s osobama različitih kultura; |
| --- | --- |

E.

budući da se i dalje premalo zna o raširenosti, prijenosu i mogućnosti mutacije virusa ebole; budući da su već raširena pomutnja i opće nerazumijevanje uzroka i posljedica bolesti virusa ebole doprinijeli širenju virusa; budući da je etnografsko istraživanje korisno za razumijevanje načina funkcioniranja zajednica i ostvarivanje komunikacije s osobama različitih kultura;

| F. | budući da je virus ebole pronađen u sjemenu i očnoj vodici osoba u fazi oporavka; budući da je bilo slučajeva prijenosa virusa spolnim putem, što ukazuje na poteškoće u iskorjenjivanju virusa i određivanju trenutka u kojem se zemlje zaista mogu proglasiti slobodnima od ebole; |
| --- | --- |

F.

budući da je virus ebole pronađen u sjemenu i očnoj vodici osoba u fazi oporavka; budući da je bilo slučajeva prijenosa virusa spolnim putem, što ukazuje na poteškoće u iskorjenjivanju virusa i određivanju trenutka u kojem se zemlje zaista mogu proglasiti slobodnima od ebole;

| G. | budući da su se u velikom dijelu afričkih država zdravstveni i obrazovni sustavi pogoršali za vrijeme trajanja programa strukturnih prilagodbi koje su im nametnuli MMF i Svjetska banka, što je iziskivalo proračunske rezove u javnom sektoru; |
| --- | --- |

G.

budući da su se u velikom dijelu afričkih država zdravstveni i obrazovni sustavi pogoršali za vrijeme trajanja programa strukturnih prilagodbi koje su im nametnuli MMF i Svjetska banka, što je iziskivalo proračunske rezove u javnom sektoru;

| H. | budući da je epidemija ebole u zapadnoj Africi uputila na činjenicu da lokalni i nacionalni zdravstveni sustavi u zemljama s niskim prihodima nemaju sredstava niti su dovoljno otporni za borbu protiv epidemije zaraznih bolesti kao što je ebola; budući da je jačanje globalnih zdravstvenih sustava stoga postalo dijelom globalnog zdravstvenog upravljanja; |
| --- | --- |

H.

budući da je epidemija ebole u zapadnoj Africi uputila na činjenicu da lokalni i nacionalni zdravstveni sustavi u zemljama s niskim prihodima nemaju sredstava niti su dovoljno otporni za borbu protiv epidemije zaraznih bolesti kao što je ebola; budući da je jačanje globalnih zdravstvenih sustava stoga postalo dijelom globalnog zdravstvenog upravljanja;

| I. | budući da se u postupanju s krizom uzrokovanom ebolom uzimaju u obzir važnost kulture i tradicionalnih običaja (2); |
| --- | --- |

I.

budući da se u postupanju s krizom uzrokovanom ebolom uzimaju u obzir važnost kulture i tradicionalnih običaja (2);

| J. | budući da su djeca, adolescentice i mlade žene među najmarginaliziranijim i najugroženijim osobama za vrijeme takve krize, ugrožena je uključenost žena u gospodarskim aktivnostima te je povećana razlika među spolovima u obrazovanju; budući da siročad može naići na odbacivanje i stigmatizaciju; |
| --- | --- |

J.

budući da su djeca, adolescentice i mlade žene među najmarginaliziranijim i najugroženijim osobama za vrijeme takve krize, ugrožena je uključenost žena u gospodarskim aktivnostima te je povećana razlika među spolovima u obrazovanju; budući da siročad može naići na odbacivanje i stigmatizaciju;

| K. | budući da je epidemija ebole koja je pogodila zapadnu Afriku najveća i najkompleksnija u povijesti te bolesti; budući da je Svjetska zdravstvena organizacija prvi put 23. ožujka 2014. upozorena na epidemiju ebole, ali je Odbor za hitne slučajeve Međunarodnih zdravstvenih propisa tek 8. kolovoza 2014.proglasio izvanredno stanje međunarodnih razmjera zbog ugroženosti javnog zdravlja; budući da se prije izbijanja te epidemije ebola nije smatrala izazovom velikih razmjera za javno zdravlje; |
| --- | --- |

K.

budući da je epidemija ebole koja je pogodila zapadnu Afriku najveća i najkompleksnija u povijesti te bolesti; budući da je Svjetska zdravstvena organizacija prvi put 23. ožujka 2014. upozorena na epidemiju ebole, ali je Odbor za hitne slučajeve Međunarodnih zdravstvenih propisa tek 8. kolovoza 2014.proglasio izvanredno stanje međunarodnih razmjera zbog ugroženosti javnog zdravlja; budući da se prije izbijanja te epidemije ebola nije smatrala izazovom velikih razmjera za javno zdravlje;

| L. | budući da je gotovo 500 zdravstvenih radnika umrlo od ebole u Gvineji, Liberiji i Sijera Leoneu, zemljama koje su i prije izbijanja krize prouzročene ebolom imale ozbiljan nedostatak osoblja; budući da bolnice i zdravstveno osoblje nisu imali dovoljno mogućnosti da se bave drugim bolestima zato što su sva sredstva mobilizirana za borbu protiv epidemije ebole; budući da je potrebno zaštititi zdravstvene ustanove i zdravstvene radnike kako bi se omogućilo pružanje održive razine zdravstvene skrbi; |
| --- | --- |

L.

budući da je gotovo 500 zdravstvenih radnika umrlo od ebole u Gvineji, Liberiji i Sijera Leoneu, zemljama koje su i prije izbijanja krize prouzročene ebolom imale ozbiljan nedostatak osoblja; budući da bolnice i zdravstveno osoblje nisu imali dovoljno mogućnosti da se bave drugim bolestima zato što su sva sredstva mobilizirana za borbu protiv epidemije ebole; budući da je potrebno zaštititi zdravstvene ustanove i zdravstvene radnike kako bi se omogućilo pružanje održive razine zdravstvene skrbi;

| M. | budući da su mnogi izliječeni pacijenti bili izloženi stigmatizaciji u vlastitoj obitelji i društvu; budući da to osobito pogađa djecu koja su ostala bez jednog ili oba roditelja, a mnoge od njih je njihova preživjela rodbina odbacila zbog straha od zaraze; |
| --- | --- |

M.

budući da su mnogi izliječeni pacijenti bili izloženi stigmatizaciji u vlastitoj obitelji i društvu; budući da to osobito pogađa djecu koja su ostala bez jednog ili oba roditelja, a mnoge od njih je njihova preživjela rodbina odbacila zbog straha od zaraze;

| N. | budući da postoji potreba za objedinjenjem epidemiologije, javnog zdravlja i društvenih znanosti kako bi se izvukle odgovarajuće pouke iz epidemije ebole; |
| --- | --- |

N.

budući da postoji potreba za objedinjenjem epidemiologije, javnog zdravlja i društvenih znanosti kako bi se izvukle odgovarajuće pouke iz epidemije ebole;

| O. | budući da su tijekom prvih mjeseci krize ebole humanitarne nevladine organizacije, posebno Liječnici bez granica i Crveni križ, bili najučinkovitiji, najupućeniji i najiskusniji akteri te su stoga odigrali vrlo važnu ulogu u toj fazi borbe protiv virusa; |
| --- | --- |

O.

budući da su tijekom prvih mjeseci krize ebole humanitarne nevladine organizacije, posebno Liječnici bez granica i Crveni križ, bili najučinkovitiji, najupućeniji i najiskusniji akteri te su stoga odigrali vrlo važnu ulogu u toj fazi borbe protiv virusa;

| P. | budući da se zatvaranjem škola i tendencijom da djeca bez roditelja postaju uzdržavatelji javlja opasnost stvaranja „izgubljene generacije” djece, dugotrajno lišene formalnog obrazovanja; |
| --- | --- |

P.

budući da se zatvaranjem škola i tendencijom da djeca bez roditelja postaju uzdržavatelji javlja opasnost stvaranja „izgubljene generacije” djece, dugotrajno lišene formalnog obrazovanja;

| Q. | budući da su svojim znanjem i iskustvom, kao i sposobnošću umreženog djelovanja, humanitarci dokazali da, ako se za to ukaže potreba, na početku krize mogu odigrati važniju i djelotvorniju ulogu od nadležnih u institucijama; |
| --- | --- |

Q.

budući da su svojim znanjem i iskustvom, kao i sposobnošću umreženog djelovanja, humanitarci dokazali da, ako se za to ukaže potreba, na početku krize mogu odigrati važniju i djelotvorniju ulogu od nadležnih u institucijama;

| R. | budući da je kriza ebole dovela do nastanka druge pojave koju organizacija Liječnici bez granica opisuje kao „krizu u krizi”, a radi se o tome da osobe koje boluju od neke druge bolesti ne odlaze u bolnice zbog straha od zaraze virusom ebole; |
| --- | --- |

R.

budući da je kriza ebole dovela do nastanka druge pojave koju organizacija Liječnici bez granica opisuje kao „krizu u krizi”, a radi se o tome da osobe koje boluju od neke druge bolesti ne odlaze u bolnice zbog straha od zaraze virusom ebole;

| S. | budući da je EU, zajedno sa svojim državama članicama, najveći donator razvojne pomoći na svijetu i da je stavio na raspolaganje više od 1,39 milijardi EUR za pomoć u suzbijanju epidemije bolesti virusa ebole u zapadnoj Africi; budući da taj iznos omogućuje EU-u da pregovara s partnerskim državama i drugim donatorima kako bi se dala potpora razvoju sveobuhvatnih nacionalnih zdravstvenih sustava temeljenih na jasnoj i uključivoj strategiji prilagođenoj potrebama; |
| --- | --- |

S.

budući da je EU, zajedno sa svojim državama članicama, najveći donator razvojne pomoći na svijetu i da je stavio na raspolaganje više od 1,39 milijardi EUR za pomoć u suzbijanju epidemije bolesti virusa ebole u zapadnoj Africi; budući da taj iznos omogućuje EU-u da pregovara s partnerskim državama i drugim donatorima kako bi se dala potpora razvoju sveobuhvatnih nacionalnih zdravstvenih sustava temeljenih na jasnoj i uključivoj strategiji prilagođenoj potrebama;

| T. | budući da Svjetski program za hranu Ujedinjenih naroda ima dokazane učinkovite logističke kapacitete koji bi se u budućnosti mogli iskoristiti i u kontekstu ranog upozoravanja i pružanja brzog odgovora; |
| --- | --- |

T.

budući da Svjetski program za hranu Ujedinjenih naroda ima dokazane učinkovite logističke kapacitete koji bi se u budućnosti mogli iskoristiti i u kontekstu ranog upozoravanja i pružanja brzog odgovora;

| U. | budući da je sigurnost zdravstvenog osoblja ključan element za međunarodnu mobilizaciju zdravstvenih djelatnika; |
| --- | --- |

U.

budući da je sigurnost zdravstvenog osoblja ključan element za međunarodnu mobilizaciju zdravstvenih djelatnika;

| V. | budući da je Europsko vijeće 23. listopada 2014. kao koordinatora EU-a za ebolu imenovalo povjerenika za humanitarnu pomoć i upravljanje kriznim situacijama, g. Stilianidesa; budući da je g. Stilianides od 12. studenog 2014. posjetio najviše pogođene zemlje zajedno s povjerenikom za zdravlje, g. Andriukaitisom; |
| --- | --- |

V.

budući da je Europsko vijeće 23. listopada 2014. kao koordinatora EU-a za ebolu imenovalo povjerenika za humanitarnu pomoć i upravljanje kriznim situacijama, g. Stilianidesa; budući da je g. Stilianides od 12. studenog 2014. posjetio najviše pogođene zemlje zajedno s povjerenikom za zdravlje, g. Andriukaitisom;

| W. | budući da su Ujedinjeni narodi, Svjetska zdravstvena organizacija i Europska komisija uveli postupke za ocjenjivanje borbe protiv te epidemije; |
| --- | --- |

W.

budući da su Ujedinjeni narodi, Svjetska zdravstvena organizacija i Europska komisija uveli postupke za ocjenjivanje borbe protiv te epidemije;

| X. | budući da se u izjavi Svjetske zdravstvene organizacije iz travnja 2015. priznaje da su svijet i Svjetska zdravstvena organizacija loše pripremljeni za suočavanje s dugotrajnom epidemijom; |
| --- | --- |

X.

budući da se u izjavi Svjetske zdravstvene organizacije iz travnja 2015. priznaje da su svijet i Svjetska zdravstvena organizacija loše pripremljeni za suočavanje s dugotrajnom epidemijom;

| Y. | budući da je poboljšanje međunarodne koordinacije u području upravljanja zdravstvenim krizama od presudne važnosti; |
| --- | --- |

Y.

budući da je poboljšanje međunarodne koordinacije u području upravljanja zdravstvenim krizama od presudne važnosti;

| Z. | budući da je pristup lijekovima ključna sastavnica prava na zdravlje; |
| --- | --- |

Z.

budući da je pristup lijekovima ključna sastavnica prava na zdravlje;

| AA. | budući da 2 milijarde ljudi diljem svijeta nemaju pristup cjepivima i liječenju koji su im potrebni da bi preživjeli i bili zdravi; |
| --- | --- |

AA.

budući da 2 milijarde ljudi diljem svijeta nemaju pristup cjepivima i liječenju koji su im potrebni da bi preživjeli i bili zdravi;

| AB. | budući da pristup lijekovima te istraživanje i razvoj novih lijekova moraju u prvom redu biti prilagođeni potrebama oboljelih u Europi ili u zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

AB.

budući da pristup lijekovima te istraživanje i razvoj novih lijekova moraju u prvom redu biti prilagođeni potrebama oboljelih u Europi ili u zemljama u razvoju;

| AC. | budući da je Inicijativa za inovativne lijekove (IMI) najveće svjetsko javno-privatno partnerstvo u biološkim znanostima s proračunom od 3,3 milijarde EUR za razdoblje od 2014. do 2024. godine, od kojih 1,638 milijardi dolazi iz programa Obzor 2020.; |
| --- | --- |

AC.

budući da je Inicijativa za inovativne lijekove (IMI) najveće svjetsko javno-privatno partnerstvo u biološkim znanostima s proračunom od 3,3 milijarde EUR za razdoblje od 2014. do 2024. godine, od kojih 1,638 milijardi dolazi iz programa Obzor 2020.;

| AD. | budući da je nakon traumatičnog iskustva ebole stanovništvo postalo nepovjerljivo prema zdravstvenim ustanovama, zdravstveno osoblje plaši se nastaviti s radom, a zajednice su ostale osiromašene i sumnjičave; budući da je potrebno hitno pokrenuti osnovne zdravstvene usluge; i budući da je uvođenje pouzdanih i učinkovitih zdravstvenih sustava, uključujući udruživanje rizika u svim zemljama u razvoju, također od ključne važnosti, što podrazumijeva i kvalitetno osposobljavanje lokalnog medicinskog osoblja; |
| --- | --- |

AD.

budući da je nakon traumatičnog iskustva ebole stanovništvo postalo nepovjerljivo prema zdravstvenim ustanovama, zdravstveno osoblje plaši se nastaviti s radom, a zajednice su ostale osiromašene i sumnjičave; budući da je potrebno hitno pokrenuti osnovne zdravstvene usluge; i budući da je uvođenje pouzdanih i učinkovitih zdravstvenih sustava, uključujući udruživanje rizika u svim zemljama u razvoju, također od ključne važnosti, što podrazumijeva i kvalitetno osposobljavanje lokalnog medicinskog osoblja;

| AE. | budući da je kriza prouzročena ebolom pogođene zemlje povukla u još veću recesiju i da će, prema Svjetskoj banci, samo u 2015. BDP triju najjače pogođenih država pretrpjeti udarac od 2 milijarde USD; |
| --- | --- |

AE.

budući da je kriza prouzročena ebolom pogođene zemlje povukla u još veću recesiju i da će, prema Svjetskoj banci, samo u 2015. BDP triju najjače pogođenih država pretrpjeti udarac od 2 milijarde USD;

| AF. | budući da su te tri zemlje od MMF-a i Svjetske banke zatražile svojevrsni Marshallov plan u iznosu od 7,5 milijardi EUR kako bi im se pomoglo da izađu iz gospodarske krize; |
| --- | --- |

AF.

budući da su te tri zemlje od MMF-a i Svjetske banke zatražile svojevrsni Marshallov plan u iznosu od 7,5 milijardi EUR kako bi im se pomoglo da izađu iz gospodarske krize;

| AG. | budući da su određene nevladine organizacije pozvale Svjetsku banku da prikupi oko 1,7 milijardi dolara kako bi se tim zemljama pomoglo da trajno poboljšaju svoju zdravstvenu infrastrukturu; |
| --- | --- |

AG.

budući da su određene nevladine organizacije pozvale Svjetsku banku da prikupi oko 1,7 milijardi dolara kako bi se tim zemljama pomoglo da trajno poboljšaju svoju zdravstvenu infrastrukturu;

| AH. | budući da međunarodna zajednica i dalje mora biti na oprezu te da je cilj zakoračiti u razdoblje nakon ebole, tj. dugo razdoblje bez novih slučajeva zaraze ebolom; |
| --- | --- |

AH.

budući da međunarodna zajednica i dalje mora biti na oprezu te da je cilj zakoračiti u razdoblje nakon ebole, tj. dugo razdoblje bez novih slučajeva zaraze ebolom;

| AI. | budući da su dobre higijenske prakse neophodne; budući da, međutim, u tim trima zemljama sustavi vodoopskrbe i odvodnje nisu dovoljno funkcionalni; |
| --- | --- |

AI.

budući da su dobre higijenske prakse neophodne; budući da, međutim, u tim trima zemljama sustavi vodoopskrbe i odvodnje nisu dovoljno funkcionalni;

| AJ. | budući da ima razloga za strah da bi se u slučaju izbijanja kakve nove epidemije stopa smrtno stradalih ponovila; |
| --- | --- |

AJ.

budući da ima razloga za strah da bi se u slučaju izbijanja kakve nove epidemije stopa smrtno stradalih ponovila;

| AK. | budući da potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica Federica Mogherini, europski povjerenik za humanitarnu pomoć i koordinator EU-a za ebolu Hristos Stilianides, europski povjerenik za međunarodnu suradnju i razvoj Neven Mimica, zastupnici u Europskom parlamentu, vlade i parlamentarci iz država članica opetovano pozivaju na jačanje zdravstvenih sustava; |
| --- | --- |

AK.

budući da potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica Federica Mogherini, europski povjerenik za humanitarnu pomoć i koordinator EU-a za ebolu Hristos Stilianides, europski povjerenik za međunarodnu suradnju i razvoj Neven Mimica, zastupnici u Europskom parlamentu, vlade i parlamentarci iz država članica opetovano pozivaju na jačanje zdravstvenih sustava;

| AL. | budući da su u okviru 11. europskog razvojnog fonda jačanje zdravstvenih sustava i usluga vodoopskrbe i odvodnje među ciljanim sektorima samo za Gvineju, ali ne i za Liberiju i Sijera Leone; |
| --- | --- |

AL.

budući da su u okviru 11. europskog razvojnog fonda jačanje zdravstvenih sustava i usluga vodoopskrbe i odvodnje među ciljanim sektorima samo za Gvineju, ali ne i za Liberiju i Sijera Leone;

| AM. | budući da komunikacija Europske komisije iz 2010. o ulozi EU-a u globalnom zdravlju (COM(2010)0128) predstavlja sveobuhvatnu i cjelovitu globalnu zdravstvenu strategiju prilagođenu potrebama koju su odobrile države članice; |
| --- | --- |

AM.

budući da komunikacija Europske komisije iz 2010. o ulozi EU-a u globalnom zdravlju (COM(2010)0128) predstavlja sveobuhvatnu i cjelovitu globalnu zdravstvenu strategiju prilagođenu potrebama koju su odobrile države članice;

| AN. | budući da sve države nisu u potpunosti provele Međunarodne zdravstvene propise; budući da bi Međunarodne zdravstvene propise trebalo preispitati nakon iskustva s posljednjom epidemijom ebole; |
| --- | --- |

AN.

budući da sve države nisu u potpunosti provele Međunarodne zdravstvene propise; budući da bi Međunarodne zdravstvene propise trebalo preispitati nakon iskustva s posljednjom epidemijom ebole;

| AO. | budući da se malo toga zna o potencijalno opasnim zoonozama; budući da se zbog djelatnosti prehrambene i poljoprivredne industrije, krčenjem šuma, trgovinom životinjama i životinjskim proizvodima pojavljuju novorazvijene vrste zoonotskih bolesti kao što su influenca ptica, ebola i HIV; |
| --- | --- |

AO.

budući da se malo toga zna o potencijalno opasnim zoonozama; budući da se zbog djelatnosti prehrambene i poljoprivredne industrije, krčenjem šuma, trgovinom životinjama i životinjskim proizvodima pojavljuju novorazvijene vrste zoonotskih bolesti kao što su influenca ptica, ebola i HIV;

| AP. | budući da Svjetska zdravstvena organizacija savjetuje uspostavu koordinacije između javnog zdravstva i veterinarskog sektora; |
| --- | --- |

AP.

budući da Svjetska zdravstvena organizacija savjetuje uspostavu koordinacije između javnog zdravstva i veterinarskog sektora;

| AQ. | budući da će izaslanstvo Odbora za razvoj posjetiti Sijera Leone u studenom 2015.; |
| --- | --- |

AQ.

budući da će izaslanstvo Odbora za razvoj posjetiti Sijera Leone u studenom 2015.;

| 1. | kritizira sporu međunarodnu reakciju na krizu tijekom prvih mjeseci; međutim, ističe mobilizaciju i zalaganje EU-a i njegovih država članica od ožujka 2014. u pomoći obuzdavanja širenja virusa ebole; napominje preuzimanje većih financijskih obveza Europske unije i država članica na području humanitarne i razvojne pomoći, logistike i istraživanja kao odgovor na krizu; |
| --- | --- |

1.

kritizira sporu međunarodnu reakciju na krizu tijekom prvih mjeseci; međutim, ističe mobilizaciju i zalaganje EU-a i njegovih država članica od ožujka 2014. u pomoći obuzdavanja širenja virusa ebole; napominje preuzimanje većih financijskih obveza Europske unije i država članica na području humanitarne i razvojne pomoći, logistike i istraživanja kao odgovor na krizu;

| 2. | pozdravlja razvijanje novog cjepiva (u rekordnom vremenu) koje se u Gvineji do 23. ožujka 2015. pokazalo stopostotno učinkovitim i poziva da se hitno omogući pristup tom cjepivu koje bi trebalo biti dostupno svima u Liberiji i Sijera Leoneu; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja razvijanje novog cjepiva (u rekordnom vremenu) koje se u Gvineji do 23. ožujka 2015. pokazalo stopostotno učinkovitim i poziva da se hitno omogući pristup tom cjepivu koje bi trebalo biti dostupno svima u Liberiji i Sijera Leoneu;

| 3. | Smatra da nema mjesta snižavanju zaštite u pogledu nekoliko novih slučajeva ebole čiji je način prenošenja još uvijek predmetom istraživanja; |
| --- | --- |

3.

Smatra da nema mjesta snižavanju zaštite u pogledu nekoliko novih slučajeva ebole čiji je način prenošenja još uvijek predmetom istraživanja;

| 4. | poziva sve sudionike, posebno vlade zemalja u razvoju, europske institucije i međunarodne organizacije, da izvuku pouku iz te krize, kao i iz negativnih posljedica koje je uvjetovanje MMF-a i Svjetske banke da se ustanove u zdravstvenim sektorima zemalja u razvoju podvrgnu strukturnoj prilagodbi na njih imalo, te da razviju učinkovite metode za borbu protiv zdravstvenih kriza međunarodnih razmjera; |
| --- | --- |

4.

poziva sve sudionike, posebno vlade zemalja u razvoju, europske institucije i međunarodne organizacije, da izvuku pouku iz te krize, kao i iz negativnih posljedica koje je uvjetovanje MMF-a i Svjetske banke da se ustanove u zdravstvenim sektorima zemalja u razvoju podvrgnu strukturnoj prilagodbi na njih imalo, te da razviju učinkovite metode za borbu protiv zdravstvenih kriza međunarodnih razmjera;

| 5. | u tom pogledu, prima na znanje reformu koju je 18. svibnja 2015. najavila direktorica Svjetske zdravstvene organizacije, a posebno izradu novog programa za izvanredne situacije i organizaciju pričuvnog osoblja na svjetskoj razini koje se može poslati na teren u najkraćem roku te stavljanje na raspolaganje novog pričuvnog fonda od 100 milijuna USD za hitne slučajeve; pozdravlja zalaganje da se u sljedeće dvije godine proračun Svjetske zdravstvene organizacije poveća za 10 % da bi dosegao iznos od 4,5 milijarde USD; |
| --- | --- |

5.

u tom pogledu, prima na znanje reformu koju je 18. svibnja 2015. najavila direktorica Svjetske zdravstvene organizacije, a posebno izradu novog programa za izvanredne situacije i organizaciju pričuvnog osoblja na svjetskoj razini koje se može poslati na teren u najkraćem roku te stavljanje na raspolaganje novog pričuvnog fonda od 100 milijuna USD za hitne slučajeve; pozdravlja zalaganje da se u sljedeće dvije godine proračun Svjetske zdravstvene organizacije poveća za 10 % da bi dosegao iznos od 4,5 milijarde USD;

| 6. | poziva međunarodnu zajednicu da potiče informativne i obrazovne kampanje u dotičnim zemljama; naglašava presudnu važnost preventivnih i informativnih kampanja u upravljanju krizom, posebno radi ograničavanja kontaminacije i podizanja svijesti o nesigurnim praksama koje se trebaju izbjegavati; naglašava važnost alternativnih metoda širenja informacija; |
| --- | --- |

6.

poziva međunarodnu zajednicu da potiče informativne i obrazovne kampanje u dotičnim zemljama; naglašava presudnu važnost preventivnih i informativnih kampanja u upravljanju krizom, posebno radi ograničavanja kontaminacije i podizanja svijesti o nesigurnim praksama koje se trebaju izbjegavati; naglašava važnost alternativnih metoda širenja informacija;

| 7. | snažno naglašava važnost borbe protiv povećanih napetosti između skupina kao posljedice epidemije ebole jer stvaranje zabluda može dovesti do rizika okrivljavanja određenih etničkih skupina za epidemiju; |
| --- | --- |

7.

snažno naglašava važnost borbe protiv povećanih napetosti između skupina kao posljedice epidemije ebole jer stvaranje zabluda može dovesti do rizika okrivljavanja određenih etničkih skupina za epidemiju;

| 8. | smatra da, kad više ne bude potrebna hitna pomoć, dugoročni odgovor Europske unije ponajprije mora biti usmjeren na plan razvojne pomoći za promicanje otpornosti, koji sa sobom nosi ulaganja namijenjena za sektor zdravstva, a posebno za organizaciju i upravljanje sustavima zdravstvene skrbi, praćenje zdravstvenog stanja i izvještavanje o njemu odnosno za sustav opskrbe lijekovima, unutrašnje upravljanje i izgradnju države te ključnu pomoć oživljavanju gospodarstava tih triju zemalja; |
| --- | --- |

8.

smatra da, kad više ne bude potrebna hitna pomoć, dugoročni odgovor Europske unije ponajprije mora biti usmjeren na plan razvojne pomoći za promicanje otpornosti, koji sa sobom nosi ulaganja namijenjena za sektor zdravstva, a posebno za organizaciju i upravljanje sustavima zdravstvene skrbi, praćenje zdravstvenog stanja i izvještavanje o njemu odnosno za sustav opskrbe lijekovima, unutrašnje upravljanje i izgradnju države te ključnu pomoć oživljavanju gospodarstava tih triju zemalja;

| 9. | poziva vlasti da uzmu u obzir stečena iskustva u vezi s fenomenom stigmatizacije i da ih primijene u sličnim humanitarnim krizama koje se mogu pojaviti; |
| --- | --- |

9.

poziva vlasti da uzmu u obzir stečena iskustva u vezi s fenomenom stigmatizacije i da ih primijene u sličnim humanitarnim krizama koje se mogu pojaviti;

| 10. | podsjeća na važnost sprečavanja sukoba budući da sukobi i nestabilnost imaju vrlo negativan utjecaj na zdravstvene sustave; |
| --- | --- |

10.

podsjeća na važnost sprečavanja sukoba budući da sukobi i nestabilnost imaju vrlo negativan utjecaj na zdravstvene sustave;

| 11. | traži osnivanje stalne europske službe za brzo djelovanje koji bi činili stručnjaci, laboratorijski timovi za potporu, epidemiolozi i logistička infrastruktura koja uključuje pokretne laboratorije i koji se može poslati na teren u vrlo kratkom roku; posebno ističe da Unija može ostvariti dodanu vrijednost kada je riječ o „testiranju na granicama”, kopnenim i morskim, te da zdravstvena tijela u SAD-u prednjače u testiranjima u zračnim lukama, a Unija bi taj izvrstan primjer trebala slijediti i od njega imati koristi; |
| --- | --- |

11.

traži osnivanje stalne europske službe za brzo djelovanje koji bi činili stručnjaci, laboratorijski timovi za potporu, epidemiolozi i logistička infrastruktura koja uključuje pokretne laboratorije i koji se može poslati na teren u vrlo kratkom roku; posebno ističe da Unija može ostvariti dodanu vrijednost kada je riječ o „testiranju na granicama”, kopnenim i morskim, te da zdravstvena tijela u SAD-u prednjače u testiranjima u zračnim lukama, a Unija bi taj izvrstan primjer trebala slijediti i od njega imati koristi;

| 12. | također poziva Europsku uniju da podrži osnivanje mreže kontrolnih točaka u zemljama u razvoju kako bi se što prije otkrili novi slučajevi zaraznih bolesti pandemijskog potencijala te osnovala povezana mreža nadzora na prostoru tih država; |
| --- | --- |

12.

također poziva Europsku uniju da podrži osnivanje mreže kontrolnih točaka u zemljama u razvoju kako bi se što prije otkrili novi slučajevi zaraznih bolesti pandemijskog potencijala te osnovala povezana mreža nadzora na prostoru tih država;

| 13. | priznaje potrebu da se potakne uspostava suradnje između Europske unije i njezinih država članica te zemalja u razvoju, a posebice onih sa zapada Afrike, u području obuke zdravstvenih djelatnika; |
| --- | --- |

13.

priznaje potrebu da se potakne uspostava suradnje između Europske unije i njezinih država članica te zemalja u razvoju, a posebice onih sa zapada Afrike, u području obuke zdravstvenih djelatnika;

| 14. | naglašava važnost jačanja sustava zaštite i brze evakuacije međunarodnih zdravstvenih djelatnika; |
| --- | --- |

14.

naglašava važnost jačanja sustava zaštite i brze evakuacije međunarodnih zdravstvenih djelatnika;

| 15. | žali zbog toga što su prethodne prilagodbe, reforme i nepravedne razvojne politike pridonijele neučinkovitim zdravstvenim sustavima; traži od Komisije da pomogne tim trima zemljama da razviju svoje javne zdravstvene sustave kako bi odgovorile na osnovne potrebe u zdravstvu te kako bi mogle razviti infrastrukturu kojom se svim građanima jamči pristup javnoj zdravstvenoj skrbi; posebno smatra da dugoročan razvoj snažnog zdravstvenog sustava zahtjeva, između ostalog, (i) izvore ulaganja u osnovne zdravstvene usluge, (ii) omogućavanje sigurne i kvalitetne skrbi povećavanjem sredstava za odgovarajuću obuku, nadzor i plaće zdravstvenih radnika i jamčenjem dostupnosti sigurnih lijekova, (iii) uključivanje lokalnih dionika i zajednica u odgovore na krize i razvojno planiranje; poziva međunarodne donatore da povećaju službenu razvojnu pomoć tim državama preko državnih sustava kao što je proračunska potpora; poziva Komisiju da u suradnji sa zemljama partnerima, Svjetskom zdravstvenom organizacijom, Svjetskom bankom i drugim donatorima uspostavi dosljedne zdravstvene planove i postupke praćenja koji se temelje na potrebama; |
| --- | --- |

15.

žali zbog toga što su prethodne prilagodbe, reforme i nepravedne razvojne politike pridonijele neučinkovitim zdravstvenim sustavima; traži od Komisije da pomogne tim trima zemljama da razviju svoje javne zdravstvene sustave kako bi odgovorile na osnovne potrebe u zdravstvu te kako bi mogle razviti infrastrukturu kojom se svim građanima jamči pristup javnoj zdravstvenoj skrbi; posebno smatra da dugoročan razvoj snažnog zdravstvenog sustava zahtjeva, između ostalog, (i) izvore ulaganja u osnovne zdravstvene usluge, (ii) omogućavanje sigurne i kvalitetne skrbi povećavanjem sredstava za odgovarajuću obuku, nadzor i plaće zdravstvenih radnika i jamčenjem dostupnosti sigurnih lijekova, (iii) uključivanje lokalnih dionika i zajednica u odgovore na krize i razvojno planiranje; poziva međunarodne donatore da povećaju službenu razvojnu pomoć tim državama preko državnih sustava kao što je proračunska potpora; poziva Komisiju da u suradnji sa zemljama partnerima, Svjetskom zdravstvenom organizacijom, Svjetskom bankom i drugim donatorima uspostavi dosljedne zdravstvene planove i postupke praćenja koji se temelje na potrebama;

| 16. | naglašava da bi se odgovor trebao usmjeriti na temeljne propuste u vezi sa zastupljenosti žena, njihovim pristupom zdravstvu i uslugama te prekidom izvora sredstava za život; posebno naglašava da je potrebno ponuditi visokokvalitetne osnovne usluge i zdravstvenu skrb, s posebnim naglaskom na majčinskoj skrbi te ginekološkim i porodiljnim uslugama; |
| --- | --- |

16.

naglašava da bi se odgovor trebao usmjeriti na temeljne propuste u vezi sa zastupljenosti žena, njihovim pristupom zdravstvu i uslugama te prekidom izvora sredstava za život; posebno naglašava da je potrebno ponuditi visokokvalitetne osnovne usluge i zdravstvenu skrb, s posebnim naglaskom na majčinskoj skrbi te ginekološkim i porodiljnim uslugama;

| 17. | pozdravlja komunikaciju Komisije o ulozi EU-a u globalnom zdravlju (COM(2010)0128) i njezinu cjelovitu viziju sveobuhvatnih zdravstvenih sustava, njezin horizontalni pristup i nastojanja za ostvarivanjem univerzalne zdravstvene zaštite; potiče Komisiju da preispita tu komunikaciju u svjetlu novih saznanja stečenih tijekom krize ebole, a da pritom zadrži sveobuhvatni horizontalni pristup i da pravodobno predstavi i provede program djelovanja; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja komunikaciju Komisije o ulozi EU-a u globalnom zdravlju (COM(2010)0128) i njezinu cjelovitu viziju sveobuhvatnih zdravstvenih sustava, njezin horizontalni pristup i nastojanja za ostvarivanjem univerzalne zdravstvene zaštite; potiče Komisiju da preispita tu komunikaciju u svjetlu novih saznanja stečenih tijekom krize ebole, a da pritom zadrži sveobuhvatni horizontalni pristup i da pravodobno predstavi i provede program djelovanja;

| 18. | ističe opću nužnost da zemlje u razvoju hitno predvide proračunske stavke za uvođenje snažnih i otpornih javnih sustava socijalne i zdravstvene skrbi, izgradnju dovoljnog broja dobro opremljenih održivih zdravstvenih objekata (posebno laboratorija, infrastrukture vodoopskrbe i odvodnje) i pružanje kvalitetnih osnovnih usluga i zdravstvene njege; naglašava potrebu za dovoljnim brojem zdravstvenih radnika u odnosu na broj stanovnika i poziva vlasti pogođenih zemalja da zajamče da zdravstveni radnici budu plaćeni i da novac namijenjen zdravlju pristigne do ljudi; međutim priznaje da trenutačnu krizu nije moguće riješiti samo u okviru zdravstvenog sustava i da je potreban sveobuhvatan pristup koji uključuje razne sektore kao što su obrazovanje i osposobljavanje, odvodnja, sigurnost hrane i pitka voda kako bi se riješili kritični nedostaci u području svih ključnih usluga; istovremeno naglašava da je obrazovanje, kojim su obuhvaćeni kulturne dimenzije i uvjerenja, također ključan faktor oporavka; |
| --- | --- |

18.

ističe opću nužnost da zemlje u razvoju hitno predvide proračunske stavke za uvođenje snažnih i otpornih javnih sustava socijalne i zdravstvene skrbi, izgradnju dovoljnog broja dobro opremljenih održivih zdravstvenih objekata (posebno laboratorija, infrastrukture vodoopskrbe i odvodnje) i pružanje kvalitetnih osnovnih usluga i zdravstvene njege; naglašava potrebu za dovoljnim brojem zdravstvenih radnika u odnosu na broj stanovnika i poziva vlasti pogođenih zemalja da zajamče da zdravstveni radnici budu plaćeni i da novac namijenjen zdravlju pristigne do ljudi; međutim priznaje da trenutačnu krizu nije moguće riješiti samo u okviru zdravstvenog sustava i da je potreban sveobuhvatan pristup koji uključuje razne sektore kao što su obrazovanje i osposobljavanje, odvodnja, sigurnost hrane i pitka voda kako bi se riješili kritični nedostaci u području svih ključnih usluga; istovremeno naglašava da je obrazovanje, kojim su obuhvaćeni kulturne dimenzije i uvjerenja, također ključan faktor oporavka;

| 19. | ističe da ulaganja u zdravstveni sektor predstavljaju važan pokretač gospodarskog razvoja i doprinose smanjenju siromaštva u zemljama u razvoju; pozdravlja uvrštenje 3. cilja „dopustiti svima da žive zdravo i unaprijediti blagostanje svih dobnih skupina” u prijedlog budućih Ciljeva održivog rasta; |
| --- | --- |

19.

ističe da ulaganja u zdravstveni sektor predstavljaju važan pokretač gospodarskog razvoja i doprinose smanjenju siromaštva u zemljama u razvoju; pozdravlja uvrštenje 3. cilja „dopustiti svima da žive zdravo i unaprijediti blagostanje svih dobnih skupina” u prijedlog budućih Ciljeva održivog rasta;

| 20. | naglašava da dugoročno pripremljeni planovi koji su potrebni kako bi se izgradili snažni i sveobuhvatni zdravstveni sustavi trebaju obuhvaćati primjeren broj osposobljenih zdravstvenih radnika, pristup dovoljnoj količini medicinske opreme i pouzdane zdravstvene informacijske sustave; |
| --- | --- |

20.

naglašava da dugoročno pripremljeni planovi koji su potrebni kako bi se izgradili snažni i sveobuhvatni zdravstveni sustavi trebaju obuhvaćati primjeren broj osposobljenih zdravstvenih radnika, pristup dovoljnoj količini medicinske opreme i pouzdane zdravstvene informacijske sustave;

| 21. | traži da se stvaranjem javnog regionalnog istraživačkog centra za zarazne bolesti u zapadnoj Africi poboljša istraživačka infrastruktura i uspostavi međusveučilišna suradnja s Europskom unijom i njezinim državama članicama; |
| --- | --- |

21.

traži da se stvaranjem javnog regionalnog istraživačkog centra za zarazne bolesti u zapadnoj Africi poboljša istraživačka infrastruktura i uspostavi međusveučilišna suradnja s Europskom unijom i njezinim državama članicama;

| 22. | naglašava važnost borbe protiv društvene nejednakosti kako bi se izgradio snažan i održiv zdravstveni sustav; u tu svrhu podupire uvođenje javno financiranog besplatnog univerzalnog zdravstvenog osiguranja i potiče Komisiju, partnerske zemlje i druge donatore da što prije predstave program za uvođenje univerzalne zdravstvene zaštite koji će zajamčiti udruživanje zdravstvenih rizika; |
| --- | --- |

22.

naglašava važnost borbe protiv društvene nejednakosti kako bi se izgradio snažan i održiv zdravstveni sustav; u tu svrhu podupire uvođenje javno financiranog besplatnog univerzalnog zdravstvenog osiguranja i potiče Komisiju, partnerske zemlje i druge donatore da što prije predstave program za uvođenje univerzalne zdravstvene zaštite koji će zajamčiti udruživanje zdravstvenih rizika;

| 23. | poziva sve zemlje da se obvežu na postizanje univerzalne zdravstvene zaštite i da izrade plan kojim bi se utvrdili domaći resursi i mogućnost međunarodnog financiranja kako bi se ostvario taj cilj; podržava cilj povećanja potrošnje na zdravstvo u svim zemljama na priznati minimum od 86 USD po stanovniku za osnovne zdravstvene usluge; |
| --- | --- |

23.

poziva sve zemlje da se obvežu na postizanje univerzalne zdravstvene zaštite i da izrade plan kojim bi se utvrdili domaći resursi i mogućnost međunarodnog financiranja kako bi se ostvario taj cilj; podržava cilj povećanja potrošnje na zdravstvo u svim zemljama na priznati minimum od 86 USD po stanovniku za osnovne zdravstvene usluge;

| 24. | pozdravlja održavanje međunarodne konferencije na visokoj razini o temi ebole održane 3. ožujka 2015., a koju su organizirali EU i ključni partneri u cilju iskorjenjivanja ebole, ali i procjene učinaka na pogođene zemlje kako bi se osiguralo da se razvojna pomoć može nadovezati na humanitarne napore; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja održavanje međunarodne konferencije na visokoj razini o temi ebole održane 3. ožujka 2015., a koju su organizirali EU i ključni partneri u cilju iskorjenjivanja ebole, ali i procjene učinaka na pogođene zemlje kako bi se osiguralo da se razvojna pomoć može nadovezati na humanitarne napore;

| 25. | podržava zamisao o donošenju Marshallova plana za oživljavanje gospodarstava tih zemalja; predlaže da se ponudi tehnička podrška administraciji kako bi se kapaciteti povećali i kako bi se zajamčilo da novac stigne do ljudi, a ne da nestane zbog korupcije i drugih razloga; |
| --- | --- |

25.

podržava zamisao o donošenju Marshallova plana za oživljavanje gospodarstava tih zemalja; predlaže da se ponudi tehnička podrška administraciji kako bi se kapaciteti povećali i kako bi se zajamčilo da novac stigne do ljudi, a ne da nestane zbog korupcije i drugih razloga;

| 26. | pozdravlja međunarodna nastojanja kojima se zemlje pogođene virusom ebole pokušavaju rasteretiti međunarodnih dužničkih obveza; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja međunarodna nastojanja kojima se zemlje pogođene virusom ebole pokušavaju rasteretiti međunarodnih dužničkih obveza;

| 27. | smatra da će partnerstva između Europske unije i regije zahvaćene krizom biti uspješna pod uvjetom da Liberija, Gvineja i Sijera Leone što prije preuzmu odgovornost za svoj razvoj; |
| --- | --- |

27.

smatra da će partnerstva između Europske unije i regije zahvaćene krizom biti uspješna pod uvjetom da Liberija, Gvineja i Sijera Leone što prije preuzmu odgovornost za svoj razvoj;

| 28. | smatra da bi programe 11. Europskog razvojnog fonda trebalo preispitati kako bi ulaganja u područje zdravstva i dobrog upravljanja postala prioritetna područja za sve zemlje s krhkom javnom infrastrukturom; iskazuje zabrinutost zbog toga što zdravlje i usluge vodoopskrbe i odvodnje nisu ključni sektori nacionalnih okvirnih programa Liberije i Sijera Leonea; poziva Komisiju da uspostavi mehanizme za bolje praćenje pomoći; |
| --- | --- |

28.

smatra da bi programe 11. Europskog razvojnog fonda trebalo preispitati kako bi ulaganja u područje zdravstva i dobrog upravljanja postala prioritetna područja za sve zemlje s krhkom javnom infrastrukturom; iskazuje zabrinutost zbog toga što zdravlje i usluge vodoopskrbe i odvodnje nisu ključni sektori nacionalnih okvirnih programa Liberije i Sijera Leonea; poziva Komisiju da uspostavi mehanizme za bolje praćenje pomoći;

| 29. | smatra da će se u okviru preispitivanja VFO-a sredinom razdoblja morati voditi računa o riziku od nedostatnih strukturnih financijskih sredstava za humanitarno djelovanje Europske unije; |
| --- | --- |

29.

smatra da će se u okviru preispitivanja VFO-a sredinom razdoblja morati voditi računa o riziku od nedostatnih strukturnih financijskih sredstava za humanitarno djelovanje Europske unije;

| 30. | pozdravlja rad humanitaraca i zdravstvenih djelatnika na terenu koji su riskirali vlastite živote i požrtvovno radili na obuzdavanju te ozbiljne zdravstvene krize; |
| --- | --- |

30.

pozdravlja rad humanitaraca i zdravstvenih djelatnika na terenu koji su riskirali vlastite živote i požrtvovno radili na obuzdavanju te ozbiljne zdravstvene krize;

| 31. | čestita misiji UN-a za žuran odgovor na krizu prouzročenu ebolom (UNMEER), partnerskim organizacijama i nevladinim humanitarnim organizacijama, kao što su organizacija Liječnici bez granica, Međunarodna federacija društava Crvenog križa i Crvenog polumjeseca, Hitna služba i drugi na radu obavljenom na terenu i toplo pozdravlja njihov opsežan doprinos i pomoć u kontroliranju te epidemije; žali zbog slučajeva neprimjerenog postupanja sa zdravstvenim i drugim osobljem uključenim u borbu protiv epidemije po njihovu povratku iz Afrike; |
| --- | --- |

31.

čestita misiji UN-a za žuran odgovor na krizu prouzročenu ebolom (UNMEER), partnerskim organizacijama i nevladinim humanitarnim organizacijama, kao što su organizacija Liječnici bez granica, Međunarodna federacija društava Crvenog križa i Crvenog polumjeseca, Hitna služba i drugi na radu obavljenom na terenu i toplo pozdravlja njihov opsežan doprinos i pomoć u kontroliranju te epidemije; žali zbog slučajeva neprimjerenog postupanja sa zdravstvenim i drugim osobljem uključenim u borbu protiv epidemije po njihovu povratku iz Afrike;

| 32. | smatra da dostupnost lijekova ne bi više u pravilu trebala ovisiti o kupovnoj moći pacijenata, već bi trebao biti prilagođen potrebama oboljelih, kao što ni tržište ne bi trebalo samo odlučivati o lijekovima koji će se proizvoditi; |
| --- | --- |

32.

smatra da dostupnost lijekova ne bi više u pravilu trebala ovisiti o kupovnoj moći pacijenata, već bi trebao biti prilagođen potrebama oboljelih, kao što ni tržište ne bi trebalo samo odlučivati o lijekovima koji će se proizvoditi;

| 33. | poziva Europsku uniju i države članice da poštuju načelo usklađenosti politike EU-a u interesu razvoja, kako je navedeno u članku 208. UFEU-a, promicanjem pravedne i ravnopravne međunarodne trgovine, medicinskog istraživanja i politika inovacija kojima se potiče i olakšava univerzalni pristup lijekovima; |
| --- | --- |

33.

poziva Europsku uniju i države članice da poštuju načelo usklađenosti politike EU-a u interesu razvoja, kako je navedeno u članku 208. UFEU-a, promicanjem pravedne i ravnopravne međunarodne trgovine, medicinskog istraživanja i politika inovacija kojima se potiče i olakšava univerzalni pristup lijekovima;

| 34. | poziva Komisiju da istraži modele drukčije od onih zasnovanih na monopolima nad patentima, posebno kad je riječ o razvoju lijekova i cjepiva javno-privatnih partnerstava kao što je Inicijativa za inovativne lijekove, kojima bi se jamčili dostupnost liječenja za pacijente, održivost proračuna zdravstvene skrbi i učinkovit odgovor na krize poput one prouzročene virusom ebole i na slične prijetnje; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisiju da istraži modele drukčije od onih zasnovanih na monopolima nad patentima, posebno kad je riječ o razvoju lijekova i cjepiva javno-privatnih partnerstava kao što je Inicijativa za inovativne lijekove, kojima bi se jamčili dostupnost liječenja za pacijente, održivost proračuna zdravstvene skrbi i učinkovit odgovor na krize poput one prouzročene virusom ebole i na slične prijetnje;

| 35. | podsjeća na važnost jačanja istraživačkih kapaciteta u svjetskoj borbi protiv epidemija, razvoja „brzih testova” i pružanja pristupa cjepivima; s tim u vezi pozdravlja činjenicu da su brojna europska financijska sredstva za istraživanje mobilizirana u borbi protiv virusa ebole, pa i u okviru inicijativa za inovativne lijekove programa Obzor 2020. i Programa partnerstva europskih zemalja i zemalja u razvoju u području kliničkih studija; ističe da, iako su cjepiva dobrodošla, ona najvjerojatnije nisu prikladna za iskorjenjivanje ebole jer virus mutira; stoga naglašava da prioriteti financiranja moraju biti jačanje općeg zdravstvenog sustava, higijena, sprečavanje širenja zaraze, pouzdana i brza testiranja u tropskom okruženju i lijekovi usmjereni na virus i simptome koje uzrokuje; |
| --- | --- |

35.

podsjeća na važnost jačanja istraživačkih kapaciteta u svjetskoj borbi protiv epidemija, razvoja „brzih testova” i pružanja pristupa cjepivima; s tim u vezi pozdravlja činjenicu da su brojna europska financijska sredstva za istraživanje mobilizirana u borbi protiv virusa ebole, pa i u okviru inicijativa za inovativne lijekove programa Obzor 2020. i Programa partnerstva europskih zemalja i zemalja u razvoju u području kliničkih studija; ističe da, iako su cjepiva dobrodošla, ona najvjerojatnije nisu prikladna za iskorjenjivanje ebole jer virus mutira; stoga naglašava da prioriteti financiranja moraju biti jačanje općeg zdravstvenog sustava, higijena, sprečavanje širenja zaraze, pouzdana i brza testiranja u tropskom okruženju i lijekovi usmjereni na virus i simptome koje uzrokuje;

| 36. | potiče sve zainteresirane strane da promiču zdravstvenu obuku stanovnika stavljajući naglasak na tradicionalne običaje koji su nespojivi s borbom protiv širenja zaraze među stanovništvom; |
| --- | --- |

36.

potiče sve zainteresirane strane da promiču zdravstvenu obuku stanovnika stavljajući naglasak na tradicionalne običaje koji su nespojivi s borbom protiv širenja zaraze među stanovništvom;

| 37. | naglašava da bi EU trebao promicati učinkovito i pravedno financiranje istraživanja koje će biti na dobrobit zdravlja svih ljudi i koje će jamčiti da inovacije i intervencije vode do povoljnih i dostupnih rješenja; posebno ponavlja da bi se trebali istražiti modeli u kojima je trošak istraživanja i razvoja odvojen od cijene lijekova, kao i mogućnosti prijenosa tehnologije u zemlje u razvoju; |
| --- | --- |

37.

naglašava da bi EU trebao promicati učinkovito i pravedno financiranje istraživanja koje će biti na dobrobit zdravlja svih ljudi i koje će jamčiti da inovacije i intervencije vode do povoljnih i dostupnih rješenja; posebno ponavlja da bi se trebali istražiti modeli u kojima je trošak istraživanja i razvoja odvojen od cijene lijekova, kao i mogućnosti prijenosa tehnologije u zemlje u razvoju;

| 38. | ponovno naglašava potrebu za ulaganjem u istraživanje zapostavljenih bolesti; u tom smislu poziva Komisiju da nastavi s raspravama o tom pitanju i da organizira široku suradnju između javnog i privatnog sektora s ciljem jačanja nacionalnih zdravstvenih sustava i omogućivanja prijenosa rezultata do dotičnog stanovništva pod uvjetom da se uvedu zaštitne mjere kojima će se spriječiti javno-privatna partnerstva da na nereguliranom tržištu naude ugroženim osobama; u tom pogledu pozdravlja činjenicu da je EU, da bi odgovorio na hitnu potrebu za novim vrstama liječenja, izdvojio 138 milijuna EUR za projekte razvoja kliničkih istraživanja novih cjepiva, brzih dijagnostičkih testova i liječenja u sklopu programa Obzor 2020. i inicijative za inovativne lijekove; pohvaljuje europsku farmaceutsku industriju koja je važnim resursima također doprinijela naporima u istraživanju; |
| --- | --- |

38.

ponovno naglašava potrebu za ulaganjem u istraživanje zapostavljenih bolesti; u tom smislu poziva Komisiju da nastavi s raspravama o tom pitanju i da organizira široku suradnju između javnog i privatnog sektora s ciljem jačanja nacionalnih zdravstvenih sustava i omogućivanja prijenosa rezultata do dotičnog stanovništva pod uvjetom da se uvedu zaštitne mjere kojima će se spriječiti javno-privatna partnerstva da na nereguliranom tržištu naude ugroženim osobama; u tom pogledu pozdravlja činjenicu da je EU, da bi odgovorio na hitnu potrebu za novim vrstama liječenja, izdvojio 138 milijuna EUR za projekte razvoja kliničkih istraživanja novih cjepiva, brzih dijagnostičkih testova i liječenja u sklopu programa Obzor 2020. i inicijative za inovativne lijekove; pohvaljuje europsku farmaceutsku industriju koja je važnim resursima također doprinijela naporima u istraživanju;

| 39. | ističe da su ebola i ostale epidemije transnacionalne prijetnje koje zahtijevaju međunarodnu suradnju; poziva Svjetsku zdravstvenu organizaciju da preispita Međunarodne zdravstvene propise kako bi uključivali međuovisnu odgovornost i financijsku podršku pa i za rješavanje glavnih uzroka; |
| --- | --- |

39.

ističe da su ebola i ostale epidemije transnacionalne prijetnje koje zahtijevaju međunarodnu suradnju; poziva Svjetsku zdravstvenu organizaciju da preispita Međunarodne zdravstvene propise kako bi uključivali međuovisnu odgovornost i financijsku podršku pa i za rješavanje glavnih uzroka;

| 40. | u svjetlu nepotpune primjene Međunarodnih zdravstvenih propisa i nepostojanja epidemiološkog nadzora pozdravlja francuski program brzog odgovora „Mreža javnih zdravstvenih ustanova u zapadnoj Africi”; |
| --- | --- |

40.

u svjetlu nepotpune primjene Međunarodnih zdravstvenih propisa i nepostojanja epidemiološkog nadzora pozdravlja francuski program brzog odgovora „Mreža javnih zdravstvenih ustanova u zapadnoj Africi”;

| 41. | naglašava da s obzirom na to da se širenje bolesti smanjilo, iako virus ostaje u spolnim žlijezdama mjesecima nakon oporavka, u sklopu zdravstvenog sustava i obrazovnih mjera treba omogućiti korištenje uslugama seksualnog savjetovanja i planiranja obitelji; |
| --- | --- |

41.

naglašava da s obzirom na to da se širenje bolesti smanjilo, iako virus ostaje u spolnim žlijezdama mjesecima nakon oporavka, u sklopu zdravstvenog sustava i obrazovnih mjera treba omogućiti korištenje uslugama seksualnog savjetovanja i planiranja obitelji;

| 42. | naglašava da je sve više izgledno izbijanje krize u opskrbi hranom kao posljedica epidemije koja je pokosila male poljoprivrednike; poziva države članice, Komisiju i međunarodnu zajednicu da ulože u njihov dugoročni razvoj kako bi se osiguralo da poljoprivredna kućanstva i buduća sigurnost opskrbe hranom u zapadnoj Africi više ne budu ugroženi; |
| --- | --- |

42.

naglašava da je sve više izgledno izbijanje krize u opskrbi hranom kao posljedica epidemije koja je pokosila male poljoprivrednike; poziva države članice, Komisiju i međunarodnu zajednicu da ulože u njihov dugoročni razvoj kako bi se osiguralo da poljoprivredna kućanstva i buduća sigurnost opskrbe hranom u zapadnoj Africi više ne budu ugroženi;

| 43. | traži od svog nadležnog odbora da se pobrine za praćenje mjera upravljanja krizom u prisnoj suradnji s koordinatorom EU-a zaduženim za ebolu i nakon misije Europskog parlamenta u Sijera Leoneu, a prije podnošenja konačne ocjene na temelju jasno utvrđenih kriterija; |
| --- | --- |

43.

traži od svog nadležnog odbora da se pobrine za praćenje mjera upravljanja krizom u prisnoj suradnji s koordinatorom EU-a zaduženim za ebolu i nakon misije Europskog parlamenta u Sijera Leoneu, a prije podnošenja konačne ocjene na temelju jasno utvrđenih kriterija;

| 44. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, vladama i parlamentima zemalja Afričke unije, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda i Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji. |
| --- | --- |

44.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, vladama i parlamentima zemalja Afričke unije, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda i Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2014)0026.

(2)  Kao što su na primjer običaji u kojima je zabranjeno spaljivanje mrtvih.

---

| 20.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 355/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 355/11

---

P8_TA(2015)0375

Mjerenje emisija u automobilskom sektoru

Rezolucija Europskog parlamenta od 27. listopada 2015. o mjerenjima emisija u automobilskom sektoru (2015/2865(RSP))

(2017/C 355/02)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji u vezi s mjerenjem emisija u automobilskom sektoru O-000113/2015 – B8-0764/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji u vezi s mjerenjem emisija u automobilskom sektoru O-000113/2015 – B8-0764/2015),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 715/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2007. o homologaciji tipa motornih vozila u odnosu na emisije iz lakih osobnih i gospodarskih vozila (Euro 5 i Euro 6) i pristupu podacima za popravke i održavanje vozila (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 715/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2007. o homologaciji tipa motornih vozila u odnosu na emisije iz lakih osobnih i gospodarskih vozila (Euro 5 i Euro 6) i pristupu podacima za popravke i održavanje vozila (1),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. rujna 2007. o uspostavi okvira za homologaciju motornih vozila i njihovih prikolica te sustava, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica namijenjenih za takva vozila (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. rujna 2007. o uspostavi okvira za homologaciju motornih vozila i njihovih prikolica te sustava, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica namijenjenih za takva vozila (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2001/81/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2001. o nacionalnim gornjim granicama emisije za određene onečišćujuće tvari (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2001/81/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2001. o nacionalnim gornjim granicama emisije za određene onečišćujuće tvari (3),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2008/50/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2008. o kvaliteti zraka i čišćem zraku za Europu (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2008/50/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2008. o kvaliteti zraka i čišćem zraku za Europu (4),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 333/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 443/2009 radi utvrđivanja načinâ za postizanje cilja smanjenja emisija CO2 iz novih osobnih automobila do 2020. (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 333/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 443/2009 radi utvrđivanja načinâ za postizanje cilja smanjenja emisija CO2 iz novih osobnih automobila do 2020. (5),

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da su 18. rujna 2015. savezna Agencija za zaštitu okoliša SAD-a (EPA) i Kalifornijski odbor za zaštitu zraka (CARB) izdali obavijest o kršenju važećih propisa o onečišćenju za Volkswagen AG, Audi AG i Američku Volkswagen grupu (poznati pod zajedničkim nazivom „VW”); budući da je istraga započela nakon istraživanja u vezi s emisijama dušikovih oksida (NOx) iz dizelskih vozila koje je provela jedna nevladina udruga u suradnji s istraživačima sa sveučilišta i da su rezultati tog istraživanja u svibnju 2014. podneseni EPA-i i CARB-u; |
| --- | --- |

A.

budući da su 18. rujna 2015. savezna Agencija za zaštitu okoliša SAD-a (EPA) i Kalifornijski odbor za zaštitu zraka (CARB) izdali obavijest o kršenju važećih propisa o onečišćenju za Volkswagen AG, Audi AG i Američku Volkswagen grupu (poznati pod zajedničkim nazivom „VW”); budući da je istraga započela nakon istraživanja u vezi s emisijama dušikovih oksida (NOx) iz dizelskih vozila koje je provela jedna nevladina udruga u suradnji s istraživačima sa sveučilišta i da su rezultati tog istraživanja u svibnju 2014. podneseni EPA-i i CARB-u;

| B. | budući da je onečišćenje zraka svake godine uzrok preko 430 000 slučajeva preuranjene smrti u EU-u te da se troškovi njegova utjecaja na zdravlje procjenjuju na 940 milijardi EUR godišnje; budući da su dušikovi oksidi jedni od najvećih uzročnika onečišćenja zraka koji među ostalim uzrokuju rak, astmu i brojne bolesti dišnog sustava te propadanje okoliša pojavom procesa zakiseljavanja i eutrofikacije; budući da su ispušni plinovi dizelskih vozila glavni izvor NOx u urbanim područjima Europe; budući da je do trećine stanovništva u urbanim područjima EU-a još uvijek izloženo razinama emisija koje prelaze granične ili ciljne vrijednosti koje je utvrdio EU; budući da je promet i dalje jedan od glavnih uzročnika loše kakvoće zraka u gradovima, kao i povezanih zdravstvenih tegoba; budući da preko 20 država članica trenutačno ne poštuje ograničenja EU-a u pogledu kvalitete zraka, posebno zbog onečišćenja u urbanim područjima; |
| --- | --- |

B.

budući da je onečišćenje zraka svake godine uzrok preko 430 000 slučajeva preuranjene smrti u EU-u te da se troškovi njegova utjecaja na zdravlje procjenjuju na 940 milijardi EUR godišnje; budući da su dušikovi oksidi jedni od najvećih uzročnika onečišćenja zraka koji među ostalim uzrokuju rak, astmu i brojne bolesti dišnog sustava te propadanje okoliša pojavom procesa zakiseljavanja i eutrofikacije; budući da su ispušni plinovi dizelskih vozila glavni izvor NOx u urbanim područjima Europe; budući da je do trećine stanovništva u urbanim područjima EU-a još uvijek izloženo razinama emisija koje prelaze granične ili ciljne vrijednosti koje je utvrdio EU; budući da je promet i dalje jedan od glavnih uzročnika loše kakvoće zraka u gradovima, kao i povezanih zdravstvenih tegoba; budući da preko 20 država članica trenutačno ne poštuje ograničenja EU-a u pogledu kvalitete zraka, posebno zbog onečišćenja u urbanim područjima;

| C. | budući da je 2012. godine Međunarodna agencija za istraživanje raka u okviru WHO-a (IARC) ispušne plinove dizelskih motora klasificirala kao kancerogene te je, s obzirom na dodatne utjecaje čestica dizela na zdravlje, preporučila smanjenje izlaganja mješavini ispuštenih kemikalija diljem svijeta; |
| --- | --- |

C.

budući da je 2012. godine Međunarodna agencija za istraživanje raka u okviru WHO-a (IARC) ispušne plinove dizelskih motora klasificirala kao kancerogene te je, s obzirom na dodatne utjecaje čestica dizela na zdravlje, preporučila smanjenje izlaganja mješavini ispuštenih kemikalija diljem svijeta;

| D. | budući da automobilska industrija daje ključan doprinos rastu i inovacijama te da doprinosi i zaposlenosti u velikom broju država članica; budući da bi trenutačno skandalozno stanje moglo ugroziti ugled i konkurentnost cijelog sektora ne poduzmu li se odlučni koraci; |
| --- | --- |

D.

budući da automobilska industrija daje ključan doprinos rastu i inovacijama te da doprinosi i zaposlenosti u velikom broju država članica; budući da bi trenutačno skandalozno stanje moglo ugroziti ugled i konkurentnost cijelog sektora ne poduzmu li se odlučni koraci;

| E. | budući da mala i srednja poduzeća prevladavaju u automobilskoj opskrbnoj industriji i s udjelom od 50 % doprinose specifičnom sektorskom istraživanju i razvoju; budući da se gospodarska snaga brojnih regija u Europi temelji na automobilskoj industriji i automobilskoj opskrbnoj industriji; |
| --- | --- |

E.

budući da mala i srednja poduzeća prevladavaju u automobilskoj opskrbnoj industriji i s udjelom od 50 % doprinose specifičnom sektorskom istraživanju i razvoju; budući da se gospodarska snaga brojnih regija u Europi temelji na automobilskoj industriji i automobilskoj opskrbnoj industriji;

| F. | budući da pošteno tržišno natjecanje, uključujući među proizvođačima automobila, podrazumijeva da kupac može odabrati proizvod na temelju opsežnih i nepristranih tehničkih obilježja o kojima je obaviješten; |
| --- | --- |

F.

budući da pošteno tržišno natjecanje, uključujući među proizvođačima automobila, podrazumijeva da kupac može odabrati proizvod na temelju opsežnih i nepristranih tehničkih obilježja o kojima je obaviješten;

| G. | budući da je EU u nekoliko pokušaja uložio napore kako bi se ublažio učinak gospodarske krize na automobilski sektor korištenjem dostupnih instrumenata državnih potpora; |
| --- | --- |

G.

budući da je EU u nekoliko pokušaja uložio napore kako bi se ublažio učinak gospodarske krize na automobilski sektor korištenjem dostupnih instrumenata državnih potpora;

| H. | budući da se u skladu s Uredbom o homologaciji tipa motornih vozila u odnosu na emisije iz lakih osobnih i gospodarskih vozila, (Uredba (EZ) br. 715/2007 koju su Europski parlament i Vijeće donijeli u prosincu 2006.), kojom se određuju norme emisija Euro 5 i Euro 6, od proizvođača zahtijeva da svoja vozila opreme kako bi ispunjavala uvjete „uobičajene upotrebe” u pogledu emisija (članak 5. stavak 1.); |
| --- | --- |

H.

budući da se u skladu s Uredbom o homologaciji tipa motornih vozila u odnosu na emisije iz lakih osobnih i gospodarskih vozila, (Uredba (EZ) br. 715/2007 koju su Europski parlament i Vijeće donijeli u prosincu 2006.), kojom se određuju norme emisija Euro 5 i Euro 6, od proizvođača zahtijeva da svoja vozila opreme kako bi ispunjavala uvjete „uobičajene upotrebe” u pogledu emisija (članak 5. stavak 1.);

| I. | budući da se Uredbom (EZ) br. 715/2007 (članak 5. stavak 2.) izričito zabranjuje uporaba poremećajnih uređaja koji su definirani kao „svaki dio koji je konstruiran da ustanovljava temperaturu, brzinu vozila, brzinu vrtnje motora (RPM), stupanj prijenosa u mjenjaču, podtlak u cjevovodu, ili bilo koji drugi parametar za potrebe aktiviranja, modulacije, usporavanja ili prekidanja funkcije nekog dijela u sustavu za kontrolu emisije, pri čemu se smanjuje djelotvornost sustava za kontrolu emisija, u uvjetima za koje je razumno očekivati da mogu nastupiti pri uobičajenom radu i upotrebi vozila”; budući da su države članice obvezne zajamčiti provedbu ove zabrane; budući da se u Uredbi također izrijekom poziva Komisiju da uvede ispitivanja i donese mjere u vezi s uporabom poremećajnih uređaja; |
| --- | --- |

I.

budući da se Uredbom (EZ) br. 715/2007 (članak 5. stavak 2.) izričito zabranjuje uporaba poremećajnih uređaja koji su definirani kao „svaki dio koji je konstruiran da ustanovljava temperaturu, brzinu vozila, brzinu vrtnje motora (RPM), stupanj prijenosa u mjenjaču, podtlak u cjevovodu, ili bilo koji drugi parametar za potrebe aktiviranja, modulacije, usporavanja ili prekidanja funkcije nekog dijela u sustavu za kontrolu emisije, pri čemu se smanjuje djelotvornost sustava za kontrolu emisija, u uvjetima za koje je razumno očekivati da mogu nastupiti pri uobičajenom radu i upotrebi vozila”; budući da su države članice obvezne zajamčiti provedbu ove zabrane; budući da se u Uredbi također izrijekom poziva Komisiju da uvede ispitivanja i donese mjere u vezi s uporabom poremećajnih uređaja;

| J. | budući da u skladu s Direktivom o nekim aspektima prodaje robe široke potrošnje i pripadajućim jamstvima (1999/44/EZ) potrošači imaju pravo na najmanje dvogodišnje jamstvo nakon kupnje proizvoda te da je trgovac obvezan potrošaču dostaviti proizvod koji je u skladu s ugovorom o prodaji; budući da, u slučaju neusklađenosti, potrošač ima pravo na besplatan popravak ili zamjenu, ili pravo na popust; |
| --- | --- |

J.

budući da u skladu s Direktivom o nekim aspektima prodaje robe široke potrošnje i pripadajućim jamstvima (1999/44/EZ) potrošači imaju pravo na najmanje dvogodišnje jamstvo nakon kupnje proizvoda te da je trgovac obvezan potrošaču dostaviti proizvod koji je u skladu s ugovorom o prodaji; budući da, u slučaju neusklađenosti, potrošač ima pravo na besplatan popravak ili zamjenu, ili pravo na popust;

| K. | budući da se u Direktivi o pravima potrošača (2011/83/EU) zahtijeva da se podaci o glavnim značajkama proizvoda moraju pružiti prije sklapanja ugovora na mjestu prodaje ili izvan njega ili pak ugovora na daljinu te se od država članica u slučajevima neispunjavanja odredbi Direktive zahtijeva da raspolažu učinkovitim, razmjernim i odvraćajućim kaznama; |
| --- | --- |

K.

budući da se u Direktivi o pravima potrošača (2011/83/EU) zahtijeva da se podaci o glavnim značajkama proizvoda moraju pružiti prije sklapanja ugovora na mjestu prodaje ili izvan njega ili pak ugovora na daljinu te se od država članica u slučajevima neispunjavanja odredbi Direktive zahtijeva da raspolažu učinkovitim, razmjernim i odvraćajućim kaznama;

| L. | budući da se u Direktivi o nepoštenoj poslovnoj praksi (2005/29/EZ) naročito zabranjuje svaka praksa koja „bitno narušava ili je vjerojatno da će narušiti gospodarsko ponašanje prosječnog potrošača do kojeg dopire odnosno kojem je namijenjena, u odnosu na proizvod” te se predviđa da se trgovačkim praksama koje se u svim okolnostima smatraju nepoštenima smatra „tvrdnja da je trgovca (uključujući njegovu poslovnu praksu) ili proizvod odobrilo ili preporučilo ili potvrdilo neko javno ili drugo tijelo, iako to nije slučaj, odnosno takva tvrdnja u slučaju kada on ne udovoljava zahtjevima za izdavanje tog odobrenja, preporuke ili dopuštenja.” te se od država članica zahtijeva donošenje učinkovitih, razmjernih i odvraćajućih kazni; |
| --- | --- |

L.

budući da se u Direktivi o nepoštenoj poslovnoj praksi (2005/29/EZ) naročito zabranjuje svaka praksa koja „bitno narušava ili je vjerojatno da će narušiti gospodarsko ponašanje prosječnog potrošača do kojeg dopire odnosno kojem je namijenjena, u odnosu na proizvod” te se predviđa da se trgovačkim praksama koje se u svim okolnostima smatraju nepoštenima smatra „tvrdnja da je trgovca (uključujući njegovu poslovnu praksu) ili proizvod odobrilo ili preporučilo ili potvrdilo neko javno ili drugo tijelo, iako to nije slučaj, odnosno takva tvrdnja u slučaju kada on ne udovoljava zahtjevima za izdavanje tog odobrenja, preporuke ili dopuštenja.” te se od država članica zahtijeva donošenje učinkovitih, razmjernih i odvraćajućih kazni;

| M. | budući da u okviru norme Euro 5 granična vrijednost emisija NOx za dizelska vozila iznosi 180 mg/km i primjenjuje se na vozila homologirana u razdoblju između 1. rujna 2009. i 1. rujna 2014., kao i na sva vozila koja su prodana u razdoblju između 1. siječnja 2011. i 1. rujna 2015., dok odgovarajuća vrijednost za normu Euro 6 iznosi 80 mg i primjenjuje se od 1. rujna 2014. na nove tipove vozila te na sva vozila prodana nakon 1. rujna 2015.; budući da su vozila u okviru norme Euro 6 koja su registrirana prije nego što je ta norma uvedena kao zakonsko ograničenje iskoristila porezne olakšice u mnogim državama članicama; budući da rezultati neovisnih ispitivanja potvrđuju znatne razlike u ograničenjima i ostvarenim emisijama iz vozila u uobičajenoj upotrebi u okviru obiju normi; |
| --- | --- |

M.

budući da u okviru norme Euro 5 granična vrijednost emisija NOx za dizelska vozila iznosi 180 mg/km i primjenjuje se na vozila homologirana u razdoblju između 1. rujna 2009. i 1. rujna 2014., kao i na sva vozila koja su prodana u razdoblju između 1. siječnja 2011. i 1. rujna 2015., dok odgovarajuća vrijednost za normu Euro 6 iznosi 80 mg i primjenjuje se od 1. rujna 2014. na nove tipove vozila te na sva vozila prodana nakon 1. rujna 2015.; budući da su vozila u okviru norme Euro 6 koja su registrirana prije nego što je ta norma uvedena kao zakonsko ograničenje iskoristila porezne olakšice u mnogim državama članicama; budući da rezultati neovisnih ispitivanja potvrđuju znatne razlike u ograničenjima i ostvarenim emisijama iz vozila u uobičajenoj upotrebi u okviru obiju normi;

| N. | budući da se u analizi Zajedničkog istraživačkog centra Europske komisije (6) iz 2011. došlo do zaključka da emisije NOx dizelskih vozila koje su izmjerene prijenosnim sustavima za mjerenje emisija u znatnoj mjeri premašuju ograničenja emisija u okviru normi Euro 3 odnosno 5, i to između 2 i 4 puta za prosječne emisije NOx na svim ispitnim dionicama, odnosno do 14 puta na određenim dijelovima ispitnih dionica; budući da se u drugom izvješću Zajedničkog istraživačkog centra (7) objavljenom 2013. navode zaključci u vezi s činjenicom da vozila u okviru norme Euro 6 možda premašuju ograničenja za emisije vozila u okviru norme Euro 5; budući da su u okviru neovisnih analiza provedenih 2014. zabilježene prosječne cestovne emisije NOx iz testiranih dizelskih vozila u vrijednosti koja je sedam puta veća od ograničenja utvrđenih u okviru norme Euro 6; |
| --- | --- |

N.

budući da se u analizi Zajedničkog istraživačkog centra Europske komisije (6) iz 2011. došlo do zaključka da emisije NOx dizelskih vozila koje su izmjerene prijenosnim sustavima za mjerenje emisija u znatnoj mjeri premašuju ograničenja emisija u okviru normi Euro 3 odnosno 5, i to između 2 i 4 puta za prosječne emisije NOx na svim ispitnim dionicama, odnosno do 14 puta na određenim dijelovima ispitnih dionica; budući da se u drugom izvješću Zajedničkog istraživačkog centra (7) objavljenom 2013. navode zaključci u vezi s činjenicom da vozila u okviru norme Euro 6 možda premašuju ograničenja za emisije vozila u okviru norme Euro 5; budući da su u okviru neovisnih analiza provedenih 2014. zabilježene prosječne cestovne emisije NOx iz testiranih dizelskih vozila u vrijednosti koja je sedam puta veća od ograničenja utvrđenih u okviru norme Euro 6;

| O. | budući da je VW priznao da je ugradio poremećajne uređaje u najmanje 11 milijuna dizelskih vozila prodanih diljem svijeta; budući da je VW objavio da će slijedom odluke njemačke Savezne agencije za cestovni promet povući 8,5 milijuna dizelskih vozila u EU-u; |
| --- | --- |

O.

budući da je VW priznao da je ugradio poremećajne uređaje u najmanje 11 milijuna dizelskih vozila prodanih diljem svijeta; budući da je VW objavio da će slijedom odluke njemačke Savezne agencije za cestovni promet povući 8,5 milijuna dizelskih vozila u EU-u;

| P. | budući da se taj zabilježeni nesklad u vrijednosti emisija može pripisati i činjenici da su postupci ispitivanja koji su trenutačno u uporabi u EU-u neadekvatni i ne predstavljaju uobičajene uvjete vožnje, ali i korištenju poremećajnih uređaja; budući da su pouzdanost i utemeljenost postupaka ispitivanja vozila od ključne važnosti za usklađivanje s ograničenjima emisija, a time i zaštitu javnog zdravlja i okoliša u EU-u; |
| --- | --- |

P.

budući da se taj zabilježeni nesklad u vrijednosti emisija može pripisati i činjenici da su postupci ispitivanja koji su trenutačno u uporabi u EU-u neadekvatni i ne predstavljaju uobičajene uvjete vožnje, ali i korištenju poremećajnih uređaja; budući da su pouzdanost i utemeljenost postupaka ispitivanja vozila od ključne važnosti za usklađivanje s ograničenjima emisija, a time i zaštitu javnog zdravlja i okoliša u EU-u;

| Q. | budući da u skladu s člankom 14. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 715/2007 Komisija ima obvezu revidirati cikluse ispitivanja koji se koriste za mjerenje emisija i, ako se utvrdi da više nisu adekvatni, prilagoditi ih na način da pokazuju vrijednosti emisija nastalih uslijed stvarne vožnje na cesti; budući da takva prilagodba još nije ostvarena; budući da Komisija trenutačno priprema usvajanje novog ciklusa ispitivanja koji se temelji na stvarnim uvjetima vožnje; |
| --- | --- |

Q.

budući da u skladu s člankom 14. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 715/2007 Komisija ima obvezu revidirati cikluse ispitivanja koji se koriste za mjerenje emisija i, ako se utvrdi da više nisu adekvatni, prilagoditi ih na način da pokazuju vrijednosti emisija nastalih uslijed stvarne vožnje na cesti; budući da takva prilagodba još nije ostvarena; budući da Komisija trenutačno priprema usvajanje novog ciklusa ispitivanja koji se temelji na stvarnim uvjetima vožnje;

| R. | budući da ispitivanja sukladnosti proizvodnje i uporabne sukladnosti ne podliježu zajedničkim normama na razini EU-a, unatoč tomu što je Komisija dobila mandat za utvrđivanje posebnih zahtjeva za te postupke u okviru postupka komitologije; budući da se kao rezultat toga zahtjevi za sukladnost proizvodnje i uporabnu sukladnost uglavnom ne primjenjuju na odgovarajući način; budući da ne postoji zahtjev da se Komisiji, nadležnim tijelima za homologaciju drugih država članica ili ostalim zainteresiranim stranama proslijede informacije u pogledu ispitivanja koja provode nadležna tijela za homologaciju, a ni rezultati tih ispitivanja; |
| --- | --- |

R.

budući da ispitivanja sukladnosti proizvodnje i uporabne sukladnosti ne podliježu zajedničkim normama na razini EU-a, unatoč tomu što je Komisija dobila mandat za utvrđivanje posebnih zahtjeva za te postupke u okviru postupka komitologije; budući da se kao rezultat toga zahtjevi za sukladnost proizvodnje i uporabnu sukladnost uglavnom ne primjenjuju na odgovarajući način; budući da ne postoji zahtjev da se Komisiji, nadležnim tijelima za homologaciju drugih država članica ili ostalim zainteresiranim stranama proslijede informacije u pogledu ispitivanja koja provode nadležna tijela za homologaciju, a ni rezultati tih ispitivanja;

| S. | budući da postojeći sustav za homologaciju na razini EU-a ne dopušta Komisiji ili tijelima drugih država članica da ponovno razmotre potvrde o homologaciji vozila i potvrde o sukladnosti, da povuku vozila s tržišta ili da obustave njihovo stavljanje na tržište ako je njihovu homologaciju provela druga država članica; budući da u okviru trenutnog sustava nema načina na koji bi se nadgledalo ispitivanje koje provode nacionalna tijela za homologaciju i kojim bi se zajamčilo da tijela poštuju zajednička pravila na razini EU-a te smanjivanjem normi ne sudjeluju u nepoštenom tržišnom natjecanju; |
| --- | --- |

S.

budući da postojeći sustav za homologaciju na razini EU-a ne dopušta Komisiji ili tijelima drugih država članica da ponovno razmotre potvrde o homologaciji vozila i potvrde o sukladnosti, da povuku vozila s tržišta ili da obustave njihovo stavljanje na tržište ako je njihovu homologaciju provela druga država članica; budući da u okviru trenutnog sustava nema načina na koji bi se nadgledalo ispitivanje koje provode nacionalna tijela za homologaciju i kojim bi se zajamčilo da tijela poštuju zajednička pravila na razini EU-a te smanjivanjem normi ne sudjeluju u nepoštenom tržišnom natjecanju;

| T. | budući da Komisija trenutno provodi reviziju homologacijskog okvira; budući da je ta revizija izuzetno važna za obnavljanje povjerenja potrošača u ispitivanja o emisijama i potrošnji goriva; |
| --- | --- |

T.

budući da Komisija trenutno provodi reviziju homologacijskog okvira; budući da je ta revizija izuzetno važna za obnavljanje povjerenja potrošača u ispitivanja o emisijama i potrošnji goriva;

| U. | budući da se postojeći sustavi za kontrolu emisija NOx iz osobnih dizelskih vozila temelje na trima osnovnim tehnologijama: modifikacijama u unutrašnjosti motora zajedno s povratom ispušnih plinova, apsorberima za slabo izgaranje NOx (odvajač NOx za siromašnu smjesu) i selektivnoj katalitičkoj redukciji; budući da je većina vozila opremljena barem dvjema od te tri tehnologije kako bi zadovoljila granične vrijednosti u okviru norme Euro 6; budući da se sve te tehnologije mogu deaktivirati softverskim poremećajnim uređajima; |
| --- | --- |

U.

budući da se postojeći sustavi za kontrolu emisija NOx iz osobnih dizelskih vozila temelje na trima osnovnim tehnologijama: modifikacijama u unutrašnjosti motora zajedno s povratom ispušnih plinova, apsorberima za slabo izgaranje NOx (odvajač NOx za siromašnu smjesu) i selektivnoj katalitičkoj redukciji; budući da je većina vozila opremljena barem dvjema od te tri tehnologije kako bi zadovoljila granične vrijednosti u okviru norme Euro 6; budući da se sve te tehnologije mogu deaktivirati softverskim poremećajnim uređajima;

| V. | budući da će se, kako bi se zajamčila sukladnost s normama za emisije, s vozila u koja su ugrađeni poremećajni uređaji ti uređaji morati ukloniti zajedno sa softverskim modifikacijama sustava kontrole emisija te da će se ovisno o tehnologiji motora provesti mehaničke izmjene; budući da bi sustave za kontrolu emisija koji su već ugrađeni u vozila moglo biti moguće poboljšati uklanjanjem poremećajnih uređaja, reprogramiranjem i ponovnom kalibracijom; |
| --- | --- |

V.

budući da će se, kako bi se zajamčila sukladnost s normama za emisije, s vozila u koja su ugrađeni poremećajni uređaji ti uređaji morati ukloniti zajedno sa softverskim modifikacijama sustava kontrole emisija te da će se ovisno o tehnologiji motora provesti mehaničke izmjene; budući da bi sustave za kontrolu emisija koji su već ugrađeni u vozila moglo biti moguće poboljšati uklanjanjem poremećajnih uređaja, reprogramiranjem i ponovnom kalibracijom;

| W. | budući da se odstupanje između rezultata ispitivanja i rada vozila u uobičajenoj uporabi ne odnosi samo na NOx, već je zabilježeno i za ostale onečišćivače i CO2; budući da je, prema neovisnim studijama, razlika između službenih i stvarnih emisija CO2 iz osobnih vozila u Europi 2014. iznosila 40 %; |
| --- | --- |

W.

budući da se odstupanje između rezultata ispitivanja i rada vozila u uobičajenoj uporabi ne odnosi samo na NOx, već je zabilježeno i za ostale onečišćivače i CO2; budući da je, prema neovisnim studijama, razlika između službenih i stvarnih emisija CO2 iz osobnih vozila u Europi 2014. iznosila 40 %;

| X. | budući da se izmjenom Svjetskog postupka testiranja za laka osobna i gospodarska vozila u EU-u zahtijeva da se ciljevi proizvođača u pogledu prosječnih emisija CO2 iz postojećeg voznog parka prilagode novom ispitivanju; |
| --- | --- |

X.

budući da se izmjenom Svjetskog postupka testiranja za laka osobna i gospodarska vozila u EU-u zahtijeva da se ciljevi proizvođača u pogledu prosječnih emisija CO2 iz postojećeg voznog parka prilagode novom ispitivanju;

| 1. | oštro osuđuje sve oblike prijevare proizvođača automobila i poziva poduzeća da preuzmu potpunu odgovornost za svoje djelovanje te da u okviru istraga u potpunosti surađuju s nadležnim tijelima; žali zbog činjenice da su milijuni potrošača prevareni i obmanuti lažnim informacijama o emisijama iz svojih vozila;; |
| --- | --- |

1.

oštro osuđuje sve oblike prijevare proizvođača automobila i poziva poduzeća da preuzmu potpunu odgovornost za svoje djelovanje te da u okviru istraga u potpunosti surađuju s nadležnim tijelima; žali zbog činjenice da su milijuni potrošača prevareni i obmanuti lažnim informacijama o emisijama iz svojih vozila;;

| 2. | vjeruje da, u slučajevima u kojima se potvrde nezakonite radnje, informacije o kompenzacijskim mjerama potrošačima trebaju biti jasno priopćene, a same mjere izvršene u kratkom roku i na način koji neće biti na štetu potrošača; |
| --- | --- |

2.

vjeruje da, u slučajevima u kojima se potvrde nezakonite radnje, informacije o kompenzacijskim mjerama potrošačima trebaju biti jasno priopćene, a same mjere izvršene u kratkom roku i na način koji neće biti na štetu potrošača;

| 3. | smatra da je vrijedno žaljenja to što su te prekomjerne emisije uzrokovale preuranjene gubitke života, štetne posljedice za ljudsko zdravlje i štetu u okolišu; |
| --- | --- |

3.

smatra da je vrijedno žaljenja to što su te prekomjerne emisije uzrokovale preuranjene gubitke života, štetne posljedice za ljudsko zdravlje i štetu u okolišu;

| 4. | smatra da je izrazito važno da Komisija i države članice konkretnim djelovanjem i poduzimanjem svih mogućih napora u cilju ublažavanja stanja što prije ponovno zadobiju povjerenje potrošača; naglašava svoju solidarnost sa zaposlenicima na koje je utjecala ta situacija te je zabrinut zbog utjecaja koji će ona imati na opskrbni lanac, posebno u pogledu malih i srednjih poduzeća koja se trenutno ni kriva ni dužna suočavaju s ogromnim izazovima prouzročenima prijevarom; naglašava da zaposlenici ne bi trebali biti ti koji će u konačnici ispaštati zbog manipulacija u mjerenju emisija; |
| --- | --- |

4.

smatra da je izrazito važno da Komisija i države članice konkretnim djelovanjem i poduzimanjem svih mogućih napora u cilju ublažavanja stanja što prije ponovno zadobiju povjerenje potrošača; naglašava svoju solidarnost sa zaposlenicima na koje je utjecala ta situacija te je zabrinut zbog utjecaja koji će ona imati na opskrbni lanac, posebno u pogledu malih i srednjih poduzeća koja se trenutno ni kriva ni dužna suočavaju s ogromnim izazovima prouzročenima prijevarom; naglašava da zaposlenici ne bi trebali biti ti koji će u konačnici ispaštati zbog manipulacija u mjerenju emisija;

| 5. | naglašava da, prije nego što počnu razmatrati otpuštanja, proizvođači moraju upotrijebiti vlastita financijska sredstva, uključujući zadržanu dobit umjesto raspodjele dividendi, kako bi pokrili najveći mogući dio troškova koji proizlaze iz kršenja mjerodavnog prava; |
| --- | --- |

5.

naglašava da, prije nego što počnu razmatrati otpuštanja, proizvođači moraju upotrijebiti vlastita financijska sredstva, uključujući zadržanu dobit umjesto raspodjele dividendi, kako bi pokrili najveći mogući dio troškova koji proizlaze iz kršenja mjerodavnog prava;

| 6. | veoma je zabrinut zbog toga što su vlasti država članica i Komisija kasno reagirali na dokaze o ozbiljnom i opetovanom premašivanju graničnih vrijednosti emisija za vozila u uobičajenoj upotrebi, a koje su propisane pravom EU-a; |
| --- | --- |

6.

veoma je zabrinut zbog toga što su vlasti država članica i Komisija kasno reagirali na dokaze o ozbiljnom i opetovanom premašivanju graničnih vrijednosti emisija za vozila u uobičajenoj upotrebi, a koje su propisane pravom EU-a;

| 7. | podsjeća da dizelska vozila imaju niže emisije CO2 po kilometru od odgovarajućih benzinskih vozila i da za proizvođače predstavljaju važno sredstvo za postizanje ciljeva EU-a o prosječnim ciljnim vrijednosti emisija CO2 voznog parka do 2021.; podsjeća da će ona biti važan čimbenik i za postizanje ciljeva za razdoblje nakon 2021., ali ističe da se proizvođači trebaju koristiti dostupnim „čistim” tehnologijama kako bi smanjili emisije dušikovih oksida (NOx), čestičnih tvari (PM) i drugih onečišćivača; |
| --- | --- |

7.

podsjeća da dizelska vozila imaju niže emisije CO2 po kilometru od odgovarajućih benzinskih vozila i da za proizvođače predstavljaju važno sredstvo za postizanje ciljeva EU-a o prosječnim ciljnim vrijednosti emisija CO2 voznog parka do 2021.; podsjeća da će ona biti važan čimbenik i za postizanje ciljeva za razdoblje nakon 2021., ali ističe da se proizvođači trebaju koristiti dostupnim „čistim” tehnologijama kako bi smanjili emisije dušikovih oksida (NOx), čestičnih tvari (PM) i drugih onečišćivača;

| 8. | poziva Komisiju i države članice na potpunu transparentnost u pogledu saznanja o takvim kršenjima i koracima koji su poduzeti kako bi ih se razriješilo; poziva na temeljitu istragu uloge i odgovornosti Komisije i tijela država članica, vodeći računa između ostalog o problemima iznesenim u izvješću Zajedničkog istraživačkog centra Komisije iz 2011.; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisiju i države članice na potpunu transparentnost u pogledu saznanja o takvim kršenjima i koracima koji su poduzeti kako bi ih se razriješilo; poziva na temeljitu istragu uloge i odgovornosti Komisije i tijela država članica, vodeći računa između ostalog o problemima iznesenim u izvješću Zajedničkog istraživačkog centra Komisije iz 2011.;

| 9. | poziva Komisiju da poboljša provedbu strategije EU-a za održive sustave cestovnog i drugih vrsta prometa u kojima se učinkovito koriste resursi, pri čemu bi se postupno napuštao sadašnji sustav koji se temelji na fosilnim gorivima u korist novih tehnologija i izvora energije poput vodika, električne energije i stlačenog zraka; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisiju da poboljša provedbu strategije EU-a za održive sustave cestovnog i drugih vrsta prometa u kojima se učinkovito koriste resursi, pri čemu bi se postupno napuštao sadašnji sustav koji se temelji na fosilnim gorivima u korist novih tehnologija i izvora energije poput vodika, električne energije i stlačenog zraka;

| 10. | pozdravlja istrage pokrenute u nekoliko država članica i drugim zemljama u svijetu u pogledu manipulacija rezultatima ispitivanja emisija ispušnih plinova iz vozila; podupire poziv Komisije nacionalnim nadzornim tijelima da provedu provjere širokih razmjera na velikom broju vozila raznih proizvođača i modela; smatra da bi Komisija trebala biti uključena u te istrage; traži da se istrage provedu na transparentan i učinkovit način te da se tijekom njih vodi računa o potrebi da se potrošačima koji su osobno oštećeni bilo kakvim utvrđenim nedostatkom sukladnosti s normama pruže sve potrebne informacije; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja istrage pokrenute u nekoliko država članica i drugim zemljama u svijetu u pogledu manipulacija rezultatima ispitivanja emisija ispušnih plinova iz vozila; podupire poziv Komisije nacionalnim nadzornim tijelima da provedu provjere širokih razmjera na velikom broju vozila raznih proizvođača i modela; smatra da bi Komisija trebala biti uključena u te istrage; traži da se istrage provedu na transparentan i učinkovit način te da se tijekom njih vodi računa o potrebi da se potrošačima koji su osobno oštećeni bilo kakvim utvrđenim nedostatkom sukladnosti s normama pruže sve potrebne informacije;

| 11. | zahtijeva od Komisije da do 31. ožujka 2016. pisanim putem izvijesti Parlament o rezultatima te istrage; |
| --- | --- |

11.

zahtijeva od Komisije da do 31. ožujka 2016. pisanim putem izvijesti Parlament o rezultatima te istrage;

| 12. | zahtijeva da u slučaju otkrivanja poremećajnih uređaja tijela država članica poduzmu sve potrebne mjere kako bi ublažila tu situaciju te da provedu odgovarajuće sankcije u skladu s člankom 30. Direktive 2007/46/EZ i člankom 10. Uredbe (EZ) br. 715/2007; |
| --- | --- |

12.

zahtijeva da u slučaju otkrivanja poremećajnih uređaja tijela država članica poduzmu sve potrebne mjere kako bi ublažila tu situaciju te da provedu odgovarajuće sankcije u skladu s člankom 30. Direktive 2007/46/EZ i člankom 10. Uredbe (EZ) br. 715/2007;

| 13. | skreće pozornost na izvješće Julie Girling (o nacionalnim gornjim granicama emisija za određene onečišćivače) (A8-0249/2015), koje je u Odboru za okoliš usvojeno 15. srpnja 2015., te posebice na zahtjev prema kojem se od Komisije i država članica zahtijeva da hitno dovrše novi prijedlog uredbe o normi Euro 6 u stvarnim uvjetima vožnje (RDE) koji se trenutačno razmatra; |
| --- | --- |

13.

skreće pozornost na izvješće Julie Girling (o nacionalnim gornjim granicama emisija za određene onečišćivače) (A8-0249/2015), koje je u Odboru za okoliš usvojeno 15. srpnja 2015., te posebice na zahtjev prema kojem se od Komisije i država članica zahtijeva da hitno dovrše novi prijedlog uredbe o normi Euro 6 u stvarnim uvjetima vožnje (RDE) koji se trenutačno razmatra;

| 14. | poziva Komisiju da bez odgode donese i provede novi ciklus ispitivanja u stvarnim uvjetima vožnje te da zajamči njegovo stupanje na snagu za regulatorne potrebe; pozdravlja izvješće o smanjenju emisija onečišćujućih tvari iz cestovnih vozila (Dessovo izvješće A8-0270/2015) koje je Odbor Europskog parlamenta za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane usvojio 23. rujna 2015., a posebice zahtjev da Komisija „uvede ispitivanje emisija u stvarnim uvjetima vožnje za sva vozila koja su prošla homologaciju tipa ili su registrirana 2015. kako bi se zajamčila učinkovitost sustava kontrole emisija te omogućilo da vozila budu u skladu s ovom Uredbom i njezinim provedbenim mjerama, uz faktor sukladnosti koji odražava samo moguća odstupanja postupka mjerenja emisija do 2017. godine”; poziva države članice i Komisiju da na toj osnovi u kratkom roku postignu dogovor o okviru za ciklus ispitivanja; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisiju da bez odgode donese i provede novi ciklus ispitivanja u stvarnim uvjetima vožnje te da zajamči njegovo stupanje na snagu za regulatorne potrebe; pozdravlja izvješće o smanjenju emisija onečišćujućih tvari iz cestovnih vozila (Dessovo izvješće A8-0270/2015) koje je Odbor Europskog parlamenta za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane usvojio 23. rujna 2015., a posebice zahtjev da Komisija „uvede ispitivanje emisija u stvarnim uvjetima vožnje za sva vozila koja su prošla homologaciju tipa ili su registrirana 2015. kako bi se zajamčila učinkovitost sustava kontrole emisija te omogućilo da vozila budu u skladu s ovom Uredbom i njezinim provedbenim mjerama, uz faktor sukladnosti koji odražava samo moguća odstupanja postupka mjerenja emisija do 2017. godine”; poziva države članice i Komisiju da na toj osnovi u kratkom roku postignu dogovor o okviru za ciklus ispitivanja;

| 15. | napominje da bi se s obzirom na trenutne planove Komisije ispitivanja na temelju stvarnih uvjeta vožnje koristila samo za emisije dušikovih oksida; poziva na to da se ispitivanja u stvarnim uvjetima vožnje provedu za sve onečišćivače; |
| --- | --- |

15.

napominje da bi se s obzirom na trenutne planove Komisije ispitivanja na temelju stvarnih uvjeta vožnje koristila samo za emisije dušikovih oksida; poziva na to da se ispitivanja u stvarnim uvjetima vožnje provedu za sve onečišćivače;

| 16. | žali zbog nedostatka transparentnosti u raspravama o prijedlogu ispitivanja emisija u stvarnim uvjetima vožnje u okviru postupka komitologije, a posebno zbog toga što Komisija nije prenijela informacije Parlamentu istovremeno kad i predstavnicima zemalja članica; poziva Komisiju da Parlamentu na uvid da svu relevantnu dokumentaciju pod jednakim uvjetima kao državama članicama, a posebno da objavi pripremne dokumente za Tehnički odbor za motorna vozila u vezi s donošenjem novog ispitivanja emisija u stvarnim uvjetima vožnje; |
| --- | --- |

16.

žali zbog nedostatka transparentnosti u raspravama o prijedlogu ispitivanja emisija u stvarnim uvjetima vožnje u okviru postupka komitologije, a posebno zbog toga što Komisija nije prenijela informacije Parlamentu istovremeno kad i predstavnicima zemalja članica; poziva Komisiju da Parlamentu na uvid da svu relevantnu dokumentaciju pod jednakim uvjetima kao državama članicama, a posebno da objavi pripremne dokumente za Tehnički odbor za motorna vozila u vezi s donošenjem novog ispitivanja emisija u stvarnim uvjetima vožnje;

| 17. | ističe potrebu za znatnim poboljšanjem trenutačnog sustava za homologaciju u EU-u, uključujući veći nadzor EU-a, posebno u vezi s praćenjem tržišta, usklađivanjem i kasnijim djelovanjem u pogledu vozila koja se prodaju u Uniji, davanja ovlasti kojima se od država članica zahtijeva da pokrenu nadzorne postupke na temelju dokaza i mogućnosti usvajanja odgovarajućih mjera u slučaju kršenja prava EU-a; |
| --- | --- |

17.

ističe potrebu za znatnim poboljšanjem trenutačnog sustava za homologaciju u EU-u, uključujući veći nadzor EU-a, posebno u vezi s praćenjem tržišta, usklađivanjem i kasnijim djelovanjem u pogledu vozila koja se prodaju u Uniji, davanja ovlasti kojima se od država članica zahtijeva da pokrenu nadzorne postupke na temelju dokaza i mogućnosti usvajanja odgovarajućih mjera u slučaju kršenja prava EU-a;

| 18. | poziva Komisiju da ponovo oblikuje postojeći sustav za homologaciju kako bi se ostvarilo jamstvo da Komisija može neovisno provjeriti i eventualno preispitati homologaciju i potvrde koje izdaju nacionalna nadležna tijela, kako bi se zajamčili jednaki uvjeti na razini EU-a te kako bi se provedba odredbi EU-a mogla odviti učinkovito, a nedostaci provedbenih mjera ispraviti bez dodatnog administrativnog opterećenja; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisiju da ponovo oblikuje postojeći sustav za homologaciju kako bi se ostvarilo jamstvo da Komisija može neovisno provjeriti i eventualno preispitati homologaciju i potvrde koje izdaju nacionalna nadležna tijela, kako bi se zajamčili jednaki uvjeti na razini EU-a te kako bi se provedba odredbi EU-a mogla odviti učinkovito, a nedostaci provedbenih mjera ispraviti bez dodatnog administrativnog opterećenja;

| 19. | stoga poziva na to da se razmotri uspostava tijela za nadzor na razini EU-a; |
| --- | --- |

19.

stoga poziva na to da se razmotri uspostava tijela za nadzor na razini EU-a;

| 20. | smatra kako je izuzetno važno da Komisija i sva nadležna tijela država članica imaju pravo preispitati homologaciju ili potvrde o sukladnosti vozila, zahtijevati povlačenje i prestanak stavljanja na tržište vozila ako imaju dokaze o nepridržavanju graničnih vrijednosti emisija EU-a u okviru Uredbe o normama Euro 5 i Euro 6 ili bilo kojeg drugog uvjeta utvrđenog sustavom za homologaciju; |
| --- | --- |

20.

smatra kako je izuzetno važno da Komisija i sva nadležna tijela država članica imaju pravo preispitati homologaciju ili potvrde o sukladnosti vozila, zahtijevati povlačenje i prestanak stavljanja na tržište vozila ako imaju dokaze o nepridržavanju graničnih vrijednosti emisija EU-a u okviru Uredbe o normama Euro 5 i Euro 6 ili bilo kojeg drugog uvjeta utvrđenog sustavom za homologaciju;

| 21. | smatra da se predstojećom revizijom Direktive o homologacijskom okviru mora razmotriti proširivanje i utvrđivanje uvjeta za sukladnost proizvodnje kako bi se zajamčilo da se dostatan i reprezentativan uzorak novih modela nasumično odabere iz proizvodnih linija radi godišnjeg ispitivanja stvarnih emisija tijekom vožnje radi provjere njihove sukladnosti s graničnim vrijednostima onečišćivača i CO2 u EU-u; nadalje poziva na poboljšano uporabno ispitivanje vozila koja se već koriste u cestovnom prometu, također na temelju postupka ispitivanja emisija u stvarnim uvjetima vožnje radi provjere uporabne sukladnosti vozila ovisno o prijeđenoj kilometraži, kako je propisano Uredbom; poziva na poboljšanje cestovnog nadzora uz pomoć periodičnih tehničkih pregleda kako bi se identificirala i popravila vozila za koja se utvrdi da nisu u skladu s pravom EU-a; |
| --- | --- |

21.

smatra da se predstojećom revizijom Direktive o homologacijskom okviru mora razmotriti proširivanje i utvrđivanje uvjeta za sukladnost proizvodnje kako bi se zajamčilo da se dostatan i reprezentativan uzorak novih modela nasumično odabere iz proizvodnih linija radi godišnjeg ispitivanja stvarnih emisija tijekom vožnje radi provjere njihove sukladnosti s graničnim vrijednostima onečišćivača i CO2 u EU-u; nadalje poziva na poboljšano uporabno ispitivanje vozila koja se već koriste u cestovnom prometu, također na temelju postupka ispitivanja emisija u stvarnim uvjetima vožnje radi provjere uporabne sukladnosti vozila ovisno o prijeđenoj kilometraži, kako je propisano Uredbom; poziva na poboljšanje cestovnog nadzora uz pomoć periodičnih tehničkih pregleda kako bi se identificirala i popravila vozila za koja se utvrdi da nisu u skladu s pravom EU-a;

| 22. | poziva nacionalna tijela na nultu razinu tolerancije prema tzv. „optimiranju prilikom ispitivanja vozila”, u okviru kojeg se često provode radnje poput pretjeranog napuhivanja guma, uklanjanja vanjskih retrovizora, pokrivanja spojeva karoserije samoljepljivom trakom u cilju smanjivanja otpora zraka, korištenja posebnih maziva u motoru i mjenjaču, uklanjanja dodatne opreme poput radijskih uređaja i ispitivanja na gornjoj granici temperature zraka, čime se do neprihvatljive razine povećavaju razlike između ispitivanja u laboratorijskim uvjetima i uvjeta u kojima voze potrošači na cesti; |
| --- | --- |

22.

poziva nacionalna tijela na nultu razinu tolerancije prema tzv. „optimiranju prilikom ispitivanja vozila”, u okviru kojeg se često provode radnje poput pretjeranog napuhivanja guma, uklanjanja vanjskih retrovizora, pokrivanja spojeva karoserije samoljepljivom trakom u cilju smanjivanja otpora zraka, korištenja posebnih maziva u motoru i mjenjaču, uklanjanja dodatne opreme poput radijskih uređaja i ispitivanja na gornjoj granici temperature zraka, čime se do neprihvatljive razine povećavaju razlike između ispitivanja u laboratorijskim uvjetima i uvjeta u kojima voze potrošači na cesti;

| 23. | naglašava da potrošači moraju moći lako ostvariti svoja prava kako je predviđeno direktivama 1999/44/EZ, 2005/29/EZ i 2011/83/EU; |
| --- | --- |

23.

naglašava da potrošači moraju moći lako ostvariti svoja prava kako je predviđeno direktivama 1999/44/EZ, 2005/29/EZ i 2011/83/EU;

| 24. | poziva Komisiju, kao tijelo odgovorno za tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu EU-a, da u suradnji s nacionalnim nadzornim tijelima osigura ravnopravne uvjete za konkurente na tržištu; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisiju, kao tijelo odgovorno za tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu EU-a, da u suradnji s nacionalnim nadzornim tijelima osigura ravnopravne uvjete za konkurente na tržištu;

| 25. | podsjeća na potrebu da se europska pravila o funkcioniranju unutarnjeg tržišta prenesu u zakonodavstva svih država članica i da se u njima provedu te nadalje poziva europska i nacionalna tijela za nadzor tržišta da iscrpno istraže sve tvrdnje o prijevari; |
| --- | --- |

25.

podsjeća na potrebu da se europska pravila o funkcioniranju unutarnjeg tržišta prenesu u zakonodavstva svih država članica i da se u njima provedu te nadalje poziva europska i nacionalna tijela za nadzor tržišta da iscrpno istraže sve tvrdnje o prijevari;

| 26. | traži od Komisije da zajamči da su informacije koje se potrošačima pružaju u skladu s Direktivom EU-a o označavanju vozila (1999/94/EC) točne, relevantne i usporedive; smatra da bi se oznake trebale temeljiti na vrijednostima emisija i učinkovitosti goriva koje odgovaraju onima zabilježenima u stvarnim uvjetima vožnje; |
| --- | --- |

26.

traži od Komisije da zajamči da su informacije koje se potrošačima pružaju u skladu s Direktivom EU-a o označavanju vozila (1999/94/EC) točne, relevantne i usporedive; smatra da bi se oznake trebale temeljiti na vrijednostima emisija i učinkovitosti goriva koje odgovaraju onima zabilježenima u stvarnim uvjetima vožnje;

| 27. | zabrinut je zbog razlika u razini emisija CO2 navedenih u rezultatima službenih ispitivanja i onih koje su zabilježene u stvarnim uvjetima vožnje; stoga poziva na žurno postizanje dogovora o prilagodbi ciljnih vrijednosti prosječnih emisija CO2 za vozni park Svjetskom postupku testiranja za laka osobna i gospodarska vozila (WLTP), uz poštovanje načela „odgovarajuće strogosti”, pri čemu se neće dopustiti nepošten manevarski prostor prisutan u postojećem postupku ispitivanja, kako bi se mogli održati ciljevi za 2021.; |
| --- | --- |

27.

zabrinut je zbog razlika u razini emisija CO2 navedenih u rezultatima službenih ispitivanja i onih koje su zabilježene u stvarnim uvjetima vožnje; stoga poziva na žurno postizanje dogovora o prilagodbi ciljnih vrijednosti prosječnih emisija CO2 za vozni park Svjetskom postupku testiranja za laka osobna i gospodarska vozila (WLTP), uz poštovanje načela „odgovarajuće strogosti”, pri čemu se neće dopustiti nepošten manevarski prostor prisutan u postojećem postupku ispitivanja, kako bi se mogli održati ciljevi za 2021.;

| 28. | poziva Komisiju da ova saznanja uzme u obzir pri osmišljavanju novih politika u području održivog prometa; traži od Komisije da poduzme daljnje korake kako bi se ojačala strategija EU-a za održive sustave u okviru kojih se na učinkovit način iskorištavaju resursi, a koji su namijenjeni korištenju u cestovnom prometu i svim ostalim vrstama prijevoza; upućuje na pristup iznesen u Bijeloj knjizi Komisije iz 2011. „Plan za jedinstveni europski prometni prostor – put prema konkurentnom prometnom sustavu unutar kojeg se učinkovito gospodari resursima” i ističe njegov potencijalno velik doprinos učinkovitom smanjenju stvarnih emisija iz prometa te poboljšanju urbane mobilnosti; potiče Komisiju na veće napore u ostvarivanju predloženih mjera iz Bijele knjige te države članice da to podrže; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisiju da ova saznanja uzme u obzir pri osmišljavanju novih politika u području održivog prometa; traži od Komisije da poduzme daljnje korake kako bi se ojačala strategija EU-a za održive sustave u okviru kojih se na učinkovit način iskorištavaju resursi, a koji su namijenjeni korištenju u cestovnom prometu i svim ostalim vrstama prijevoza; upućuje na pristup iznesen u Bijeloj knjizi Komisije iz 2011. „Plan za jedinstveni europski prometni prostor – put prema konkurentnom prometnom sustavu unutar kojeg se učinkovito gospodari resursima” i ističe njegov potencijalno velik doprinos učinkovitom smanjenju stvarnih emisija iz prometa te poboljšanju urbane mobilnosti; potiče Komisiju na veće napore u ostvarivanju predloženih mjera iz Bijele knjige te države članice da to podrže;

| 29. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

29.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica.

---

(1)  SL L 171, 29.6.2007., str. 1.

(2)  SL L 263, 9.10.2007., str. 1.

(3)  SL L 309, 27.11.2001., str. 22.

(4)  SL L 152, 11.6.2008., str. 1.

(5)  SL L 103, 5.4.2014., str. 15.

(6)  Analiza emisija lakih vozila na cesti s pomoću prijenosnih sustava za mjerenje emisija, Zajednički istraživački centar, 2011.

(7)  Dodatno ispitivanje emisija lakih vozila: ocjena tehničke izvedivosti predloženih postupaka, Zajednički istraživački centar, 2013.

---

Srijeda, 28. listopada 2015.

| 20.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 355/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 355/17

---

P8_TA(2015)0382

Europska građanska inicijativa

Rezolucija Europskog parlamenta od 28. listopada 2015. o europskoj građanskoj inicijativi (2014/2257(INI))

(2017/C 355/03)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 11. stavak 4. Ugovora o Europskoj uniji te članak 24. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 11. stavak 4. Ugovora o Europskoj uniji te članak 24. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o građanskoj inicijativi (A7-0350/2010), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o građanskoj inicijativi (A7-0350/2010),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 211/2011 Europskog parlamenta i Vijeća o građanskoj inicijativi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 211/2011 Europskog parlamenta i Vijeća o građanskoj inicijativi,

| — | uzimajući u obzir javno saslušanje od 26. veljače 2015. o građanskoj inicijativi koje je organizirao Odbor za ustavna pitanja zajedno s Odborom za predstavke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir javno saslušanje od 26. veljače 2015. o građanskoj inicijativi koje je organizirao Odbor za ustavna pitanja zajedno s Odborom za predstavke,

| — | uzimajući u obzir studiju resornog odjela C Europskog parlamenta naslovljenu „Europska građanska inicijativa – prvi zaključci provedbe”, objavljenu 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju resornog odjela C Europskog parlamenta naslovljenu „Europska građanska inicijativa – prvi zaključci provedbe”, objavljenu 2014.,

| — | uzimajući u obzir odluku Europskog ombudsmana od 4. ožujka 2015. o zatvaranju istrage na vlastitu inicijativu o Komisiji (OI/9/2013/TN), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Europskog ombudsmana od 4. ožujka 2015. o zatvaranju istrage na vlastitu inicijativu o Komisiji (OI/9/2013/TN),

| — | uzimajući u obzir studiju Europske službe za parlamentarna istraživanja iz veljače 2015. pod naslovom „Provedba europske građanske inicijative”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Europske službe za parlamentarna istraživanja iz veljače 2015. pod naslovom „Provedba europske građanske inicijative”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 31. ožujka 2015. o europskoj građanskoj inicijativi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 31. ožujka 2015. o europskoj građanskoj inicijativi,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja i mišljenja Odbora za predstavke i Odbora za pravna pitanja (A8-0284/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja i mišljenja Odbora za predstavke i Odbora za pravna pitanja (A8-0284/2015),

| A. | budući da je europska građanska inicijativa (EGI) novo političko pravo građana te jedinstven i inovativan alat za oblikovanje programa participativne demokracije u Europskoj uniji koji građanima omogućuje aktivno sudjelovanje u projektima i procesima koji na njih utječu te čiji se potencijal neosporno mora u potpunosti iskoristiti i znatno poboljšati kako bi se postigli najbolji rezultati i potaklo što više građana EU-a na sudjelovanje u daljnjem razvoju procesa europske integracije; budući da jačanje demokratskog legitimiteta institucija mora biti jedan od prioriteta EU-a; |
| --- | --- |

A.

budući da je europska građanska inicijativa (EGI) novo političko pravo građana te jedinstven i inovativan alat za oblikovanje programa participativne demokracije u Europskoj uniji koji građanima omogućuje aktivno sudjelovanje u projektima i procesima koji na njih utječu te čiji se potencijal neosporno mora u potpunosti iskoristiti i znatno poboljšati kako bi se postigli najbolji rezultati i potaklo što više građana EU-a na sudjelovanje u daljnjem razvoju procesa europske integracije; budući da jačanje demokratskog legitimiteta institucija mora biti jedan od prioriteta EU-a;

| B. | budući da je tri godine od stupanja na snagu Uredbe (EU) br. 211/2011, odnosno od 1. travnja 2012., potrebno sveobuhvatno ocijeniti njezinu provedbu kako bi se utvrdili svi nedostaci i predložila održiva rješenja za njezinu hitnu reviziju; |
| --- | --- |

B.

budući da je tri godine od stupanja na snagu Uredbe (EU) br. 211/2011, odnosno od 1. travnja 2012., potrebno sveobuhvatno ocijeniti njezinu provedbu kako bi se utvrdili svi nedostaci i predložila održiva rješenja za njezinu hitnu reviziju;

| C. | budući da iskustvo pokazuje da se većina organizatora europskih građanskih inicijativa pri organizaciji europske građanske inicijative susrela s brojnim poteškoćama u vezi s praktičnim i pravnim aspektima te budući da su organizatori nekoliko odbačenih europskih građanskih inicijativa potom podnijeli žalbe Sudu Europske unije i Europskom ombudsmanu na odluku Komisije o tome da ne registrira njihove europske građanske inicijative; budući da se stoga pravila moraju osmisliti tako da europske građanske inicijative budu što dostupnije građanima i organizatorima; |
| --- | --- |

C.

budući da iskustvo pokazuje da se većina organizatora europskih građanskih inicijativa pri organizaciji europske građanske inicijative susrela s brojnim poteškoćama u vezi s praktičnim i pravnim aspektima te budući da su organizatori nekoliko odbačenih europskih građanskih inicijativa potom podnijeli žalbe Sudu Europske unije i Europskom ombudsmanu na odluku Komisije o tome da ne registrira njihove europske građanske inicijative; budući da se stoga pravila moraju osmisliti tako da europske građanske inicijative budu što dostupnije građanima i organizatorima;

| D. | budući da je Europski parlament jedino izravno izabrano tijelo Europske unije te kao takvo po svojoj prirodi predstavlja građane EU-a; |
| --- | --- |

D.

budući da je Europski parlament jedino izravno izabrano tijelo Europske unije te kao takvo po svojoj prirodi predstavlja građane EU-a;

| E. | budući da su brojne institucije, nevladine organizacije, trustovi mozgova i skupine civilnog društva razmatrali različite nedostatke u provedbi Uredbe (EU) br. 211/2011 o građanskoj inicijativi i organizaciji europskih građanskih inicijativa te predložili brojna poboljšanja i mnogo puta naveli koji aspekti Uredbe iziskuju hitnu reformu; |
| --- | --- |

E.

budući da su brojne institucije, nevladine organizacije, trustovi mozgova i skupine civilnog društva razmatrali različite nedostatke u provedbi Uredbe (EU) br. 211/2011 o građanskoj inicijativi i organizaciji europskih građanskih inicijativa te predložili brojna poboljšanja i mnogo puta naveli koji aspekti Uredbe iziskuju hitnu reformu;

| F. | budući da praktični aspekti iz članka 6. Uredbe, a posebno uspostavljanje sustava internetskog prikupljanja i njegovo potvrđivanje za koje je odgovorno nadležno tijelo u državi članici, organizatorima u većini slučajeva ostavljaju manje od 12 mjeseci za prikupljanje potrebnih potpisa; |
| --- | --- |

F.

budući da praktični aspekti iz članka 6. Uredbe, a posebno uspostavljanje sustava internetskog prikupljanja i njegovo potvrđivanje za koje je odgovorno nadležno tijelo u državi članici, organizatorima u većini slučajeva ostavljaju manje od 12 mjeseci za prikupljanje potrebnih potpisa;

| G. | budući da za podnošenje uspješne inicijative Komisiji nakon isteka razdoblja za prikupljanje potpisa nema konkretnog vremenskog ograničenja, što izaziva zbunjenost i nesigurnost institucija i javnosti; |
| --- | --- |

G.

budući da za podnošenje uspješne inicijative Komisiji nakon isteka razdoblja za prikupljanje potpisa nema konkretnog vremenskog ograničenja, što izaziva zbunjenost i nesigurnost institucija i javnosti;

| 1. | pozdravlja europsku građansku inicijativu (EGI), definiranu u članku 11. stavku 4. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članku 24. stavku 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), kao prvi instrument transnacionalne participativne demokracije koji građanima omogućuje izravnu suradnju s institucijama EU-a i aktivno sudjelovanje u oblikovanju europskih politika i zakonodavstva te dopunjava njihovo pravo na podnošenje predstavki Parlamentu i žalbi Europskom ombudsmanu; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja europsku građansku inicijativu (EGI), definiranu u članku 11. stavku 4. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članku 24. stavku 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), kao prvi instrument transnacionalne participativne demokracije koji građanima omogućuje izravnu suradnju s institucijama EU-a i aktivno sudjelovanje u oblikovanju europskih politika i zakonodavstva te dopunjava njihovo pravo na podnošenje predstavki Parlamentu i žalbi Europskom ombudsmanu;

| 2. | stiče činjenicu da je europska građanska inicijativa prvi instrument participativne demokracije kojim se građanima EU-a, na temelju najmanje milijun izjava o potpori iz najmanje četvrtine država članica, daje pravo na preuzimanje inicijative, čime se podupiru njihova nova politička prava, te traži od Komisije da u okviru svojih ovlasti podnese odgovarajući prijedlog o pitanjima za koja građani smatraju da je potreban zakonodavni akt radi provedbe ugovora; |
| --- | --- |

2.

stiče činjenicu da je europska građanska inicijativa prvi instrument participativne demokracije kojim se građanima EU-a, na temelju najmanje milijun izjava o potpori iz najmanje četvrtine država članica, daje pravo na preuzimanje inicijative, čime se podupiru njihova nova politička prava, te traži od Komisije da u okviru svojih ovlasti podnese odgovarajući prijedlog o pitanjima za koja građani smatraju da je potreban zakonodavni akt radi provedbe ugovora;

| 3. | ističe da je europska građanska inicijativa iznimna prilika za građane da odrede i izraze svoje težnje i da od EU-a zatraže djelovanje te naglašava da europsku građansku inicijativu treba poticati i podržavati svim raspoloživim sredstvima; no priznaje da postoje znatni nedostaci za koje se treba pobrinuti i koje treba riješiti kako bi europske građanske inicijative postale učinkovitije; ističe da bi svako daljnje ocjenjivanje instrumenta trebalo biti usmjereno na postizanje maksimalne pristupačnosti za korisnike s obzirom na to da on predstavlja primarno sredstvo za povezivanje građana Europe s EU-om; nadalje, ističe da je uporaba materinskog jezika građansko pravo te stoga poziva Komisiju i države članice da ispitaju alternativna rješenja kako bi se omogućilo korištenje materinskim jezikom u svim aktivnostima povezanima s europskom građanskom inicijativom jer se time potiče sudjelovanje građana; naglašava da je osviještenost javnosti o europskoj građanskoj inicijativi važna, no istodobno žali zbog toga što građani EU-a nedovoljno poznaju taj alat; u tu svrhu poziva EU da organizira reklamne i promidžbene kampanje kako bi se mediji i javnost bolje upoznali s europskom građanskom inicijativom; |
| --- | --- |

3.

ističe da je europska građanska inicijativa iznimna prilika za građane da odrede i izraze svoje težnje i da od EU-a zatraže djelovanje te naglašava da europsku građansku inicijativu treba poticati i podržavati svim raspoloživim sredstvima; no priznaje da postoje znatni nedostaci za koje se treba pobrinuti i koje treba riješiti kako bi europske građanske inicijative postale učinkovitije; ističe da bi svako daljnje ocjenjivanje instrumenta trebalo biti usmjereno na postizanje maksimalne pristupačnosti za korisnike s obzirom na to da on predstavlja primarno sredstvo za povezivanje građana Europe s EU-om; nadalje, ističe da je uporaba materinskog jezika građansko pravo te stoga poziva Komisiju i države članice da ispitaju alternativna rješenja kako bi se omogućilo korištenje materinskim jezikom u svim aktivnostima povezanima s europskom građanskom inicijativom jer se time potiče sudjelovanje građana; naglašava da je osviještenost javnosti o europskoj građanskoj inicijativi važna, no istodobno žali zbog toga što građani EU-a nedovoljno poznaju taj alat; u tu svrhu poziva EU da organizira reklamne i promidžbene kampanje kako bi se mediji i javnost bolje upoznali s europskom građanskom inicijativom;

| 4. | nadalje, naglašava da je civilni angažman mladih od temeljnog značaja za budućnost svih demokracija te poziva Komisiju da izvuče pouke iz nacionalnih iskustava sa zaista uspješnim europskim građanskim inicijativama; |
| --- | --- |

4.

nadalje, naglašava da je civilni angažman mladih od temeljnog značaja za budućnost svih demokracija te poziva Komisiju da izvuče pouke iz nacionalnih iskustava sa zaista uspješnim europskim građanskim inicijativama;

| 5. | smatra ključnim da građani mogu doprinijeti izvršavanju zakonodavnih ovlasti Unije te izravno sudjelovati u pokretanju zakonodavnih prijedloga; |
| --- | --- |

5.

smatra ključnim da građani mogu doprinijeti izvršavanju zakonodavnih ovlasti Unije te izravno sudjelovati u pokretanju zakonodavnih prijedloga;

| 6. | naglašava da je osviještenost javnosti o europskoj građanskoj inicijativi važna kako bi ona mogla biti učinkovito sredstvo demokratskog sudjelovanja; s tim u vezi poziva Komisiju i države članice da maksimalno povećaju komunikacijske napore u pogledu tog instrumenta kako bi što većem broju građana skrenuli pozornost na njegovo postojanje i potaknuli aktivno sudjelovanje u njemu; |
| --- | --- |

6.

naglašava da je osviještenost javnosti o europskoj građanskoj inicijativi važna kako bi ona mogla biti učinkovito sredstvo demokratskog sudjelovanja; s tim u vezi poziva Komisiju i države članice da maksimalno povećaju komunikacijske napore u pogledu tog instrumenta kako bi što većem broju građana skrenuli pozornost na njegovo postojanje i potaknuli aktivno sudjelovanje u njemu;

| 7. | poziva Komisiju da se koristi svim javnim komunikacijskim kanalima kako bi podignula razinu osviještenosti, da poduzme mjere potrebne za jamčenje transparentnosti europske građanske inicijative te olakša razmjenu informacija o aktualnim europskim građanskim inicijativama, primjerice izradom aplikacija za pružanje informacija, slanje obavijesti i omogućivanje elektroničkog potpisivanja; ističe da aktivno sudjelovanje građana u europskim građanskim inicijativama uvelike ovisi o njihovu oglašavanju u državama članicama te stoga predlaže da bi nacionalni parlamenti država članica na svojim službenim internetskim stranicama trebali spomenuti europsku građansku inicijativu; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisiju da se koristi svim javnim komunikacijskim kanalima kako bi podignula razinu osviještenosti, da poduzme mjere potrebne za jamčenje transparentnosti europske građanske inicijative te olakša razmjenu informacija o aktualnim europskim građanskim inicijativama, primjerice izradom aplikacija za pružanje informacija, slanje obavijesti i omogućivanje elektroničkog potpisivanja; ističe da aktivno sudjelovanje građana u europskim građanskim inicijativama uvelike ovisi o njihovu oglašavanju u državama članicama te stoga predlaže da bi nacionalni parlamenti država članica na svojim službenim internetskim stranicama trebali spomenuti europsku građansku inicijativu;

| 8. | napominje da je više od šest milijuna građana EU-a sudjelovalo u nekoj od europskih građanskih inicijativa, da je podnesen 51 zahtjev za pokretanje inicijative, od kojih su samo tri inicijative ocijenjene dopuštenima, a to su „Right2Water” (Pravo na vodu), „One of Us” (Jedan od nas) i „Stop Vivisection” (Ne vivisekciji), te da je šest organizatora europske građanske inicijative, što odgovara 30 % svih odbijenih zahtjeva, pred Sudom Europske unije u pitanje dovelo odluku Komisije o odbijanju, što pokazuje da treba učiniti još mnogo toga kako bi europska građanska inicijativa ostvarila svoj puni potencijal; ističe različite praktične poteškoće s kojima se organizatori susreću od stupanja na snagu Uredbe u travnju 2012. i činjenicu da je broj inicijativa u padu; |
| --- | --- |

8.

napominje da je više od šest milijuna građana EU-a sudjelovalo u nekoj od europskih građanskih inicijativa, da je podnesen 51 zahtjev za pokretanje inicijative, od kojih su samo tri inicijative ocijenjene dopuštenima, a to su „Right2Water” (Pravo na vodu), „One of Us” (Jedan od nas) i „Stop Vivisection” (Ne vivisekciji), te da je šest organizatora europske građanske inicijative, što odgovara 30 % svih odbijenih zahtjeva, pred Sudom Europske unije u pitanje dovelo odluku Komisije o odbijanju, što pokazuje da treba učiniti još mnogo toga kako bi europska građanska inicijativa ostvarila svoj puni potencijal; ističe različite praktične poteškoće s kojima se organizatori susreću od stupanja na snagu Uredbe u travnju 2012. i činjenicu da je broj inicijativa u padu;

| 9. | poziva Komisiju da organizatorima europskih građanskih inicijativa čim prije pruži odgovarajuće i sveobuhvatne smjernice, posebno pravne prirode, preko kontaktnog centra Europe Direct kako bi organizatori bili svjesni mogućnosti koje im se nude i kako ne bi doživjeli neuspjeh organizirajući europsku građansku inicijativu koja očito nije u nadležnosti Komisije i koja nije u skladu s kriterijima pravne prihvatljivosti; poziva na to da se razmotri mogućnost uspostave drugog neovisnog savjetodavnog tijela; napominje, međutim, da prema Ugovoru iz Lisabona pitanja teme europskih građanskih inicijativa ne moraju u potpunosti biti u nadležnosti Komisije; nadalje, smatra da bi Komisija trebala razmotriti uspostavu posebnog ureda za europsku građansku inicijativu u svojim predstavništvima u svakoj državi članici te pružiti sve potrebne informacije, savjete i potporu u vezi s pokretanjem europskih građanskih inicijativa; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisiju da organizatorima europskih građanskih inicijativa čim prije pruži odgovarajuće i sveobuhvatne smjernice, posebno pravne prirode, preko kontaktnog centra Europe Direct kako bi organizatori bili svjesni mogućnosti koje im se nude i kako ne bi doživjeli neuspjeh organizirajući europsku građansku inicijativu koja očito nije u nadležnosti Komisije i koja nije u skladu s kriterijima pravne prihvatljivosti; poziva na to da se razmotri mogućnost uspostave drugog neovisnog savjetodavnog tijela; napominje, međutim, da prema Ugovoru iz Lisabona pitanja teme europskih građanskih inicijativa ne moraju u potpunosti biti u nadležnosti Komisije; nadalje, smatra da bi Komisija trebala razmotriti uspostavu posebnog ureda za europsku građansku inicijativu u svojim predstavništvima u svakoj državi članici te pružiti sve potrebne informacije, savjete i potporu u vezi s pokretanjem europskih građanskih inicijativa;

| 10. | nadalje ističe da bi poseban ured za europsku građansku inicijativu također mogao doprinijeti podizanju razine osviještenosti javnosti i medija o inicijativama; stoga poziva Komisiju da promiče europsku građansku inicijativu kao službeni instrument EU-a za postizanje tog cilja; ističe da bi se tom mjerom moglo doprinijeti prevladavanju nepovjerenja građana u pogledu razmjene osobnih podataka koja je potrebna za podupiranje europske građanske inicijative; |
| --- | --- |

10.

nadalje ističe da bi poseban ured za europsku građansku inicijativu također mogao doprinijeti podizanju razine osviještenosti javnosti i medija o inicijativama; stoga poziva Komisiju da promiče europsku građansku inicijativu kao službeni instrument EU-a za postizanje tog cilja; ističe da bi se tom mjerom moglo doprinijeti prevladavanju nepovjerenja građana u pogledu razmjene osobnih podataka koja je potrebna za podupiranje europske građanske inicijative;

| 11. | naglašava potrebu za pružanjem detaljnijih smjernica o tumačenju pravnih temelja i više informacija o zahtjevima u vezi sa zaštitom podataka u svakoj državi članici u kojoj organizatori vode svoje kampanje kako bi im se dala pravna sigurnost te također više informacija o mogućnosti organizatora da sklope cjenovno prihvatljive police osiguranja; |
| --- | --- |

11.

naglašava potrebu za pružanjem detaljnijih smjernica o tumačenju pravnih temelja i više informacija o zahtjevima u vezi sa zaštitom podataka u svakoj državi članici u kojoj organizatori vode svoje kampanje kako bi im se dala pravna sigurnost te također više informacija o mogućnosti organizatora da sklope cjenovno prihvatljive police osiguranja;

| 12. | žali zbog pomanjkanja jasnih informacija o instrumentu europske građanske inicijative u ranim fazama, što je općenito dovelo do pogrešnog shvaćanja njegove prirode i prouzročilo frustracije kad je Komisija odbila prve inicijative; podsjeća da bi instrument trebao biti jednostavan, jasan, pristupačan korisnicima i široko oglašavan; naglašava da bi Komisija trebala poticati i podupirati predstavnike izabrane na nacionalnoj i lokalnoj razini da preuzmu inicijativu u promicanju veće vidljivosti europskih građanskih inicijativa; |
| --- | --- |

12.

žali zbog pomanjkanja jasnih informacija o instrumentu europske građanske inicijative u ranim fazama, što je općenito dovelo do pogrešnog shvaćanja njegove prirode i prouzročilo frustracije kad je Komisija odbila prve inicijative; podsjeća da bi instrument trebao biti jednostavan, jasan, pristupačan korisnicima i široko oglašavan; naglašava da bi Komisija trebala poticati i podupirati predstavnike izabrane na nacionalnoj i lokalnoj razini da preuzmu inicijativu u promicanju veće vidljivosti europskih građanskih inicijativa;

| 13. | nadalje, podupire aktivno sudjelovanje građana EU-a u primjerenoj uporabi tog instrumenta za oblikovanje programa; izražava zabrinutost zbog potencijalnog sukoba interesa jer je za provjeru prihvatljivosti nadležna isključivo Komisija te traži da se ta situacija u budućnosti riješi na prikladan način; istodobno napominje da bi transparentnost i odgovornost trebale biti cilj svim dionicima kako bi se očuvala jasnoća aktivnosti građana; |
| --- | --- |

13.

nadalje, podupire aktivno sudjelovanje građana EU-a u primjerenoj uporabi tog instrumenta za oblikovanje programa; izražava zabrinutost zbog potencijalnog sukoba interesa jer je za provjeru prihvatljivosti nadležna isključivo Komisija te traži da se ta situacija u budućnosti riješi na prikladan način; istodobno napominje da bi transparentnost i odgovornost trebale biti cilj svim dionicima kako bi se očuvala jasnoća aktivnosti građana;

| 14. | s tim u vezi poziva Komisiju da razmisli o mogućnosti da Parlament također donosi odluke, posebno zbog toga što je Parlament jedina institucija čije zastupnike izravno biraju građani EU-a; |
| --- | --- |

14.

s tim u vezi poziva Komisiju da razmisli o mogućnosti da Parlament također donosi odluke, posebno zbog toga što je Parlament jedina institucija čije zastupnike izravno biraju građani EU-a;

| 15. | naglašava da u skladu s člankom 4. Uredbe (EU) br. 211/2011 „ako odbije registrirati predloženu građansku inicijativu, Komisija obavješćuje organizatore o razlozima odbijanja i o svim sudskim i izvansudskim pravnim sredstvima koji su im na raspolaganju”; s tim u vezi prima na znanje brojne pritužbe organizatora koji nisu primili detaljne i iscrpne razloge odbijanja svojih europskih građanskih inicijativa; poziva Komisiju da detaljno objasni razloge odbijanja europske građanske inicijative u slučajevima u kojima je podnesena europska građanska inicijativa prema njezinu mišljenju „očito izvan nadležnosti Komisije” te da istodobno organizatorima pruži relevantne pravne savjete, u pisanom i obliku i na način kojim bi im se olakšao rad, a koji bi zbog transparentnosti u potpunosti trebali biti javni, kako bi se valjanost i potpuna objektivnost tih elemenata mogla podvrgnuti pravnom pregledu, kako bi se maksimalno smanjilo diskrecijsko pravo Komisije kao suca i stranke u procjeni prihvatljivosti inicijative te kako bi organizatori mogli odlučiti o tome hoće li revidirati europsku građansku inicijativu i ponovno je podnijeti u izmijenjenom obliku; |
| --- | --- |

15.

naglašava da u skladu s člankom 4. Uredbe (EU) br. 211/2011 „ako odbije registrirati predloženu građansku inicijativu, Komisija obavješćuje organizatore o razlozima odbijanja i o svim sudskim i izvansudskim pravnim sredstvima koji su im na raspolaganju”; s tim u vezi prima na znanje brojne pritužbe organizatora koji nisu primili detaljne i iscrpne razloge odbijanja svojih europskih građanskih inicijativa; poziva Komisiju da detaljno objasni razloge odbijanja europske građanske inicijative u slučajevima u kojima je podnesena europska građanska inicijativa prema njezinu mišljenju „očito izvan nadležnosti Komisije” te da istodobno organizatorima pruži relevantne pravne savjete, u pisanom i obliku i na način kojim bi im se olakšao rad, a koji bi zbog transparentnosti u potpunosti trebali biti javni, kako bi se valjanost i potpuna objektivnost tih elemenata mogla podvrgnuti pravnom pregledu, kako bi se maksimalno smanjilo diskrecijsko pravo Komisije kao suca i stranke u procjeni prihvatljivosti inicijative te kako bi organizatori mogli odlučiti o tome hoće li revidirati europsku građansku inicijativu i ponovno je podnijeti u izmijenjenom obliku;

| 16. | poziva Komisiju da razmotri mogućnost registracije samo dijela inicijative u slučaju da europska građanska inicijativa nije u cijelosti u nadležnosti Komisije; poziva Komisiju da organizatorima već pri registraciji naznači koji bi dio inicijative mogli registrirati i priznaje da je tijekom cijelog procesa od ključne važnosti dijalog i angažman s organizatorima europske građanske inicijative te poziva da Parlament obavijesti o odluci koja se odnosi na registraciju europske građanske inicijative; poziva Komisiju da također pronađe načine da se inicijative ili oni dijelovi inicijativa koji nisu u području nadležnosti Komisije upute nadležnom tijelu na nacionalnoj ili regionalnoj razini; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisiju da razmotri mogućnost registracije samo dijela inicijative u slučaju da europska građanska inicijativa nije u cijelosti u nadležnosti Komisije; poziva Komisiju da organizatorima već pri registraciji naznači koji bi dio inicijative mogli registrirati i priznaje da je tijekom cijelog procesa od ključne važnosti dijalog i angažman s organizatorima europske građanske inicijative te poziva da Parlament obavijesti o odluci koja se odnosi na registraciju europske građanske inicijative; poziva Komisiju da također pronađe načine da se inicijative ili oni dijelovi inicijativa koji nisu u području nadležnosti Komisije upute nadležnom tijelu na nacionalnoj ili regionalnoj razini;

| 17. | ističe važnost tehnologije kao instrumenta za poticanje sudjelovanja građana; poziva Komisiju da koristeći se raspoloživim proračunskim sredstvima EU-a svoj program za prikupljanje potpisa na internetu učini pristupačnijim korisnicima, da ga učini dostupnim osobama s invaliditetom, da svoje poslužitelje za pohranu digitalnih potpisa trajno stavi na raspolaganje bez naknade te da pojednostavni i revidira tehničke specifikacije za prikupljanje potpisa na internetu tako da se adrese e-pošte dobrovoljno mogu prikupljati na istoj stranici na kojoj se nalazi i obrazac potpore, ali uz pohranu u zasebnoj bazi podataka; |
| --- | --- |

17.

ističe važnost tehnologije kao instrumenta za poticanje sudjelovanja građana; poziva Komisiju da koristeći se raspoloživim proračunskim sredstvima EU-a svoj program za prikupljanje potpisa na internetu učini pristupačnijim korisnicima, da ga učini dostupnim osobama s invaliditetom, da svoje poslužitelje za pohranu digitalnih potpisa trajno stavi na raspolaganje bez naknade te da pojednostavni i revidira tehničke specifikacije za prikupljanje potpisa na internetu tako da se adrese e-pošte dobrovoljno mogu prikupljati na istoj stranici na kojoj se nalazi i obrazac potpore, ali uz pohranu u zasebnoj bazi podataka;

| 18. | smatra da bi instrument, ako bi bio revidiran, imao potencijal za uključivanje javnosti i poticanje dijaloga među građanima te između građana i institucija EU-a; naglašava potrebu za povezivanjem sustava internetskog prikupljanja potpisa s relevantnim novim instrumentima za kampanje u okviru društvenih i digitalnih medija po uzoru na druge uspješne platforme za internetske kampanje; |
| --- | --- |

18.

smatra da bi instrument, ako bi bio revidiran, imao potencijal za uključivanje javnosti i poticanje dijaloga među građanima te između građana i institucija EU-a; naglašava potrebu za povezivanjem sustava internetskog prikupljanja potpisa s relevantnim novim instrumentima za kampanje u okviru društvenih i digitalnih medija po uzoru na druge uspješne platforme za internetske kampanje;

| 19. | poziva Komisiju da ponovno razmotri pitanje automatizma kojim nakon registracije europske građanske inicijative počinje teći rok od 12 mjeseci za prikupljanje izjava o potpori tako da organizatori europske građanske inicijative mogu sami odlučiti o početku prikupljanja izjava o potpori; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisiju da ponovno razmotri pitanje automatizma kojim nakon registracije europske građanske inicijative počinje teći rok od 12 mjeseci za prikupljanje izjava o potpori tako da organizatori europske građanske inicijative mogu sami odlučiti o početku prikupljanja izjava o potpori;

| 20. | poziva Komisiju da potiče države članice na upotrebu validacijskog alata europske građanske inicijative za izjave o potpori, razvijenog u okviru programa interoperabilnih rješenja za europske javne uprave; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisiju da potiče države članice na upotrebu validacijskog alata europske građanske inicijative za izjave o potpori, razvijenog u okviru programa interoperabilnih rješenja za europske javne uprave;

| 21. | naglašava da bi u okviru dostupnih instrumenata za povećanje participativne demokracije diljem Unije informatičke alate trebalo staviti na raspolaganje i regijama, što bi omogućilo veću uključenost građana u javne poslove; |
| --- | --- |

21.

naglašava da bi u okviru dostupnih instrumenata za povećanje participativne demokracije diljem Unije informatičke alate trebalo staviti na raspolaganje i regijama, što bi omogućilo veću uključenost građana u javne poslove;

| 22. | srdačno pozdravlja ponudu Europskog gospodarskog i socijalnog odbora da bez naknade prevede tekstove europskih građanskih inicijativa kako bi se smanjili troškovi njihova organiziranja; |
| --- | --- |

22.

srdačno pozdravlja ponudu Europskog gospodarskog i socijalnog odbora da bez naknade prevede tekstove europskih građanskih inicijativa kako bi se smanjili troškovi njihova organiziranja;

| 23. | poziva na poboljšanje međuinstitucijske suradnje na razini EU-a te na nacionalnoj i lokalnoj razini kad je riječ o pružanju informacija o europskim građanskim inicijativama te podupiranju organizatora inicijativa; poziva na poboljšanje višejezične internetske stranice europske građanske inicijative kojom upravlja Komisija i na utvrđivanje jedinstvenih smjernica na svim službenim jezicima EU-a o pravima i obvezama organizatora europskih građanskih inicijativa i administrativnim postupcima tijekom cjelokupnog postupka organiziranja europske građanske inicijative; |
| --- | --- |

23.

poziva na poboljšanje međuinstitucijske suradnje na razini EU-a te na nacionalnoj i lokalnoj razini kad je riječ o pružanju informacija o europskim građanskim inicijativama te podupiranju organizatora inicijativa; poziva na poboljšanje višejezične internetske stranice europske građanske inicijative kojom upravlja Komisija i na utvrđivanje jedinstvenih smjernica na svim službenim jezicima EU-a o pravima i obvezama organizatora europskih građanskih inicijativa i administrativnim postupcima tijekom cjelokupnog postupka organiziranja europske građanske inicijative;

| 24. | poziva na buduću uspostavu stalnog fizičkog i internetskog ureda „sve na jednom mjestu” za pružanje informacija, usluga prevođenja i tehničke, pravne i političke potpore u vezi s europskim građanskim inicijativama te smatra da bi se on mogao koristiti postojećim resursima kontaktne točke koja se nalazi u kontaktnom centru Europe Direct te predstavništvima Komisije i informacijskim uredima Parlamenta u državama članicama; smatra da bi se takvim ustrojem projekt europskih građanskih inicijativa približio građanima; |
| --- | --- |

24.

poziva na buduću uspostavu stalnog fizičkog i internetskog ureda „sve na jednom mjestu” za pružanje informacija, usluga prevođenja i tehničke, pravne i političke potpore u vezi s europskim građanskim inicijativama te smatra da bi se on mogao koristiti postojećim resursima kontaktne točke koja se nalazi u kontaktnom centru Europe Direct te predstavništvima Komisije i informacijskim uredima Parlamenta u državama članicama; smatra da bi se takvim ustrojem projekt europskih građanskih inicijativa približio građanima;

| 25. | smatra da je organizatorima previše komplicirano to što se u 28 država članica za potporu europskim građanskim inicijativama traže različiti osobni podaci, kako je na temelju različitih nacionalnih odredbi utvrđeno Uredbom (EU) br. 211/2011, te predlaže da se izmjenom Priloga III. Uredbi (EU) br. 211/2011 uvede jedinstven postupak podnošenja izjava o potpori kako bi se ujednačila vrsta podataka prikupljenih u državama članicama; potiče Komisiju da nastavi pregovore s državama članicama kako bi se smanjio broj zahtjeva u vezi s podacima i da se sukladno tome ukine zahtjev za osobni identifikacijski broj i ti zahtjevi učine pristupačnijim korisnicima te podsjeća da je pri europskoj građanskoj inicijativi riječ o sudjelovanju i oblikovanju programa, a ne o obvezujućim prijedlozima; predlaže da se razmotri uvođenje digitalnog građanstva EU-a te predlaže da se do njegove uspostave pronađe privremeno rješenje kako bi se riješili aktualni problemi prouzročeni višestrukom registracijom; stoga poziva Komisiju da u okviru svog digitalnog programa to pitanje hitno istraži; |
| --- | --- |

25.

smatra da je organizatorima previše komplicirano to što se u 28 država članica za potporu europskim građanskim inicijativama traže različiti osobni podaci, kako je na temelju različitih nacionalnih odredbi utvrđeno Uredbom (EU) br. 211/2011, te predlaže da se izmjenom Priloga III. Uredbi (EU) br. 211/2011 uvede jedinstven postupak podnošenja izjava o potpori kako bi se ujednačila vrsta podataka prikupljenih u državama članicama; potiče Komisiju da nastavi pregovore s državama članicama kako bi se smanjio broj zahtjeva u vezi s podacima i da se sukladno tome ukine zahtjev za osobni identifikacijski broj i ti zahtjevi učine pristupačnijim korisnicima te podsjeća da je pri europskoj građanskoj inicijativi riječ o sudjelovanju i oblikovanju programa, a ne o obvezujućim prijedlozima; predlaže da se razmotri uvođenje digitalnog građanstva EU-a te predlaže da se do njegove uspostave pronađe privremeno rješenje kako bi se riješili aktualni problemi prouzročeni višestrukom registracijom; stoga poziva Komisiju da u okviru svog digitalnog programa to pitanje hitno istraži;

| 26. | poziva Komisiju da izmijeni članak 3. Uredbe (EU) br. 211/2011 te da državama članicama preporuči da za podupiranje europske građanske inicijative i sudjelovanje u njoj smanje dobnu granicu s 18 na 16 godina, čime bi se posebno mladima pružila mogućnost aktivnog sudjelovanja u daljnjem oblikovanju europske budućnosti, te da se to ne dovodi u vezu s biračkim pravom na izborima za Europski parlament; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisiju da izmijeni članak 3. Uredbe (EU) br. 211/2011 te da državama članicama preporuči da za podupiranje europske građanske inicijative i sudjelovanje u njoj smanje dobnu granicu s 18 na 16 godina, čime bi se posebno mladima pružila mogućnost aktivnog sudjelovanja u daljnjem oblikovanju europske budućnosti, te da se to ne dovodi u vezu s biračkim pravom na izborima za Europski parlament;

| 27. | uzima u obzir osjetljiv problem osobne odgovornosti organizatora u pogledu zaštite podataka tijekom prikupljanja osobnih podataka potpisnika te predlaže da se opseg traženih podataka smanji i da se izmijeni tekst članka 13. Uredbe (EU) br. 211/2011 o odgovornosti kako bi bilo jasno da osobna odgovornost nije neograničena; u tu svrhu predlaže da se građanskim odborima omogući dobivanje pravne osobnosti te da se po uzoru na članak 3. Direktive 2008/99/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenog 2008. o zaštiti okoliša putem kaznenog prava utvrdi da su organizatori odgovorni samo za radnje koje su počinjene „protuzakonito i namjerno ili barem iz krajnje nepažnje”; |
| --- | --- |

27.

uzima u obzir osjetljiv problem osobne odgovornosti organizatora u pogledu zaštite podataka tijekom prikupljanja osobnih podataka potpisnika te predlaže da se opseg traženih podataka smanji i da se izmijeni tekst članka 13. Uredbe (EU) br. 211/2011 o odgovornosti kako bi bilo jasno da osobna odgovornost nije neograničena; u tu svrhu predlaže da se građanskim odborima omogući dobivanje pravne osobnosti te da se po uzoru na članak 3. Direktive 2008/99/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenog 2008. o zaštiti okoliša putem kaznenog prava utvrdi da su organizatori odgovorni samo za radnje koje su počinjene „protuzakonito i namjerno ili barem iz krajnje nepažnje”;

| 28. | potiče Komisiju i države članice da utvrde zahtjeve za prikupljanje podataka koji su prilagođeniji korisnicima i usklađeniji; traži od nadležnih nacionalnih tijela da odbore nacionalnih parlamenata za europske poslove periodično obavještavaju o europskim građanskim inicijativama koje su u tijeku i za koje je već prikupljen znatan broj potpisa; apelira na Komisiju da predloži reviziju Uredbe (EU) br. 211/2011 kako bi se građanima zajamčilo da i u državi boravišta mogu potpisati europsku građansku inicijativu; |
| --- | --- |

28.

potiče Komisiju i države članice da utvrde zahtjeve za prikupljanje podataka koji su prilagođeniji korisnicima i usklađeniji; traži od nadležnih nacionalnih tijela da odbore nacionalnih parlamenata za europske poslove periodično obavještavaju o europskim građanskim inicijativama koje su u tijeku i za koje je već prikupljen znatan broj potpisa; apelira na Komisiju da predloži reviziju Uredbe (EU) br. 211/2011 kako bi se građanima zajamčilo da i u državi boravišta mogu potpisati europsku građansku inicijativu;

| 29. | izražava zabrinutost zbog toga što su od 2012. godine od 31 registrirane europske građanske inicijative samo 3 došle do završne faze; ističe činjenicu da je dramatičan pad broja novih inicijativa jedna od posljedica nerazmjernih zahtjeva i nepotrebno složenog sustava; žali zbog toga što uspješne inicijative nemaju zakonodavni učinak i što ih Komisija ne prati na poticajan način; ne slaže se sa stajalištem Komisije u pogledu o uspješne provedbe Uredbe kojom bi se trebao ostvariti puni potencijal europskih građanskih inicijativa; naglašava da institucije EU-a i države članice moraju poduzeti sve potrebne mjere za promicanje europske građanske inicijative i izgradnje povjerenja građana u taj instrument; |
| --- | --- |

29.

izražava zabrinutost zbog toga što su od 2012. godine od 31 registrirane europske građanske inicijative samo 3 došle do završne faze; ističe činjenicu da je dramatičan pad broja novih inicijativa jedna od posljedica nerazmjernih zahtjeva i nepotrebno složenog sustava; žali zbog toga što uspješne inicijative nemaju zakonodavni učinak i što ih Komisija ne prati na poticajan način; ne slaže se sa stajalištem Komisije u pogledu o uspješne provedbe Uredbe kojom bi se trebao ostvariti puni potencijal europskih građanskih inicijativa; naglašava da institucije EU-a i države članice moraju poduzeti sve potrebne mjere za promicanje europske građanske inicijative i izgradnje povjerenja građana u taj instrument;

| 30. | poziva Komisiju da revidira tekst članka 10. točke (c) Uredbe (EU) br. 211/2011 kako bi omogućila ispravno daljnje praćenje uspješne europske građanske inicijative,; poziva Komisiju da započne s pripremama pravnog akta o uspješnim europskim građanskim inicijativama u roku od 12 mjeseci od objave pozitivnog mišljenja Komisije; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisiju da revidira tekst članka 10. točke (c) Uredbe (EU) br. 211/2011 kako bi omogućila ispravno daljnje praćenje uspješne europske građanske inicijative,; poziva Komisiju da započne s pripremama pravnog akta o uspješnim europskim građanskim inicijativama u roku od 12 mjeseci od objave pozitivnog mišljenja Komisije;

| 31. | smatra da bi javno saslušanje održano u skladu s člankom 11. Uredbe (EU) br. 211/2011 trebalo biti strukturirano tako da se organizatorima omogući uključenje u dijalog sa zastupnicima u Europskom parlamentu i nadležnim dužnosnicima Komisije kako bi se naglasila politička dimenzija europskih građanskih inicijativa; naglašava da bi se saslušanja o europskim građanskim inicijativama trebala organizirati pod vodstvom „neutralnog” odbora koji u vezi sa sadržajem nije glavni nadležni odbor za to područje te da bi, osim toga, uvijek trebalo uključiti i vanjske stručnjake; |
| --- | --- |

31.

smatra da bi javno saslušanje održano u skladu s člankom 11. Uredbe (EU) br. 211/2011 trebalo biti strukturirano tako da se organizatorima omogući uključenje u dijalog sa zastupnicima u Europskom parlamentu i nadležnim dužnosnicima Komisije kako bi se naglasila politička dimenzija europskih građanskih inicijativa; naglašava da bi se saslušanja o europskim građanskim inicijativama trebala organizirati pod vodstvom „neutralnog” odbora koji u vezi sa sadržajem nije glavni nadležni odbor za to područje te da bi, osim toga, uvijek trebalo uključiti i vanjske stručnjake;

| 32. | u skladu s člankom 225. UFEU-a poziva Parlament i njegove odbore da se, po potrebi, u slučaju da Komisija ne uspije podnijeti zakonodavni prijedlog u navedenom razdoblju od 12 mjeseci, pozovu na pravo da od Komisije zatraže podnošenje odgovarajućeg prijedloga; smatra da bi pri pozivanju na to pravo nadležni odbor Parlamenta trebao voditi računa o sadržaju eventualnih uspješnih europskih građanskih inicijativa te bi se trebao savjetovati s njihovim organizatorima na posebnom saslušanju; poziva na odgovarajuću izmjenu Poslovnika; |
| --- | --- |

32.

u skladu s člankom 225. UFEU-a poziva Parlament i njegove odbore da se, po potrebi, u slučaju da Komisija ne uspije podnijeti zakonodavni prijedlog u navedenom razdoblju od 12 mjeseci, pozovu na pravo da od Komisije zatraže podnošenje odgovarajućeg prijedloga; smatra da bi pri pozivanju na to pravo nadležni odbor Parlamenta trebao voditi računa o sadržaju eventualnih uspješnih europskih građanskih inicijativa te bi se trebao savjetovati s njihovim organizatorima na posebnom saslušanju; poziva na odgovarajuću izmjenu Poslovnika;

| 33. | poziva Komisiju da istraži mogućnost pružanja financijske potpore europskim građanskim inicijativama iz postojećeg proračuna EU-a preko europskih programa poput programa Europa za građane i Programa o pravima, ravnopravnosti i građanstvu, uključujući i mogućnost financiranja promotivnih radijskih i televizijskih programa, imajući na umu da jednakost građana mora biti zajamčena te da postoji stvarna potreba za financijskom potporom organizaciji europskih građanskih inicijativa i da su u tu svrhu podneseni brojni amandmani na proračun EU-a; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisiju da istraži mogućnost pružanja financijske potpore europskim građanskim inicijativama iz postojećeg proračuna EU-a preko europskih programa poput programa Europa za građane i Programa o pravima, ravnopravnosti i građanstvu, uključujući i mogućnost financiranja promotivnih radijskih i televizijskih programa, imajući na umu da jednakost građana mora biti zajamčena te da postoji stvarna potreba za financijskom potporom organizaciji europskih građanskih inicijativa i da su u tu svrhu podneseni brojni amandmani na proračun EU-a;

| 34. | poziva Komisiju da uz najveće mjere opreza suzbija krađu osjetljivih informacija o potpisnicima, između ostalog i sredstvima na internetu, posebno kad se s njima postupa u obliku agregiranih podataka; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisiju da uz najveće mjere opreza suzbija krađu osjetljivih informacija o potpisnicima, između ostalog i sredstvima na internetu, posebno kad se s njima postupa u obliku agregiranih podataka;

| 35. | pozdravlja izvješće Komisije od 31. ožujka 2015. o europskoj građanskoj inicijativi i odluku Europskog ombudsmana OI/9/2013/TN te poziva Komisiju da prilikom revizije tog instrumenta zajamči da su sve odgovarajuće pravne mjere provedene kako bi se omogućilo ispravno daljnje praćenje kad se smatra da je europska građanska inicijativa uspješno uspostavljena; s obzirom na različite nedostatke koji su se pojavili stoga poziva Komisiju da u što kraćem roku podnese prijedlog za reviziju Uredbe (EU) br. 211/2011 i Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 1179/2011; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja izvješće Komisije od 31. ožujka 2015. o europskoj građanskoj inicijativi i odluku Europskog ombudsmana OI/9/2013/TN te poziva Komisiju da prilikom revizije tog instrumenta zajamči da su sve odgovarajuće pravne mjere provedene kako bi se omogućilo ispravno daljnje praćenje kad se smatra da je europska građanska inicijativa uspješno uspostavljena; s obzirom na različite nedostatke koji su se pojavili stoga poziva Komisiju da u što kraćem roku podnese prijedlog za reviziju Uredbe (EU) br. 211/2011 i Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 1179/2011;

| 36. | poziva institucije EU-a da informativnom kampanjom o europskoj građanskoj inicijativi obave neophodan posao obavještavanja; |
| --- | --- |

36.

poziva institucije EU-a da informativnom kampanjom o europskoj građanskoj inicijativi obave neophodan posao obavještavanja;

| 37. | poziva Komisiju da redovno izvješćuje Parlament o stanju u vezi s europskim građanskim inicijativama koje su u tijeku kako bi Parlament, u okviru svojih obveza prema građanima EU-a, mogao provjeravati funkcionira li instrument na što učinkovitiji način; ističe da bi se postupak europske građanske inicijative trebao stalno poboljšavati na temelju stečenih praktičnih iskustava te da bi, nadalje, trebao biti u skladu s presudama koje će donijeti Sud Europske unije; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisiju da redovno izvješćuje Parlament o stanju u vezi s europskim građanskim inicijativama koje su u tijeku kako bi Parlament, u okviru svojih obveza prema građanima EU-a, mogao provjeravati funkcionira li instrument na što učinkovitiji način; ističe da bi se postupak europske građanske inicijative trebao stalno poboljšavati na temelju stečenih praktičnih iskustava te da bi, nadalje, trebao biti u skladu s presudama koje će donijeti Sud Europske unije;

| 38. | preporučuje korištenje svakog raspoloživog komunikacijskog kanala, naročito društvenih i digitalnih platformi svih relevantnih institucija EU-a radi daljnjeg provođenja postojećih kampanja podizanja razine osviještenosti uz sudjelovanje ureda i predstavništava EU-a te nacionalnih vlasti; poziva Komisiju da podupre izradu računalnog programa otvorenog koda za europske građanske inicijative za mobilne uređaje; pozdravlja činjenicu da su neke europske građanske inicijative uspjele ostvariti utjecaj na lokalnoj razini; |
| --- | --- |

38.

preporučuje korištenje svakog raspoloživog komunikacijskog kanala, naročito društvenih i digitalnih platformi svih relevantnih institucija EU-a radi daljnjeg provođenja postojećih kampanja podizanja razine osviještenosti uz sudjelovanje ureda i predstavništava EU-a te nacionalnih vlasti; poziva Komisiju da podupre izradu računalnog programa otvorenog koda za europske građanske inicijative za mobilne uređaje; pozdravlja činjenicu da su neke europske građanske inicijative uspjele ostvariti utjecaj na lokalnoj razini;

| 39. | smatra da je od ključne važnosti povećati transparentnost i kvalitetu provjera financiranja i sponzorstava europskih građanskih inicijativa kako bi se zajamčilo da se građani ispravno koriste tim instrumentom participativne demokracije i da bi se spriječila njegova moguća zloupotreba za privatne interese; |
| --- | --- |

39.

smatra da je od ključne važnosti povećati transparentnost i kvalitetu provjera financiranja i sponzorstava europskih građanskih inicijativa kako bi se zajamčilo da se građani ispravno koriste tim instrumentom participativne demokracije i da bi se spriječila njegova moguća zloupotreba za privatne interese;

| 40. | napominje da Europski ombudsman ima važnu ulogu u provjeravanju načina na koji Komisija obrađuje zahtjeve za pokretanje europske građanske inicijative, a posebno slučajeve odbijanja njezine registracije; |
| --- | --- |

40.

napominje da Europski ombudsman ima važnu ulogu u provjeravanju načina na koji Komisija obrađuje zahtjeve za pokretanje europske građanske inicijative, a posebno slučajeve odbijanja njezine registracije;

| 41. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

41.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica.

---

| 20.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 355/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 355/23

---

P8_TA(2015)0383

Strategija EU-a za jadransku i jonsku regiju

Rezolucija Europskog parlamenta od 28. listopada 2015. o Strategiji EU-a za jadransku i jonsku regiju (2014/2214(INI))

(2017/C 355/04)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije o Strategiji EU-a za jadransku i jonsku regiju (COM(2014)0357), prateći akcijski plan i dodatni analitički dokument, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije o Strategiji EU-a za jadransku i jonsku regiju (COM(2014)0357), prateći akcijski plan i dodatni analitički dokument,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (1) (u daljnjem tekstu: Uredba o zajedničkim odredbama), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (1) (u daljnjem tekstu: Uredba o zajedničkim odredbama),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1299/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o posebnim odredbama za potporu iz Europskog fonda za regionalni razvoj cilju „Europska teritorijalna suradnja” (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1299/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o posebnim odredbama za potporu iz Europskog fonda za regionalni razvoj cilju „Europska teritorijalna suradnja” (2),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 23. listopada 2014. o Strategiji EU-a za jadransku i jonsku regiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 23. listopada 2014. o Strategiji EU-a za jadransku i jonsku regiju,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o dodanoj vrijednosti makroregionalnih strategija (COM(2013)0468) i relevantnih zaključaka Vijeća od 22. listopada 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o dodanoj vrijednosti makroregionalnih strategija (COM(2013)0468) i relevantnih zaključaka Vijeća od 22. listopada 2013.,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 11. rujna 2014. o Komunikaciji Komisije o Strategiji EU-a za jadransku i jonsku regiju (COM(2014)0357) te Strategiju EU-a za jadransku i jonsku regiju: istraživanje, razvoj i inovacije u malim i srednjim poduzećima (razmatračko mišljenje na zahtjev talijanskog predsjedništva EU-a), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 11. rujna 2014. o Komunikaciji Komisije o Strategiji EU-a za jadransku i jonsku regiju (COM(2014)0357) te Strategiju EU-a za jadransku i jonsku regiju: istraživanje, razvoj i inovacije u malim i srednjim poduzećima (razmatračko mišljenje na zahtjev talijanskog predsjedništva EU-a),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 21. siječnja 2014. o Strategiji EU-a za jadransku i jonsku regiju (EUSAIR) (razmatračko mišljenje), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 21. siječnja 2014. o Strategiji EU-a za jadransku i jonsku regiju (EUSAIR) (razmatračko mišljenje),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 26. lipnja 2014. o Strategiji EU-a za jadransku i jonsku regiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 26. lipnja 2014. o Strategiji EU-a za jadransku i jonsku regiju,

| — | uzimajući u obzir samoinicijativno mišljenje Odbora regija od 11. listopada 2011. naslovljeno „Teritorijalna suradnja na Sredozemlju preko jadransko-jonske makroregije”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir samoinicijativno mišljenje Odbora regija od 11. listopada 2011. naslovljeno „Teritorijalna suradnja na Sredozemlju preko jadransko-jonske makroregije”,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. srpnja 2012. o razvoju makroregionalnih strategija EU-a: sadašnja praksa i buduća očekivanja, posebno u Sredozemlju (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. srpnja 2012. o razvoju makroregionalnih strategija EU-a: sadašnja praksa i buduća očekivanja, posebno u Sredozemlju (3),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije pod nazivom „Pomorska strategija za Jadransko i Jonsko more” (COM(2012)0713), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije pod nazivom „Pomorska strategija za Jadransko i Jonsko more” (COM(2012)0713),

| — | uzimajući u obzir Izvješće Komisije o upravljanju makroregionalnim strategijama (COM(2014)0284), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Komisije o upravljanju makroregionalnim strategijama (COM(2014)0284),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 26. siječnja 2011. naslovljen „Doprinos regionalne politike održivom rastu u okviru strategije Europa 2020.” (COM(2011)0017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 26. siječnja 2011. naslovljen „Doprinos regionalne politike održivom rastu u okviru strategije Europa 2020.” (COM(2011)0017),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2014/52/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o izmjeni Direktive 2011/92/EU o procjeni utjecaja određenih javnih i privatnih projekata na okoliš, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2014/52/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o izmjeni Direktive 2011/92/EU o procjeni utjecaja određenih javnih i privatnih projekata na okoliš,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2001/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 27. lipnja 2001. o procjeni učinaka određenih planova i programa na okoliš, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2001/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 27. lipnja 2001. o procjeni učinaka određenih planova i programa na okoliš,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2005/370/EZ od 17. veljače 2005. o zaključivanju, u ime Europske zajednice, Konvencije o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša (Aarhuška konvencija), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2005/370/EZ od 17. veljače 2005. o zaključivanju, u ime Europske zajednice, Konvencije o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša (Aarhuška konvencija),

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz Ancone usvojenu na Konferenciji o razvoju i sigurnosti u jadranskoj i jonskoj regiji održanoj 19. i 20. svibnja 2000., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz Ancone usvojenu na Konferenciji o razvoju i sigurnosti u jadranskoj i jonskoj regiji održanoj 19. i 20. svibnja 2000.,

| — | uzimajući u obzir Osnivačku konferenciju jadransko-jonske euroregije održanu u Puli 30. lipnja 2006. i Deklaraciju o pokretanju inicijative za donošenje Jadranske strategije usvojenu na Skupštini jadransko-jonske euroregije održanoj u Splitu 22. listopada 2009., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Osnivačku konferenciju jadransko-jonske euroregije održanu u Puli 30. lipnja 2006. i Deklaraciju o pokretanju inicijative za donošenje Jadranske strategije usvojenu na Skupštini jadransko-jonske euroregije održanoj u Splitu 22. listopada 2009.,

| — | uzimajući u obzir studiju Glavne uprave za unutarnju politiku (Odjel B: Strukturna i kohezijska politika) iz siječnja 2015. „Nova uloga makroregija u europskoj teritorijalnoj suradnji”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Glavne uprave za unutarnju politiku (Odjel B: Strukturna i kohezijska politika) iz siječnja 2015. „Nova uloga makroregija u europskoj teritorijalnoj suradnji”,

| — | uzimajući u obzir studiju Glavne uprave za unutarnju politiku (Odjel B: Strukturna i kohezijska politika) iz lipnja 2015. „Jadranska i jonska regija: socioekonomska analiza i procjena povezivosti prometa i energetike”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Glavne uprave za unutarnju politiku (Odjel B: Strukturna i kohezijska politika) iz lipnja 2015. „Jadranska i jonska regija: socioekonomska analiza i procjena povezivosti prometa i energetike”,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj i mišljenja Odbora za vanjske poslove, Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane te Odbora za ribarstvo (A8-0279/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj i mišljenja Odbora za vanjske poslove, Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane te Odbora za ribarstvo (A8-0279/2015),

| A. | budući da makroregionalne strategije predstavljaju novi model upravljanja na više razina u kojem je za uspješnu provedbu i postizanje ciljeva ključno sudjelovanje dionika koji predstavljaju europsku, nacionalnu, regionalnu i lokalnu razinu, uključujući gospodarske i socijalne partnere i organizacije civilnog društva, kao i komplementarnost između različitih politika i programa; budući da regionalne i lokalne vlasti imaju važnu ulogu u promicanju demokracije, decentralizacije te veće lokalne i regionalne autonomije; |
| --- | --- |

A.

budući da makroregionalne strategije predstavljaju novi model upravljanja na više razina u kojem je za uspješnu provedbu i postizanje ciljeva ključno sudjelovanje dionika koji predstavljaju europsku, nacionalnu, regionalnu i lokalnu razinu, uključujući gospodarske i socijalne partnere i organizacije civilnog društva, kao i komplementarnost između različitih politika i programa; budući da regionalne i lokalne vlasti imaju važnu ulogu u promicanju demokracije, decentralizacije te veće lokalne i regionalne autonomije;

| B. | budući da su prethodne strategije za Baltičko more i Dunav donijele konkretnu korist dotičnim regijama, potvrdile uspjeh mehanizama suradnje EU-a i donijele korisno iskustvo za izradu novih makroregionalnih strategija; |
| --- | --- |

B.

budući da su prethodne strategije za Baltičko more i Dunav donijele konkretnu korist dotičnim regijama, potvrdile uspjeh mehanizama suradnje EU-a i donijele korisno iskustvo za izradu novih makroregionalnih strategija;

| C. | budući da regije pokazuju sve veći interes za ovaj moderan oblik regionalne suradnje i popratni model upravljanja; budući da je u zadnje vrijeme to posebice bio slučaj u planinskim regijama kao što su Karpati i Alpe, gdje prirodna ograničenja zahtijevaju provođenje posebnih regionalnih politika; |
| --- | --- |

C.

budući da regije pokazuju sve veći interes za ovaj moderan oblik regionalne suradnje i popratni model upravljanja; budući da je u zadnje vrijeme to posebice bio slučaj u planinskim regijama kao što su Karpati i Alpe, gdje prirodna ograničenja zahtijevaju provođenje posebnih regionalnih politika;

| D. | budući da je makroregionalna strategija, kao integrirani okvir koji se odnosi na države članice i zemlje koje nisu članice EU-a u istom zemljopisnom području i koji je Europsko vijeće podržalo, strategija EU-a; |
| --- | --- |

D.

budući da je makroregionalna strategija, kao integrirani okvir koji se odnosi na države članice i zemlje koje nisu članice EU-a u istom zemljopisnom području i koji je Europsko vijeće podržalo, strategija EU-a;

| E. | budući da postoje velike socioekonomske razlike među zemljama koje su uključene u tu Strategiju, posebno među državama članicama EU-a i zemljama koje nisu članice; |
| --- | --- |

E.

budući da postoje velike socioekonomske razlike među zemljama koje su uključene u tu Strategiju, posebno među državama članicama EU-a i zemljama koje nisu članice;

| F. | budući da su povećani interes država u jadranskoj i jonskoj regiji za suradnju i utvrđivanje zajedničkih djelovanja kako bi se odgovorilo na izazove uporabom potencijala u cijeloj regiji te njihovi trajni napori za postizanje sinergije doveli do donošenja Strategije EU-a za jadransku i jonsku regiju (EUSAIR); |
| --- | --- |

F.

budući da su povećani interes država u jadranskoj i jonskoj regiji za suradnju i utvrđivanje zajedničkih djelovanja kako bi se odgovorilo na izazove uporabom potencijala u cijeloj regiji te njihovi trajni napori za postizanje sinergije doveli do donošenja Strategije EU-a za jadransku i jonsku regiju (EUSAIR);

| G. | budući da se makroregionalne strategije mogu smatrati instrumentom za europsku integraciju i jaču teritorijalnu koheziju utemeljenim na dobrovoljnoj suradnji među državama članicama i susjednim zemljama u suočavanju sa zajedničkim izazovima; budući da je EUSAIR novi oblik regionalne suradnje koji može pomoći zemljama kandidatkinjama koje sudjeluju i potencijalnim zemljama kandidatkinjama na njihovu putu prema EU-u te je također važna sastavnica šire politike EU-a za Sredozemlje izražene u sklopu Unije za Mediteran; budući da je Strategija EU-a za jadransku i jonsku regiju (EUSAIR), kao dio regionalne politike EU-a, sredstvo za promicanje gospodarske i socijalne kohezije, a njezini su glavni ciljevi smanjenje razlika među regijama, promicanje stvarne konvergencije, poticanje rasta i zapošljavanja; |
| --- | --- |

G.

budući da se makroregionalne strategije mogu smatrati instrumentom za europsku integraciju i jaču teritorijalnu koheziju utemeljenim na dobrovoljnoj suradnji među državama članicama i susjednim zemljama u suočavanju sa zajedničkim izazovima; budući da je EUSAIR novi oblik regionalne suradnje koji može pomoći zemljama kandidatkinjama koje sudjeluju i potencijalnim zemljama kandidatkinjama na njihovu putu prema EU-u te je također važna sastavnica šire politike EU-a za Sredozemlje izražene u sklopu Unije za Mediteran; budući da je Strategija EU-a za jadransku i jonsku regiju (EUSAIR), kao dio regionalne politike EU-a, sredstvo za promicanje gospodarske i socijalne kohezije, a njezini su glavni ciljevi smanjenje razlika među regijama, promicanje stvarne konvergencije, poticanje rasta i zapošljavanja;

| H. | budući da je Jadransko more zbog toga što je poluzatvoreno posebno podložno onečišćenju te da ga odlikuju neobična hidrografska obilježja kao što je činjenica da dubina i obala sjeverne i južne regije u znatnoj mjeri variraju; budući da sve priobalne zemlje dijele riblje stokove, zbog čega je njihovo obnavljanje stalno ugroženo; budući da je u sklopu buduće okvirne uredbe o tehničkim mjerama u reformiranom ZRP-u potrebno donijeti mjere za svaku regiju zasebno te ih prilagoditi posebnostima tog područja, njegovih morskih resursa i ribarstva; |
| --- | --- |

H.

budući da je Jadransko more zbog toga što je poluzatvoreno posebno podložno onečišćenju te da ga odlikuju neobična hidrografska obilježja kao što je činjenica da dubina i obala sjeverne i južne regije u znatnoj mjeri variraju; budući da sve priobalne zemlje dijele riblje stokove, zbog čega je njihovo obnavljanje stalno ugroženo; budući da je u sklopu buduće okvirne uredbe o tehničkim mjerama u reformiranom ZRP-u potrebno donijeti mjere za svaku regiju zasebno te ih prilagoditi posebnostima tog područja, njegovih morskih resursa i ribarstva;

Opća razmatranja

| 1. | pozdravlja Komunikaciju Komisije o Strategiji EU-a za jadransku i jonsku regiju te prateći akcijski plan; vjeruje da je to važan korak u razvoju tog dijela Europe; ističe da je EUSAIR osmišljen kako bi EU, nacionalna ili regionalna tijela ili privatni sektor dodali vrijednost intervencijama na način kojim se znatno jača funkcioniranje makroregije; ističe mogućnosti koje Strategija pruža sadašnjim i potencijalnim zemljama kandidatkinjama u regiji; naglašava važnost činjenice da se Strategija temelji na načelima integracije, usklađenosti, suradnje i partnerstva; ponavlja važnost načela „3 NE”, a to su ne novom zakonodavstvu, ne novim ustanovama i ne novom financiranju jer su makroregije okviri za inicijative suradnje utemeljeni na sinergijama koje su rezultat razrade raznih instrumenata politika EU-a, uključujući europske strukturne i investicijske fondove; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja Komunikaciju Komisije o Strategiji EU-a za jadransku i jonsku regiju te prateći akcijski plan; vjeruje da je to važan korak u razvoju tog dijela Europe; ističe da je EUSAIR osmišljen kako bi EU, nacionalna ili regionalna tijela ili privatni sektor dodali vrijednost intervencijama na način kojim se znatno jača funkcioniranje makroregije; ističe mogućnosti koje Strategija pruža sadašnjim i potencijalnim zemljama kandidatkinjama u regiji; naglašava važnost činjenice da se Strategija temelji na načelima integracije, usklađenosti, suradnje i partnerstva; ponavlja važnost načela „3 NE”, a to su ne novom zakonodavstvu, ne novim ustanovama i ne novom financiranju jer su makroregije okviri za inicijative suradnje utemeljeni na sinergijama koje su rezultat razrade raznih instrumenata politika EU-a, uključujući europske strukturne i investicijske fondove;

| 2. | pozdravlja napore koje sve zainteresirane strane ulažu u uspostavljanje institucijske strukture za provedbu EUSAIR-a u sklopu postojećeg institucijskog okvira; potiče sve nacionalne, regionalne i lokalne dionike da preuzmu potpunu kontrolu nad provedbom projekata obuhvaćenih ovom makroregionalnom Strategijom; ističe važnost jačanja institucijskog kapaciteta i učinkovitosti javne uprave i javnih službi te osiguravanja, u svakoj zemlji sudionici, dovoljno resursa i kvalificiranog administrativnog osoblja izričito posvećenog provedbi EUSAIR-a; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja napore koje sve zainteresirane strane ulažu u uspostavljanje institucijske strukture za provedbu EUSAIR-a u sklopu postojećeg institucijskog okvira; potiče sve nacionalne, regionalne i lokalne dionike da preuzmu potpunu kontrolu nad provedbom projekata obuhvaćenih ovom makroregionalnom Strategijom; ističe važnost jačanja institucijskog kapaciteta i učinkovitosti javne uprave i javnih službi te osiguravanja, u svakoj zemlji sudionici, dovoljno resursa i kvalificiranog administrativnog osoblja izričito posvećenog provedbi EUSAIR-a;

| 3. | naglašava potrebu za pristupom usmjerenim na konkretna područja u pogledu aktivnosti suradnje te ističe dodanu vrijednost modela upravljanja na više razina čija je svrha riješiti problem manjka administrativnih kapaciteta te koji se može upotrijebiti kao sredstvo za prikupljanje resursa u makroregiji; u tom smislu, inzistira na tome da je potrebno uključiti lokalne i regionalne vlasti u politička upravljačka tijela te u operativna, tehnička i provedbena tijela Strategije, dok Komisija treba zadržati svoju ulogu u postupku usklađivanja; naglašava da se lokalnim razvojem vođenim zajednicom mogu mobilizirati lokalne zajednice i organizacije te ih se može uključiti u postupak odlučivanja, kao i pomoći pri jačanju osjećaja odgovornosti za projekte među stanovništvom; |
| --- | --- |

3.

naglašava potrebu za pristupom usmjerenim na konkretna područja u pogledu aktivnosti suradnje te ističe dodanu vrijednost modela upravljanja na više razina čija je svrha riješiti problem manjka administrativnih kapaciteta te koji se može upotrijebiti kao sredstvo za prikupljanje resursa u makroregiji; u tom smislu, inzistira na tome da je potrebno uključiti lokalne i regionalne vlasti u politička upravljačka tijela te u operativna, tehnička i provedbena tijela Strategije, dok Komisija treba zadržati svoju ulogu u postupku usklađivanja; naglašava da se lokalnim razvojem vođenim zajednicom mogu mobilizirati lokalne zajednice i organizacije te ih se može uključiti u postupak odlučivanja, kao i pomoći pri jačanju osjećaja odgovornosti za projekte među stanovništvom;

| 4. | naglašava važnost transparentnog procesa donošenja, praćenja i evaluacije Strategije, kao i otvorenosti i uključivosti u odnosu na civilno društvo te sve relevantne dionike; naglašava da su komunikacija i podizanje razine svijesti u svim stupovima ključni za sudjelovanje dionika u postupku odlučivanja i za pridobivanje podrške javnosti; potiče države članice da se pobrinu za to da Strategija ima odgovarajuću vidljivost na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, da razviju odgovarajuću komunikaciju u pogledu ciljeva i rezultata Strategije te da promiču koordinaciju i razmjene najboljih praksi s ostalim postojećim i budućim makroregionalnim strategijama; |
| --- | --- |

4.

naglašava važnost transparentnog procesa donošenja, praćenja i evaluacije Strategije, kao i otvorenosti i uključivosti u odnosu na civilno društvo te sve relevantne dionike; naglašava da su komunikacija i podizanje razine svijesti u svim stupovima ključni za sudjelovanje dionika u postupku odlučivanja i za pridobivanje podrške javnosti; potiče države članice da se pobrinu za to da Strategija ima odgovarajuću vidljivost na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, da razviju odgovarajuću komunikaciju u pogledu ciljeva i rezultata Strategije te da promiču koordinaciju i razmjene najboljih praksi s ostalim postojećim i budućim makroregionalnim strategijama;

| 5. | ističe da zemlje koje nisu članice EU-a trebaju uskladiti svoje zakonodavstvo sa specifičnom sektorskom pravnom stečevinom povezanom sa Strategijom kako bi se zajamčilo ostvarenje ciljeva EU-a te njihova redovita, zakonita i pravovremena provedba na temelju normi i zakonodavstva EU-a; potiče sve zemlje sudionice da osnuju trustove mozgova i organiziraju redovite sastanke radi razmjene najboljih praksi kako bi se taj postupak ubrzao i postao učinkovitiji; |
| --- | --- |

5.

ističe da zemlje koje nisu članice EU-a trebaju uskladiti svoje zakonodavstvo sa specifičnom sektorskom pravnom stečevinom povezanom sa Strategijom kako bi se zajamčilo ostvarenje ciljeva EU-a te njihova redovita, zakonita i pravovremena provedba na temelju normi i zakonodavstva EU-a; potiče sve zemlje sudionice da osnuju trustove mozgova i organiziraju redovite sastanke radi razmjene najboljih praksi kako bi se taj postupak ubrzao i postao učinkovitiji;

| 6. | napominje da se zbog znatnog smanjenja privatnih ulaganja diljem zemalja u regiji, u kombinaciji s fiskalnom konsolidacijom i ograničenim kapacitetom ulaganja u javnom sektoru, mogu pojaviti problemi u financiranju projekata u okviru Strategije; poziva zemlje sudionice na održavanje visokog stupnja odgovornosti, predanosti i vodstva potrebnog za uspješnu provedbu Strategije; |
| --- | --- |

6.

napominje da se zbog znatnog smanjenja privatnih ulaganja diljem zemalja u regiji, u kombinaciji s fiskalnom konsolidacijom i ograničenim kapacitetom ulaganja u javnom sektoru, mogu pojaviti problemi u financiranju projekata u okviru Strategije; poziva zemlje sudionice na održavanje visokog stupnja odgovornosti, predanosti i vodstva potrebnog za uspješnu provedbu Strategije;

| 7. | pozdravlja činjenicu da Europski strukturni i investicijski fondovi (ESIF) i Instrument za pretpristupnu pomoć za razdoblje 2014. – 2020., a posebno Program suradnje za jadransku i jonsku regiju za razdoblje 2014. – 2020. (ADRION), pružaju znatne potencijalne resurse te široki raspon alata i tehničkih opcija za Strategiju; podupire činjenicu da su dostupni i drugi fondovi i instrumenti koji su važni za stupove Strategije, osobito Obzor 2020. i programi Erasmus + za sve stupove, Instrument za povezivanje Europe za II. stup, program LIFE za III. stup kao i za ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu na njih te programi COSME i Kreativna Europa za mala i srednja poduzeća za IV. stup, kao i program INNOVFIN za financiranje inovacija; u cilju stvaranja sinergije raspoloživih sredstava, potiče suradnju između nadzornih odbora za programe teritorijalne suradnje koji obuhvaćaju regiju, upravnog odbora EUSAIR-a i upravljačkih tijela ESIF-a; naglašava da bi u sklopu Strategije trebalo omogućiti djelotvorniju i učinkovitiju upotrebu postojećih instrumenata i fondova; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja činjenicu da Europski strukturni i investicijski fondovi (ESIF) i Instrument za pretpristupnu pomoć za razdoblje 2014. – 2020., a posebno Program suradnje za jadransku i jonsku regiju za razdoblje 2014. – 2020. (ADRION), pružaju znatne potencijalne resurse te široki raspon alata i tehničkih opcija za Strategiju; podupire činjenicu da su dostupni i drugi fondovi i instrumenti koji su važni za stupove Strategije, osobito Obzor 2020. i programi Erasmus + za sve stupove, Instrument za povezivanje Europe za II. stup, program LIFE za III. stup kao i za ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu na njih te programi COSME i Kreativna Europa za mala i srednja poduzeća za IV. stup, kao i program INNOVFIN za financiranje inovacija; u cilju stvaranja sinergije raspoloživih sredstava, potiče suradnju između nadzornih odbora za programe teritorijalne suradnje koji obuhvaćaju regiju, upravnog odbora EUSAIR-a i upravljačkih tijela ESIF-a; naglašava da bi u sklopu Strategije trebalo omogućiti djelotvorniju i učinkovitiju upotrebu postojećih instrumenata i fondova;

| 8. | poziva Europsku komisiju te nacionalna, regionalna i lokalna tijela koja su nadležna za pripremu i provedbu programa ESIF-a i upravljanje njima da istaknu važnost makroregionalnih projekata i mjera; |
| --- | --- |

8.

poziva Europsku komisiju te nacionalna, regionalna i lokalna tijela koja su nadležna za pripremu i provedbu programa ESIF-a i upravljanje njima da istaknu važnost makroregionalnih projekata i mjera;

| 9. | naglašava važnost utvrđivanja strukture provedbe i mehanizama usklađivanja na razini makroregije radi olakšanja suradnje, uključujući zajedničko planiranje, usklađivanja mogućnosti financiranja i pristupa odozdo prema gore; naglašava da je potrebno uskladiti nacionalne i regionalne operativne programe s ciljevima Strategije te, gdje je to moguće, uključiti EUSAIR u te programe; smatra da je potrebno koordinirati i uskladiti inicijative, prijedloge i projekte koji se izravno i neizravno odnose na jadransko-jonsku regiju; |
| --- | --- |

9.

naglašava važnost utvrđivanja strukture provedbe i mehanizama usklađivanja na razini makroregije radi olakšanja suradnje, uključujući zajedničko planiranje, usklađivanja mogućnosti financiranja i pristupa odozdo prema gore; naglašava da je potrebno uskladiti nacionalne i regionalne operativne programe s ciljevima Strategije te, gdje je to moguće, uključiti EUSAIR u te programe; smatra da je potrebno koordinirati i uskladiti inicijative, prijedloge i projekte koji se izravno i neizravno odnose na jadransko-jonsku regiju;

| 10. | potiče Komisiju, Europsku investicijsku banku (EIB) i zemlje sudionice da u potpunosti iskoriste mogućnosti novoosnovanog Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU) kako bi se financirali projekti u regiji kojima bi se stvorila dodana vrijednost, promicao održiv razvoj te gospodarska i socijalna kohezija, potaknuo rast, povećala zaposlenost na makroregionalnoj razini te bi se pridonijelo postizanju ciljeva strategije Europa 2020.; u tom kontekstu, potiče dodjeljivanje „bonus bodova” makroregionalnim projektima u fazi odabira projekata zbog njihove transnacionalne prirode; |
| --- | --- |

10.

potiče Komisiju, Europsku investicijsku banku (EIB) i zemlje sudionice da u potpunosti iskoriste mogućnosti novoosnovanog Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU) kako bi se financirali projekti u regiji kojima bi se stvorila dodana vrijednost, promicao održiv razvoj te gospodarska i socijalna kohezija, potaknuo rast, povećala zaposlenost na makroregionalnoj razini te bi se pridonijelo postizanju ciljeva strategije Europa 2020.; u tom kontekstu, potiče dodjeljivanje „bonus bodova” makroregionalnim projektima u fazi odabira projekata zbog njihove transnacionalne prirode;

| 11. | ističe da ne postoje posebna sredstva dodijeljena samo za provedbu makroregionalnih strategija i da su snažna politička volja, partnerstvo i usklađenost među zemljama preduvjeti za uspjeh; stoga poziva zemlje u regiji da udruže sredstva (europske strukturne i investicijske fondove, instrument za pretpristupnu pomoć i Europski fond za strateška ulaganja), kao i doprinose iz nacionalnih izvora u okviru Europske investicijske banke kako bi uspostavile financijsku i investicijsku platformu za potporu financiranju projekata kojima se pridonosi postizanju ciljeva Strategije; poziva na stvaranje transparentnog i javno dostupnog portfelja projekata za jadransku i jonsku regiju preko kojeg će postati vidljive aktualne i potencijalne potrebe za ulaganjem i projektima kako bi se ulagače potaklo da ulažu u navedene projekte; |
| --- | --- |

11.

ističe da ne postoje posebna sredstva dodijeljena samo za provedbu makroregionalnih strategija i da su snažna politička volja, partnerstvo i usklađenost među zemljama preduvjeti za uspjeh; stoga poziva zemlje u regiji da udruže sredstva (europske strukturne i investicijske fondove, instrument za pretpristupnu pomoć i Europski fond za strateška ulaganja), kao i doprinose iz nacionalnih izvora u okviru Europske investicijske banke kako bi uspostavile financijsku i investicijsku platformu za potporu financiranju projekata kojima se pridonosi postizanju ciljeva Strategije; poziva na stvaranje transparentnog i javno dostupnog portfelja projekata za jadransku i jonsku regiju preko kojeg će postati vidljive aktualne i potencijalne potrebe za ulaganjem i projektima kako bi se ulagače potaklo da ulažu u navedene projekte;

| 12. | potiče dionike na razmjenu najboljih praksi, korištenje dosad stečenim iskustvom, otkrivanje prepreka u provedbi makroregionalnih strategija EU-a i jačanje suradnje sa svojim kolegama iz drugih makroregija, poput onih iz regija Baltičkog mora i Podunavlja te iz alpskih makroregija; |
| --- | --- |

12.

potiče dionike na razmjenu najboljih praksi, korištenje dosad stečenim iskustvom, otkrivanje prepreka u provedbi makroregionalnih strategija EU-a i jačanje suradnje sa svojim kolegama iz drugih makroregija, poput onih iz regija Baltičkog mora i Podunavlja te iz alpskih makroregija;

| 13. | poziva Komisiju na uklanjanje administrativnih i nefinancijskih prepreka koje često odvraćaju ulagače od ulaganja u takve projekte; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisiju na uklanjanje administrativnih i nefinancijskih prepreka koje često odvraćaju ulagače od ulaganja u takve projekte;

| 14. | smatra da je potrebno pronaći načine uključivanja zemalja koje nisu dio Strategije i koje su geografski i gospodarski bliske toj regiji, barem u pojedinim i specifičnim projektima; u tom kontekstu ističe važnost prekogranične i transnacionalne suradnje u okviru kohezijske politike te poziva dotične države članice i regije da iskoriste postojeće primjere najbolje prakse u tom području; |
| --- | --- |

14.

smatra da je potrebno pronaći načine uključivanja zemalja koje nisu dio Strategije i koje su geografski i gospodarski bliske toj regiji, barem u pojedinim i specifičnim projektima; u tom kontekstu ističe važnost prekogranične i transnacionalne suradnje u okviru kohezijske politike te poziva dotične države članice i regije da iskoriste postojeće primjere najbolje prakse u tom području;

| 15. | podsjeća na velik utjecaj gospodarske krize na regiju i naglašava potrebu za redovitom procjenom strategija osmišljenih za postizanje gospodarskog oporavka; podsjeća da se zemlje te regije nalaze na različitim stupnjevima razvoja i imaju različite potrebe; poziva Komisiju da istakne važnost stvaranja uvjeta za smanjenje društveno-gospodarskih razlika među zemljama; podupire reforme u slabije razvijenim zemljama te u tom kontekstu potiče na razmjenu znanja, iskustva i praksi; |
| --- | --- |

15.

podsjeća na velik utjecaj gospodarske krize na regiju i naglašava potrebu za redovitom procjenom strategija osmišljenih za postizanje gospodarskog oporavka; podsjeća da se zemlje te regije nalaze na različitim stupnjevima razvoja i imaju različite potrebe; poziva Komisiju da istakne važnost stvaranja uvjeta za smanjenje društveno-gospodarskih razlika među zemljama; podupire reforme u slabije razvijenim zemljama te u tom kontekstu potiče na razmjenu znanja, iskustva i praksi;

| 16. | ističe da je potrebno poticati, obnavljati i produbljivati kulturnu, znanstvenu i obrazovnu suradnju, između ostalog i povećanjem mogućnosti akademske mobilnosti studenata i sveučilišnih djelatnika; naglašava da su znanost i inovacije preduvjeti za pametan, uključiv i održiv rast; ističe međuovisnost znanstvene i kulturne suradnje s jedne strane te rasta ekonomske dinamike i razine raznolikosti i održivosti turizma unutar regije s druge strane; |
| --- | --- |

16.

ističe da je potrebno poticati, obnavljati i produbljivati kulturnu, znanstvenu i obrazovnu suradnju, između ostalog i povećanjem mogućnosti akademske mobilnosti studenata i sveučilišnih djelatnika; naglašava da su znanost i inovacije preduvjeti za pametan, uključiv i održiv rast; ističe međuovisnost znanstvene i kulturne suradnje s jedne strane te rasta ekonomske dinamike i razine raznolikosti i održivosti turizma unutar regije s druge strane;

| 17. | pozdravlja zastupljenost Europskog parlamenta u upravljačkim tijelima EUSAIR-a; poziva Komisiju da analizira zajedničke napore zemalja u regiji (država članica EU-a i trećih zemalja) i učinkovito sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti u ostvarivanju ciljeva Strategije; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja zastupljenost Europskog parlamenta u upravljačkim tijelima EUSAIR-a; poziva Komisiju da analizira zajedničke napore zemalja u regiji (država članica EU-a i trećih zemalja) i učinkovito sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti u ostvarivanju ciljeva Strategije;

| 18. | upućuje na presedane utvrđene u kontekstu drugih makroregionalnih strategija EU-a i poziva na pružanje potpore, u okviru pilot-projekata i pripremnih djelovanja, različitim vrstama djelovanja, od studija pa sve do početnog kapitala za pripremu projekata u okviru različitih prioritetnih područja; |
| --- | --- |

18.

upućuje na presedane utvrđene u kontekstu drugih makroregionalnih strategija EU-a i poziva na pružanje potpore, u okviru pilot-projekata i pripremnih djelovanja, različitim vrstama djelovanja, od studija pa sve do početnog kapitala za pripremu projekata u okviru različitih prioritetnih područja;

| 19. | smatra nužnim da se u fazi provedbe Strategije njezina opća načela, a posebice pitanja koja se odnose na zaštitu okoliša i unapređenje prirodnih resursa, uzmu u obzir u sva četiri stupa, također radi stvaranja holističkog pristupa složenim i raznolikim izazovima makroregije; |
| --- | --- |

19.

smatra nužnim da se u fazi provedbe Strategije njezina opća načela, a posebice pitanja koja se odnose na zaštitu okoliša i unapređenje prirodnih resursa, uzmu u obzir u sva četiri stupa, također radi stvaranja holističkog pristupa složenim i raznolikim izazovima makroregije;

| 20. | ističe da je osobitu pozornost potrebno posvetiti područjima navedenima u članku 174. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, poput otoka te planinskih i ruralnih regija, u cilju utvrđivanja i iskorištavanja njihova specifičnog potencijala, posebice u sektoru turizma, uz istovremeno poštovanje područja djelovanja i prioriteta utvrđenih u ovom izvješću; povrh toga, poziva Komisiju da predloži proglašenje Europske godine otoka i planina; |
| --- | --- |

20.

ističe da je osobitu pozornost potrebno posvetiti područjima navedenima u članku 174. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, poput otoka te planinskih i ruralnih regija, u cilju utvrđivanja i iskorištavanja njihova specifičnog potencijala, posebice u sektoru turizma, uz istovremeno poštovanje područja djelovanja i prioriteta utvrđenih u ovom izvješću; povrh toga, poziva Komisiju da predloži proglašenje Europske godine otoka i planina;

| 21. | smatra da bi zemlje sudionice trebale pronaći načine za uključivanje drugih važnih stupova kojima bi se mogle stvoriti razvojne prednosti za to područje, kao što je primjerice poljoprivreda zbog specifičnih geoklimatskih uvjeta, bioraznolikosti i potencijala za stvaranje sinergijskih usklađenih učinaka i daljnjeg rasta; preporučuje blisku suradnju i usklađivanje područja u unutrašnjosti, obalnog područja i otoka radi postizanja sinergija između projekata čiste energije i proizvodnje zdrave hrane; |
| --- | --- |

21.

smatra da bi zemlje sudionice trebale pronaći načine za uključivanje drugih važnih stupova kojima bi se mogle stvoriti razvojne prednosti za to područje, kao što je primjerice poljoprivreda zbog specifičnih geoklimatskih uvjeta, bioraznolikosti i potencijala za stvaranje sinergijskih usklađenih učinaka i daljnjeg rasta; preporučuje blisku suradnju i usklađivanje područja u unutrašnjosti, obalnog područja i otoka radi postizanja sinergija između projekata čiste energije i proizvodnje zdrave hrane;

| 22. | skreće pozornost na važnost odgovarajućeg izvješćivanja i procjene provedbe Strategije; u tom kontekstu, poziva zemlje sudionice i Komisiju na prikupljanje pouzdanih polaznih podataka i postavljanje konkretnih ciljeva za svaki stup koji bi se ocjenjivali na godišnjoj osnovi i bili javno dostupni; |
| --- | --- |

22.

skreće pozornost na važnost odgovarajućeg izvješćivanja i procjene provedbe Strategije; u tom kontekstu, poziva zemlje sudionice i Komisiju na prikupljanje pouzdanih polaznih podataka i postavljanje konkretnih ciljeva za svaki stup koji bi se ocjenjivali na godišnjoj osnovi i bili javno dostupni;

| 23. | poziva na sveobuhvatan i integrirani europski pristup migracijama; ističe da se regija suočava s ozbiljnim migracijskim izazovima te žali zbog svih tragedija na Sredozemlju; naglašava da je za rješavanje tih problema neophodan znatan zaokret u politikama azila u smislu solidarnosti među državama članicama; ističe da je potrebno razmotriti sveukupnu strategiju suradnje s trećim zemljama; žali zbog nedovoljne suradnje među državama članicama EU-a u pogledu migracijskih izazova; potiče razmjenu dobrih praksi među regijama kad je riječ o primanju migranata i poziva na to da se posebna pozornost hitno posveti društvenim i humanitarnim pitanjima koja utječu na regiju, radi eventualnog ponovnog određivanja prioriteta strategije EUSAIR u budućnosti; |
| --- | --- |

23.

poziva na sveobuhvatan i integrirani europski pristup migracijama; ističe da se regija suočava s ozbiljnim migracijskim izazovima te žali zbog svih tragedija na Sredozemlju; naglašava da je za rješavanje tih problema neophodan znatan zaokret u politikama azila u smislu solidarnosti među državama članicama; ističe da je potrebno razmotriti sveukupnu strategiju suradnje s trećim zemljama; žali zbog nedovoljne suradnje među državama članicama EU-a u pogledu migracijskih izazova; potiče razmjenu dobrih praksi među regijama kad je riječ o primanju migranata i poziva na to da se posebna pozornost hitno posveti društvenim i humanitarnim pitanjima koja utječu na regiju, radi eventualnog ponovnog određivanja prioriteta strategije EUSAIR u budućnosti;

| 24. | očekuje novi poticaj za jačanje mira i sigurnosti u jugoistočnoj Europi; |
| --- | --- |

24.

očekuje novi poticaj za jačanje mira i sigurnosti u jugoistočnoj Europi;

| 25. | poziva zemlje na razmjenu najboljih praksi u području poštovanja prava manjina kako bi se primjenjivali najviši standardi, s obzirom na činjenicu da je to posebno osjetljivo područje u pogledu jezičnih pitanja; |
| --- | --- |

25.

poziva zemlje na razmjenu najboljih praksi u području poštovanja prava manjina kako bi se primjenjivali najviši standardi, s obzirom na činjenicu da je to posebno osjetljivo područje u pogledu jezičnih pitanja;

| 26. | naglašava da je u različitim fazama provedbe potrebno omogućiti javnim i privatnim gospodarskim akterima, društvenim subjektima i različitim pripadnicima organiziranog civilnog društva odgovarajuću obuku s pomoću određenog programa, uključujući organizacijsku i tehničku potporu; |
| --- | --- |

26.

naglašava da je u različitim fazama provedbe potrebno omogućiti javnim i privatnim gospodarskim akterima, društvenim subjektima i različitim pripadnicima organiziranog civilnog društva odgovarajuću obuku s pomoću određenog programa, uključujući organizacijsku i tehničku potporu;

| 27. | poziva Komisiju da svake dvije godine Parlamentu i Vijeću podnese izvješće o provedbi EUSAIR-a kako bi se procijenilo njegovo funkcioniranje te njegova dodana vrijednost u pogledu rasta i radnih mjesta, smanjenja razlika i održivog razvoja; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisiju da svake dvije godine Parlamentu i Vijeću podnese izvješće o provedbi EUSAIR-a kako bi se procijenilo njegovo funkcioniranje te njegova dodana vrijednost u pogledu rasta i radnih mjesta, smanjenja razlika i održivog razvoja;

| 28. | potiče posebne mjere za promicanje socijalne dimenzije; naglašava važnost uključivanja prioriteta i mjera kojima se nastoji podržati uključivanje osoba s invaliditetom i spriječiti sve vrste diskriminacije; |
| --- | --- |

28.

potiče posebne mjere za promicanje socijalne dimenzije; naglašava važnost uključivanja prioriteta i mjera kojima se nastoji podržati uključivanje osoba s invaliditetom i spriječiti sve vrste diskriminacije;

Plavi rast

| 29. | ističe da jedinstveni geografski položaj regije, specifična struktura njezine obale i bogata morska raznolikost imaju veliki potencijal za stvaranje „plavih” radnih mjesta, poticanje inovativnog i održivog gospodarskog razvoja i rasta, uključujući plave tehnologije, ribarstvo i akvakulturu, te za bolje pomorsko i morsko upravljanje i usluge; |
| --- | --- |

29.

ističe da jedinstveni geografski položaj regije, specifična struktura njezine obale i bogata morska raznolikost imaju veliki potencijal za stvaranje „plavih” radnih mjesta, poticanje inovativnog i održivog gospodarskog razvoja i rasta, uključujući plave tehnologije, ribarstvo i akvakulturu, te za bolje pomorsko i morsko upravljanje i usluge;

| 30. | zalaže se za plavo gospodarstvo kao rješenje gospodarske krize jer se njime potiče otvaranje novih radnih mjesta i gospodarski razvoj, a posebno otvaranje radnih mjesta za žene i mlade u priobalnim i otočnim zemljama; smatra da se Strategija EU-a za jadransku i jonsku regiju ne može provesti bez uzimanja u obzir ideje plavog gospodarstva koje predstavlja poveznicu između zaštite okoliša i gospodarskih sektora povezanih s morima i oceanima, akvakulturom, pomorskim i riječnim prometom te turizmom; |
| --- | --- |

30.

zalaže se za plavo gospodarstvo kao rješenje gospodarske krize jer se njime potiče otvaranje novih radnih mjesta i gospodarski razvoj, a posebno otvaranje radnih mjesta za žene i mlade u priobalnim i otočnim zemljama; smatra da se Strategija EU-a za jadransku i jonsku regiju ne može provesti bez uzimanja u obzir ideje plavog gospodarstva koje predstavlja poveznicu između zaštite okoliša i gospodarskih sektora povezanih s morima i oceanima, akvakulturom, pomorskim i riječnim prometom te turizmom;

| 31. | poziva Komisiju i države koje sudjeluju u Strategiji da privuku mlade ljude u sektor ribarstva i akvakulture u jadranskoj i jonskoj regiji te da ih potiču na bavljenje aktivnostima iz tih područja; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisiju i države koje sudjeluju u Strategiji da privuku mlade ljude u sektor ribarstva i akvakulture u jadranskoj i jonskoj regiji te da ih potiču na bavljenje aktivnostima iz tih područja;

| 32. | poziva na koordinaciju politika i usklađivanje ciljeva Strategije, kao i zajedničkih projekata, s vrijednostima, načelima i ciljevima zajedničke ribarstvene politike; potiče, nadalje, potporu razvoju održivog sektora ribarstva i proizvodnji tradicionalne zdrave hrane; poziva na osnivanje lokalnih akcijskih skupina u ribarstvu koje bi mogle biti prirodni alat za diversifikaciju ribarstva; ističe činjenicu da je potrebno povećati sudjelovanje dionika u cjelokupnom upravljanju te poboljšati i diversificirati ribarske aktivnosti kako bi ribarstvo i akvakultura bili održivi i unosni; |
| --- | --- |

32.

poziva na koordinaciju politika i usklađivanje ciljeva Strategije, kao i zajedničkih projekata, s vrijednostima, načelima i ciljevima zajedničke ribarstvene politike; potiče, nadalje, potporu razvoju održivog sektora ribarstva i proizvodnji tradicionalne zdrave hrane; poziva na osnivanje lokalnih akcijskih skupina u ribarstvu koje bi mogle biti prirodni alat za diversifikaciju ribarstva; ističe činjenicu da je potrebno povećati sudjelovanje dionika u cjelokupnom upravljanju te poboljšati i diversificirati ribarske aktivnosti kako bi ribarstvo i akvakultura bili održivi i unosni;

| 33. | mišljenja je da plavi rast obuhvaća vrlo različite sektore i poduzeća te je zbog toga za njegov razvoj potrebna visokokvalificirana radna snaga u svim tim sektorima; poziva države članice uključene u EUSAIR da u svojim programima osposobljavanja promiču različite sektore plavog rasta, uzimajući u obzir sustave cjeloživotnog učenja i osposobljavanja za zaposlenike; ističe složenost aktivnosti, sektora i disciplina socioekonomskih sustava uključenih u plavi rast te stoga smatra da je iznimno važno da države članice uključene u strategiju EUSAIR donesu politike tržišta rada kako bi se povećala sposobnost prilagodbe promjenama, inovacijama i multidisciplinarnosti, prilagodilo osposobljavanje ljudskog kapitala i povećala stopa sudjelovanja žena; |
| --- | --- |

33.

mišljenja je da plavi rast obuhvaća vrlo različite sektore i poduzeća te je zbog toga za njegov razvoj potrebna visokokvalificirana radna snaga u svim tim sektorima; poziva države članice uključene u EUSAIR da u svojim programima osposobljavanja promiču različite sektore plavog rasta, uzimajući u obzir sustave cjeloživotnog učenja i osposobljavanja za zaposlenike; ističe složenost aktivnosti, sektora i disciplina socioekonomskih sustava uključenih u plavi rast te stoga smatra da je iznimno važno da države članice uključene u strategiju EUSAIR donesu politike tržišta rada kako bi se povećala sposobnost prilagodbe promjenama, inovacijama i multidisciplinarnosti, prilagodilo osposobljavanje ljudskog kapitala i povećala stopa sudjelovanja žena;

| 34. | ističe važnost veće i stvarne povezanosti između strategije Europa 2020. i triju stupova (posebno stupa plavog rasta) strategije EUSAIR na temelju akcijskog plana Europske komisije; smatra akcijski plan jednim od rezultata pristupa Strategije kojim se utvrđuju konkretni prioriteti za makroregiju; ističe da se, na temelju toga, svaka akcija ili projekt odabire opsežnim postupkom savjetovanja odozdo prema gore koji uključuje niz dionika iz jadransko-jonske regije koji predstavljaju nacionalne, regionalne i lokalne vlasti, socijalne partnere, ali i privatni sektor, socijalnu ekonomiju, akademsku zajednicu i civilno društvo; |
| --- | --- |

34.

ističe važnost veće i stvarne povezanosti između strategije Europa 2020. i triju stupova (posebno stupa plavog rasta) strategije EUSAIR na temelju akcijskog plana Europske komisije; smatra akcijski plan jednim od rezultata pristupa Strategije kojim se utvrđuju konkretni prioriteti za makroregiju; ističe da se, na temelju toga, svaka akcija ili projekt odabire opsežnim postupkom savjetovanja odozdo prema gore koji uključuje niz dionika iz jadransko-jonske regije koji predstavljaju nacionalne, regionalne i lokalne vlasti, socijalne partnere, ali i privatni sektor, socijalnu ekonomiju, akademsku zajednicu i civilno društvo;

| 35. | potiče grupiranje u klastere i suradnju između javnih i privatnih poduzeća, sveučilišta, istraživačkih instituta i drugih relevantnih dionika u morskom i pomorskom sektoru u cilju poticanja inovacija te potpunog iskorištavanja potencijala sinergija; smatra da se mjere u okviru stupa plavog rasta moraju oslanjati na nacionalne i regionalne strategije istraživanja i inovacija za pametnu specijalizaciju kako bi se zajamčila učinkovitija i djelotvornija ulaganja; poziva zemlje i regije da sudjeluju u S3 platformi Europske komisije kako bi imale koristi od pomoći u razvoju, provedbi i reviziji strategija pametne specijalizacije; u tom kontekstu smatra potrebnim da se malim i srednjim poduzećima omogući bolji pristup kreditima te da se poboljšaju postojeće poslovne mreže (klasteri) kroz postupak internacionalizacije kako bi se stvorila nova kvalitetna i održiva radna mjesta; |
| --- | --- |

35.

potiče grupiranje u klastere i suradnju između javnih i privatnih poduzeća, sveučilišta, istraživačkih instituta i drugih relevantnih dionika u morskom i pomorskom sektoru u cilju poticanja inovacija te potpunog iskorištavanja potencijala sinergija; smatra da se mjere u okviru stupa plavog rasta moraju oslanjati na nacionalne i regionalne strategije istraživanja i inovacija za pametnu specijalizaciju kako bi se zajamčila učinkovitija i djelotvornija ulaganja; poziva zemlje i regije da sudjeluju u S3 platformi Europske komisije kako bi imale koristi od pomoći u razvoju, provedbi i reviziji strategija pametne specijalizacije; u tom kontekstu smatra potrebnim da se malim i srednjim poduzećima omogući bolji pristup kreditima te da se poboljšaju postojeće poslovne mreže (klasteri) kroz postupak internacionalizacije kako bi se stvorila nova kvalitetna i održiva radna mjesta;

| 36. | podupire stvaranje zajedničke oznake kvalitete za visokokvalitetne morske prehrambene proizvode iz regije radi povećanja njihove konkurentnosti; |
| --- | --- |

36.

podupire stvaranje zajedničke oznake kvalitete za visokokvalitetne morske prehrambene proizvode iz regije radi povećanja njihove konkurentnosti;

| 37. | ističe važnost socijalnog dijaloga i uključivanja predstavnika civilnog društva, zajedno s javnim tijelima, u aktivnosti izgradnje kapaciteta; smatra da bi se to moglo postići uspostavljanjem stalne platforme na makroregionalnoj i regionalnoj razini u svakoj državi članici radi zastupanja socijalnih i gospodarskih partnera, u skladu s onime što je već učinjeno za sveučilišta, gospodarske komore i gradove; |
| --- | --- |

37.

ističe važnost socijalnog dijaloga i uključivanja predstavnika civilnog društva, zajedno s javnim tijelima, u aktivnosti izgradnje kapaciteta; smatra da bi se to moglo postići uspostavljanjem stalne platforme na makroregionalnoj i regionalnoj razini u svakoj državi članici radi zastupanja socijalnih i gospodarskih partnera, u skladu s onime što je već učinjeno za sveučilišta, gospodarske komore i gradove;

| 38. | ističe važnost morskog i pomorskog istraživanja i jače suradnje među znanstvenicima u tim sektorima te među državama članicama i regijama uključenima u strategiju EUSAIR kako bi se premostio postojeći jaz između tih država članica te ojačali konkurentnost obalnih područja i doprinos stvaranju kvalitetnih i održivih radnih mjesta na tim područjima; |
| --- | --- |

38.

ističe važnost morskog i pomorskog istraživanja i jače suradnje među znanstvenicima u tim sektorima te među državama članicama i regijama uključenima u strategiju EUSAIR kako bi se premostio postojeći jaz između tih država članica te ojačali konkurentnost obalnih područja i doprinos stvaranju kvalitetnih i održivih radnih mjesta na tim područjima;

| 39. | sa zabrinutošću prima na znanje stopu smanjenja ribljih stokova u Jadranskom i Jonskom moru zbog prekomjernog izlova, nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova (NNN) i drugih znatnih opasnosti za sav morski život; naglašava da je ribarstvo jedan od glavnih elemenata gospodarstava u obalnim područjima i na otocima; stoga smatra da je potrebno postaviti zaštitu i očuvanje ribljih stokova i morskih ekosustava na sami vrh ciljeva Strategije u skladu s načelom najvišeg održivog prinosa uključenog u zajedničku ribarstvenu politiku; naglašava da je u prijelaznom razdoblju potrebno poduprijeti prilagodbu ograničavanju izlova poticajima za kupnju opreme kroz Europski fond za pomorstvo i ribarstvo (EFPR); poziva na poduzimanje odlučnih mjera poput usklađivanja zakonodavstva o ribarstvu trećih zemalja sa zakonodavstvom EU-a, dijeljenja podataka, utemeljenja zajedničkih platformi za praćenje i višegodišnjih programa za upravljanje ribarstvom te također poziva na razmatranje načina za razvoj održivog sektora akvakulture koji ima veliki potencijal za snabdijevanje energijom iz obnovljivih izvora energije; |
| --- | --- |

39.

sa zabrinutošću prima na znanje stopu smanjenja ribljih stokova u Jadranskom i Jonskom moru zbog prekomjernog izlova, nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova (NNN) i drugih znatnih opasnosti za sav morski život; naglašava da je ribarstvo jedan od glavnih elemenata gospodarstava u obalnim područjima i na otocima; stoga smatra da je potrebno postaviti zaštitu i očuvanje ribljih stokova i morskih ekosustava na sami vrh ciljeva Strategije u skladu s načelom najvišeg održivog prinosa uključenog u zajedničku ribarstvenu politiku; naglašava da je u prijelaznom razdoblju potrebno poduprijeti prilagodbu ograničavanju izlova poticajima za kupnju opreme kroz Europski fond za pomorstvo i ribarstvo (EFPR); poziva na poduzimanje odlučnih mjera poput usklađivanja zakonodavstva o ribarstvu trećih zemalja sa zakonodavstvom EU-a, dijeljenja podataka, utemeljenja zajedničkih platformi za praćenje i višegodišnjih programa za upravljanje ribarstvom te također poziva na razmatranje načina za razvoj održivog sektora akvakulture koji ima veliki potencijal za snabdijevanje energijom iz obnovljivih izvora energije;

| 40. | podsjeća da bi se ribe i školjke koje se iskorištavaju u komercijalne svrhe trebale nalaziti unutar sigurnih bioloških granica radi postizanja dobrog stanja okoliša i radi zaštite dugoročne održivosti industrije ribarstva; |
| --- | --- |

40.

podsjeća da bi se ribe i školjke koje se iskorištavaju u komercijalne svrhe trebale nalaziti unutar sigurnih bioloških granica radi postizanja dobrog stanja okoliša i radi zaštite dugoročne održivosti industrije ribarstva;

| 41. | poziva Komisiju da popisuje količinu ulova u okviru rekreacijskog ribolova, da ga regulira te da tu aktivnost, kao i profesionalni ribolov, uskladi s ciljevima ribolova s najvećim održivim prinosom; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisiju da popisuje količinu ulova u okviru rekreacijskog ribolova, da ga regulira te da tu aktivnost, kao i profesionalni ribolov, uskladi s ciljevima ribolova s najvećim održivim prinosom;

| 42. | potiče sveobuhvatna istraživanja o ribljim stokovima, posebice o ugroženim vrstama i njihovoj biološkoj međupovezanosti, s obzirom na činjenicu da bi manjak preciznih podataka mogao rezultirati nejasnim i nepouzdanim procjenama; potiče očuvanje prirodnog mriještenja; |
| --- | --- |

42.

potiče sveobuhvatna istraživanja o ribljim stokovima, posebice o ugroženim vrstama i njihovoj biološkoj međupovezanosti, s obzirom na činjenicu da bi manjak preciznih podataka mogao rezultirati nejasnim i nepouzdanim procjenama; potiče očuvanje prirodnog mriještenja;

| 43. | poziva na procjenu i promicanje projekata kojima je cilj ocijeniti utjecaj neizravnog ribolova („mrtve mreže”, mreže za uzgoj dagnji) te usputnog ulova zaštićenih vrsta, s obzirom na to da je procijenjeno da se samo u Jadranskome moru slučajno ulovi više od 40 000 morskih kornjača; smatra da je potrebno hitno izraditi studije o tome kako taj problem utječe na okoliš te studije o načinima njegova smanjenja (na primjer o upotrebi uređaja koji kornjačama omogućuju izlazak iz mreže); |
| --- | --- |

43.

poziva na procjenu i promicanje projekata kojima je cilj ocijeniti utjecaj neizravnog ribolova („mrtve mreže”, mreže za uzgoj dagnji) te usputnog ulova zaštićenih vrsta, s obzirom na to da je procijenjeno da se samo u Jadranskome moru slučajno ulovi više od 40 000 morskih kornjača; smatra da je potrebno hitno izraditi studije o tome kako taj problem utječe na okoliš te studije o načinima njegova smanjenja (na primjer o upotrebi uređaja koji kornjačama omogućuju izlazak iz mreže);

| 44. | potiče na pružanje snažne potpore brodogradnji, uključujući sektor brodova za slobodno vrijeme, s naglaskom na njezinoj modernizaciji i specijalizaciji kako bi se otvorila nova radna mjesta te postigao održiv i konkurentan rast koji je u skladu s plavim tehnologijama; |
| --- | --- |

44.

potiče na pružanje snažne potpore brodogradnji, uključujući sektor brodova za slobodno vrijeme, s naglaskom na njezinoj modernizaciji i specijalizaciji kako bi se otvorila nova radna mjesta te postigao održiv i konkurentan rast koji je u skladu s plavim tehnologijama;

| 45. | poziva na pružanje snažne potpore proizvodnim područjima, twinningu i suradnji među područjima u različitim dijelovima makroregije; potiče razmjenu dobrih praksi koje uključuju najznačajnija iskustva u sektoru i ona drugih regija koje žele razviti isti pristup, kako bi se promicalo osnivanje proizvodnih područja; |
| --- | --- |

45.

poziva na pružanje snažne potpore proizvodnim područjima, twinningu i suradnji među područjima u različitim dijelovima makroregije; potiče razmjenu dobrih praksi koje uključuju najznačajnija iskustva u sektoru i ona drugih regija koje žele razviti isti pristup, kako bi se promicalo osnivanje proizvodnih područja;

| 46. | naglašava da je važno podupirati i poticati rekreacijski sportski i obiteljski ribolov, kao i integrirane politike za rekreacijski ribolov i turizam (ribolov i ribolovni turizam, marikultura), posebice na otocima, s ciljem očuvanja lokalnih kulturnih tradicija i pomorskog stila života otočana i malih otočnih lokaliteta; potiče održiv, mali i tradicionalan ribolov i akvakulturu, zajedno s raznovrsnom kulinarskom ponudom i promicanjem lokalnih ribljih tržnica kao najbolji način za osiguravanje održivosti ribarstva i pružanje veće potpore aktivnostima obalnog turizma; |
| --- | --- |

46.

naglašava da je važno podupirati i poticati rekreacijski sportski i obiteljski ribolov, kao i integrirane politike za rekreacijski ribolov i turizam (ribolov i ribolovni turizam, marikultura), posebice na otocima, s ciljem očuvanja lokalnih kulturnih tradicija i pomorskog stila života otočana i malih otočnih lokaliteta; potiče održiv, mali i tradicionalan ribolov i akvakulturu, zajedno s raznovrsnom kulinarskom ponudom i promicanjem lokalnih ribljih tržnica kao najbolji način za osiguravanje održivosti ribarstva i pružanje veće potpore aktivnostima obalnog turizma;

| 47. | poziva Komisiju da podupire i promiče uključenost ribarstva i radnika iz sektora ribarstva u projekte povezane s kulturnim i povijesnim turizmom, kojima se obuhvaća ribarstvo, ponovno otkrivanje pomorskih aktivnosti te lokaliteta i zanimanja povezanih s tradicionalnim ribarstvom; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisiju da podupire i promiče uključenost ribarstva i radnika iz sektora ribarstva u projekte povezane s kulturnim i povijesnim turizmom, kojima se obuhvaća ribarstvo, ponovno otkrivanje pomorskih aktivnosti te lokaliteta i zanimanja povezanih s tradicionalnim ribarstvom;

| 48. | naglašava važnost socijalne ekonomije i ženskog poduzetništva za postizanje ciljeva u okviru stupa plavog rasta te poziva države članice uključene u strategiju EUSAIR da potiču i podupiru sudjelovanja žena u svim relevantnim sektorima; podsjeća na temeljnu ulogu malih poduzeća i mikropoduzeća u dotičnim regijama i područjima te traži od država članica uključenih u EUSAIR da provedu aktivne politike za promicanje takvih oblika gospodarske aktivnosti; |
| --- | --- |

48.

naglašava važnost socijalne ekonomije i ženskog poduzetništva za postizanje ciljeva u okviru stupa plavog rasta te poziva države članice uključene u strategiju EUSAIR da potiču i podupiru sudjelovanja žena u svim relevantnim sektorima; podsjeća na temeljnu ulogu malih poduzeća i mikropoduzeća u dotičnim regijama i područjima te traži od država članica uključenih u EUSAIR da provedu aktivne politike za promicanje takvih oblika gospodarske aktivnosti;

| 49. | podržava mjere za smanjenje hidrogeološkog rizika i rizika od erozije obale; |
| --- | --- |

49.

podržava mjere za smanjenje hidrogeološkog rizika i rizika od erozije obale;

| 50. | naglašava važnost istraživanja i poziva na snažnu potporu morskim i pomorskim okruzima; |
| --- | --- |

50.

naglašava važnost istraživanja i poziva na snažnu potporu morskim i pomorskim okruzima;

| 51. | ističe da razvoj akvakulture i marikulture može imati važnu ulogu ne samo u obnovi raznolikosti vrsta nego i u gospodarskom rastu jadranske i jonske regije; |
| --- | --- |

51.

ističe da razvoj akvakulture i marikulture može imati važnu ulogu ne samo u obnovi raznolikosti vrsta nego i u gospodarskom rastu jadranske i jonske regije;

| 52. | poziva Komisiju da poveća razmjenu dobrih praksi poput održivosti projekata koje razvijaju obalne akcijske skupine; |
| --- | --- |

52.

poziva Komisiju da poveća razmjenu dobrih praksi poput održivosti projekata koje razvijaju obalne akcijske skupine;

Povezivanje regije

| 53. | naglašava da su makroregiji prijeko potrebne bolje prometne i energetske veze među zemljama sudionicama te između njih i njihovih susjeda, uključujući pomorski promet, intermodalne veze sa zaleđem i energetske mreže, te da su one preduvjet za njezin gospodarski i društveni razvoj; ističe da dvije jadranske obale nisu dovoljno povezane te da postoji mrežni infrastrukturni jaz u jadransko-jonskom području; |
| --- | --- |

53.

naglašava da su makroregiji prijeko potrebne bolje prometne i energetske veze među zemljama sudionicama te između njih i njihovih susjeda, uključujući pomorski promet, intermodalne veze sa zaleđem i energetske mreže, te da su one preduvjet za njezin gospodarski i društveni razvoj; ističe da dvije jadranske obale nisu dovoljno povezane te da postoji mrežni infrastrukturni jaz u jadransko-jonskom području;

| 54. | poziva na to da se potiče uspostava održivih prometnih veza kojima se smanjuju vrijeme putovanja, troškovi prijevoza i logistike te vanjski učinci; poziva na znatne strateške radove u pogledu razmjene između mora i kopna u cilju stvaranja mogućnosti za intermodalni prijevoz među zemljama, podupiranja kohezije, jačanja ukupne mreže te smanjenja gužvi na cestama, a samim time i emisija ugljikovog dioksida; skreće pozornost na potrebu za poboljšanjem pomorske i lučke dimenzije kabotaže, autocesta uz more i plovidbe između dviju obala Jadrana, kako na rutama sjever-jug, tako i na poprečnim rutama istok-zapad; ističe potrebu za boljom koordinacijom kako bi se spriječile gužve u pomorskom prometu te poboljšalo upravljanje njime i kontrola nad njim; |
| --- | --- |

54.

poziva na to da se potiče uspostava održivih prometnih veza kojima se smanjuju vrijeme putovanja, troškovi prijevoza i logistike te vanjski učinci; poziva na znatne strateške radove u pogledu razmjene između mora i kopna u cilju stvaranja mogućnosti za intermodalni prijevoz među zemljama, podupiranja kohezije, jačanja ukupne mreže te smanjenja gužvi na cestama, a samim time i emisija ugljikovog dioksida; skreće pozornost na potrebu za poboljšanjem pomorske i lučke dimenzije kabotaže, autocesta uz more i plovidbe između dviju obala Jadrana, kako na rutama sjever-jug, tako i na poprečnim rutama istok-zapad; ističe potrebu za boljom koordinacijom kako bi se spriječile gužve u pomorskom prometu te poboljšalo upravljanje njime i kontrola nad njim;

| 55. | potiče primjenu Uredbe o praćenju emisija iz pomorskog prometa, izvješćivanju o njima i njihovoj verifikaciji (Uredba (EU) 2015/757) za inovacije i uspostavu održivog pomorskog prometa u markoregiji uporabom alternativnih pogonskih motora i goriva za plovila radi smanjenja emisija stakleničkih plinova i povećanja energetske učinkovitosti u prometnom sektoru; |
| --- | --- |

55.

potiče primjenu Uredbe o praćenju emisija iz pomorskog prometa, izvješćivanju o njima i njihovoj verifikaciji (Uredba (EU) 2015/757) za inovacije i uspostavu održivog pomorskog prometa u markoregiji uporabom alternativnih pogonskih motora i goriva za plovila radi smanjenja emisija stakleničkih plinova i povećanja energetske učinkovitosti u prometnom sektoru;

| 56. | ističe važnost povezivanja pomorskih prometnih putova i luka s drugim dijelovima Europe te važnost međupovezanosti s koridorima mreže TEN-T; poziva zemlje sudionice da usmjere napore u provedbu projekata obuhvaćenih aktualnom mrežom TEN-T i u druge intervencije za njezino predloženo proširenje na jugoistočnu Europu/istočnu jadransku obalu, kojima se može riješiti pitanje postojećeg mrežnog jaza u jadransko-jonskom području; stoga poziva zemlje sudionice da utvrde prioritetne infrastrukturne projekte s regionalnom i europskom dodanom vrijednošću te predlaže da se, između ostalog, posebna pozornost posveti:






  (i) | dovršenju Baltičko-jadranskog koridora, zajedno s proširenjem cjelokupne jonsko-jadranske osi, |
| --- | --- | --- |

56.

ističe važnost povezivanja pomorskih prometnih putova i luka s drugim dijelovima Europe te važnost međupovezanosti s koridorima mreže TEN-T; poziva zemlje sudionice da usmjere napore u provedbu projekata obuhvaćenih aktualnom mrežom TEN-T i u druge intervencije za njezino predloženo proširenje na jugoistočnu Europu/istočnu jadransku obalu, kojima se može riješiti pitanje postojećeg mrežnog jaza u jadransko-jonskom području; stoga poziva zemlje sudionice da utvrde prioritetne infrastrukturne projekte s regionalnom i europskom dodanom vrijednošću te predlaže da se, između ostalog, posebna pozornost posveti:

(i)

dovršenju Baltičko-jadranskog koridora, zajedno s proširenjem cjelokupne jonsko-jadranske osi,

| (ii) | sjeverno-južnom produžetku Skandinavsko-mediteranskog koridora, |
| --- | --- |

(ii)

sjeverno-južnom produžetku Skandinavsko-mediteranskog koridora,

| (iii) | uspostavljanju Alpsko-sjevernobalkanskog željezničkog teretnog koridora, |
| --- | --- |

(iii)

uspostavljanju Alpsko-sjevernobalkanskog željezničkog teretnog koridora,

| (iv) | boljoj povezanosti Iberskog poluotoka, središnje Italije i zapadnog Balkana, |
| --- | --- |

(iv)

boljoj povezanosti Iberskog poluotoka, središnje Italije i zapadnog Balkana,

| (v) | provedbi cestovne veze na području Balkana između lučkog sustava i unutar zemalja, kao i međupovezanosti s koridorom Rajna – Dunav, |
| --- | --- |

(v)

provedbi cestovne veze na području Balkana između lučkog sustava i unutar zemalja, kao i međupovezanosti s koridorom Rajna – Dunav,

| (vi) | poboljšanju lučkih objekata za bolje veze između dviju obala Jadrana te pripremi zajedničke strategije upravnih odbora luka na sjevernom Jadranu za sveobuhvatniju opskrbu srednje Europe uvoznom robom; |
| --- | --- |

(vi)

poboljšanju lučkih objekata za bolje veze između dviju obala Jadrana te pripremi zajedničke strategije upravnih odbora luka na sjevernom Jadranu za sveobuhvatniju opskrbu srednje Europe uvoznom robom;

| 57. | poziva na optimizaciju kapaciteta postojeće infrastrukturne mreže, s posebnim naglaskom na postojećim cestovnim i željezničkim vezama u makroregiji, uključujući i „last-mile” veze; naglašava da je potrebno čim prije dovršiti jadransko-jonsku autocestu i na taj način potaknuti gospodarski i socijalni razvoj makroregije; podsjeća na važnost novih koridora kojima se integriraju autoceste, željeznice i druga infrastruktura na objema stranama jadransko-jonskog područja; ističe potrebu za boljom koordinacijom kako bi se spriječile gužve u pomorskom prometu te poboljšalo upravljanje njime i kontrola nad njim; |
| --- | --- |

57.

poziva na optimizaciju kapaciteta postojeće infrastrukturne mreže, s posebnim naglaskom na postojećim cestovnim i željezničkim vezama u makroregiji, uključujući i „last-mile” veze; naglašava da je potrebno čim prije dovršiti jadransko-jonsku autocestu i na taj način potaknuti gospodarski i socijalni razvoj makroregije; podsjeća na važnost novih koridora kojima se integriraju autoceste, željeznice i druga infrastruktura na objema stranama jadransko-jonskog područja; ističe potrebu za boljom koordinacijom kako bi se spriječile gužve u pomorskom prometu te poboljšalo upravljanje njime i kontrola nad njim;

| 58. | poziva na razvoj željezničke infrastrukture velikih brzina kojom će se međusobno povezati makroregija i omogućiti bolja povezanost s EU-om i unutar njega; ističe važnost poboljšanja željezničke povezivosti jadranske i jonske regije, kao i tirenske obale i jadransko-jonske obale; |
| --- | --- |

58.

poziva na razvoj željezničke infrastrukture velikih brzina kojom će se međusobno povezati makroregija i omogućiti bolja povezanost s EU-om i unutar njega; ističe važnost poboljšanja željezničke povezivosti jadranske i jonske regije, kao i tirenske obale i jadransko-jonske obale;

| 59. | poziva zemlje sudionice da poboljšaju svoju infrastrukturu pomorskog, željezničkog i zračnog prometa, da razviju autoceste uz more u makroregiji, kombinirajući intermodalna prijevozna sredstva, posebice za povezivanje zaleđa, te da poboljšaju prometnu logistiku, iskorištavajući najnaprednije tehnologije na najbolji mogući način i u svakom trenutku osiguravajući visoku razinu sigurnosti i ekološke održivosti; također poziva zemlje sudionice da prouče mogućnosti poboljšanja povezivanja s instrumentima e-mobilnosti kojima bi se moglo omogućiti međunarodno elektroničko izdavanje karata; |
| --- | --- |

59.

poziva zemlje sudionice da poboljšaju svoju infrastrukturu pomorskog, željezničkog i zračnog prometa, da razviju autoceste uz more u makroregiji, kombinirajući intermodalna prijevozna sredstva, posebice za povezivanje zaleđa, te da poboljšaju prometnu logistiku, iskorištavajući najnaprednije tehnologije na najbolji mogući način i u svakom trenutku osiguravajući visoku razinu sigurnosti i ekološke održivosti; također poziva zemlje sudionice da prouče mogućnosti poboljšanja povezivanja s instrumentima e-mobilnosti kojima bi se moglo omogućiti međunarodno elektroničko izdavanje karata;

| 60. | ističe nedostatak učinkovite povezanosti s otocima; potiče Komisiju i države članice da omoguće bolju povezanost istraživanjem novih usklađenih mogućnosti i mogućnosti s dodanom vrijednošću, optimiziranjem uporabe ruta za teretni i putnički prijevoz te uključivanjem privatnih i javnih dionika kako bi se poboljšala kvaliteta života, zaustavila depopulacija i omogućilo iskorištavanje socioekonomskih mogućnosti na tim područjima; naglašava potrebu za poboljšanjem unutarnjih veza i prometne infrastrukture na otocima u svrhu održive unutarnje mobilnosti; također naglašava nužnost jamčenja odgovarajuće zdravstvene zaštite i obrazovnog programa otočkom stanovništvu tijekom cijele godine; |
| --- | --- |

60.

ističe nedostatak učinkovite povezanosti s otocima; potiče Komisiju i države članice da omoguće bolju povezanost istraživanjem novih usklađenih mogućnosti i mogućnosti s dodanom vrijednošću, optimiziranjem uporabe ruta za teretni i putnički prijevoz te uključivanjem privatnih i javnih dionika kako bi se poboljšala kvaliteta života, zaustavila depopulacija i omogućilo iskorištavanje socioekonomskih mogućnosti na tim područjima; naglašava potrebu za poboljšanjem unutarnjih veza i prometne infrastrukture na otocima u svrhu održive unutarnje mobilnosti; također naglašava nužnost jamčenja odgovarajuće zdravstvene zaštite i obrazovnog programa otočkom stanovništvu tijekom cijele godine;

| 61. | poziva na provedbu velikih projekata za razvoj intermodalnih veza na otocima, a posebno želi vidjeti snažnu potporu jačanju strateški važnih zračnih luka, u smislu infrastrukture i novih ruta prema drugim regijama u makroregiji; |
| --- | --- |

61.

poziva na provedbu velikih projekata za razvoj intermodalnih veza na otocima, a posebno želi vidjeti snažnu potporu jačanju strateški važnih zračnih luka, u smislu infrastrukture i novih ruta prema drugim regijama u makroregiji;

| 62. | potiče zemlje sudionice da nastave s naporima u diversifikaciji izvora za opskrbu energijom, čime se neće samo poboljšati energetska sigurnost makroregije nego će se i unaprijediti tržišno natjecanje te će se pridonijeti borbi protiv energetskog siromaštva, što će imati važan utjecaj na gospodarski i društveni razvoj regije; naglašava potrebu za temeljitom procjenom utjecaja koji će intervencije u energetskom sektoru imati na okoliš; ističe važnost zajedničkog planiranja ulaganja u razvoj terminala za ukapljeni prirodni plin (LNG) te mreža plinovoda koje nedostaju u makroregiji, čime bi se pomoglo u postizanju veće neovisnosti i energetske sigurnosti; nadalje potiče mjere za povećanje energetske učinkovitosti i učinkovite uporabe resursa, čime se također pridonosi konkurentnosti; |
| --- | --- |

62.

potiče zemlje sudionice da nastave s naporima u diversifikaciji izvora za opskrbu energijom, čime se neće samo poboljšati energetska sigurnost makroregije nego će se i unaprijediti tržišno natjecanje te će se pridonijeti borbi protiv energetskog siromaštva, što će imati važan utjecaj na gospodarski i društveni razvoj regije; naglašava potrebu za temeljitom procjenom utjecaja koji će intervencije u energetskom sektoru imati na okoliš; ističe važnost zajedničkog planiranja ulaganja u razvoj terminala za ukapljeni prirodni plin (LNG) te mreža plinovoda koje nedostaju u makroregiji, čime bi se pomoglo u postizanju veće neovisnosti i energetske sigurnosti; nadalje potiče mjere za povećanje energetske učinkovitosti i učinkovite uporabe resursa, čime se također pridonosi konkurentnosti;

| 63. | potiče razvoj energetske infrastrukture kojom se može smanjiti ugljični otisak, povećati energetska učinkovitost te zajamčiti energetska sigurnost unutar makroregije, ali i šire; nadalje naglašava važnost razvoja i promicanja koncepta pametnih gradova kako bi se omogućila dodana vrijednost postojeće ukupne energetske infrastrukture makroregije; |
| --- | --- |

63.

potiče razvoj energetske infrastrukture kojom se može smanjiti ugljični otisak, povećati energetska učinkovitost te zajamčiti energetska sigurnost unutar makroregije, ali i šire; nadalje naglašava važnost razvoja i promicanja koncepta pametnih gradova kako bi se omogućila dodana vrijednost postojeće ukupne energetske infrastrukture makroregije;

| 64. | prepoznaje velik potencijal izvora obnovljive energije u makroregiji koji se nedovoljno koriste; poziva na iskorištavanje postojećih obnovljivih izvora poput solarne energije, energije vjetra, plime i oseke (kad je to tehnički izvedivo) te energije valova u okviru kombinirane proizvodnje energije; naglašava da su hidroelektrane čija se izgradnja razmatra u svim zemljama sudionicama održive i konkurentne; poziva zemlje sudionice da doprinose uspostavljanju učinkovitog i međusobno povezanog tržišta plina i električne energije u makroregiji, kojim će se osigurati jednak pristup jeftinoj, pristupačnoj energiji; naglašava važnost jačanja prekogranične energetske međupovezanosti za potporu ulaganjima u energetskom sektoru kao ključan preduvjet za integraciju u energetsku mrežu EU-a, kao i važnost uklanjanja prepreka prekograničnim ulaganjima u energetskom sektoru; |
| --- | --- |

64.

prepoznaje velik potencijal izvora obnovljive energije u makroregiji koji se nedovoljno koriste; poziva na iskorištavanje postojećih obnovljivih izvora poput solarne energije, energije vjetra, plime i oseke (kad je to tehnički izvedivo) te energije valova u okviru kombinirane proizvodnje energije; naglašava da su hidroelektrane čija se izgradnja razmatra u svim zemljama sudionicama održive i konkurentne; poziva zemlje sudionice da doprinose uspostavljanju učinkovitog i međusobno povezanog tržišta plina i električne energije u makroregiji, kojim će se osigurati jednak pristup jeftinoj, pristupačnoj energiji; naglašava važnost jačanja prekogranične energetske međupovezanosti za potporu ulaganjima u energetskom sektoru kao ključan preduvjet za integraciju u energetsku mrežu EU-a, kao i važnost uklanjanja prepreka prekograničnim ulaganjima u energetskom sektoru;

| 65. | podupire zajedničko planiranje i ulaganja u energetsku infrastrukturu za proizvodnju i prijenos električne energije i plina u makroregiji u skladu s mrežom TEN-E, uz provedbu konkretnih projekata koji se nalaze na popisu projekata od interesa za energetsku zajednicu; |
| --- | --- |

65.

podupire zajedničko planiranje i ulaganja u energetsku infrastrukturu za proizvodnju i prijenos električne energije i plina u makroregiji u skladu s mrežom TEN-E, uz provedbu konkretnih projekata koji se nalaze na popisu projekata od interesa za energetsku zajednicu;

| 66. | izražava zabrinutost zbog ponovnog poticanja istraživanja i eksploatacije nafte i plina na pučini i na kopnu, čime bi se makroregija mogla izložiti riziku od katastrofa s vrlo ozbiljnim posljedicama za okoliš, gospodarstvo, uključujući sektor ribarstva, te za zdravlje ljudi; naglašava da svaka takva aktivnost mora biti u skladu s pravilima i smjernicama Unije za klimu i obnovljivu energiju; naglašava da je Jadransko more uvučeno i plitko more u kojem se onečišćujuće tvari zadržavaju i da je na obje njegove obale turizam vrlo razvijen te da bi rast u toj makroregiji u prvom redu trebao ovisiti o turizmu i gospodarskim aktivnostima povezanim sa specifičnim značajkama okoliša i ekosustavima; naglašava potrebu za dosljednim provođenjem zakonodavstva EU-a i međunarodnih konvencija o ekološkoj održivosti i sigurnosti pomorskih aktivnosti; poziva na cjelovitu provedbu Okvirne direktive o pomorskoj strategiji (2008/56/EZ) i Direktive o sigurnosti odobalnih naftnih i plinskih djelatnosti (2013/30/EU); |
| --- | --- |

66.

izražava zabrinutost zbog ponovnog poticanja istraživanja i eksploatacije nafte i plina na pučini i na kopnu, čime bi se makroregija mogla izložiti riziku od katastrofa s vrlo ozbiljnim posljedicama za okoliš, gospodarstvo, uključujući sektor ribarstva, te za zdravlje ljudi; naglašava da svaka takva aktivnost mora biti u skladu s pravilima i smjernicama Unije za klimu i obnovljivu energiju; naglašava da je Jadransko more uvučeno i plitko more u kojem se onečišćujuće tvari zadržavaju i da je na obje njegove obale turizam vrlo razvijen te da bi rast u toj makroregiji u prvom redu trebao ovisiti o turizmu i gospodarskim aktivnostima povezanim sa specifičnim značajkama okoliša i ekosustavima; naglašava potrebu za dosljednim provođenjem zakonodavstva EU-a i međunarodnih konvencija o ekološkoj održivosti i sigurnosti pomorskih aktivnosti; poziva na cjelovitu provedbu Okvirne direktive o pomorskoj strategiji (2008/56/EZ) i Direktive o sigurnosti odobalnih naftnih i plinskih djelatnosti (2013/30/EU);

| 67. | poziva na formuliranje zajedničkih europskih prometnih sigurnosnih standarda u jadransko-jonskoj makroregiji; |
| --- | --- |

67.

poziva na formuliranje zajedničkih europskih prometnih sigurnosnih standarda u jadransko-jonskoj makroregiji;

| 68. | naglašava potrebu za promicanjem prekograničnih zračnih usluga s pomoću provedbe zajedničkih projekata čija je svrha osiguranje i poboljšanje veza unutar makroregije; |
| --- | --- |

68.

naglašava potrebu za promicanjem prekograničnih zračnih usluga s pomoću provedbe zajedničkih projekata čija je svrha osiguranje i poboljšanje veza unutar makroregije;

Kvaliteta okoliša

| 69. | podsjeća na bogatstvo morskih, obalnih i kopnenih ekosustava država sudionica; primjećuje da je Jadransko more stanište gotovo polovini (49 %) zabilježenih mediteranskih morskih vrsta te da je najneobičnija podregija Sredozemnog mora zbog svoje plitkosti, ograničenih tokova i velikog utjecaja rijeka; poziva na zajedničke napore u poduzimanju svih mogućih mjera, uključujući uporabu čistih goriva za pomorski promet i logistiku, u cilju očuvanja bioraznolikosti morskog okoliša i transnacionalnih kopnenih staništa te sprečavanja i smanjenja zagađenja mora i drugih prijetnji obalnoj i morskoj bioraznolikosti; ističe važnost zaštite ugroženih morskih i kopnenih vrsta, kao što su sredozemna medvjedica, čovječja ribica, ris, bjeloglavi sup i druge te poziva zemlje sudionice da provedu odgovarajuće mjere kako bi se postigao taj cilj; |
| --- | --- |

69.

podsjeća na bogatstvo morskih, obalnih i kopnenih ekosustava država sudionica; primjećuje da je Jadransko more stanište gotovo polovini (49 %) zabilježenih mediteranskih morskih vrsta te da je najneobičnija podregija Sredozemnog mora zbog svoje plitkosti, ograničenih tokova i velikog utjecaja rijeka; poziva na zajedničke napore u poduzimanju svih mogućih mjera, uključujući uporabu čistih goriva za pomorski promet i logistiku, u cilju očuvanja bioraznolikosti morskog okoliša i transnacionalnih kopnenih staništa te sprečavanja i smanjenja zagađenja mora i drugih prijetnji obalnoj i morskoj bioraznolikosti; ističe važnost zaštite ugroženih morskih i kopnenih vrsta, kao što su sredozemna medvjedica, čovječja ribica, ris, bjeloglavi sup i druge te poziva zemlje sudionice da provedu odgovarajuće mjere kako bi se postigao taj cilj;

| 70. | poziva na razmjenu najboljih praksi između zemalja sudionica u području upravljanja prirodnom i kulturnom baštinom, uključujući područja mreže Natura 2000. i lokalitete pod zaštitom UNESCO-a, s namjerom da se stvore održive turističke atrakcije; |
| --- | --- |

70.

poziva na razmjenu najboljih praksi između zemalja sudionica u području upravljanja prirodnom i kulturnom baštinom, uključujući područja mreže Natura 2000. i lokalitete pod zaštitom UNESCO-a, s namjerom da se stvore održive turističke atrakcije;

| 71. | potiče sve države sudionice da udruže snage u provedbi pomorskog prostornog planiranja, u skladu s Direktivom 2014/89/EU o uspostavi okvira za prostorno planiranje morskog područja, te integriranog upravljanja obalama, uključujući različite dionike (nacionalne, regionalne i lokalne vlasti, lokalno stanovništvo, istraživačku zajednicu, nevladine organizacije itd.); smatra da pravilno zajedničko upravljanje pomorskim prostorom pruža važan okvir za održivo i transparentno iskorištavanje pomorskih i morskih resursa; |
| --- | --- |

71.

potiče sve države sudionice da udruže snage u provedbi pomorskog prostornog planiranja, u skladu s Direktivom 2014/89/EU o uspostavi okvira za prostorno planiranje morskog područja, te integriranog upravljanja obalama, uključujući različite dionike (nacionalne, regionalne i lokalne vlasti, lokalno stanovništvo, istraživačku zajednicu, nevladine organizacije itd.); smatra da pravilno zajedničko upravljanje pomorskim prostorom pruža važan okvir za održivo i transparentno iskorištavanje pomorskih i morskih resursa;

| 72. | ističe važnost zaštite i očuvanja rijeka i jezera u jadransko-jonskom bazenu; |
| --- | --- |

72.

ističe važnost zaštite i očuvanja rijeka i jezera u jadransko-jonskom bazenu;

| 73. | ističe da je potrebno na odgovoran način boriti se protiv starijeg i prekograničnog zagađenja te očistiti lokalitete koji su pogođeni industrijskim zagađenjem tla, vode i zraka te po potrebi one koji su onečišćeni zbog vojnih sukoba; podupire sve aktivne mjere za smanjenje onečišćenja mora kemijskim i konvencionalnim oružjem; podupire smanjenje morskog otpada, s ciljem njegova potpunog uklanjanja, u skladu s Okvirnom direktivom o pomorskoj strategiji, osobito u pogledu onečišćenja otpadom na jadranskim otocima; |
| --- | --- |

73.

ističe da je potrebno na odgovoran način boriti se protiv starijeg i prekograničnog zagađenja te očistiti lokalitete koji su pogođeni industrijskim zagađenjem tla, vode i zraka te po potrebi one koji su onečišćeni zbog vojnih sukoba; podupire sve aktivne mjere za smanjenje onečišćenja mora kemijskim i konvencionalnim oružjem; podupire smanjenje morskog otpada, s ciljem njegova potpunog uklanjanja, u skladu s Okvirnom direktivom o pomorskoj strategiji, osobito u pogledu onečišćenja otpadom na jadranskim otocima;

| 74. | izražava zabrinutost zbog šteta koje u moru uzrokuje plastični otpad; poziva Komisiju da podrži inicijative za prikupljanje i recikliranje tog otpada; ističe važnost uključivanja ribara u taj proces; |
| --- | --- |

74.

izražava zabrinutost zbog šteta koje u moru uzrokuje plastični otpad; poziva Komisiju da podrži inicijative za prikupljanje i recikliranje tog otpada; ističe važnost uključivanja ribara u taj proces;

| 75. | poziva zemlje da razviju i provedu sveobuhvatne planove za ponovnu uporabu zastarjelih industrijskih i vojnih lokacija; ističe da te lokacije nisu samo prijetnja za okoliš nego imaju i značajan gospodarski potencijal koji se ne iskorištava; |
| --- | --- |

75.

poziva zemlje da razviju i provedu sveobuhvatne planove za ponovnu uporabu zastarjelih industrijskih i vojnih lokacija; ističe da te lokacije nisu samo prijetnja za okoliš nego imaju i značajan gospodarski potencijal koji se ne iskorištava;

| 76. | poziva na poticanje premještanja industrije iz gradskih središta i obalnih područja u cilju poboljšanja kvalitete života; |
| --- | --- |

76.

poziva na poticanje premještanja industrije iz gradskih središta i obalnih područja u cilju poboljšanja kvalitete života;

| 77. | inzistira na tome da se primijene svi postojeći alati u uvođenju najboljih rješenja za gospodarenje otpadom i pročišćavanje otpadnih voda u regiji, u skladu s Direktivom Vijeća 91/271/EEZ od 21. svibnja 1991. o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda u državama članicama EU-a; |
| --- | --- |

77.

inzistira na tome da se primijene svi postojeći alati u uvođenju najboljih rješenja za gospodarenje otpadom i pročišćavanje otpadnih voda u regiji, u skladu s Direktivom Vijeća 91/271/EEZ od 21. svibnja 1991. o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda u državama članicama EU-a;

| 78. | skreće pozornost na razne prirodne opasnosti i opasnosti prouzročene ljudskim djelovanjem koje su zadnjih godina pogodile tu regiju; skreće pozornost na problem krčenja šuma i ostalih rizika povezanih s klimatskim promjenama; naglašava potrebu da se u cijelosti primijene horizontalna načela za upravljanje rizicima od prirodnih katastrofa i prilagodbu klimatskim promjenama u cilju provedbe akcijskog plana i prioriteta iz svakog stupa; potiče suradnju među hidrometeorološkim institutima različitih zemalja u slučaju ekstremnih vremenskih prilika, posljedica klimatskih promjena i upravljanja rizikom od katastrofe; uviđa da su vodoopskrba, poljoprivreda i turizam sektori na koje najviše utječu klimatske promjene te stoga potiče suradnju među nacionalnim vlastima radi uspostave okvira i mehanizma za pružanje potpore u provedbi mjera za prilagodbu klimatskim promjenama i njihovo ublažavanje; |
| --- | --- |

78.

skreće pozornost na razne prirodne opasnosti i opasnosti prouzročene ljudskim djelovanjem koje su zadnjih godina pogodile tu regiju; skreće pozornost na problem krčenja šuma i ostalih rizika povezanih s klimatskim promjenama; naglašava potrebu da se u cijelosti primijene horizontalna načela za upravljanje rizicima od prirodnih katastrofa i prilagodbu klimatskim promjenama u cilju provedbe akcijskog plana i prioriteta iz svakog stupa; potiče suradnju među hidrometeorološkim institutima različitih zemalja u slučaju ekstremnih vremenskih prilika, posljedica klimatskih promjena i upravljanja rizikom od katastrofe; uviđa da su vodoopskrba, poljoprivreda i turizam sektori na koje najviše utječu klimatske promjene te stoga potiče suradnju među nacionalnim vlastima radi uspostave okvira i mehanizma za pružanje potpore u provedbi mjera za prilagodbu klimatskim promjenama i njihovo ublažavanje;

| 79. | ističe potrebu smanjenja emisija stakleničkih plinova, posebno u sektoru pomorskog prometa; |
| --- | --- |

79.

ističe potrebu smanjenja emisija stakleničkih plinova, posebno u sektoru pomorskog prometa;

| 80. | naglašava da postoji problem u zemljopisnim i sezonskim razlikama u dostupnosti zaliha vode, točnije, tijekom ljeta, kad potražnja za vodom postaje nekoliko puta veća zbog dolaska velikog broja turista, javlja se izrazita nestašica vode na otocima i u obalnom području; |
| --- | --- |

80.

naglašava da postoji problem u zemljopisnim i sezonskim razlikama u dostupnosti zaliha vode, točnije, tijekom ljeta, kad potražnja za vodom postaje nekoliko puta veća zbog dolaska velikog broja turista, javlja se izrazita nestašica vode na otocima i u obalnom području;

| 81. | potiče na osnivanje regionalnog centra za pripravnost u slučaju katastrofe te izradu zajedničkog kriznog plana u slučaju istjecanja nafte i onečišćenja velikih razmjera kako bi se stvorio sustav ranog upozoravanja radi sprečavanja prirodnih katastrofa i onih prouzročenih industrijskim, prometnim i drugim aktivnostima kao što su poplave, požari i eksploatacijske aktivnosti u Jadranu; naglašava da bi centar trebao biti izravno povezan s Mehanizmom Unije za civilnu zaštitu; ističe da je važno očuvati ekosustav i bioraznolikost regije njihovim boljim razumijevanjem te razmjenom najboljih praksi; |
| --- | --- |

81.

potiče na osnivanje regionalnog centra za pripravnost u slučaju katastrofe te izradu zajedničkog kriznog plana u slučaju istjecanja nafte i onečišćenja velikih razmjera kako bi se stvorio sustav ranog upozoravanja radi sprečavanja prirodnih katastrofa i onih prouzročenih industrijskim, prometnim i drugim aktivnostima kao što su poplave, požari i eksploatacijske aktivnosti u Jadranu; naglašava da bi centar trebao biti izravno povezan s Mehanizmom Unije za civilnu zaštitu; ističe da je važno očuvati ekosustav i bioraznolikost regije njihovim boljim razumijevanjem te razmjenom najboljih praksi;

| 82. | poziva zemlje koje nisu članice EU-a da ubrzaju provedbu sektorske pravne stečevine (kao što je Okvirna direktiva o vodama) s obzirom na svoje buduće pristupanje Uniji; |
| --- | --- |

82.

poziva zemlje koje nisu članice EU-a da ubrzaju provedbu sektorske pravne stečevine (kao što je Okvirna direktiva o vodama) s obzirom na svoje buduće pristupanje Uniji;

| 83. | poziva države članice da se savjetuju s nadležnim tijelima susjednih zemalja i lokalnih zajednica u makroregiji, posebno s obzirom na gospodarske aktivnosti koje podliježu procjeni utjecaja na okoliš u skladu s Direktivom 2014/52/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o izmjeni Direktive 2011/92/EU o procjeni utjecaja određenih javnih i privatnih projekata na okoliš; |
| --- | --- |

83.

poziva države članice da se savjetuju s nadležnim tijelima susjednih zemalja i lokalnih zajednica u makroregiji, posebno s obzirom na gospodarske aktivnosti koje podliježu procjeni utjecaja na okoliš u skladu s Direktivom 2014/52/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o izmjeni Direktive 2011/92/EU o procjeni utjecaja određenih javnih i privatnih projekata na okoliš;

Održiv i konkurentan turizam

| 84. | ističe da je turizam od ključne važnosti za europsko gospodarstvo i razvijanje socijalne kohezije unutar EU-a, a posebice za države na Sredozemlju i za cijelu regiju; naglašava potrebu za razvojem novih pristupa kojima će se pridonijeti neutralizaciji sezonalnosti turizma u skladu s utjecajem turizma na okoliš i održivost; potiče na veću potporu financiranju projekata u turizmu iz europskih strukturnih i investicijskih fondova te drugih izvora; |
| --- | --- |

84.

ističe da je turizam od ključne važnosti za europsko gospodarstvo i razvijanje socijalne kohezije unutar EU-a, a posebice za države na Sredozemlju i za cijelu regiju; naglašava potrebu za razvojem novih pristupa kojima će se pridonijeti neutralizaciji sezonalnosti turizma u skladu s utjecajem turizma na okoliš i održivost; potiče na veću potporu financiranju projekata u turizmu iz europskih strukturnih i investicijskih fondova te drugih izvora;

| 85. | poziva na hitno poboljšanje prekograničnih cestovnih veza kako bi se poboljšala konkurentnost turizma s obzirom na to da loša povezanost uzrokuje uska grla i dugotrajne zastoje; naglašava da je zbog turizma potrebno poboljšati postojeću infrastrukturu zračnog prometa i pomorske veze između dviju obala Jadrana; |
| --- | --- |

85.

poziva na hitno poboljšanje prekograničnih cestovnih veza kako bi se poboljšala konkurentnost turizma s obzirom na to da loša povezanost uzrokuje uska grla i dugotrajne zastoje; naglašava da je zbog turizma potrebno poboljšati postojeću infrastrukturu zračnog prometa i pomorske veze između dviju obala Jadrana;

| 86. | naglašava potrebu za poticanjem uporabe postojećih zračnih luka u makroregiji kako bi se izbjegla prekomjerna koncentracija putnika u nekoliko čvorišnih zračnih luka i promicali održivi i uravnoteženiji tokovi turista na raznim lokacijama; |
| --- | --- |

86.

naglašava potrebu za poticanjem uporabe postojećih zračnih luka u makroregiji kako bi se izbjegla prekomjerna koncentracija putnika u nekoliko čvorišnih zračnih luka i promicali održivi i uravnoteženiji tokovi turista na raznim lokacijama;

| 87. | uviđa da su bogata kulturna i prirodna baština regije (uključujući kulturne aktivnosti kao što su kino, kazalište i glazbena događanja) njezina velika prednost na kojoj se temelji sektor turizma; naglašava da se u zemljama sudionicama nalazi veliki broj lokaliteta pod zaštitom UNESCO-a i područja mreže Natura 2000.; smatra da se potencijal turizma ne iskorištava u potpunosti unatoč velikom doprinosu tog sektora gospodarstvu, posebice zbog velike sezonalnosti turizma i nedostataka u području inovacija, održivosti, prometne infrastrukture, kvalitete turističke ponude, vještina uključenih dionika i odgovornog upravljanja turizmom; poziva zemlje sudionice da donesu politike kojima će se zajamčiti odgovarajuća ponuda veza i turističkih objekata tijekom i izvan ljetne sezone u cilju povećanja raznolikosti turističkih tokova i osiguranja stalne prisutnosti turista u svako godišnje doba; naglašava važnost kombiniranja turizma s prirodnom, kulturnom i umjetničkom baštinom; |
| --- | --- |

87.

uviđa da su bogata kulturna i prirodna baština regije (uključujući kulturne aktivnosti kao što su kino, kazalište i glazbena događanja) njezina velika prednost na kojoj se temelji sektor turizma; naglašava da se u zemljama sudionicama nalazi veliki broj lokaliteta pod zaštitom UNESCO-a i područja mreže Natura 2000.; smatra da se potencijal turizma ne iskorištava u potpunosti unatoč velikom doprinosu tog sektora gospodarstvu, posebice zbog velike sezonalnosti turizma i nedostataka u području inovacija, održivosti, prometne infrastrukture, kvalitete turističke ponude, vještina uključenih dionika i odgovornog upravljanja turizmom; poziva zemlje sudionice da donesu politike kojima će se zajamčiti odgovarajuća ponuda veza i turističkih objekata tijekom i izvan ljetne sezone u cilju povećanja raznolikosti turističkih tokova i osiguranja stalne prisutnosti turista u svako godišnje doba; naglašava važnost kombiniranja turizma s prirodnom, kulturnom i umjetničkom baštinom;

| 88. | potiče države članice na promicanje rješenja održive mobilnosti u sektoru turizma, čime se poboljšava kvaliteta turističkih usluga i povećava njihov opseg; |
| --- | --- |

88.

potiče države članice na promicanje rješenja održive mobilnosti u sektoru turizma, čime se poboljšava kvaliteta turističkih usluga i povećava njihov opseg;

| 89. | uviđa važnost nacionalnih parkova i parkova prirode te zaštićenih područja kao temelja budućeg obrazovanja građana o pitanjima zaštite okoliša i borbe protiv klimatskih promjena; |
| --- | --- |

89.

uviđa važnost nacionalnih parkova i parkova prirode te zaštićenih područja kao temelja budućeg obrazovanja građana o pitanjima zaštite okoliša i borbe protiv klimatskih promjena;

| 90. | naglašava da je suradnja među zemljama nužna za daljnji razvoj turizma u regiji; potiče donošenje strategija za turizam u Jadranskom i Jonskom moru koje se temelje na održivosti i omogućuju državama da koriste sinergije u svoju korist te rješavaju zajedničke probleme na makroregionalnoj razini; smatra da je potrebno zajednički raditi na podizanju vidljivosti destinacija jadransko-jonske regije; |
| --- | --- |

90.

naglašava da je suradnja među zemljama nužna za daljnji razvoj turizma u regiji; potiče donošenje strategija za turizam u Jadranskom i Jonskom moru koje se temelje na održivosti i omogućuju državama da koriste sinergije u svoju korist te rješavaju zajedničke probleme na makroregionalnoj razini; smatra da je potrebno zajednički raditi na podizanju vidljivosti destinacija jadransko-jonske regije;

| 91. | poziva Europsku komisiju, zemlje sudionice te lokalne i regionalne vlasti da poduzmu mjere kojima se dionike potiče na poboljšanje turističke infrastrukture; |
| --- | --- |

91.

poziva Europsku komisiju, zemlje sudionice te lokalne i regionalne vlasti da poduzmu mjere kojima se dionike potiče na poboljšanje turističke infrastrukture;

| 92. | naglašava važnost potpore kulturnim i kreativnim aktivnostima, a osobito potpore razvoju i integraciji poslovnih aktivnosti u području glazbe, kazališta, plesa i filma; potiče organiziranje festivala, kongresa i kulturnih događanja kojima se promiče integracija; |
| --- | --- |

92.

naglašava važnost potpore kulturnim i kreativnim aktivnostima, a osobito potpore razvoju i integraciji poslovnih aktivnosti u području glazbe, kazališta, plesa i filma; potiče organiziranje festivala, kongresa i kulturnih događanja kojima se promiče integracija;

| 93. | skreće pozornost na potrebu da se malim i srednjim poduzećima omogući lakši pristup potpori i financiranju, s obzirom na njihovu ključnu ulogu u sektoru turizma; potiče dionike u regiji na sudjelovanje u Europskoj poduzetničkoj mreži radi razmjene iskustava, umrežavanja i pronalaska prekograničnih partnera; |
| --- | --- |

93.

skreće pozornost na potrebu da se malim i srednjim poduzećima omogući lakši pristup potpori i financiranju, s obzirom na njihovu ključnu ulogu u sektoru turizma; potiče dionike u regiji na sudjelovanje u Europskoj poduzetničkoj mreži radi razmjene iskustava, umrežavanja i pronalaska prekograničnih partnera;

| 94. | naglašava važnost projekata pametne specijalizacije i pametnih zajednica koji uključuju iskorištavanje postojećih inovacijskih platformi kao što su stvaranje okruga kreativnosti u jadransko-jonskom području; |
| --- | --- |

94.

naglašava važnost projekata pametne specijalizacije i pametnih zajednica koji uključuju iskorištavanje postojećih inovacijskih platformi kao što su stvaranje okruga kreativnosti u jadransko-jonskom području;

| 95. | podupire razvijanje raznolike turističke ponude poput tematskih turističkih parkova i ruta, kulturnog, seoskog, zdravstvenog, medicinskog, nautičkog, enogastronomskog, konferencijskog i sportskog turizma, uključujući bicikliranje, golf, ronjenje, planinarenje, skijanje, alpinizam te sportove u prirodi kako bi se turizam promicao tijekom cijele godine i poboljšala konkurentnost turističkih destinacija na temelju održivosti; podupire razvoj seoskog turizma kako bi se smanjio pritisak na glavna turistička središta i uže obalno područje te kako bi se pomoglo u prevladavanju sezonalnosti turizma; podupire proširenje turističkih aktivnosti u zaleđe stvaranjem integriranih turističkih proizvoda koji uključuju najvažnije atrakcije makroregija i njihovih glavnih gradova; |
| --- | --- |

95.

podupire razvijanje raznolike turističke ponude poput tematskih turističkih parkova i ruta, kulturnog, seoskog, zdravstvenog, medicinskog, nautičkog, enogastronomskog, konferencijskog i sportskog turizma, uključujući bicikliranje, golf, ronjenje, planinarenje, skijanje, alpinizam te sportove u prirodi kako bi se turizam promicao tijekom cijele godine i poboljšala konkurentnost turističkih destinacija na temelju održivosti; podupire razvoj seoskog turizma kako bi se smanjio pritisak na glavna turistička središta i uže obalno područje te kako bi se pomoglo u prevladavanju sezonalnosti turizma; podupire proširenje turističkih aktivnosti u zaleđe stvaranjem integriranih turističkih proizvoda koji uključuju najvažnije atrakcije makroregija i njihovih glavnih gradova;

| 96. | naglašava važnost usklađenosti između upravljanja turizmom i infrastrukture te potrebu za poboljšanjem kvalitete i raznovrsnosti usluga i ponuda, vodeći računa o specifičnostima regije; također naglašava važnost promicanja i održavanja lokalnih i regionalnih tradicija; |
| --- | --- |

96.

naglašava važnost usklađenosti između upravljanja turizmom i infrastrukture te potrebu za poboljšanjem kvalitete i raznovrsnosti usluga i ponuda, vodeći računa o specifičnostima regije; također naglašava važnost promicanja i održavanja lokalnih i regionalnih tradicija;

| 97. | naglašava važnost istraživanja alternativnih putova i poslovnih modela te boljeg povezivanja krstarenja s domaćim stanovništvom i proizvodima, čime se omogućuje učinkovitije rješavanje neodrživog zagušenja i bolje iskorištavanje punog potencijala, s trajnijim gospodarskim prednostima za lokalna gospodarstva; priznaje važnost razvijanja i stvaranja robne marke od makroregionalnih turističkih ruta mapiranjem i dodatnim promicanjem postojećih ruta; |
| --- | --- |

97.

naglašava važnost istraživanja alternativnih putova i poslovnih modela te boljeg povezivanja krstarenja s domaćim stanovništvom i proizvodima, čime se omogućuje učinkovitije rješavanje neodrživog zagušenja i bolje iskorištavanje punog potencijala, s trajnijim gospodarskim prednostima za lokalna gospodarstva; priznaje važnost razvijanja i stvaranja robne marke od makroregionalnih turističkih ruta mapiranjem i dodatnim promicanjem postojećih ruta;

| 98. | podupire uporabu najreprezentativnijih proizvoda određenog područja u turističke svrhe i razvoj promotivnih i marketinških programa; |
| --- | --- |

98.

podupire uporabu najreprezentativnijih proizvoda određenog područja u turističke svrhe i razvoj promotivnih i marketinških programa;

| 99. | naglašava potrebu za pravom prometnom intermodalnošću koja se sastoji od integrirane mreže usluga i područja razmjene u cilju razvijanja kvalitetnog ekoturizma; |
| --- | --- |

99.

naglašava potrebu za pravom prometnom intermodalnošću koja se sastoji od integrirane mreže usluga i područja razmjene u cilju razvijanja kvalitetnog ekoturizma;

| 100. | poziva na izradu Jadransko-jonske povelje koja sadrži kriterije, načela i smjernice za promicanje održivog turizma s pomoću provedbe Europskog sustava turističkih pokazatelja (ETIS) za procjenu turističkih destinacija u cilju poboljšanja njihova održivog razvoja; |
| --- | --- |

100.

poziva na izradu Jadransko-jonske povelje koja sadrži kriterije, načela i smjernice za promicanje održivog turizma s pomoću provedbe Europskog sustava turističkih pokazatelja (ETIS) za procjenu turističkih destinacija u cilju poboljšanja njihova održivog razvoja;

o

o o

| 101. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima zemalja koje sudjeluju u EUSAIR-u (Hrvatska, Grčka, Italija, Slovenija, Albanija, Bosna i Hercegovina, Crna Gora i Srbija). |
| --- | --- |

101.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima zemalja koje sudjeluju u EUSAIR-u (Hrvatska, Grčka, Italija, Slovenija, Albanija, Bosna i Hercegovina, Crna Gora i Srbija).

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 320.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 259.

(3)  SL C 349 E, 29.11.2013., str. 1.

---

| 20.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 355/37 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 355/37

---

P8_TA(2015)0384

Kohezijska politika i revizija strategije Europa 2020.

Rezolucija Europskog parlamenta od 28. listopada 2015. o kohezijskoj politici i reviziji strategije Europa 2020. (2014/2246(INI))

(2017/C 355/05)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov članak 4., članak 162. i članke od 174. do 178., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov članak 4., članak 162. i članke od 174. do 178.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (dalje u tekstu „Uredba o zajedničkim odredbama”) (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (dalje u tekstu „Uredba o zajedničkim odredbama”) (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1301/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za regionalni razvoj i posebnim odredbama o cilju „Ulaganje za rast i radna mjesta” te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1301/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za regionalni razvoj i posebnim odredbama o cilju „Ulaganje za rast i radna mjesta” te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1080/2006 (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1304/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom socijalnom fondu i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1081/2006 (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1304/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom socijalnom fondu i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1081/2006 (3),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1299/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o posebnim odredbama za potporu iz Europskog fonda za regionalni razvoj cilju „Europska teritorijalna suradnja” (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1299/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o posebnim odredbama za potporu iz Europskog fonda za regionalni razvoj cilju „Europska teritorijalna suradnja” (4),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1302/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1082/2006 o Europskoj grupaciji za teritorijalnu suradnju (EGTS) u vezi s pojašnjenjem, pojednostavljenjem i poboljšanjem osnivanja i funkcioniranja takvih grupacija (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1302/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1082/2006 o Europskoj grupaciji za teritorijalnu suradnju (EGTS) u vezi s pojašnjenjem, pojednostavljenjem i poboljšanjem osnivanja i funkcioniranja takvih grupacija (5),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1300/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Kohezijskom fondu i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1084/2006 (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1300/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Kohezijskom fondu i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1084/2006 (6),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (7),

| — | uzimajući u obzir šesto izvješće Komisije o ekonomskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji naslovljeno „Ulaganje u radna mjesta i rast: promicanje razvoja i dobrog upravljanja u regijama i gradovima EU-a” od 23. srpnja 2014. (dalje u tekstu: „šesto izvješće o koheziji”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir šesto izvješće Komisije o ekonomskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji naslovljeno „Ulaganje u radna mjesta i rast: promicanje razvoja i dobrog upravljanja u regijama i gradovima EU-a” od 23. srpnja 2014. (dalje u tekstu: „šesto izvješće o koheziji”),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (8),

| — | uzimajući u obzir osmo izvješće Komisije o napretku na području ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije naslovljeno „Urbana i regionalna dimenzija krize” od 26. lipnja 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir osmo izvješće Komisije o napretku na području ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije naslovljeno „Urbana i regionalna dimenzija krize” od 26. lipnja 2013.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. siječnja 2014. naslovljenu „Inteligentna specijalizacija: umrežavanje centara izvrsnosti za učinkovitu kohezijsku politiku” (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. siječnja 2014. naslovljenu „Inteligentna specijalizacija: umrežavanje centara izvrsnosti za učinkovitu kohezijsku politiku” (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. siječnja 2014. o spremnosti država članica EU-a za učinkovit i pravovremen početak novog programskog razdoblja kohezijske politike (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. siječnja 2014. o spremnosti država članica EU-a za učinkovit i pravovremen početak novog programskog razdoblja kohezijske politike (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. veljače 2014. o sedmom i osmom izvješću Europske komisije o napretku na području kohezijske politike EU-a i strateškom izvješću iz 2013. o provedbi programa za razdoblje 2007. – 2013. (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. veljače 2014. o sedmom i osmom izvješću Europske komisije o napretku na području kohezijske politike EU-a i strateškom izvješću iz 2013. o provedbi programa za razdoblje 2007. – 2013. (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. studenoga 2014. o kašnjenju početka provedbe kohezijske politike za razdoblje 2014. – 2020. (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. studenoga 2014. o kašnjenju početka provedbe kohezijske politike za razdoblje 2014. – 2020. (12),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2010. naslovljenu „Europa 2020. – Strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2010. naslovljenu „Europa 2020. – Strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 19. listopada 2011. naslovljenu „Okvir za sljedeću generaciju inovativnih financijskih instrumenata – platforme EU-a za vlasničke i dužničke instrumente” (COM(2011)0662), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 19. listopada 2011. naslovljenu „Okvir za sljedeću generaciju inovativnih financijskih instrumenata – platforme EU-a za vlasničke i dužničke instrumente” (COM(2011)0662),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/760 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o europskim fondovima za dugoročna ulaganja (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/760 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o europskim fondovima za dugoročna ulaganja (13),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 13. siječnja 2015. naslovljenu „Najbolja uporaba fleksibilnosti u okviru postojećih pravila Pakta o stabilnosti i rastu” (COM(2015)0012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 13. siječnja 2015. naslovljenu „Najbolja uporaba fleksibilnosti u okviru postojećih pravila Pakta o stabilnosti i rastu” (COM(2015)0012),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o šestom izvješću o ekonomskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji: ulaganje u radna mjesta i rast, koje je 19. studenoga 2014. usvojilo Vijeće za opće poslove (koheziju), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o šestom izvješću o ekonomskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji: ulaganje u radna mjesta i rast, koje je 19. studenoga 2014. usvojilo Vijeće za opće poslove (koheziju),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 3. prosinca 2014. o Šestom izvješću o gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 3. prosinca 2014. o Šestom izvješću o gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji (14),

| — | uzimajući u obzir radni dokument naslovljen „Nacrt za reviziju strategije Europa 2020.: doprinos Upravnog odbora Platforme Odbora regija za praćenje strategije Europa 2020.” (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument naslovljen „Nacrt za reviziju strategije Europa 2020.: doprinos Upravnog odbora Platforme Odbora regija za praćenje strategije Europa 2020.” (15),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 21. siječnja 2015. o šestom izvješću Europske komisije o koheziji (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 21. siječnja 2015. o šestom izvješću Europske komisije o koheziji (16),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 2. ožujka 2015. naslovljenu „Rezultati javnog savjetovanja o strategiji Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2015)0100), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 2. ožujka 2015. naslovljenu „Rezultati javnog savjetovanja o strategiji Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2015)0100),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 13. siječnja 2015. naslovljenu „Najbolja uporaba fleksibilnosti u okviru postojećih pravila Pakta o stabilnosti i rastu” (COM(2015)0012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 13. siječnja 2015. naslovljenu „Najbolja uporaba fleksibilnosti u okviru postojećih pravila Pakta o stabilnosti i rastu” (COM(2015)0012),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj (A8-0277/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj (A8-0277/2015),

| A. | budući da je kohezijska politika s proračunom od 351,8 milijardi EUR do kraja 2020. glavna investicijska i razvojna politika EU-a usklađena s ciljevima strategije Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast te usmjerena na smanjenje regionalnih razlika i promicanje konvergencije; budući da se EU i dalje suočava s posljedicama ekonomske i financijske krize, tj. visokom nezaposlenošću, neujednačenim i sporim gospodarskim oporavkom; te budući da se kohezijskom politikom namjerava zajamčiti mobiliziranje cjelokupne energije i svih kapaciteta i njihovu usredotočenost na ostvarenje održivog rasta i otvaranja radnih mjesta kao ciljeva strategije Europa 2020.; |
| --- | --- |

A.

budući da je kohezijska politika s proračunom od 351,8 milijardi EUR do kraja 2020. glavna investicijska i razvojna politika EU-a usklađena s ciljevima strategije Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast te usmjerena na smanjenje regionalnih razlika i promicanje konvergencije; budući da se EU i dalje suočava s posljedicama ekonomske i financijske krize, tj. visokom nezaposlenošću, neujednačenim i sporim gospodarskim oporavkom; te budući da se kohezijskom politikom namjerava zajamčiti mobiliziranje cjelokupne energije i svih kapaciteta i njihovu usredotočenost na ostvarenje održivog rasta i otvaranja radnih mjesta kao ciljeva strategije Europa 2020.;

| B. | budući da je ključno da se u okviru različitih inicijativa EU-a za rast i radna mjesta te za zaštitu okoliša i klime zadrži usklađen pristup; budući da vodeće inicijative strategije Europa 2020. imaju ključnu ulogu u poboljšavanju koordinacije na lokalnoj i regionalnoj razini u pogledu provedbe kohezijske politike; budući da u odredbama o programiranju ili izvještavanju ne postoji izričiti mehanizam čiji bi cilj bilo konkretno utvrđivanje vodećih inicijativa u smislu doprinosa iz europskih strukturnih i investicijskih fondova (fondovi ESI) za njihovo ostvarivanje; budući da će se revizija strategije Europa 2020. trebati posvetiti provedbi vodećih inicijativa i da će joj cilj biti stvaranje ravnoteže između financijskih, fiskalnih i ekonomskih mjera, s jedne strane, te socijalnih, obrazovnih i ekoloških aspekata, kao i aspekata jednakosti (posebno rodne jednakosti), s druge strane; |
| --- | --- |

B.

budući da je ključno da se u okviru različitih inicijativa EU-a za rast i radna mjesta te za zaštitu okoliša i klime zadrži usklađen pristup; budući da vodeće inicijative strategije Europa 2020. imaju ključnu ulogu u poboljšavanju koordinacije na lokalnoj i regionalnoj razini u pogledu provedbe kohezijske politike; budući da u odredbama o programiranju ili izvještavanju ne postoji izričiti mehanizam čiji bi cilj bilo konkretno utvrđivanje vodećih inicijativa u smislu doprinosa iz europskih strukturnih i investicijskih fondova (fondovi ESI) za njihovo ostvarivanje; budući da će se revizija strategije Europa 2020. trebati posvetiti provedbi vodećih inicijativa i da će joj cilj biti stvaranje ravnoteže između financijskih, fiskalnih i ekonomskih mjera, s jedne strane, te socijalnih, obrazovnih i ekoloških aspekata, kao i aspekata jednakosti (posebno rodne jednakosti), s druge strane;

| C. | budući da raste potreba za većom suodgovornošću za Strategiju na različitim razinama upravljanja i suodgovornošću različitih uključenih aktera te za dijeljenjem odgovornosti uz odgovarajuća prava i obveze na svim razinama provedbe; budući da treba ojačati partnerstvo i upravljanje na više razina s obzirom na to da ta načela imaju potencijal rješavanja manjka administrativnih kapaciteta; |
| --- | --- |

C.

budući da raste potreba za većom suodgovornošću za Strategiju na različitim razinama upravljanja i suodgovornošću različitih uključenih aktera te za dijeljenjem odgovornosti uz odgovarajuća prava i obveze na svim razinama provedbe; budući da treba ojačati partnerstvo i upravljanje na više razina s obzirom na to da ta načela imaju potencijal rješavanja manjka administrativnih kapaciteta;

| D. | budući da su ciljevi kohezijske politike s vremenom neupitno bolje razvijeni kako bi se njima podržala ulaganja u glavne europske prioritete, pri čemu je dokazana njihova prilagodljivost i učinkovitost uz istodobno zadržavanje središnjeg cilja smanjenja nejednakosti među razinama razvoja različitih regija, jačanje potencijala regija i promicanje održivog razvoja; budući da Europski fond za strateška ulaganja donosi nove elemente u cjelokupnu strategiju EU-a za ostvarivanje inovativnog, održivog i uključivog rasta i otvaranje radnih mjesta za kvalificirane radnike; |
| --- | --- |

D.

budući da su ciljevi kohezijske politike s vremenom neupitno bolje razvijeni kako bi se njima podržala ulaganja u glavne europske prioritete, pri čemu je dokazana njihova prilagodljivost i učinkovitost uz istodobno zadržavanje središnjeg cilja smanjenja nejednakosti među razinama razvoja različitih regija, jačanje potencijala regija i promicanje održivog razvoja; budući da Europski fond za strateška ulaganja donosi nove elemente u cjelokupnu strategiju EU-a za ostvarivanje inovativnog, održivog i uključivog rasta i otvaranje radnih mjesta za kvalificirane radnike;

| E. | budući da pri reviziji strategije Europa 2020. treba uzeti u obzir ozbiljne i nejednake učinke gospodarske i financijske krize na države članice i regije te postupiti pametno i uravnoteženo radi usklađenosti i učinkovitosti; budući da bi se u njoj ipak mogle razmatrati ostale mjere, kao što su mjere u području infrastrukture, unutarnjeg tržišta i administrativnih kapaciteta; budući da treba voditi računa o različitim teritorijalnim karakteristikama i posvetiti posebnu pozornost regijama EU-a koje se spominju u člancima 174. i 349. UFEU-a; |
| --- | --- |

E.

budući da pri reviziji strategije Europa 2020. treba uzeti u obzir ozbiljne i nejednake učinke gospodarske i financijske krize na države članice i regije te postupiti pametno i uravnoteženo radi usklađenosti i učinkovitosti; budući da bi se u njoj ipak mogle razmatrati ostale mjere, kao što su mjere u području infrastrukture, unutarnjeg tržišta i administrativnih kapaciteta; budući da treba voditi računa o različitim teritorijalnim karakteristikama i posvetiti posebnu pozornost regijama EU-a koje se spominju u člancima 174. i 349. UFEU-a;

| F. | budući da revizija na sredini razdoblja tijekom provedbe strategije Europa 2020., premda je odgođena 2015., u prvom redu pruža priliku za procjenu (i priznanje) doprinosa kohezijske politike ostvarivanju ciljeva Strategije i poboljšanju postojeće interakcije i veza među različitim politikama EU-a i s proračunom EU-a, u cilju njihova djelovanja kao učinkovitog pokretača za provedbu Strategije; budući da je ta faza ključna za oblikovanje buduće kohezijske politike kao investicijske politike na razini EU-a, istodobno određujući smanjenje nejednakosti u razvoju i ponovno ubrzavanje postupka konvergencije kao prioritete; |
| --- | --- |

F.

budući da revizija na sredini razdoblja tijekom provedbe strategije Europa 2020., premda je odgođena 2015., u prvom redu pruža priliku za procjenu (i priznanje) doprinosa kohezijske politike ostvarivanju ciljeva Strategije i poboljšanju postojeće interakcije i veza među različitim politikama EU-a i s proračunom EU-a, u cilju njihova djelovanja kao učinkovitog pokretača za provedbu Strategije; budući da je ta faza ključna za oblikovanje buduće kohezijske politike kao investicijske politike na razini EU-a, istodobno određujući smanjenje nejednakosti u razvoju i ponovno ubrzavanje postupka konvergencije kao prioritete;

Strategija Europa 2020. i njezina povezanost s kohezijskom politikom

| 1. | podsjeća na to da je strategija Europa 2020., sveobuhvatna i dugoročna strategija Europske unije za „rast i radna mjesta”, utemeljena na pet ambicioznih ciljeva: zapošljavanju, inovaciji, zaštiti klime i energetskoj održivosti, obrazovanju te borbi protiv siromaštva i socijalne isključenosti; napominje da osim ciljeva postoji i sedam vodećih inicijativa, da se izazovima utvrđenima 2010. pristupilo neujednačeno i da je napredak na razini EU-a prema ostvarivanju nekih od njih, na primjer borbe protiv nezaposlenosti, i dalje umjeren; naglašava da bi se EU trebao usredotočiti na održivi rast i razvoj, kao i na radna mjesta dostojna čovjeka radi ostvarenja dugoročne dobiti od svojih ulaganja; |
| --- | --- |

1.

podsjeća na to da je strategija Europa 2020., sveobuhvatna i dugoročna strategija Europske unije za „rast i radna mjesta”, utemeljena na pet ambicioznih ciljeva: zapošljavanju, inovaciji, zaštiti klime i energetskoj održivosti, obrazovanju te borbi protiv siromaštva i socijalne isključenosti; napominje da osim ciljeva postoji i sedam vodećih inicijativa, da se izazovima utvrđenima 2010. pristupilo neujednačeno i da je napredak na razini EU-a prema ostvarivanju nekih od njih, na primjer borbe protiv nezaposlenosti, i dalje umjeren; naglašava da bi se EU trebao usredotočiti na održivi rast i razvoj, kao i na radna mjesta dostojna čovjeka radi ostvarenja dugoročne dobiti od svojih ulaganja;

| 2. | ističe činjenicu da bi napredak u području rodne jednakosti mogao također doprinijeti ekonomskom rastu, održivom razvoju i socijalnoj koheziji; |
| --- | --- |

2.

ističe činjenicu da bi napredak u području rodne jednakosti mogao također doprinijeti ekonomskom rastu, održivom razvoju i socijalnoj koheziji;

| 3. | ističe da su okvir gospodarskog upravljanja EU-a i njegov provedbeni mehanizam „Europski semestar” uvedeni 2010. kako bi se zajamčila koordinacija fiskalnih politika država članica, strukturne reforme i bolja usklađenost nacionalnih proračunskih politika u vezi s rastom i zapošljavanjem na razini EU-a i na nacionalnoj razini u cilju podrške provedbi Strategije; skreće pozornost na činjenicu da još treba riješiti dodatne probleme koordinacije i sinkronizacije; |
| --- | --- |

3.

ističe da su okvir gospodarskog upravljanja EU-a i njegov provedbeni mehanizam „Europski semestar” uvedeni 2010. kako bi se zajamčila koordinacija fiskalnih politika država članica, strukturne reforme i bolja usklađenost nacionalnih proračunskih politika u vezi s rastom i zapošljavanjem na razini EU-a i na nacionalnoj razini u cilju podrške provedbi Strategije; skreće pozornost na činjenicu da još treba riješiti dodatne probleme koordinacije i sinkronizacije;

| 4. | naglašava da je kohezijska politika za razdoblje od 2007. do 2013., usklađena s Lisabonskom strategijom koja joj je prethodila i uz slične ključne ciljeve, već bila u fazi provedbe kad je pokrenuta strategija Europa 2020. te da bi reprogramiranje u skladu s novim ciljevima Strategije stoga bilo i teško i kontraproduktivno; ističe, međutim, da kohezijska politika tijekom globalne gospodarske krize za mnoge države članice nije bila samo jedini izvor ulaganja već se njome, u okviru prioriteta utvrđenih Lisabonskom strategijom, dala znatna potpora i doprinos državnim politikama u vezi s provedbom Strategije, kao što to pokazuju šesto izvješće o koheziji i nekoliko komunikacija i studija Komisije; podsjeća na to da države članice, regije i gradovi više nisu privrženi Lisabonskoj strategiji te da je upravljanje strategijom Europa 2020. posebno usklađeno s načelima i instrumentima kohezijske politike, čime se može zajamčiti preuzimanje suodgovornosti za provedbu Strategije; |
| --- | --- |

4.

naglašava da je kohezijska politika za razdoblje od 2007. do 2013., usklađena s Lisabonskom strategijom koja joj je prethodila i uz slične ključne ciljeve, već bila u fazi provedbe kad je pokrenuta strategija Europa 2020. te da bi reprogramiranje u skladu s novim ciljevima Strategije stoga bilo i teško i kontraproduktivno; ističe, međutim, da kohezijska politika tijekom globalne gospodarske krize za mnoge države članice nije bila samo jedini izvor ulaganja već se njome, u okviru prioriteta utvrđenih Lisabonskom strategijom, dala znatna potpora i doprinos državnim politikama u vezi s provedbom Strategije, kao što to pokazuju šesto izvješće o koheziji i nekoliko komunikacija i studija Komisije; podsjeća na to da države članice, regije i gradovi više nisu privrženi Lisabonskoj strategiji te da je upravljanje strategijom Europa 2020. posebno usklađeno s načelima i instrumentima kohezijske politike, čime se može zajamčiti preuzimanje suodgovornosti za provedbu Strategije;

| 5. | poziva Komisiju da u okviru naknadnog ocjenjivanja programskog razdoblja 2007. – 2013. pruži informacije o usmjerenju kohezijske politike na rezultate i njenom konkretnom doprinosu ostvarenju ciljeva strategije Europa 2020.; naglašava da je važno shvatiti činjenice i ograničenja dostupnih dokaza o doprinosu kohezijske politike općim ciljevima Strategije te uzeti u obzir burna razdoblja koja su europska gospodarstva pretrpjela, posebno u slučaju zemalja teško pogođenih tijekom krize; cijeni to što bi ti zaključci mogli biti od koristi za trenutačnu provedbu Strategije; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisiju da u okviru naknadnog ocjenjivanja programskog razdoblja 2007. – 2013. pruži informacije o usmjerenju kohezijske politike na rezultate i njenom konkretnom doprinosu ostvarenju ciljeva strategije Europa 2020.; naglašava da je važno shvatiti činjenice i ograničenja dostupnih dokaza o doprinosu kohezijske politike općim ciljevima Strategije te uzeti u obzir burna razdoblja koja su europska gospodarstva pretrpjela, posebno u slučaju zemalja teško pogođenih tijekom krize; cijeni to što bi ti zaključci mogli biti od koristi za trenutačnu provedbu Strategije;

| 6. | naglašava da je kohezijska politika glavni instrument EU-a za ulaganje u realno gospodarstvo koji pokriva sve regije i da djeluje kao izraz europske solidarnosti širenjem rasta i napretka te smanjenjem ekonomske, socijalne i teritorijalne nejednakosti; ističe da je kohezijska politika potpuno usklađena s ciljevima strategije Europa 2020. i da pruža potreban okvir za ulaganja te nije samo instrument za njezinu provedbu; u vezi s tim ističe da su tematskom koncentracijom europski strukturni i investicijski fondovi u okviru nove strukture usmjereni na 11 tematskih ciljeva proizašlih direktno iz ciljeva strategije Europa 2020. te da su određeni preduvjeti izravno povezani s tim tematskim ciljevima kako bi se zajamčilo maksimalno djelotvorno ulaganje; ističe punu potporu novom pristupu kojim će se doprinijeti povećanju učinkovitosti potrošnje; |
| --- | --- |

6.

naglašava da je kohezijska politika glavni instrument EU-a za ulaganje u realno gospodarstvo koji pokriva sve regije i da djeluje kao izraz europske solidarnosti širenjem rasta i napretka te smanjenjem ekonomske, socijalne i teritorijalne nejednakosti; ističe da je kohezijska politika potpuno usklađena s ciljevima strategije Europa 2020. i da pruža potreban okvir za ulaganja te nije samo instrument za njezinu provedbu; u vezi s tim ističe da su tematskom koncentracijom europski strukturni i investicijski fondovi u okviru nove strukture usmjereni na 11 tematskih ciljeva proizašlih direktno iz ciljeva strategije Europa 2020. te da su određeni preduvjeti izravno povezani s tim tematskim ciljevima kako bi se zajamčilo maksimalno djelotvorno ulaganje; ističe punu potporu novom pristupu kojim će se doprinijeti povećanju učinkovitosti potrošnje;

| 7. | ističe činjenicu da kohezijska politika stvara sinergije s drugim politikama EU-a, kao što su jedinstveno digitalno tržište, energetska unija, jedinstveno tržište kapitala i socijalna politika, te da s pomoću svih svojih instrumenata i ciljeva, među kojima su makroregionalne strategije, plan za gradove, teritorijalni program, ulaganje u mala i srednja poduzeća, pametan rast i strategije pametne specijalizacije, znatno pridonosi jačanju jedinstvenog tržišta i ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020.; poziva u tom kontekstu nacionalne i regionalne vlasti diljem Europe da izrade strategije pametne specijalizacije i istraže sinergije među različitim, bilo javnim bilo privatnim, europskim, nacionalnim i regionalnim instrumentima; |
| --- | --- |

7.

ističe činjenicu da kohezijska politika stvara sinergije s drugim politikama EU-a, kao što su jedinstveno digitalno tržište, energetska unija, jedinstveno tržište kapitala i socijalna politika, te da s pomoću svih svojih instrumenata i ciljeva, među kojima su makroregionalne strategije, plan za gradove, teritorijalni program, ulaganje u mala i srednja poduzeća, pametan rast i strategije pametne specijalizacije, znatno pridonosi jačanju jedinstvenog tržišta i ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020.; poziva u tom kontekstu nacionalne i regionalne vlasti diljem Europe da izrade strategije pametne specijalizacije i istraže sinergije među različitim, bilo javnim bilo privatnim, europskim, nacionalnim i regionalnim instrumentima;

| 8. | ukazuje na povezanost sa širim ekonomskim postupkom upravljanja s pomoću mjera koje povezuju učinkovitost fondova ESI s dobrim gospodarskim upravljanjem; poziva države članice da postupaju s punom odgovornošću kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri izbjegli i spriječili negativni učinci na provedbu ESIF-a i ostvarenje ciljeva kohezijske politike; također ističe da bi trebalo pružiti podršku državama članicama koje imaju privremene proračunske poteškoće; pozdravlja mehanizme fleksibilnosti u okviru postojećih pravila Pakta o stabilnosti i rastu (COM(2015)0012) usmjerene na jačanje veze između ulaganja, strukturnih reformi i korištenja resursima kako bi se promicao dugoročno održiv rast i pospješilo ostvarenje ciljeva strategije Europa 2020.; |
| --- | --- |

8.

ukazuje na povezanost sa širim ekonomskim postupkom upravljanja s pomoću mjera koje povezuju učinkovitost fondova ESI s dobrim gospodarskim upravljanjem; poziva države članice da postupaju s punom odgovornošću kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri izbjegli i spriječili negativni učinci na provedbu ESIF-a i ostvarenje ciljeva kohezijske politike; također ističe da bi trebalo pružiti podršku državama članicama koje imaju privremene proračunske poteškoće; pozdravlja mehanizme fleksibilnosti u okviru postojećih pravila Pakta o stabilnosti i rastu (COM(2015)0012) usmjerene na jačanje veze između ulaganja, strukturnih reformi i korištenja resursima kako bi se promicao dugoročno održiv rast i pospješilo ostvarenje ciljeva strategije Europa 2020.;

| 9. | sa zabrinutošću ističe odgode u provedbi kohezijske politike tijekom tekućeg programskog razdoblja; naglašava da se provedba i dalje nalazi u vrlo ranoj fazi premda je postignut dogovor oko većine operativnih programa; ističe, međutim, da je moguće izvršenje procjena u pogledu usmjeravanja sredstava politike na prioritete koji doprinose održivom rastu i otvaranju radnih mjesta; u vezi s tim napominje da su se, prema prvoj procjeni koju je objavila Komisija, iznosi dodijeljeni za istraživanje i inovacije, potporu malim i srednjim poduzećima, ICT, niskougljično gospodarstvo, zapošljavanje, socijalno uključivanje, obrazovanje i izgradnju kapaciteta znatno povećali u odnosu na prethodna programska razdoblja, dok se razina potpore za prijevoz i infrastrukturu za zaštitu okoliša smanjila; skreće pozornost na činjenicu da bi u trenutku revizije na sredini razdoblja tijekom provedbe strategije Europa 2020. i dalje mogli nedostajati podaci o primjeni fondova ESI za razdoblje 2014. – 2020. i da, kao rezultat toga, konkretno ocjenjivanje doprinosa tih fondova ostvarenju ciljeva Strategije u toj fazi još neće biti moguće; cijeni to što su države članice poduzele korake kako bi, na primjer, osigurale da se 20 % njihovih resursa utroši na radnje usmjerene na djelovanje u području zaštite klime; |
| --- | --- |

9.

sa zabrinutošću ističe odgode u provedbi kohezijske politike tijekom tekućeg programskog razdoblja; naglašava da se provedba i dalje nalazi u vrlo ranoj fazi premda je postignut dogovor oko većine operativnih programa; ističe, međutim, da je moguće izvršenje procjena u pogledu usmjeravanja sredstava politike na prioritete koji doprinose održivom rastu i otvaranju radnih mjesta; u vezi s tim napominje da su se, prema prvoj procjeni koju je objavila Komisija, iznosi dodijeljeni za istraživanje i inovacije, potporu malim i srednjim poduzećima, ICT, niskougljično gospodarstvo, zapošljavanje, socijalno uključivanje, obrazovanje i izgradnju kapaciteta znatno povećali u odnosu na prethodna programska razdoblja, dok se razina potpore za prijevoz i infrastrukturu za zaštitu okoliša smanjila; skreće pozornost na činjenicu da bi u trenutku revizije na sredini razdoblja tijekom provedbe strategije Europa 2020. i dalje mogli nedostajati podaci o primjeni fondova ESI za razdoblje 2014. – 2020. i da, kao rezultat toga, konkretno ocjenjivanje doprinosa tih fondova ostvarenju ciljeva Strategije u toj fazi još neće biti moguće; cijeni to što su države članice poduzele korake kako bi, na primjer, osigurale da se 20 % njihovih resursa utroši na radnje usmjerene na djelovanje u području zaštite klime;

| 10. | priznaje da bi se uspostavom okvira uspješnosti i uvođenjem ex ante uvjeta te vezama s preporukama po državama članicama u programskom razdoblju kohezijske politike 2014. – 2020. moglo stvoriti bolje ulagačko okružje kako bi doprinos kohezijske politike ostvarenju ključnih ciljeva strategije Europa 2020. bio najveći mogući; |
| --- | --- |

10.

priznaje da bi se uspostavom okvira uspješnosti i uvođenjem ex ante uvjeta te vezama s preporukama po državama članicama u programskom razdoblju kohezijske politike 2014. – 2020. moglo stvoriti bolje ulagačko okružje kako bi doprinos kohezijske politike ostvarenju ključnih ciljeva strategije Europa 2020. bio najveći mogući;

Dinamika revizije i izazovi povezani s njom

| 11. | podsjeća da je Komisija 2014. godine pokrenula proces revizije Strategije objavljivanjem komunikacije naslovljene „Provjera napretka strategije Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast” te žali što se u tom dokumentu kohezijska politika i s njom povezani instrumenti nedovoljno spominju; cijeni činjenicu da je proces nastavljen javnim savjetovanjem održanim između svibnja i listopada 2014. u cilju prikupljanja dokaza za proces revizije te pozdravlja činjenicu da su potvrđeni važnost Strategije i značaj njezinih ciljeva i prioriteta; |
| --- | --- |

11.

podsjeća da je Komisija 2014. godine pokrenula proces revizije Strategije objavljivanjem komunikacije naslovljene „Provjera napretka strategije Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast” te žali što se u tom dokumentu kohezijska politika i s njom povezani instrumenti nedovoljno spominju; cijeni činjenicu da je proces nastavljen javnim savjetovanjem održanim između svibnja i listopada 2014. u cilju prikupljanja dokaza za proces revizije te pozdravlja činjenicu da su potvrđeni važnost Strategije i značaj njezinih ciljeva i prioriteta;

| 12. | napominje da se smatra kako vodeće inicijative ispunjavaju svoju svrhu, no ističe i činjenicu da se njihova vidljivost smatra relativno slabom; žali zbog toga što je zbog ekonomske i financijske krize došlo do produbljenja nejednakosti u Europskoj uniji i što nije ostvaren zadovoljavajući napredak prema nekoliko glavnih ciljeva Strategije, posebno u vezi sa zapošljavanjem, istraživanjem i razvojem, siromaštvom i socijalnom isključenošću; pozdravlja zaključak o potrebi za jačanjem osjećaja odgovornosti i sudjelovanjem na terenu jačanjem vertikalnih i horizontalnih partnerstava u cilju uspješnije provedbe Strategije; naglašava da bi se Strategijom trebalo poticati preusmjeravanje s procesa i ishoda na stvarni rezultat radi jamčenja najveće moguće učinkovitosti i djelotvornosti politika EU-a povezanih sa Strategijom; |
| --- | --- |

12.

napominje da se smatra kako vodeće inicijative ispunjavaju svoju svrhu, no ističe i činjenicu da se njihova vidljivost smatra relativno slabom; žali zbog toga što je zbog ekonomske i financijske krize došlo do produbljenja nejednakosti u Europskoj uniji i što nije ostvaren zadovoljavajući napredak prema nekoliko glavnih ciljeva Strategije, posebno u vezi sa zapošljavanjem, istraživanjem i razvojem, siromaštvom i socijalnom isključenošću; pozdravlja zaključak o potrebi za jačanjem osjećaja odgovornosti i sudjelovanjem na terenu jačanjem vertikalnih i horizontalnih partnerstava u cilju uspješnije provedbe Strategije; naglašava da bi se Strategijom trebalo poticati preusmjeravanje s procesa i ishoda na stvarni rezultat radi jamčenja najveće moguće učinkovitosti i djelotvornosti politika EU-a povezanih sa Strategijom;

| 13. | pozdravlja činjenicu da Eurostat redovito objavljuje pokazatelje napretka u provedbi strategije Europa 2020.; ipak poziva na dostavljanje podrobnijih i točnijih podataka za pojedine regije u pogledu podataka koji se odnose na razine NUTS II i NUTS III, što će biti od sve veće važnosti zbog nepredviđenih ekonomskih i socijalnih problema do kojih dolazi u različitim regijama EU-a bez obzira na njihov stupanj razvoja; osim toga ističe tri dimenzije kohezijske politike – ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu – i smatra da se ona u svjetlu toga ne bi trebala mjeriti isključivo na temelju ekonomskih pokazatelja; u tom kontekstu poziva Komisiju i države članice da nastave raspravu i da se založe za učinkovitiju suradnju u pogledu razvoja uključivijeg niza pokazatelja koji bi bili nadopuna BDP-u u cilju jačanja njihove važnosti pri ocjenjivanju napretka u ostvarenju glavnih ciljeva strategije Europa 2020.; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja činjenicu da Eurostat redovito objavljuje pokazatelje napretka u provedbi strategije Europa 2020.; ipak poziva na dostavljanje podrobnijih i točnijih podataka za pojedine regije u pogledu podataka koji se odnose na razine NUTS II i NUTS III, što će biti od sve veće važnosti zbog nepredviđenih ekonomskih i socijalnih problema do kojih dolazi u različitim regijama EU-a bez obzira na njihov stupanj razvoja; osim toga ističe tri dimenzije kohezijske politike – ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu – i smatra da se ona u svjetlu toga ne bi trebala mjeriti isključivo na temelju ekonomskih pokazatelja; u tom kontekstu poziva Komisiju i države članice da nastave raspravu i da se založe za učinkovitiju suradnju u pogledu razvoja uključivijeg niza pokazatelja koji bi bili nadopuna BDP-u u cilju jačanja njihove važnosti pri ocjenjivanju napretka u ostvarenju glavnih ciljeva strategije Europa 2020.;

| 14. | primjećuje da je objavljivanje prijedloga Komisije o reviziji strategije Europa 2020. predviđeno do kraja 2015. i žali zbog tog kašnjenja s obzirom na to da je prvotno bilo najavljeno za početak 2015. godine; naglašava da će se ona opet provesti u prilično „nezgodnom trenutku” u ciklusu kohezijske politike, dok stvarni postupak provedbe bude u tijeku; također naglašava da bi rano reprogramiranje bilo u potpunosti kontraproduktivno za dugoročno strateško planiranje kohezijske politike; |
| --- | --- |

14.

primjećuje da je objavljivanje prijedloga Komisije o reviziji strategije Europa 2020. predviđeno do kraja 2015. i žali zbog tog kašnjenja s obzirom na to da je prvotno bilo najavljeno za početak 2015. godine; naglašava da će se ona opet provesti u prilično „nezgodnom trenutku” u ciklusu kohezijske politike, dok stvarni postupak provedbe bude u tijeku; također naglašava da bi rano reprogramiranje bilo u potpunosti kontraproduktivno za dugoročno strateško planiranje kohezijske politike;

| 15. | pozdravlja uspostavu radne skupine za bolju primjenu fondova EU-a; također pozdravlja uspostavu „Službe za potporu strukturnim reformama” koja je službeno započela s radom 1. srpnja 2015. i koja će pružati tehničku potporu državama članicama u cilju učinkovitije provedbe strukturnih reformi i preporuka za pojedine zemlje; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja uspostavu radne skupine za bolju primjenu fondova EU-a; također pozdravlja uspostavu „Službe za potporu strukturnim reformama” koja je službeno započela s radom 1. srpnja 2015. i koja će pružati tehničku potporu državama članicama u cilju učinkovitije provedbe strukturnih reformi i preporuka za pojedine zemlje;

| 16. | istodobno potvrđuje potrebu za razmatranjem razvoja gospodarskih izgleda, upotrebe novih instrumenata, postignutog napretka u ostvarivanju ciljeva Strategije i posljedične potrebe za operativnim prilagodbama; |
| --- | --- |

16.

istodobno potvrđuje potrebu za razmatranjem razvoja gospodarskih izgleda, upotrebe novih instrumenata, postignutog napretka u ostvarivanju ciljeva Strategije i posljedične potrebe za operativnim prilagodbama;

| 17. | stoga traži da opseg revizije strategije Europa 2020. na sredini razdoblja bude pametno određen i uravnotežen te usmjeren na bolje međusobno povezivanje pet ciljeva Strategije i njezinih vodećih inicijativa, kao i na utvrđivanje metoda kojima će se oni bolje ostvariti i evaluirati bez dodatnog otežavanja i stvaranja pretjeranog administrativnog opterećenja; naglašava da bi se njome trebale uzeti u obzir prednosti i nedostaci gospodarstva EU-a, sve veće nejednakosti (na primjer u bogatstvu), visoka nezaposlenost i veliki javni dugovi; ističe da bi se osim usredotočenosti na makroekonomske kriterije fiskalnog i gospodarskog upravljanja trebalo težiti napretku prema svim glavnim ciljevima strategije Europa 2020.; smatra da bi trebalo obratiti pažnju i na povećanu društvenu i ekološku održivost, veću socijalnu uključenost i rodnu jednakost; ističe važnost trajne potpore službi Komisije tijelima država članica kada je riječ o povećanju administrativnih kapaciteta; |
| --- | --- |

17.

stoga traži da opseg revizije strategije Europa 2020. na sredini razdoblja bude pametno određen i uravnotežen te usmjeren na bolje međusobno povezivanje pet ciljeva Strategije i njezinih vodećih inicijativa, kao i na utvrđivanje metoda kojima će se oni bolje ostvariti i evaluirati bez dodatnog otežavanja i stvaranja pretjeranog administrativnog opterećenja; naglašava da bi se njome trebale uzeti u obzir prednosti i nedostaci gospodarstva EU-a, sve veće nejednakosti (na primjer u bogatstvu), visoka nezaposlenost i veliki javni dugovi; ističe da bi se osim usredotočenosti na makroekonomske kriterije fiskalnog i gospodarskog upravljanja trebalo težiti napretku prema svim glavnim ciljevima strategije Europa 2020.; smatra da bi trebalo obratiti pažnju i na povećanu društvenu i ekološku održivost, veću socijalnu uključenost i rodnu jednakost; ističe važnost trajne potpore službi Komisije tijelima država članica kada je riječ o povećanju administrativnih kapaciteta;

| 18. | ponavlja poziv da se u vezi sa Strategijom ojačaju dimenzije odgovornosti, vlasništva, transparentnosti i sudjelovanja uključivanjem lokalnih i regionalnih vlasti te svih relevantnih dionika i zainteresiranih strana civilnog društva, i to od postavljanja ciljeva i njihove razrade sve do provedbe, praćenja i ocjenjivanja Strategije; inzistira na ključnoj važnosti ojačane upravljačke strukture koja se temelji na višerazinskom upravljanju, sustavima poticaja, učinkovitom kombiniranom pristupu odozgo prema dolje i obrnuto te na partnerskom modelu kohezijske politike i javno-privatnih partnerstava općenito u cilju savjetovanja sa svim dionicima i suradnje s njima kako bi se zajamčili djelotvorni kapaciteti za ostvarivanje dugoročnih ciljeva; podsjeća na to da su regionalne i lokalne vlasti u skladu s institucionalnim i zakonodavnim okvirima država članica odgovorne i za javna ulaganja te bi ih se stoga trebalo prihvaćati kao ključne aktere u provedbi Strategije; |
| --- | --- |

18.

ponavlja poziv da se u vezi sa Strategijom ojačaju dimenzije odgovornosti, vlasništva, transparentnosti i sudjelovanja uključivanjem lokalnih i regionalnih vlasti te svih relevantnih dionika i zainteresiranih strana civilnog društva, i to od postavljanja ciljeva i njihove razrade sve do provedbe, praćenja i ocjenjivanja Strategije; inzistira na ključnoj važnosti ojačane upravljačke strukture koja se temelji na višerazinskom upravljanju, sustavima poticaja, učinkovitom kombiniranom pristupu odozgo prema dolje i obrnuto te na partnerskom modelu kohezijske politike i javno-privatnih partnerstava općenito u cilju savjetovanja sa svim dionicima i suradnje s njima kako bi se zajamčili djelotvorni kapaciteti za ostvarivanje dugoročnih ciljeva; podsjeća na to da su regionalne i lokalne vlasti u skladu s institucionalnim i zakonodavnim okvirima država članica odgovorne i za javna ulaganja te bi ih se stoga trebalo prihvaćati kao ključne aktere u provedbi Strategije;

| 19. | osim toga predlaže da bi se predanost lokalnih i regionalnih vlasti te dionika u vezi sa strateškim projektom Europa 2020. trebala obnoviti u obliku pakta između tih partnera, država članica i Komisije kako bi se zajamčila odgovornost i sudjelovanje te da bi se trebao uvesti kodeks ponašanja sličan onome za partnerstvo koji je uveden u okviru kohezijske politike za razdoblje 2014. –2020.; |
| --- | --- |

19.

osim toga predlaže da bi se predanost lokalnih i regionalnih vlasti te dionika u vezi sa strateškim projektom Europa 2020. trebala obnoviti u obliku pakta između tih partnera, država članica i Komisije kako bi se zajamčila odgovornost i sudjelovanje te da bi se trebao uvesti kodeks ponašanja sličan onome za partnerstvo koji je uveden u okviru kohezijske politike za razdoblje 2014. –2020.;

| 20. | naglašava potrebu za istinski teritorijalnim pristupom strategiji Europa 2020. u cilju prilagodbe javnih intervencija i ulaganja različitim značajkama pojedinih područja i posebnim potrebama; smatra da je izuzetno važno povezati opći pristup strategije Europa 2020. i teritorijalni pristup Teritorijalnog programa 2020.; osim toga zauzima stajalište da bi trebalo omogućiti prilagođene regionalne ciljeve strategije Europa 2020. donesene na dobrovoljnoj osnovi i da bi se o njima trebalo raspravljati na regionalnoj razini bez dodatnog birokratskog opterećenja na terenu; ističe da bi takvi prilagođeni regionalni ciljevi doneseni na dobrovoljnoj osnovi trebali biti usklađeni sa sveobuhvatnom strukturom Strategije te obuhvaćeni prethodno određenim ciljevima; u tom smislu također podsjeća na važnost strategija lokalnog razvoja pod vodstvom lokalne zajednice; |
| --- | --- |

20.

naglašava potrebu za istinski teritorijalnim pristupom strategiji Europa 2020. u cilju prilagodbe javnih intervencija i ulaganja različitim značajkama pojedinih područja i posebnim potrebama; smatra da je izuzetno važno povezati opći pristup strategije Europa 2020. i teritorijalni pristup Teritorijalnog programa 2020.; osim toga zauzima stajalište da bi trebalo omogućiti prilagođene regionalne ciljeve strategije Europa 2020. donesene na dobrovoljnoj osnovi i da bi se o njima trebalo raspravljati na regionalnoj razini bez dodatnog birokratskog opterećenja na terenu; ističe da bi takvi prilagođeni regionalni ciljevi doneseni na dobrovoljnoj osnovi trebali biti usklađeni sa sveobuhvatnom strukturom Strategije te obuhvaćeni prethodno određenim ciljevima; u tom smislu također podsjeća na važnost strategija lokalnog razvoja pod vodstvom lokalne zajednice;

| 21. | priznaje važnu ulogu gradova i urbanih područja kao pokretača razvoja i zapošljavanja te traži da se revizijom strategije Europa 2020. u obzir uzme širi i integriraniji pristup budućem razvoju gradova kao jedinica koje imaju aktivnu ulogu u ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020.; stoga poziva Komisiju da razmotri Deklaraciju iz Rige o Planu za gradove u pogledu ključne uloge malih, srednjih ili velikih urbanih područja; posebno ističe da je potrebna strategija kojom se uzimaju u obzir posebne potrebe gradskih područja male i srednje veličine na temelju pristupa koji stvara sinergiju s Digitalnim programom i Instrumentom za povezivanje Europe; |
| --- | --- |

21.

priznaje važnu ulogu gradova i urbanih područja kao pokretača razvoja i zapošljavanja te traži da se revizijom strategije Europa 2020. u obzir uzme širi i integriraniji pristup budućem razvoju gradova kao jedinica koje imaju aktivnu ulogu u ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020.; stoga poziva Komisiju da razmotri Deklaraciju iz Rige o Planu za gradove u pogledu ključne uloge malih, srednjih ili velikih urbanih područja; posebno ističe da je potrebna strategija kojom se uzimaju u obzir posebne potrebe gradskih područja male i srednje veličine na temelju pristupa koji stvara sinergiju s Digitalnim programom i Instrumentom za povezivanje Europe;

| 22. | poziva Komisiju da pruži informacije o ulozi teritorijalnih aspekata kao čimbenika gospodarskog rasta, otvaranja radnih mjesta i održivog razvoja te zahtijeva da se revizijom strategije Europa 2020. obuhvate teritorijalni utjecaji i pruže smjernice o tome kako im pristupiti; ponovno ističe važnost savjetovanja s lokalnim i regionalnim vlastima o tom pitanju s obzirom na to da one imaju presudnu ulogu u provedbi strategija teritorijalnog razvoja; također ističe ulogu koju bi makroregionalne strategije i europska teritorijalna suradnja u općenitom smislu mogle imati u vezi s uspješnom provedbom ciljeva strategije Europa 2020. s obzirom na to da mnogi razvojni projekti obuhvaćaju prekogranična područja, odnosno više regija i zemalja, te da se u okviru njih mogu utvrditi načini reagiranja na dugoročne izazove utemeljeni na konkretnim područjima; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisiju da pruži informacije o ulozi teritorijalnih aspekata kao čimbenika gospodarskog rasta, otvaranja radnih mjesta i održivog razvoja te zahtijeva da se revizijom strategije Europa 2020. obuhvate teritorijalni utjecaji i pruže smjernice o tome kako im pristupiti; ponovno ističe važnost savjetovanja s lokalnim i regionalnim vlastima o tom pitanju s obzirom na to da one imaju presudnu ulogu u provedbi strategija teritorijalnog razvoja; također ističe ulogu koju bi makroregionalne strategije i europska teritorijalna suradnja u općenitom smislu mogle imati u vezi s uspješnom provedbom ciljeva strategije Europa 2020. s obzirom na to da mnogi razvojni projekti obuhvaćaju prekogranična područja, odnosno više regija i zemalja, te da se u okviru njih mogu utvrditi načini reagiranja na dugoročne izazove utemeljeni na konkretnim područjima;

| 23. | napominje važnost novog instrumenta EU-a za ulaganje, Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU), kojim će se podržati mobilizacija do 315 milijardi EUR u ulaganjima u cilju premošćivanja investicijskog jaza u EU-u i najvećeg mogućeg povećanja utjecaja javne potrošnje; naglašava da bi EFSU trebao biti nadopuna i dodatak fondovima ESI; žali zbog toga što ne postoji očita poveznica između EFSU-a i strategije Europa 2020., ali smatra da bi EFSU svojim ciljevima i odabirom izvedivih i održivih projekata trebao dati doprinos provedbi Strategije u konkretnim područjima; |
| --- | --- |

23.

napominje važnost novog instrumenta EU-a za ulaganje, Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU), kojim će se podržati mobilizacija do 315 milijardi EUR u ulaganjima u cilju premošćivanja investicijskog jaza u EU-u i najvećeg mogućeg povećanja utjecaja javne potrošnje; naglašava da bi EFSU trebao biti nadopuna i dodatak fondovima ESI; žali zbog toga što ne postoji očita poveznica između EFSU-a i strategije Europa 2020., ali smatra da bi EFSU svojim ciljevima i odabirom izvedivih i održivih projekata trebao dati doprinos provedbi Strategije u konkretnim područjima;

| 24. | osim toga ističe da je prijeko potrebno osigurati potpunu dosljednost i sinergiju među svim instrumentima EU-a svrstavanjem strategija za pametnu specijalizaciju među središnje instrumente ulaganja kako bi se izbjegla preklapanja i proturječnosti među njima, odnosno među različitim razinama provedbe politike; stoga zahtijeva da se revizijom strategije Europa 2020. ona potvrdi kao dugoročni strateški okvir EU-a za rast i otvaranje radnih mjesta te da se njome riješi problem koordinacije političkih instrumenata, uključujući EFSU, kako bi se svi dostupni resursi mogli učinkovito koristiti i kako bi se postigli očekivani rezultati u pogledu sveobuhvatnih strateških ciljeva; |
| --- | --- |

24.

osim toga ističe da je prijeko potrebno osigurati potpunu dosljednost i sinergiju među svim instrumentima EU-a svrstavanjem strategija za pametnu specijalizaciju među središnje instrumente ulaganja kako bi se izbjegla preklapanja i proturječnosti među njima, odnosno među različitim razinama provedbe politike; stoga zahtijeva da se revizijom strategije Europa 2020. ona potvrdi kao dugoročni strateški okvir EU-a za rast i otvaranje radnih mjesta te da se njome riješi problem koordinacije političkih instrumenata, uključujući EFSU, kako bi se svi dostupni resursi mogli učinkovito koristiti i kako bi se postigli očekivani rezultati u pogledu sveobuhvatnih strateških ciljeva;

| 25. | traži od Komisije, radi promicanja cjelokupnog skladnog razvoja EU-a i u pogledu ključne uloge kohezijske politike u ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020., da prilikom revizije ciljeva Strategije u skladu s člancima 174. i 349. UFEU-a uzme u obzir svojstva i ograničenja posebnih teritorija, kao što su ruralna područja, područja pogođena industrijskom tranzicijom, regije suočene s ozbiljnim i trajnim prirodnim ili demografskim poteškoćama, otoci, prekogranična i planinska područja i najudaljenije regije EU-a; u tom kontekstu ističe potencijal potonjih regija u područjima kao što su biotehnologija, obnovljivi izvori energije i biološka raznolikost; |
| --- | --- |

25.

traži od Komisije, radi promicanja cjelokupnog skladnog razvoja EU-a i u pogledu ključne uloge kohezijske politike u ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020., da prilikom revizije ciljeva Strategije u skladu s člancima 174. i 349. UFEU-a uzme u obzir svojstva i ograničenja posebnih teritorija, kao što su ruralna područja, područja pogođena industrijskom tranzicijom, regije suočene s ozbiljnim i trajnim prirodnim ili demografskim poteškoćama, otoci, prekogranična i planinska područja i najudaljenije regije EU-a; u tom kontekstu ističe potencijal potonjih regija u područjima kao što su biotehnologija, obnovljivi izvori energije i biološka raznolikost;

| 26. | ističe bolje rezultate koji proizlaze iz povećanja kvantitete, kvalitete i učinka ulaganja u istraživanja i inovacije usklađenom primjenom instrumenata kohezijske politike i programa Obzor 2020. u okviru revizije strategije Europa 2020. na sredini razdoblja; s time u vezi traži od Komisije da osnaži svaku moguću interakciju i sve sinergije između ta dva važna politička okvira pri ocjenjivanju ciljeva strategije Europa 2020. te da osnuje mrežni sustav praćenja kako bi se utvrdili slučajevi kombiniranog financiranja iz europskih strukturnih i investicijskih fondova programom Obzor 2020., EFSU-om i drugim programima koje financira Zajednica; također pozdravlja plan o uvođenju „pečata izvrsnosti” za podnositelje zahtjeva koji dobiju izvrsnu ocjenu, ali ne mogu primiti sredstva iz programa Obzor 2020., kako bi im se olakšao pristup europskim strukturnim i investicijskim fondovima; |
| --- | --- |

26.

ističe bolje rezultate koji proizlaze iz povećanja kvantitete, kvalitete i učinka ulaganja u istraživanja i inovacije usklađenom primjenom instrumenata kohezijske politike i programa Obzor 2020. u okviru revizije strategije Europa 2020. na sredini razdoblja; s time u vezi traži od Komisije da osnaži svaku moguću interakciju i sve sinergije između ta dva važna politička okvira pri ocjenjivanju ciljeva strategije Europa 2020. te da osnuje mrežni sustav praćenja kako bi se utvrdili slučajevi kombiniranog financiranja iz europskih strukturnih i investicijskih fondova programom Obzor 2020., EFSU-om i drugim programima koje financira Zajednica; također pozdravlja plan o uvođenju „pečata izvrsnosti” za podnositelje zahtjeva koji dobiju izvrsnu ocjenu, ali ne mogu primiti sredstva iz programa Obzor 2020., kako bi im se olakšao pristup europskim strukturnim i investicijskim fondovima;

| 27. | poziva Komisiju da uspostavi dosljedan i stalan proces ocjenjivanja kako bi redovito ocjenjivala napredak u ostvarenju ciljeva strategije Europa 2020. i predlagala niz odgovarajućih mjera za njihovo postizanje, kao i preporuke za kohezijsku politiku za razdoblje nakon 2020.; također naglašava ulogu Parlamenta u pogledu usklađenog nadzora provedbe strategije Europa 2020. i kohezijske politike, ne samo u Parlamentu nego i u ostalim relevantnim institucijama; u tom smislu poziva na pravodobno sudjelovanje Parlamenta u svim relevantnim raspravama o razvoju politika obuhvaćenih Strategijom, njihovoj provedbi i njihovom ocjenjivanju; ističe da je važno u te razmjene stajališta uključiti i Odbor regija, Europski gospodarski i socijalni odbor, nacionalne i regionalne parlamente, lokalne i regionalne vlasti, ostale dionike i zainteresirane strane; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisiju da uspostavi dosljedan i stalan proces ocjenjivanja kako bi redovito ocjenjivala napredak u ostvarenju ciljeva strategije Europa 2020. i predlagala niz odgovarajućih mjera za njihovo postizanje, kao i preporuke za kohezijsku politiku za razdoblje nakon 2020.; također naglašava ulogu Parlamenta u pogledu usklađenog nadzora provedbe strategije Europa 2020. i kohezijske politike, ne samo u Parlamentu nego i u ostalim relevantnim institucijama; u tom smislu poziva na pravodobno sudjelovanje Parlamenta u svim relevantnim raspravama o razvoju politika obuhvaćenih Strategijom, njihovoj provedbi i njihovom ocjenjivanju; ističe da je važno u te razmjene stajališta uključiti i Odbor regija, Europski gospodarski i socijalni odbor, nacionalne i regionalne parlamente, lokalne i regionalne vlasti, ostale dionike i zainteresirane strane;

Buduća kohezijska politika – razmišljanje izvan kratkoročnog okvira

| 28. | smatra da će revizija strategije Europa 2020., koja će prethoditi iznošenju prijedloga za reviziju u sredini razdoblja višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) za razdoblje 2014. – 2020., pružiti temelj za strukturu buduće kohezijske politike nakon 2020., kao i za ostale instrumente VFO-a; u tom kontekstu naglašava važnost učinkovitog rješavanja svih spomenutih problema uz istodobno jamstvo kontinuiteta strateškog pristupa; također podsjeća na dodanu vrijednost kohezijske politike na razini EU-a koja i dalje mora biti jedan od glavnih instrumenata ulaganja EU-a u rast, otvaranje radnih mjesta i zaštitu klime uz jamstvo uravnoteženog i skladnog razvoja diljem EU-a, kao katalizator promjena i faktor koji potiče rast, između ostalog i u manje razvijenim regijama; ističe u tom smislu potrebu da se zajamči održiva razina financiranja za europske strukturne i investicijske fondove u razdoblju nakon 2020.; |
| --- | --- |

28.

smatra da će revizija strategije Europa 2020., koja će prethoditi iznošenju prijedloga za reviziju u sredini razdoblja višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) za razdoblje 2014. – 2020., pružiti temelj za strukturu buduće kohezijske politike nakon 2020., kao i za ostale instrumente VFO-a; u tom kontekstu naglašava važnost učinkovitog rješavanja svih spomenutih problema uz istodobno jamstvo kontinuiteta strateškog pristupa; također podsjeća na dodanu vrijednost kohezijske politike na razini EU-a koja i dalje mora biti jedan od glavnih instrumenata ulaganja EU-a u rast, otvaranje radnih mjesta i zaštitu klime uz jamstvo uravnoteženog i skladnog razvoja diljem EU-a, kao katalizator promjena i faktor koji potiče rast, između ostalog i u manje razvijenim regijama; ističe u tom smislu potrebu da se zajamči održiva razina financiranja za europske strukturne i investicijske fondove u razdoblju nakon 2020.;

| 29. | ističe da bi i buduću kohezijsku politiku i buduću dugoročnu strategiju EU-a trebalo osmisliti prije kraja trenutačnog saziva Komisije, imajući u vidu da će se izbori za Europski parlament održati 2019. i da to nameće znatna vremenska ograničenja suzakonodavcima u pogledu pregovora, a novom sazivu Komisije i državama članicama u pogledu priprema i usvajanja novih sporazuma o partnerstvima i operativnih programa prije početka sljedećeg VFO-a; istodobno napominje da će započeti i pregovori o budućem VFO-u; stoga poziva Komisiju da uzme u obzir sva posebna ograničenja nastala zbog međupovezanosti i zahtjeva za vremenskim usklađivanjem te da razvije dosljedan pristup u pogledu buduće dugoročne strategije EU-a za održiv rast i otvaranje radnih mjesta, proračuna EU-a, naročito kohezijske politike, i ostalih instrumenata u okviru VFO-a; |
| --- | --- |

29.

ističe da bi i buduću kohezijsku politiku i buduću dugoročnu strategiju EU-a trebalo osmisliti prije kraja trenutačnog saziva Komisije, imajući u vidu da će se izbori za Europski parlament održati 2019. i da to nameće znatna vremenska ograničenja suzakonodavcima u pogledu pregovora, a novom sazivu Komisije i državama članicama u pogledu priprema i usvajanja novih sporazuma o partnerstvima i operativnih programa prije početka sljedećeg VFO-a; istodobno napominje da će započeti i pregovori o budućem VFO-u; stoga poziva Komisiju da uzme u obzir sva posebna ograničenja nastala zbog međupovezanosti i zahtjeva za vremenskim usklađivanjem te da razvije dosljedan pristup u pogledu buduće dugoročne strategije EU-a za održiv rast i otvaranje radnih mjesta, proračuna EU-a, naročito kohezijske politike, i ostalih instrumenata u okviru VFO-a;

o

o o

| 30. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, državama članicama i regijama. |
| --- | --- |

30.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, državama članicama i regijama.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 320.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 289.

(3)  SL L 347, 20.12.2013., str. 470.

(4)  SL L 347, 20.12.2013., str. 259.

(5)  SL L 347, 20.12.2013., str. 303.

(6)  SL L 347, 20.12.2013., str. 281.

(7)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(8)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.

(9)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0002.

(10)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0015.

(11)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0132.

(12)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2014)0068.

(13)  SL L 123, 19.5.2015., str. 98.

(14)  SL C 19, 21.1.2015., str. 9.

(15)  https://portal.cor.europa.eu/europe2020/SiteCollectionDocuments/2459-brochure-BlueprintEU2020.pdf

(16)  SL C 242, 23.7.2015., str. 43.

---

| 20.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 355/45 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 355/45

---

P8_TA(2015)0385

Europski strukturni i investicijski fondovi i dobro ekonomsko upravljanje

Rezolucija Europskog parlamenta od 28. listopada 2015. o europskim strukturnim i investicijskim fondovima i dobrom ekonomskom upravljanju: smjernice za primjenu članka 23. Uredbe o zajedničkim odredbama (2015/2052(INI))

(2017/C 355/06)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije o smjernicama o primjeni mjera kojima se povezuju učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova i dobro ekonomsko upravljanje u skladu s člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 (COM(2014)0494) (dalje u tekstu „Smjernice”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije o smjernicama o primjeni mjera kojima se povezuju učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova i dobro ekonomsko upravljanje u skladu s člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 (COM(2014)0494) (dalje u tekstu „Smjernice”),

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov članak 4., članak 162., članke od 174. do 178. i članak 349., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov članak 4., članak 162., članke od 174. do 178. i članak 349.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (1) (dalje u tekstu „Uredba o zajedničkim odredbama”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (1) (dalje u tekstu „Uredba o zajedničkim odredbama”),

| — | uzimajući u obzir izjavu Komisije o članku 23. navedenu u Izjavama o Uredbi (EU) br. 1303/2013 (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Komisije o članku 23. navedenu u Izjavama o Uredbi (EU) br. 1303/2013 (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. listopada 2013. o učincima proračunskih ograničenja na regionalna i lokalna tijela u vezi s rashodima strukturnih fondova EU-a u državama članicama (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. listopada 2013. o učincima proračunskih ograničenja na regionalna i lokalna tijela u vezi s rashodima strukturnih fondova EU-a u državama članicama (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. svibnja 2010. o doprinosu kohezijske politike u ostvarivanju ciljeva Lisabonske strategije i strategije EU-a do 2020. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. svibnja 2010. o doprinosu kohezijske politike u ostvarivanju ciljeva Lisabonske strategije i strategije EU-a do 2020. (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. veljače 2014. o sedmom i osmom izvješću Europske komisije o napretku na području kohezijske politike EU-a i strateškom izvješću iz 2013. o provedbi programa za razdoblje 2007. – 2013. (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. veljače 2014. o sedmom i osmom izvješću Europske komisije o napretku na području kohezijske politike EU-a i strateškom izvješću iz 2013. o provedbi programa za razdoblje 2007. – 2013. (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. listopada 2014. o Europskom semestru za usklađivanje ekonomske politike: provedba prioriteta za 2014. (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. listopada 2014. o Europskom semestru za usklađivanje ekonomske politike: provedba prioriteta za 2014. (6),

| — | uzimajući u obzir šesto izvješće Komisije od 23. srpnja 2014. o gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji naslovljeno „Ulaganje u radna mjesta i rast: promicanje razvoja i dobrog upravljanja u regijama i gradovima EU-a”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir šesto izvješće Komisije od 23. srpnja 2014. o gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji naslovljeno „Ulaganje u radna mjesta i rast: promicanje razvoja i dobrog upravljanja u regijama i gradovima EU-a”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije naslovljeno „Kohezijska politika: Strateško izvješće iz 2013. o provedbi programa u razdoblju 2007. – 2013.” od 18. travnja 2013. (COM(2013)0210), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije naslovljeno „Kohezijska politika: Strateško izvješće iz 2013. o provedbi programa u razdoblju 2007. – 2013.” od 18. travnja 2013. (COM(2013)0210),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 12. veljače 2015. o smjernicama o primjeni mjera kojima se povezuju učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF) i dobro ekonomsko upravljanje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 12. veljače 2015. o smjernicama o primjeni mjera kojima se povezuju učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF) i dobro ekonomsko upravljanje,

| — | uzimajući u obzir studiju Parlamenta iz siječnja 2014. naslovljenu „Europsko gospodarsko upravljanje i kohezijska politika” (Glavna uprava za unutarnju politiku, Odjel B: strukturna i kohezijska politika), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Parlamenta iz siječnja 2014. naslovljenu „Europsko gospodarsko upravljanje i kohezijska politika” (Glavna uprava za unutarnju politiku, Odjel B: strukturna i kohezijska politika),

| — | uzimajući u obzir kratko izvješće Parlamenta iz prosinca 2014. naslovljeno „Europski strukturni i investicijski fondovi i dobro ekonomsko upravljanje: smjernice za primjenu članka 23. Uredbe o zajedničkim odredbama” (Glavna uprava za unutarnju politiku, Odjel B: strukturna i kohezijska politika), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir kratko izvješće Parlamenta iz prosinca 2014. naslovljeno „Europski strukturni i investicijski fondovi i dobro ekonomsko upravljanje: smjernice za primjenu članka 23. Uredbe o zajedničkim odredbama” (Glavna uprava za unutarnju politiku, Odjel B: strukturna i kohezijska politika),

| — | uzimajući u obzir članak 52. i članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. i članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj i mišljenja Odbora za proračune i Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A8-0268/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj i mišljenja Odbora za proračune i Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A8-0268/2015),

| A. | budući da je kohezijska politika zapravo politika utemeljena na Ugovoru o funkcioniranju Europske unije i izraz europske solidarnosti, usmjerena na jačanje gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije EU-a te posebno na smanjenje razlika među regijama promicanjem uravnoteženog i skladnog socioekonomskog razvoja; budući da je to također investicijska politika kojom se pridonosi postizanju ciljeva strategije Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast; |
| --- | --- |

A.

budući da je kohezijska politika zapravo politika utemeljena na Ugovoru o funkcioniranju Europske unije i izraz europske solidarnosti, usmjerena na jačanje gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije EU-a te posebno na smanjenje razlika među regijama promicanjem uravnoteženog i skladnog socioekonomskog razvoja; budući da je to također investicijska politika kojom se pridonosi postizanju ciljeva strategije Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast;

| B. | budući da trenutačni zakonodavni okvir za kohezijsku politiku ipak podliježe specifičnim zadaćama, ciljevima i horizontalnim pravilima, premda se njime uspostavljaju veze sa strategijom EU-a za pametan, održiv i uključiv rast, Europskim semestrom i integriranim smjernicama strategije Europa 2020., kao i relevantnim preporukama za pojedine zemlje i preporukama Vijeća; |
| --- | --- |

B.

budući da trenutačni zakonodavni okvir za kohezijsku politiku ipak podliježe specifičnim zadaćama, ciljevima i horizontalnim pravilima, premda se njime uspostavljaju veze sa strategijom EU-a za pametan, održiv i uključiv rast, Europskim semestrom i integriranim smjernicama strategije Europa 2020., kao i relevantnim preporukama za pojedine zemlje i preporukama Vijeća;

| C. | budući da je trenutačni pravni okvir europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESI fondovi) usmjeren na jačanje koordinacije, komplementarnosti i sinergija s drugim politikama i instrumentima EU-a; |
| --- | --- |

C.

budući da je trenutačni pravni okvir europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESI fondovi) usmjeren na jačanje koordinacije, komplementarnosti i sinergija s drugim politikama i instrumentima EU-a;

| D. | budući da postoje dokazi o tome da su dobro upravljanje i učinkovite javne institucije osnovni preduvjeti za održiv i dugoročan gospodarski rast, otvaranje radnih mjesta te za socijalni i teritorijalni razvoj, iako nije dostupno mnogo dokaza o makroekonomskim čimbenicima koji utječu na način funkcioniranja kohezijske politike; |
| --- | --- |

D.

budući da postoje dokazi o tome da su dobro upravljanje i učinkovite javne institucije osnovni preduvjeti za održiv i dugoročan gospodarski rast, otvaranje radnih mjesta te za socijalni i teritorijalni razvoj, iako nije dostupno mnogo dokaza o makroekonomskim čimbenicima koji utječu na način funkcioniranja kohezijske politike;

| E. | budući da gospodarska i financijska nepredvidivost te pravna nesigurnost mogu dovesti do sve manjih stopa javnog i privatnog ulaganja te tako ugroziti postizanje ciljeva kohezijske politike; |
| --- | --- |

E.

budući da gospodarska i financijska nepredvidivost te pravna nesigurnost mogu dovesti do sve manjih stopa javnog i privatnog ulaganja te tako ugroziti postizanje ciljeva kohezijske politike;

| F. | budući da se Smjernice odnose na prvi niz mjera kojima se u skladu s člankom 23. Uredbe o zajedničkim odredbama povezuju učinkovitost ESI fondova i dobro ekonomsko upravljanje; budući da je to povezano s reprogramiranjem i obustavom plaćanja koja nisu obvezna, za razliku od drugog niza mjera iz članka 23. Uredbe o zajedničkim odredbama kojim se traži obustava obveza ili plaćanja u slučajevima u kojima države članice nisu poduzele korektivne mjere u okviru postupka gospodarskog upravljanja; |
| --- | --- |

F.

budući da se Smjernice odnose na prvi niz mjera kojima se u skladu s člankom 23. Uredbe o zajedničkim odredbama povezuju učinkovitost ESI fondova i dobro ekonomsko upravljanje; budući da je to povezano s reprogramiranjem i obustavom plaćanja koja nisu obvezna, za razliku od drugog niza mjera iz članka 23. Uredbe o zajedničkim odredbama kojim se traži obustava obveza ili plaćanja u slučajevima u kojima države članice nisu poduzele korektivne mjere u okviru postupka gospodarskog upravljanja;

| G. | budući da je ocjenjivanjem postupka provedbe 279 preporuka za pojedine zemlje iz 2012. i 2013. koje je provela Komisija utvrđen nizak postotak uspješnosti te se pokazalo da je u vezi s 28 preporuka za pojedine zemlje postignuta puna provedba ili znatan napredak (10 %), dok je u 136 slučajeva (48,7 %) ostvaren određeni napredak, ali je u vezi sa 115 preporuka (41,2 %) ustanovljen ograničen ili nikakav napredak; |
| --- | --- |

G.

budući da je ocjenjivanjem postupka provedbe 279 preporuka za pojedine zemlje iz 2012. i 2013. koje je provela Komisija utvrđen nizak postotak uspješnosti te se pokazalo da je u vezi s 28 preporuka za pojedine zemlje postignuta puna provedba ili znatan napredak (10 %), dok je u 136 slučajeva (48,7 %) ostvaren određeni napredak, ali je u vezi sa 115 preporuka (41,2 %) ustanovljen ograničen ili nikakav napredak;

Povezivanje učinkovitosti ESI fondova s dobrim ekonomskim upravljanjem

| 1. | ističe važnost instrumenata i resursa kohezijske politike u održavanju razine ulaganja s dodanom europskom vrijednošću u državama članicama i regijama te u poticanju otvaranja radnih mjesta i unapređenju socioekonomskih uvjeta, osobito u područjima gdje je stopa ulaganja znatno pala zbog gospodarske i financijske krize; |
| --- | --- |

1.

ističe važnost instrumenata i resursa kohezijske politike u održavanju razine ulaganja s dodanom europskom vrijednošću u državama članicama i regijama te u poticanju otvaranja radnih mjesta i unapređenju socioekonomskih uvjeta, osobito u područjima gdje je stopa ulaganja znatno pala zbog gospodarske i financijske krize;

| 2. | vjeruje da se postizanje ciljeva politika povezanih s ESI fondovima ne bi trebalo ugroziti mehanizmima ekonomskog upravljanja i ujedno priznaje da su ti mehanizmi važni jer pridonose stabilnom makroekonomskom okružju te učinkovitoj i djelotvornoj kohezijskoj politici usmjerenoj na rezultate; |
| --- | --- |

2.

vjeruje da se postizanje ciljeva politika povezanih s ESI fondovima ne bi trebalo ugroziti mehanizmima ekonomskog upravljanja i ujedno priznaje da su ti mehanizmi važni jer pridonose stabilnom makroekonomskom okružju te učinkovitoj i djelotvornoj kohezijskoj politici usmjerenoj na rezultate;

| 3. | smatra da se članak 23. Uredbe o zajedničkim odredbama smije primjenjivati samo kao krajnja mjera za postizanje učinkovite provedbe ESI fondova; |
| --- | --- |

3.

smatra da se članak 23. Uredbe o zajedničkim odredbama smije primjenjivati samo kao krajnja mjera za postizanje učinkovite provedbe ESI fondova;

| 4. | naglašava višegodišnju i dugoročnu prirodu programa i ciljeva u okviru ESI fondova u usporedbi s godišnjim ciklusom Europskog semestra; u tom kontekstu, ističe da je potrebno zajamčiti jasnoću mehanizama za provedbu Europskog semestra te poziva na blisku suradnju između tih dvaju procesa, kao i između tijela nadležnih za njihovu provedbu; |
| --- | --- |

4.

naglašava višegodišnju i dugoročnu prirodu programa i ciljeva u okviru ESI fondova u usporedbi s godišnjim ciklusom Europskog semestra; u tom kontekstu, ističe da je potrebno zajamčiti jasnoću mehanizama za provedbu Europskog semestra te poziva na blisku suradnju između tih dvaju procesa, kao i između tijela nadležnih za njihovu provedbu;

| 5. | naglašava da bi Komisija trebala predstaviti bijelu knjigu o dugoročnim učincima javnog ulaganja u kojoj bi se utvrdila tipologija kvalitetnih ulaganja, kako bi se jasno utvrdilo koja ulaganja imaju najbolje dugoročne učinke; |
| --- | --- |

5.

naglašava da bi Komisija trebala predstaviti bijelu knjigu o dugoročnim učincima javnog ulaganja u kojoj bi se utvrdila tipologija kvalitetnih ulaganja, kako bi se jasno utvrdilo koja ulaganja imaju najbolje dugoročne učinke;

| 6. | podsjeća na to da kohezijska politika igra važnu ulogu te da je pokazala značajnu prilagodljivost makroekonomskim i fiskalnim ograničenjima u kontekstu trenutne krize reprogramiranjem više od 11 % raspoloživih proračunskih sredstava od 2007. do 2012., a u cilju podupiranja najhitnijih potreba i jačanja određenih intervencija; s tim u vezi ističe da je u nekoliko država članica kohezijska politika obuhvaćala više od 80 % javnih ulaganja u razdoblju između 2007. i 2013.; |
| --- | --- |

6.

podsjeća na to da kohezijska politika igra važnu ulogu te da je pokazala značajnu prilagodljivost makroekonomskim i fiskalnim ograničenjima u kontekstu trenutne krize reprogramiranjem više od 11 % raspoloživih proračunskih sredstava od 2007. do 2012., a u cilju podupiranja najhitnijih potreba i jačanja određenih intervencija; s tim u vezi ističe da je u nekoliko država članica kohezijska politika obuhvaćala više od 80 % javnih ulaganja u razdoblju između 2007. i 2013.;

| 7. | traži od Komisije da stavi na raspolaganje dodatne analitičke podatke o važnosti makroekonomskih mehanizama i njihovom učinku na regionalni razvoj, učinkovitost kohezijske politike te na međusobno djelovanje između europskog okvira za ekonomsko upravljanje i kohezijske politike, kao i konkretne informacije o načinu na koji se kohezijskom politikom doprinosi relevantnim preporukama za pojedine zemlje i preporukama Vijeća; |
| --- | --- |

7.

traži od Komisije da stavi na raspolaganje dodatne analitičke podatke o važnosti makroekonomskih mehanizama i njihovom učinku na regionalni razvoj, učinkovitost kohezijske politike te na međusobno djelovanje između europskog okvira za ekonomsko upravljanje i kohezijske politike, kao i konkretne informacije o načinu na koji se kohezijskom politikom doprinosi relevantnim preporukama za pojedine zemlje i preporukama Vijeća;

| 8. | poziva države članice da do kraja iskoriste fleksibilnost omogućenu pravilima u okviru Pakta o stabilnosti i rastu; |
| --- | --- |

8.

poziva države članice da do kraja iskoriste fleksibilnost omogućenu pravilima u okviru Pakta o stabilnosti i rastu;

Reprogramiranje u skladu s člankom 23. Uredbe o zajedničkim odredbama

Opća razmatranja

| 9. | podsjeća na to se odluke u vezi s reprogramiranjem ili obustavom u skladu s člankom 23. Uredbe o zajedničkim odredbama smiju primjenjivati samo u iznimnim situacijama, moraju biti odmjerene i temeljito opravdane te ih se mora provesti oprezno, uz jasnu naznaku na koje se programe ili prioritete odnose, kako bi se zajamčila transparentnost i omogućilo provjeravanje i revizija; nadalje naglašava da takvim odlukama ne bi trebalo pogoršati poteškoće s kojima se susreću regije i države članice zbog socioekonomskog okružja ili zbog geografskog položaja i posebnosti u smislu članaka 174. i 349. UFEU-a; |
| --- | --- |

9.

podsjeća na to se odluke u vezi s reprogramiranjem ili obustavom u skladu s člankom 23. Uredbe o zajedničkim odredbama smiju primjenjivati samo u iznimnim situacijama, moraju biti odmjerene i temeljito opravdane te ih se mora provesti oprezno, uz jasnu naznaku na koje se programe ili prioritete odnose, kako bi se zajamčila transparentnost i omogućilo provjeravanje i revizija; nadalje naglašava da takvim odlukama ne bi trebalo pogoršati poteškoće s kojima se susreću regije i države članice zbog socioekonomskog okružja ili zbog geografskog položaja i posebnosti u smislu članaka 174. i 349. UFEU-a;

| 10. | smatra da su se sporazumima o partnerstvu i programima usvojenima u aktualnom programskom razdoblju uzele u obzir relevantne preporuke za pojedine zemlje i relevantne preporuke Vijeća čime bi se, načelno, trebalo izbjeći reprogramiranje u srednjoročnom razdoblju ako se gospodarski uvjeti znatno ne pogoršaju; |
| --- | --- |

10.

smatra da su se sporazumima o partnerstvu i programima usvojenima u aktualnom programskom razdoblju uzele u obzir relevantne preporuke za pojedine zemlje i relevantne preporuke Vijeća čime bi se, načelno, trebalo izbjeći reprogramiranje u srednjoročnom razdoblju ako se gospodarski uvjeti znatno ne pogoršaju;

| 11. | naglašava da bi često reprogramiranje bilo kontraproduktivno te da ga treba izbjeći kako se ne bi ometalo upravljanje fondovima ili potkopala stabilnost i predvidivost višegodišnje strategije ulaganja te kako bi se izbjegli bilo kakvi negativni učinci, između ostalog i oni na iskoristivost ESI fondova; |
| --- | --- |

11.

naglašava da bi često reprogramiranje bilo kontraproduktivno te da ga treba izbjeći kako se ne bi ometalo upravljanje fondovima ili potkopala stabilnost i predvidivost višegodišnje strategije ulaganja te kako bi se izbjegli bilo kakvi negativni učinci, između ostalog i oni na iskoristivost ESI fondova;

| 12. | pozdravlja oprezan pristup Komisije kad je riječ o reprogramiranju te njezinu namjeru ograničavanja reprogramiranja na nužni minimum; poziva na primjenu pristupa ranog upozorenja kako bi se predmetne države obavijestile o pokretanju postupka reprogramiranja u skladu s člankom 23. Uredbe o zajedničkim odredbama te naglašava da bi svakom zahtjevu za reprogramiranje trebalo prethoditi savjetovanje s odborom za praćenje; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja oprezan pristup Komisije kad je riječ o reprogramiranju te njezinu namjeru ograničavanja reprogramiranja na nužni minimum; poziva na primjenu pristupa ranog upozorenja kako bi se predmetne države obavijestile o pokretanju postupka reprogramiranja u skladu s člankom 23. Uredbe o zajedničkim odredbama te naglašava da bi svakom zahtjevu za reprogramiranje trebalo prethoditi savjetovanje s odborom za praćenje;

| 13. | traži od Komisije da, u uskoj suradnji s predmetnom državom članicom, provede sveobuhvatnu analizu ostalih raspoloživih opcija, osim primjene članka 23. Uredbe o zajedničkim odredbama, za rješavanje pitanja koja mogu biti razlog za podnošenje zahtjeva za reprogramiranje; |
| --- | --- |

13.

traži od Komisije da, u uskoj suradnji s predmetnom državom članicom, provede sveobuhvatnu analizu ostalih raspoloživih opcija, osim primjene članka 23. Uredbe o zajedničkim odredbama, za rješavanje pitanja koja mogu biti razlog za podnošenje zahtjeva za reprogramiranje;

| 14. | žali zbog svakog nerazmjernog povećanja administrativnog opterećenja i pripadajućih troškova na svim razinama uprave, imajući u vidu kratke rokove i složenost postupka reprogramiranja iz članka 23. Uredbe o zajedničkim odredbama; upozorava da treba izbjeći svaki oblik preklapanja postupaka reprogramiranja iz članka 23. Uredbe o zajedničkim odredbama s kasnijim ciklusima Europskog semestra; poziva Komisiju da razmotri mogućnost ponovne procjene primjene rokova u skladu s preispitivanjem predviđenim u članku 23. stavku 16. Uredbe o zajedničkim odredbama; |
| --- | --- |

14.

žali zbog svakog nerazmjernog povećanja administrativnog opterećenja i pripadajućih troškova na svim razinama uprave, imajući u vidu kratke rokove i složenost postupka reprogramiranja iz članka 23. Uredbe o zajedničkim odredbama; upozorava da treba izbjeći svaki oblik preklapanja postupaka reprogramiranja iz članka 23. Uredbe o zajedničkim odredbama s kasnijim ciklusima Europskog semestra; poziva Komisiju da razmotri mogućnost ponovne procjene primjene rokova u skladu s preispitivanjem predviđenim u članku 23. stavku 16. Uredbe o zajedničkim odredbama;

Horizontalna načela iz Uredbe o zajedničkim odredbama

| 15. | izražava zabrinutost zbog toga što se u Smjernicama izravno ne spominju općenita i horizontalna načela predviđena u člancima od 4. do 8. Uredbe o zajedničkim odredbama te podsjeća da se u tekstu članka 23. te Uredbe treba voditi računa o tim načelima te da ih treba poštovati, a osobito ona koja se odnose na partnerstvo i upravljanje na više razina, kao i Uredbu i zajednički strateški okvir u cijelosti; u tom kontekstu, poziva Komisiju da pojasni na koji će se način ta načela posebno uzeti u obzir prilikom primjene odredaba članka 23. Uredbe o zajedničkim odredbama; |
| --- | --- |

15.

izražava zabrinutost zbog toga što se u Smjernicama izravno ne spominju općenita i horizontalna načela predviđena u člancima od 4. do 8. Uredbe o zajedničkim odredbama te podsjeća da se u tekstu članka 23. te Uredbe treba voditi računa o tim načelima te da ih treba poštovati, a osobito ona koja se odnose na partnerstvo i upravljanje na više razina, kao i Uredbu i zajednički strateški okvir u cijelosti; u tom kontekstu, poziva Komisiju da pojasni na koji će se način ta načela posebno uzeti u obzir prilikom primjene odredaba članka 23. Uredbe o zajedničkim odredbama;

Podnacionalna dimenzija članka 23. Uredbe o zajedničkim odredbama

| 16. | naglašava činjenicu da povećanje javnog duga većinom proizlazi iz politika koje provode vlade država članica te je ozbiljno zabrinut mogućnošću da zbog nesposobnosti primjerenog rješavanja makroekonomskih pitanja na nacionalnoj razini posljedice snose podnacionalna tijela te korisnici i potencijalni korisnici ESI fondova; |
| --- | --- |

16.

naglašava činjenicu da povećanje javnog duga većinom proizlazi iz politika koje provode vlade država članica te je ozbiljno zabrinut mogućnošću da zbog nesposobnosti primjerenog rješavanja makroekonomskih pitanja na nacionalnoj razini posljedice snose podnacionalna tijela te korisnici i potencijalni korisnici ESI fondova;

| 17. | podsjeća na to da je prema pravilima o tematskoj koncentraciji utvrđenima u okviru kohezijske politike za razdoblje 2014. – 2020. dopušten određeni stupanj fleksibilnosti pri odgovaranju na potrebe država članica i regija te napominje da bi se primjenom članka 23. Uredbe o zajedničkim odredbama ta fleksibilnost mogla ograničiti; podsjeća da je potrebno voditi računa o teritorijalnim izazovima, kao i o načelu supsidijarnosti u skladu s člankom 4. stavkom 3. Uredbe o zajedničkim odredbama; |
| --- | --- |

17.

podsjeća na to da je prema pravilima o tematskoj koncentraciji utvrđenima u okviru kohezijske politike za razdoblje 2014. – 2020. dopušten određeni stupanj fleksibilnosti pri odgovaranju na potrebe država članica i regija te napominje da bi se primjenom članka 23. Uredbe o zajedničkim odredbama ta fleksibilnost mogla ograničiti; podsjeća da je potrebno voditi računa o teritorijalnim izazovima, kao i o načelu supsidijarnosti u skladu s člankom 4. stavkom 3. Uredbe o zajedničkim odredbama;

| 18. | traži od Komisije da u uskoj suradnji s državama članicama i partnerima, kako je navedeno u članku 5. Uredbe o zajedničkim odredbama, ocijeni regionalni i lokalni učinak i isplativost svih mjera donesenih u skladu s člankom 23. Uredbe o zajedničkim odredbama; |
| --- | --- |

18.

traži od Komisije da u uskoj suradnji s državama članicama i partnerima, kako je navedeno u članku 5. Uredbe o zajedničkim odredbama, ocijeni regionalni i lokalni učinak i isplativost svih mjera donesenih u skladu s člankom 23. Uredbe o zajedničkim odredbama;

| 19. | naglašava da lokalna i regionalna tijela trebaju biti aktivno uključena u svako reprogramiranje te smatra da je, s obzirom na to da su ESI fondovi usko povezani s dobrim gospodarskim upravljanjem, Europskom semestru važno dati teritorijalnu dimenziju uključivanjem spomenutih tijela; |
| --- | --- |

19.

naglašava da lokalna i regionalna tijela trebaju biti aktivno uključena u svako reprogramiranje te smatra da je, s obzirom na to da su ESI fondovi usko povezani s dobrim gospodarskim upravljanjem, Europskom semestru važno dati teritorijalnu dimenziju uključivanjem spomenutih tijela;

| 20. | traži od Komisije da članak 23. Uredbe o zajedničkim odredbama tumači u skladu s načelom proporcionalnosti tako da se na primjeren način uzme u obzir stanje onih država članica i regija koje se suočavaju sa socioekonomskim poteškoćama i u kojima ESI fondovi predstavljaju znatan udio ulaganja, što još jače dolazi do izražaja u kontekstu krize; naglašava da se na države članice i regije, osobito one koje zaostaju, ne bi smjelo dodatno utjecati; |
| --- | --- |

20.

traži od Komisije da članak 23. Uredbe o zajedničkim odredbama tumači u skladu s načelom proporcionalnosti tako da se na primjeren način uzme u obzir stanje onih država članica i regija koje se suočavaju sa socioekonomskim poteškoćama i u kojima ESI fondovi predstavljaju znatan udio ulaganja, što još jače dolazi do izražaja u kontekstu krize; naglašava da se na države članice i regije, osobito one koje zaostaju, ne bi smjelo dodatno utjecati;

Institucijska suradnja, transparentnost i odgovornost

| 21. | podsjeća na to da je snažna institucijska suradnja ključna kako bi se zajamčile ispravne političke komplementarnosti i sinergije, te uredno i stabilno tumačenje okvira dobrog ekonomskog upravljanja i njegove interakcije s kohezijskom politikom; |
| --- | --- |

21.

podsjeća na to da je snažna institucijska suradnja ključna kako bi se zajamčile ispravne političke komplementarnosti i sinergije, te uredno i stabilno tumačenje okvira dobrog ekonomskog upravljanja i njegove interakcije s kohezijskom politikom;

| 22. | poziva na primjeren protok informacija između Komisije, Vijeća i Parlamenta te na održavanje javne rasprave na prikladnoj političkoj razini kako bi se zajamčio zajednički stav u vezi s tumačenjem uvjeta primjene članka 23. Uredbe o zajedničkim odredbama; u tom kontekstu, podsjeća da bi Vijeće trebalo osmisliti poseban sustav za donošenje odluka u području kohezijske politike u skladu s člankom 23. Uredbe o zajedničkim odredbama; |
| --- | --- |

22.

poziva na primjeren protok informacija između Komisije, Vijeća i Parlamenta te na održavanje javne rasprave na prikladnoj političkoj razini kako bi se zajamčio zajednički stav u vezi s tumačenjem uvjeta primjene članka 23. Uredbe o zajedničkim odredbama; u tom kontekstu, podsjeća da bi Vijeće trebalo osmisliti poseban sustav za donošenje odluka u području kohezijske politike u skladu s člankom 23. Uredbe o zajedničkim odredbama;

| 23. | smatra da je ključno zajamčiti transparentnost i odgovornost na način da se Parlamentu omogući demokratski nadzor sustava upravljanja u kontekstu članka 23. Uredbe o zajedničkim odredbama kojim se uvode važna ograničenja u pogledu pristupa odozdo prema gore, a koji je važan sastavni dio kohezijske politike; |
| --- | --- |

23.

smatra da je ključno zajamčiti transparentnost i odgovornost na način da se Parlamentu omogući demokratski nadzor sustava upravljanja u kontekstu članka 23. Uredbe o zajedničkim odredbama kojim se uvode važna ograničenja u pogledu pristupa odozdo prema gore, a koji je važan sastavni dio kohezijske politike;

Obustava plaćanja

| 24. | podsjeća na to da je obustava plaćanja pitanje o kojem odlučuje Vijeće na temelju prijedloga koji Komisija može usvojiti ako dotična država članica ne poduzme učinkovite mjere; ističe važne pravne zaštitne mjere utvrđene u članku 23. Uredbe o zajedničkim odredbama čiji je cilj osigurati da se mehanizam obustave koristi samo u iznimnim slučajevima; |
| --- | --- |

24.

podsjeća na to da je obustava plaćanja pitanje o kojem odlučuje Vijeće na temelju prijedloga koji Komisija može usvojiti ako dotična država članica ne poduzme učinkovite mjere; ističe važne pravne zaštitne mjere utvrđene u članku 23. Uredbe o zajedničkim odredbama čiji je cilj osigurati da se mehanizam obustave koristi samo u iznimnim slučajevima;

| 25. | ističe da svaka obustava plaćanja ima karakter kazne i traži od Komisije da se koristi svojom diskrecijskom ovlašću i predlaže obustavu plaćanja uz krajnji oprez i strogo u skladu s člankom 23. stavkom 6. Uredbe o zajedničkim odredbama te nakon razmatranja svih relevantnih informacija i elemenata proizišlih iz mišljenja izraženih u okviru strukturnog dijaloga; |
| --- | --- |

25.

ističe da svaka obustava plaćanja ima karakter kazne i traži od Komisije da se koristi svojom diskrecijskom ovlašću i predlaže obustavu plaćanja uz krajnji oprez i strogo u skladu s člankom 23. stavkom 6. Uredbe o zajedničkim odredbama te nakon razmatranja svih relevantnih informacija i elemenata proizišlih iz mišljenja izraženih u okviru strukturnog dijaloga;

| 26. | pozdravlja oprezan pristup usvojen u Smjernicama u kontekstu kriterija za određivanje programa koji će se obustaviti i razine obustave u okviru prvoga dijela, pri čemu će se voditi računa o gospodarskim i društvenim okolnostima država članica razmatranjem olakšavajućih čimbenika sličnih onima predviđenima u obustavama prema članku 23. stavku 9. Uredbe o zajedničkim odredbama; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja oprezan pristup usvojen u Smjernicama u kontekstu kriterija za određivanje programa koji će se obustaviti i razine obustave u okviru prvoga dijela, pri čemu će se voditi računa o gospodarskim i društvenim okolnostima država članica razmatranjem olakšavajućih čimbenika sličnih onima predviđenima u obustavama prema članku 23. stavku 9. Uredbe o zajedničkim odredbama;

| 27. | poziva Komisiju da odredi vremenski okvir za prekid obustave u skladu s člankom 23. stavkom 8. Uredbe o zajedničkim odredbama; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisiju da odredi vremenski okvir za prekid obustave u skladu s člankom 23. stavkom 8. Uredbe o zajedničkim odredbama;

Uloga Parlamenta u okviru članka 23. Uredbe o zajedničkim odredbama

| 28. | žali zbog toga što se u Smjernicama ne spominje uloga Parlamenta unatoč tome što je Uredba o zajedničkim odredbama usvojena u okviru redovnog zakonodavnog postupka te unatoč neprestanim pozivima Parlamenta na jačanje demokratske odgovornosti i kontrole u kontekstu ekonomskog upravljanja; |
| --- | --- |

28.

žali zbog toga što se u Smjernicama ne spominje uloga Parlamenta unatoč tome što je Uredba o zajedničkim odredbama usvojena u okviru redovnog zakonodavnog postupka te unatoč neprestanim pozivima Parlamenta na jačanje demokratske odgovornosti i kontrole u kontekstu ekonomskog upravljanja;

| 29. | smatra da bi se uključenost Parlamenta kao glavnog demokratskog jamca pravilne provedbe članka 23. stavka 15. Uredbe o zajedničkim odredbama trebala formalizirati putem jasnog postupka kojim se omogućuje savjetovanje s Parlamentom u svim fazama u vezi s usvajanjem zahtjeva za reprogramiranje ili bilo kojih prijedloga i odluka o obustavi obveza ili plaćanja; |
| --- | --- |

29.

smatra da bi se uključenost Parlamenta kao glavnog demokratskog jamca pravilne provedbe članka 23. stavka 15. Uredbe o zajedničkim odredbama trebala formalizirati putem jasnog postupka kojim se omogućuje savjetovanje s Parlamentom u svim fazama u vezi s usvajanjem zahtjeva za reprogramiranje ili bilo kojih prijedloga i odluka o obustavi obveza ili plaćanja;

| 30. | naglašava potrebu za kontinuiranom, jasnom i transparentnom suradnjom na međuinstitucijskoj razini te smatra da bi takav postupak trebao obuhvaćati barem sljedeće korake:






  — | Komisija bi trebala odmah obavijestiti Parlament o preporukama za pojedine zemlje i preporukama Vijeća koje su relevantne u kontekstu ESI fondova, kao i o programima financijske pomoći ili pojedinim izmjenama, koji mogu dovesti do zahtjeva za reprogramiranje u skladu s člankom 23. stavkom 1. Uredbe o zajedničkim odredbama; |
| --- | --- | --- |

30.

naglašava potrebu za kontinuiranom, jasnom i transparentnom suradnjom na međuinstitucijskoj razini te smatra da bi takav postupak trebao obuhvaćati barem sljedeće korake:

—

Komisija bi trebala odmah obavijestiti Parlament o preporukama za pojedine zemlje i preporukama Vijeća koje su relevantne u kontekstu ESI fondova, kao i o programima financijske pomoći ili pojedinim izmjenama, koji mogu dovesti do zahtjeva za reprogramiranje u skladu s člankom 23. stavkom 1. Uredbe o zajedničkim odredbama;

| — | Komisija bi trebala odmah obavijestiti Parlament o svim zahtjevima za reprogramiranje u skladu s člankom 23. stavkom 1. Uredbe o zajedničkim odredbama ili o prijedlozima odluka o obustavi plaćanja u skladu s člankom 23. stavkom 6. iste Uredbe, čime bi se omogućilo Parlamentu da izrazi svoje stajalište u obliku rezolucije prije poduzimanja daljnjih koraka; |
| --- | --- |

—

Komisija bi trebala odmah obavijestiti Parlament o svim zahtjevima za reprogramiranje u skladu s člankom 23. stavkom 1. Uredbe o zajedničkim odredbama ili o prijedlozima odluka o obustavi plaćanja u skladu s člankom 23. stavkom 6. iste Uredbe, čime bi se omogućilo Parlamentu da izrazi svoje stajalište u obliku rezolucije prije poduzimanja daljnjih koraka;

| — | Komisija bi trebala uzeti u obzir stajalište Parlamenta i sve elemente koji proizlaze iz strukturnog dijaloga u skladu s člankom 23. stavkom 15. Uredbe o zajedničkim odredbama, odnosno mišljenja izraženih u tom okviru; |
| --- | --- |

—

Komisija bi trebala uzeti u obzir stajalište Parlamenta i sve elemente koji proizlaze iz strukturnog dijaloga u skladu s člankom 23. stavkom 15. Uredbe o zajedničkim odredbama, odnosno mišljenja izraženih u tom okviru;

| — | Parlament bi trebao pozvati Komisiju da objasni jesu li u tom postupku uzeta u obzir njegova mišljenja te eventualne daljnje aktivnosti u vezi sa strukturnim dijalogom; |
| --- | --- |

—

Parlament bi trebao pozvati Komisiju da objasni jesu li u tom postupku uzeta u obzir njegova mišljenja te eventualne daljnje aktivnosti u vezi sa strukturnim dijalogom;

| — | Odbor regija i Europski gospodarski i socijalni odbor trebali bi biti obaviješteni o svakom zahtjevu za reprogramiranje te bi se s tim u vezi trebali saslušati njihovi stavovi; |
| --- | --- |

—

Odbor regija i Europski gospodarski i socijalni odbor trebali bi biti obaviješteni o svakom zahtjevu za reprogramiranje te bi se s tim u vezi trebali saslušati njihovi stavovi;

| — | Parlament, Vijeće i Komisija trebali bi uspostaviti dijalog u kontekstu primjene članka 23. Uredbe o zajedničkim odredbama na način da se zajamči međuinstitucijska suradnja i primjeren protok informacija, što bi omogućilo nadzor nad primjenom svih postupaka iz članka 23. Uredbe o zajedničkim odredbama; |
| --- | --- |

—

Parlament, Vijeće i Komisija trebali bi uspostaviti dijalog u kontekstu primjene članka 23. Uredbe o zajedničkim odredbama na način da se zajamči međuinstitucijska suradnja i primjeren protok informacija, što bi omogućilo nadzor nad primjenom svih postupaka iz članka 23. Uredbe o zajedničkim odredbama;

| 31. | poziva Komisiju da izvijesti o rezultatima postignutima primjenom članka 23. Uredbe o zajedničkim odredbama i njezinu učinku u kontekstu revizije njegove primjene u skladu sa stavkom 17. istog članka, uključujući pružanje detaljnijih informacija o tome u kojoj su mjeri zahtjevi za reprogramiranje bili utemeljeni na provedbi relevantnih preporuka za pojedine zemlje i preporuka Vijeća ili su unaprijedili utjecaj ESI fondova koji državama članicama stoje na raspolaganju u okviru programa financijske pomoći na rast i konkurentnost, kao i pružanje podataka o svim obustavljenim iznosima i relevantnim programima; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisiju da izvijesti o rezultatima postignutima primjenom članka 23. Uredbe o zajedničkim odredbama i njezinu učinku u kontekstu revizije njegove primjene u skladu sa stavkom 17. istog članka, uključujući pružanje detaljnijih informacija o tome u kojoj su mjeri zahtjevi za reprogramiranje bili utemeljeni na provedbi relevantnih preporuka za pojedine zemlje i preporuka Vijeća ili su unaprijedili utjecaj ESI fondova koji državama članicama stoje na raspolaganju u okviru programa financijske pomoći na rast i konkurentnost, kao i pružanje podataka o svim obustavljenim iznosima i relevantnim programima;

o

o o

| 32. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te državama članicama i njihovim regijama. |
| --- | --- |

32.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te državama članicama i njihovim regijama.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 320.

(2)  SL C 375, 20.12.2013., str. 2.

(3)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0401.

(4)  SL C 161 E, 31.5.2011., str. 120.

(5)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0132.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2014)0038.

---

Četvrtak, 29. listopada 2015.

| 20.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 355/51 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 355/51

---

P8_TA(2015)0388

Daljnje postupanje nakon usvajanja Rezolucije Europskog parlamenta o elektroničkom masovnom nadzoru građana EU-a 12. ožujka 2014.

Rezolucija Europskog parlamenta od 29. listopada 2015. o daljnjem postupanju nakon usvajanja Rezolucije Europskog parlamenta o elektroničkom masovnom nadzoru građana EU-a 12. ožujka 2014. (2015/2635(RSP))

(2017/C 355/07)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir pravni okvir utvrđen Ugovorom o Europskoj uniji (UEU), posebno njegove članke 2., 3., 4., 5., 6., 7., 10. i 21., Povelju o temeljnim pravima Europske unije, posebno njezine članke 1., 3., 6., 7., 8., 10., 11., 20., 21., 42., 47., 48. i 52., Europsku konvenciju o ljudskim pravima, posebno članke 6., 8., 9., 10. i 13. te sudsku praksu europskih sudova kada je riječ o sigurnosti, privatnosti i slobodi govora, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pravni okvir utvrđen Ugovorom o Europskoj uniji (UEU), posebno njegove članke 2., 3., 4., 5., 6., 7., 10. i 21., Povelju o temeljnim pravima Europske unije, posebno njezine članke 1., 3., 6., 7., 8., 10., 11., 20., 21., 42., 47., 48. i 52., Europsku konvenciju o ljudskim pravima, posebno članke 6., 8., 9., 10. i 13. te sudsku praksu europskih sudova kada je riječ o sigurnosti, privatnosti i slobodi govora,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2014. o programu nadzora Agencije za nacionalnu sigurnost SAD-a (NSA), nadzornim tijelima u različitim državama članicama i njihovu utjecaju na temeljna prava građana EU-a te o transatlantskoj suradnji u pravosuđu i unutarnjim poslovima (1) (u daljnjem tekstu „Rezolucija”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2014. o programu nadzora Agencije za nacionalnu sigurnost SAD-a (NSA), nadzornim tijelima u različitim državama članicama i njihovu utjecaju na temeljna prava građana EU-a te o transatlantskoj suradnji u pravosuđu i unutarnjim poslovima (1) (u daljnjem tekstu „Rezolucija”),

| — | uzimajući u obzir radni dokument od 19. siječnja 2015. o daljnjem postupanju nakon istrage Odbora LIBE o elektroničkom masovnom nadzoru građana EU-a (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument od 19. siječnja 2015. o daljnjem postupanju nakon istrage Odbora LIBE o elektroničkom masovnom nadzoru građana EU-a (2),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Parlamentarne skupštine Vijeća Europe od 21. travnja 2015. o masovnom nadzoru, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Parlamentarne skupštine Vijeća Europe od 21. travnja 2015. o masovnom nadzoru,

| — | uzimajući u obzir pitanja Vijeću i Komisiji o daljnjem postupanju nakon usvajanja Rezolucije Europskog parlamenta o elektroničkom masovnom nadzoru građana 12. ožujka 2014. (O-000114/2015 – B8-0769/2015 i O-000115/2015 – B8-0770/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanja Vijeću i Komisiji o daljnjem postupanju nakon usvajanja Rezolucije Europskog parlamenta o elektroničkom masovnom nadzoru građana 12. ožujka 2014. (O-000114/2015 – B8-0769/2015 i O-000115/2015 – B8-0770/2015),

| — | uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove,

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je Parlament u Rezoluciji pozvao vlasti SAD-a i države članice EU-a da zabrane aktivnosti općeg masovnog nadzora i masovne obrade osobnih podataka građana te je osudio prijavljene aktivnosti obavještajnih službi kojima je ozbiljno narušeno povjerenje građana EU-a kao i njihova temeljna prava; budući da je u Rezoluciji upozorio na moguće postojanje drugih motiva, poput političke i gospodarske špijunaže, s obzirom na kapacitete programa masovnog nadzora o kojima je obaviješten; |
| --- | --- |

A.

budući da je Parlament u Rezoluciji pozvao vlasti SAD-a i države članice EU-a da zabrane aktivnosti općeg masovnog nadzora i masovne obrade osobnih podataka građana te je osudio prijavljene aktivnosti obavještajnih službi kojima je ozbiljno narušeno povjerenje građana EU-a kao i njihova temeljna prava; budući da je u Rezoluciji upozorio na moguće postojanje drugih motiva, poput političke i gospodarske špijunaže, s obzirom na kapacitete programa masovnog nadzora o kojima je obaviješten;

| B. | budući da se Rezolucijom pokrenuo program „Europski digitalni Habeas Corpus za zaštitu temeljnih prava u digitalnom dobu” s osam konkretnih aktivnosti te je Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove naloženo da unutar godinu dana izvijesti Parlament o tome u kojoj su mjeri preporuke primijenjene; |
| --- | --- |

B.

budući da se Rezolucijom pokrenuo program „Europski digitalni Habeas Corpus za zaštitu temeljnih prava u digitalnom dobu” s osam konkretnih aktivnosti te je Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove naloženo da unutar godinu dana izvijesti Parlament o tome u kojoj su mjeri preporuke primijenjene;

| C. | budući da se u radnom dokumentu od 19. siječnja 2015. izvješćuje o razvoju događaja nakon usvajanja Rezolucije, uz daljnji niz otkrića o navodnim aktivnostima elektroničkog masovnog nadzora, te o stanju provedbe predloženog programa „Europski digitalni Habeas Corpus” koje upućuje na ograničene reakcije institucija, država članica i dionika pozvanih na djelovanje; |
| --- | --- |

C.

budući da se u radnom dokumentu od 19. siječnja 2015. izvješćuje o razvoju događaja nakon usvajanja Rezolucije, uz daljnji niz otkrića o navodnim aktivnostima elektroničkog masovnog nadzora, te o stanju provedbe predloženog programa „Europski digitalni Habeas Corpus” koje upućuje na ograničene reakcije institucija, država članica i dionika pozvanih na djelovanje;

| D. | budući da je Parlament u Rezoluciji pozvao Komisiju i druge institucije, tijela, urede i agencije EU-a da djeluju prema preporukama, u skladu s člankom 265. UFEU-a („propuštanje djelovanja”); |
| --- | --- |

D.

budući da je Parlament u Rezoluciji pozvao Komisiju i druge institucije, tijela, urede i agencije EU-a da djeluju prema preporukama, u skladu s člankom 265. UFEU-a („propuštanje djelovanja”);

| E. | budući da je Wikileaks nedavno otkrio da je komunikacija zadnjih triju francuskih predsjednika te francuskih ministara i francuskog veleposlanika u SAD-u ciljano nadzirana; budući da je NSA tu stratešku i gospodarsku špijunažu opsežno provodila tijekom posljednjih deset godina, fokusirajući se na sve francuske državne strukture kao i na najveća francuska poduzeća; |
| --- | --- |

E.

budući da je Wikileaks nedavno otkrio da je komunikacija zadnjih triju francuskih predsjednika te francuskih ministara i francuskog veleposlanika u SAD-u ciljano nadzirana; budući da je NSA tu stratešku i gospodarsku špijunažu opsežno provodila tijekom posljednjih deset godina, fokusirajući se na sve francuske državne strukture kao i na najveća francuska poduzeća;

| F. | budući da se u izvješću posebnog izvjestitelja o promicanju i zaštiti prava na slobodu mišljenja i izražavanja navodi da se šifriranjem i anonimnošću jamče privatnost i sigurnost potrebne za ostvarivanje prava na slobodu mišljenja i izražavanja u digitalnom dobu; budući da se u izvješću također navodi da šifriranje i anonimnost moraju biti strogo ograničeni u skladu s načelima zakonitosti, nužnosti, proporcionalnosti i legitimnosti cilja; |
| --- | --- |

F.

budući da se u izvješću posebnog izvjestitelja o promicanju i zaštiti prava na slobodu mišljenja i izražavanja navodi da se šifriranjem i anonimnošću jamče privatnost i sigurnost potrebne za ostvarivanje prava na slobodu mišljenja i izražavanja u digitalnom dobu; budući da se u izvješću također navodi da šifriranje i anonimnost moraju biti strogo ograničeni u skladu s načelima zakonitosti, nužnosti, proporcionalnosti i legitimnosti cilja;

| 1. | pozdravlja istrage koje su proveli njemački Bundestag, Vijeće Europe, UN i brazilski Senat, rasprave održane u nekoliko drugih nacionalnih parlamenata te rad brojnih dionika civilnog društva koji su doprinijeli povećanju opće osviještenosti o elektroničkom masovnom nadzoru; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja istrage koje su proveli njemački Bundestag, Vijeće Europe, UN i brazilski Senat, rasprave održane u nekoliko drugih nacionalnih parlamenata te rad brojnih dionika civilnog društva koji su doprinijeli povećanju opće osviještenosti o elektroničkom masovnom nadzoru;

| 2. | poziva države članice EU-a da odustanu od eventualnog kaznenog progona Edwarda Snowdena te da mu zajamče zaštitu od trećih strana i shodno tome spriječe izručenje ili predaju, kao priznanje za njegov status zviždača i međunarodnog borca za ljudska prava; |
| --- | --- |

2.

poziva države članice EU-a da odustanu od eventualnog kaznenog progona Edwarda Snowdena te da mu zajamče zaštitu od trećih strana i shodno tome spriječe izručenje ili predaju, kao priznanje za njegov status zviždača i međunarodnog borca za ljudska prava;

| 3. | međutim, vrlo je razočaran općim nedostatkom razumijevanja hitnosti situacije i nedostatkom volje većine država članica i institucija EU-a da krenu ozbiljno rješavati pitanja kojima se Rezolucija bavi te da primijene konkretne preporuke koje su u njoj sadržane, kao i nedostatkom transparentnosti prema Parlamentu te dijaloga s njim; |
| --- | --- |

3.

međutim, vrlo je razočaran općim nedostatkom razumijevanja hitnosti situacije i nedostatkom volje većine država članica i institucija EU-a da krenu ozbiljno rješavati pitanja kojima se Rezolucija bavi te da primijene konkretne preporuke koje su u njoj sadržane, kao i nedostatkom transparentnosti prema Parlamentu te dijaloga s njim;

| 4. | zabrinut je zbog nekih nedavnih zakona donesenih u pojedinim državama članicama kojima se proširuju nadzorni kapaciteti obavještajnih tijela, uključujući novi francuski Zakon o obavještajnim aktivnostima koji je 24. lipnja 2015. donijela Nacionalna skupština, čijih nekoliko odredbi prema mišljenju Komisije otvara važna pravna pitanja, zatim Zakon o zadržavanju podataka i istražnim ovlastima donesen 2014. u Ujedinjenoj Kraljevini te naknadnu sudsku presudu prema kojoj su određeni članci tog zakona protupravni te se moraju prestati primjenjivati, kao i prijedloge za novo zakonodavstvo kojim bi se ažurirao Zakon o obavještajnim aktivnostima i sigurnosti iz 2002. u Nizozemskoj; ponovno poziva sve države članice da zajamče usklađenost svojih aktualnih i budućih zakonodavnih okvira i nadzornih mehanizama kojima su regulirane aktivnosti obavještajnih agencija sa standardima Europske konvencije o ljudskim pravima i cjelokupnim relevantnim zakonodavstvom Unije; |
| --- | --- |

4.

zabrinut je zbog nekih nedavnih zakona donesenih u pojedinim državama članicama kojima se proširuju nadzorni kapaciteti obavještajnih tijela, uključujući novi francuski Zakon o obavještajnim aktivnostima koji je 24. lipnja 2015. donijela Nacionalna skupština, čijih nekoliko odredbi prema mišljenju Komisije otvara važna pravna pitanja, zatim Zakon o zadržavanju podataka i istražnim ovlastima donesen 2014. u Ujedinjenoj Kraljevini te naknadnu sudsku presudu prema kojoj su određeni članci tog zakona protupravni te se moraju prestati primjenjivati, kao i prijedloge za novo zakonodavstvo kojim bi se ažurirao Zakon o obavještajnim aktivnostima i sigurnosti iz 2002. u Nizozemskoj; ponovno poziva sve države članice da zajamče usklađenost svojih aktualnih i budućih zakonodavnih okvira i nadzornih mehanizama kojima su regulirane aktivnosti obavještajnih agencija sa standardima Europske konvencije o ljudskim pravima i cjelokupnim relevantnim zakonodavstvom Unije;

| 5. | pozdravlja istragu njemačkog Bundestaga o masovnom nadzoru; izrazito je zabrinut zbog otkrića o masovnom nadzoru telekomunikacija i internetskog prometa unutar Unije koji je u suradnji s NSA-om provodila njemačka obavještajna agencija za inozemstvo BND; to smatra kršenjem načela lojalne suradnje iz članka 4. stavka 3. UEU-a; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja istragu njemačkog Bundestaga o masovnom nadzoru; izrazito je zabrinut zbog otkrića o masovnom nadzoru telekomunikacija i internetskog prometa unutar Unije koji je u suradnji s NSA-om provodila njemačka obavještajna agencija za inozemstvo BND; to smatra kršenjem načela lojalne suradnje iz članka 4. stavka 3. UEU-a;

| 6. | traži od svojeg predsjednika da pozove glavnog tajnika Vijeća Europe na pokretanje postupka iz članka 52., u skladu s kojim će „na zahtjev glavnog tajnika Vijeća Europe svaka visoka ugovorna stranka dostaviti objašnjenje o načinu na koji njezino nacionalno pravo osigurava djelotvornu primjenu svih odredaba Konvencije”; |
| --- | --- |

6.

traži od svojeg predsjednika da pozove glavnog tajnika Vijeća Europe na pokretanje postupka iz članka 52., u skladu s kojim će „na zahtjev glavnog tajnika Vijeća Europe svaka visoka ugovorna stranka dostaviti objašnjenje o načinu na koji njezino nacionalno pravo osigurava djelotvornu primjenu svih odredaba Konvencije”;

| 7. | smatra da je s obzirom na razmjere otkrića reakcija Komisije na Rezoluciju dosad bila krajnje neprimjerena; poziva Komisiju da najkasnije do prosinca 2015. poduzme korake u vezi s pozivima na djelovanje iz Rezolucije; zadržava pravo na podnošenje tužbe zbog propusta djelovanja ili na stavljanje proračunskih sredstava za Komisiju u pričuvu dok ona na prikladan način ne poduzme korake u vezi sa svim preporukama; |
| --- | --- |

7.

smatra da je s obzirom na razmjere otkrića reakcija Komisije na Rezoluciju dosad bila krajnje neprimjerena; poziva Komisiju da najkasnije do prosinca 2015. poduzme korake u vezi s pozivima na djelovanje iz Rezolucije; zadržava pravo na podnošenje tužbe zbog propusta djelovanja ili na stavljanje proračunskih sredstava za Komisiju u pričuvu dok ona na prikladan način ne poduzme korake u vezi sa svim preporukama;

| 8. | naglašava važnost presude Suda Europske unije od 8. travnja 2014. kojom se Direktiva 2006/24/EZ o zadržavanju podataka proglašava nevaljanom; podsjeća da je Sud utvrdio da mjera u kojoj taj instrument zadire u temeljna prava na privatnost mora biti ograničena na onoliko koliko je strogo potrebno; naglašava činjenicu da ta presuda predstavlja novost jer Sud Europske unije konkretno upućuje na posebnu sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava u pogledu pitanja „općih programa nadzora” te je sada ista načela koja proizlaze iz te posebne prakse Europskog suda za ljudska prava učinkovito uključio u pravo Europske unije; naglašava da se zbog toga može očekivati da će Sud Europske unije u budućnosti na jednak način na osnovi Povelje ocjenjivati valjanost zakonodavnih akata u tom istom području „općih programa nadzora”; |
| --- | --- |

8.

naglašava važnost presude Suda Europske unije od 8. travnja 2014. kojom se Direktiva 2006/24/EZ o zadržavanju podataka proglašava nevaljanom; podsjeća da je Sud utvrdio da mjera u kojoj taj instrument zadire u temeljna prava na privatnost mora biti ograničena na onoliko koliko je strogo potrebno; naglašava činjenicu da ta presuda predstavlja novost jer Sud Europske unije konkretno upućuje na posebnu sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava u pogledu pitanja „općih programa nadzora” te je sada ista načela koja proizlaze iz te posebne prakse Europskog suda za ljudska prava učinkovito uključio u pravo Europske unije; naglašava da se zbog toga može očekivati da će Sud Europske unije u budućnosti na jednak način na osnovi Povelje ocjenjivati valjanost zakonodavnih akata u tom istom području „općih programa nadzora”;

Paket mjera za zaštitu podataka

| 9. | pozdravlja otvaranje neformalnih međuinstitucijskih pregovora o nacrtu Opće uredbe o zaštiti podataka i usvajanje općeg pristupa u Vijeću u pogledu nacrta Direktive o zaštiti podataka; ponavlja da namjerava zaključiti pregovore o paketu mjera za zaštitu podataka tijekom 2015.; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja otvaranje neformalnih međuinstitucijskih pregovora o nacrtu Opće uredbe o zaštiti podataka i usvajanje općeg pristupa u Vijeću u pogledu nacrta Direktive o zaštiti podataka; ponavlja da namjerava zaključiti pregovore o paketu mjera za zaštitu podataka tijekom 2015.;

| 10. | podsjeća Vijeće na njegovu obvezu poštovanja Povelje o temeljnim pravima Europske unije pri podnošenju amandmana na prijedloge Komisije; posebice ponavlja da razina ponuđene zaštite ne smije biti niža od one koja je već utvrđena Direktivom 95/46/EZ; |
| --- | --- |

10.

podsjeća Vijeće na njegovu obvezu poštovanja Povelje o temeljnim pravima Europske unije pri podnošenju amandmana na prijedloge Komisije; posebice ponavlja da razina ponuđene zaštite ne smije biti niža od one koja je već utvrđena Direktivom 95/46/EZ;

| 11. | naglašava da su i Uredba o zaštiti podataka i Direktiva o zaštiti podataka nužne za zaštitu temeljnih prava pojedinaca i da ih stoga treba promatrati kao paket i donijeti istovremeno kako bi se zajamčila visoka razina zaštite svih aktivnosti obrade podataka u EU-u u svim okolnostima; naglašava da je prilikom usvajanja paketa potrebno ostvariti cilj jačanja prava i zaštite pojedinaca u vezi s obradom njihovih osobnih podataka; |
| --- | --- |

11.

naglašava da su i Uredba o zaštiti podataka i Direktiva o zaštiti podataka nužne za zaštitu temeljnih prava pojedinaca i da ih stoga treba promatrati kao paket i donijeti istovremeno kako bi se zajamčila visoka razina zaštite svih aktivnosti obrade podataka u EU-u u svim okolnostima; naglašava da je prilikom usvajanja paketa potrebno ostvariti cilj jačanja prava i zaštite pojedinaca u vezi s obradom njihovih osobnih podataka;

Krovni sporazum između EU-a i SAD-a

| 12. | prima na znanje da su od usvajanja Rezolucije pregovori s SAD-om o okvirnom sporazumu između EU-a i SAD-a o zaštiti osobnih podataka pri njihovu prijenosu i obradi u kaznenopravne svrhe (u daljnjem tekstu „krovni sporazum”) zaključeni te da je parafiran nacrt sporazuma; |
| --- | --- |

12.

prima na znanje da su od usvajanja Rezolucije pregovori s SAD-om o okvirnom sporazumu između EU-a i SAD-a o zaštiti osobnih podataka pri njihovu prijenosu i obradi u kaznenopravne svrhe (u daljnjem tekstu „krovni sporazum”) zaključeni te da je parafiran nacrt sporazuma;

| 13. | pozdravlja nastojanja vlade SAD-a da uz pomoć krovnog sporazuma povrati povjerenje a posebno pozdravlja činjenicu da je Zakon o sudskoj zaštiti iz 2015.;uspješno donesen 20. listopada 2015. u Zastupničkom domu, pokazavši da je SAD poduzeo znatne i pozitivne korake kako bi odgovorio na zabrinutost EU-a; smatra da je od presudne važnosti zajamčiti ista prava na učinkovitu sudsku zaštitu u istim okolnostima građanima/pojedincima u EU-u čiji se osobni podaci obrađuju u EU-u i prenose u SAD, bez razlike između građana EU-a i SAD-a; poziva da donese zakonodavstvo kojim će to zajamčiti; ističe da je jedan od preduvjeta za potpisivanje i sklapanje krovnog sporazuma donošenje zakona o sudskoj zaštiti u Kongresu SAD-a; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja nastojanja vlade SAD-a da uz pomoć krovnog sporazuma povrati povjerenje a posebno pozdravlja činjenicu da je Zakon o sudskoj zaštiti iz 2015.;uspješno donesen 20. listopada 2015. u Zastupničkom domu, pokazavši da je SAD poduzeo znatne i pozitivne korake kako bi odgovorio na zabrinutost EU-a; smatra da je od presudne važnosti zajamčiti ista prava na učinkovitu sudsku zaštitu u istim okolnostima građanima/pojedincima u EU-u čiji se osobni podaci obrađuju u EU-u i prenose u SAD, bez razlike između građana EU-a i SAD-a; poziva da donese zakonodavstvo kojim će to zajamčiti; ističe da je jedan od preduvjeta za potpisivanje i sklapanje krovnog sporazuma donošenje zakona o sudskoj zaštiti u Kongresu SAD-a;

Sigurna luka

| 14. | podsjeća da se Rezolucijom poziva na hitnu obustavu Odluke o sigurnoj luci jer ona građanima EU-a ne pruža zadovoljavajuću zaštitu osobnih podataka; |
| --- | --- |

14.

podsjeća da se Rezolucijom poziva na hitnu obustavu Odluke o sigurnoj luci jer ona građanima EU-a ne pruža zadovoljavajuću zaštitu osobnih podataka;

| 15. | podsjeća da svaki međunarodni sporazum koji EU zaključi ima prednost nad sekundarnim europskim zakonodavstvom i stoga naglašava potrebu da se zajamči da se krovnim sporazumom ne ograniče prava osoba o čijim podacima se radi i mjere zaštite koje se primjenjuju na prijenos podataka u skladu s pravom EU-a; stoga poziva Komisiju da detaljno i precizno ocijeni kako bi krovni sporazum utjecao na pravni okvir EU-a za zaštitu podataka i na koji bi način s njime bio u inetrakciji, uključujući Okvirnu odluku Vijeća, Direktivu 95/46/EZ o zaštiti podataka i buduću direktivu i uredbu o zaštiti podataka; poziva Komisiju da Parlamentu predstavi izvješće o pravnoj ocjeni ovog pitanja prije no što započne postupak ratifikacije; |
| --- | --- |

15.

podsjeća da svaki međunarodni sporazum koji EU zaključi ima prednost nad sekundarnim europskim zakonodavstvom i stoga naglašava potrebu da se zajamči da se krovnim sporazumom ne ograniče prava osoba o čijim podacima se radi i mjere zaštite koje se primjenjuju na prijenos podataka u skladu s pravom EU-a; stoga poziva Komisiju da detaljno i precizno ocijeni kako bi krovni sporazum utjecao na pravni okvir EU-a za zaštitu podataka i na koji bi način s njime bio u inetrakciji, uključujući Okvirnu odluku Vijeća, Direktivu 95/46/EZ o zaštiti podataka i buduću direktivu i uredbu o zaštiti podataka; poziva Komisiju da Parlamentu predstavi izvješće o pravnoj ocjeni ovog pitanja prije no što započne postupak ratifikacije;

| 16. | podsjeća da je Komisija u svojoj Komunikaciji od 27. studenog 2013. o funkcioniranju sigurne luke SAD-u uputila 13 preporuka kako bi se zajamčila zadovoljavajuća razina zaštite; |
| --- | --- |

16.

podsjeća da je Komisija u svojoj Komunikaciji od 27. studenog 2013. o funkcioniranju sigurne luke SAD-u uputila 13 preporuka kako bi se zajamčila zadovoljavajuća razina zaštite;

| 17. | pozdravlja presudu Suda Europske unije od 6. listopada 2015. kojom se Odluka Komisije 2000/520/EZ o primjerenosti zaštite koju pruža sigurna luka SAD-a proglašava nevaljanom; ističe da je tom presudom potvrđeno dugogodišnje stajalište Parlamenta o nedostatku primjerene razine zaštite u okviru tog instrumenta; poziva Komisiju da žurno poduzme potrebne mjere kako bi zajamčila da svi osobni podaci koji se prenose SAD-u podliježu učinkovitoj razini zaštite koja je u osnovi jednaka razini zaštite zajamčenoj u EU-u; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja presudu Suda Europske unije od 6. listopada 2015. kojom se Odluka Komisije 2000/520/EZ o primjerenosti zaštite koju pruža sigurna luka SAD-a proglašava nevaljanom; ističe da je tom presudom potvrđeno dugogodišnje stajalište Parlamenta o nedostatku primjerene razine zaštite u okviru tog instrumenta; poziva Komisiju da žurno poduzme potrebne mjere kako bi zajamčila da svi osobni podaci koji se prenose SAD-u podliježu učinkovitoj razini zaštite koja je u osnovi jednaka razini zaštite zajamčenoj u EU-u;

| 18. | osuđuje činjenicu da Parlament nije od Komisije primio nikakvu službenu obavijest o stanju provedbe tih 13 preporuka, unatoč najavi Komisije da će je poslati do ljeta 2014.; ističe da s obzirom na odluku Suda o poništenju valjanosti Odluke 2000/520/EZ Komisija sada hitno treba detaljno izvijestiti o stanju pregovora i o učinku presude na daljnje pregovore koji su najavljeni; poziva Komisiju da hitno razmotri alternative sigurnoj luci i eventualni učinak presude na druge instrumente za prijenos osobnih podataka SAD-u te da o tome izvijesti do kraja 2015.; |
| --- | --- |

18.

osuđuje činjenicu da Parlament nije od Komisije primio nikakvu službenu obavijest o stanju provedbe tih 13 preporuka, unatoč najavi Komisije da će je poslati do ljeta 2014.; ističe da s obzirom na odluku Suda o poništenju valjanosti Odluke 2000/520/EZ Komisija sada hitno treba detaljno izvijestiti o stanju pregovora i o učinku presude na daljnje pregovore koji su najavljeni; poziva Komisiju da hitno razmotri alternative sigurnoj luci i eventualni učinak presude na druge instrumente za prijenos osobnih podataka SAD-u te da o tome izvijesti do kraja 2015.;

| 19. | poziva Komisiju da ocijeni pravni utjecaj i posljedice presude Suda Europske unije od 6. listopada 2015. u predmetu Schrems (C-362/14) na sve sporazume s trećim zemljama kojima se dopušta prijenos osobnih podataka, kao što su Sporazum o programu EU-a i SAD-a za praćenje financiranja terorizma, sporazumi o evidenciji podataka o putnicima, krovni sporazum između EU-a i SAD-a i drugi instrumenti u okviru prava EU-a koji uključuju prikupljanje i obradu osobnih podataka; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisiju da ocijeni pravni utjecaj i posljedice presude Suda Europske unije od 6. listopada 2015. u predmetu Schrems (C-362/14) na sve sporazume s trećim zemljama kojima se dopušta prijenos osobnih podataka, kao što su Sporazum o programu EU-a i SAD-a za praćenje financiranja terorizma, sporazumi o evidenciji podataka o putnicima, krovni sporazum između EU-a i SAD-a i drugi instrumenti u okviru prava EU-a koji uključuju prikupljanje i obradu osobnih podataka;

Demokratski nadzor

| 20. | poštujući u potpunosti činjenicu da nacionalni parlamenti imaju potpunu ovlast u području nadzora nad nacionalnim obavještajnim službama, poziva sve nacionalne parlamente koji to još nisu učinili da temeljito ocijene obavještajne aktivnosti i uspostave učinkovit nadzor nad njima te da se pobrinu da ti nadzorni odbori/tijela imaju na raspolaganju dostatne resurse, tehnička stručna znanja, pravna sredstva i pristup svim relevantnim dokumentima kako bi mogli učinkovito i neovisno nadzirati obavještajne službe i razmjenu informacija s drugim inozemnim obavještajnim službama; ponovno izražava spremnost na usku suradnju s nacionalnim parlamentima kako bi se zajamčila uspostava učinkovitih nadzornih mehanizama, uključujući razmjenom najboljih praksi i zajedničkim standardima; |
| --- | --- |

20.

poštujući u potpunosti činjenicu da nacionalni parlamenti imaju potpunu ovlast u području nadzora nad nacionalnim obavještajnim službama, poziva sve nacionalne parlamente koji to još nisu učinili da temeljito ocijene obavještajne aktivnosti i uspostave učinkovit nadzor nad njima te da se pobrinu da ti nadzorni odbori/tijela imaju na raspolaganju dostatne resurse, tehnička stručna znanja, pravna sredstva i pristup svim relevantnim dokumentima kako bi mogli učinkovito i neovisno nadzirati obavještajne službe i razmjenu informacija s drugim inozemnim obavještajnim službama; ponovno izražava spremnost na usku suradnju s nacionalnim parlamentima kako bi se zajamčila uspostava učinkovitih nadzornih mehanizama, uključujući razmjenom najboljih praksi i zajedničkim standardima;

| 21. | namjerava poduzeti daljnje korake na temelju Konferencije o demokratskom nadzoru obavještajnih službi u Europskoj uniji, održane 28. i 29. svibnja 2015., te će nastaviti u bliskoj suradnji s nacionalnim parlamentima ulagati napore kako bi se zajamčila razmjena najboljih praksi u nadzoru obavještajnih aktivnosti; pozdravlja zajedničke zaključne primjedbe supredsjedatelja te Konferencije u kojima su izrazili namjeru da za dvije godine sazovu popratnu konferenciju; |
| --- | --- |

21.

namjerava poduzeti daljnje korake na temelju Konferencije o demokratskom nadzoru obavještajnih službi u Europskoj uniji, održane 28. i 29. svibnja 2015., te će nastaviti u bliskoj suradnji s nacionalnim parlamentima ulagati napore kako bi se zajamčila razmjena najboljih praksi u nadzoru obavještajnih aktivnosti; pozdravlja zajedničke zaključne primjedbe supredsjedatelja te Konferencije u kojima su izrazili namjeru da za dvije godine sazovu popratnu konferenciju;

| 22. | smatra da bi trebalo podržati postojeće mehanizme suradnje među nadzornim tijelima, kao što je primjerice Europska mreža nacionalnih tijela za reviziju obavještajnih službi, i da bi ih trebalo više koristiti, možda tako da se iskoristi potencijal IPEX-a za razmjenu informacija među nacionalnim parlamentima, u skladu s njegovim dosegom i tehničkim kapacitetima; |
| --- | --- |

22.

smatra da bi trebalo podržati postojeće mehanizme suradnje među nadzornim tijelima, kao što je primjerice Europska mreža nacionalnih tijela za reviziju obavještajnih službi, i da bi ih trebalo više koristiti, možda tako da se iskoristi potencijal IPEX-a za razmjenu informacija među nacionalnim parlamentima, u skladu s njegovim dosegom i tehničkim kapacitetima;

| 23. | ponovno poziva na obustavu Sporazuma o programu praćenja financiranja terorizma (TFTP); |
| --- | --- |

23.

ponovno poziva na obustavu Sporazuma o programu praćenja financiranja terorizma (TFTP);

| 24. | ističe da je potrebna zajednička definicija nacionalne sigurnosti kako bi EU i njegove države članice mogli zajamčiti pravnu sigurnost; napominje da nepostojanje jasne definicije otvara prostor za arbitrarnost te izvršnim tijelima i obavještajnim zajednicama u EU-u omogućava kršenje temeljnih prava i vladavine prava; |
| --- | --- |

24.

ističe da je potrebna zajednička definicija nacionalne sigurnosti kako bi EU i njegove države članice mogli zajamčiti pravnu sigurnost; napominje da nepostojanje jasne definicije otvara prostor za arbitrarnost te izvršnim tijelima i obavještajnim zajednicama u EU-u omogućava kršenje temeljnih prava i vladavine prava;

| 25. | potiče Komisiju i države članice da u zakonodavstvo kojim se dopušta prikupljanje osobnih podataka ili nadziranje europskih građana uvrste odredbe o roku važenja i produljenju; ističe da su te odredbe ključni zaštitni mehanizmi kojima se jamči redovito ispitivanje instrumenata koji zadiru u privatnost u pogledu njihove nužnosti i proporcionalnosti u demokratskom društvu; |
| --- | --- |

25.

potiče Komisiju i države članice da u zakonodavstvo kojim se dopušta prikupljanje osobnih podataka ili nadziranje europskih građana uvrste odredbe o roku važenja i produljenju; ističe da su te odredbe ključni zaštitni mehanizmi kojima se jamči redovito ispitivanje instrumenata koji zadiru u privatnost u pogledu njihove nužnosti i proporcionalnosti u demokratskom društvu;

Ponovna izgradnja povjerenja

| 26. | ističe da je zdrav odnos između EU-a i SAD-a od ključne važnosti za oba partnera; napominje da su otkrića u vezi s nadzorom narušila potporu javnosti tom odnosu i ističe da je potrebno poduzeti mjere kako bi se ponovno izgradilo povjerenje, posebice s obzirom na aktualnu hitnu potrebu za suradnjom u velikom broju geopolitičkih pitanja od zajedničkog interesa; u tom kontekstu ističe da SAD i EU zajednički trebaju pronaći sporazumno rješenje poštujući temeljna prava; |
| --- | --- |

26.

ističe da je zdrav odnos između EU-a i SAD-a od ključne važnosti za oba partnera; napominje da su otkrića u vezi s nadzorom narušila potporu javnosti tom odnosu i ističe da je potrebno poduzeti mjere kako bi se ponovno izgradilo povjerenje, posebice s obzirom na aktualnu hitnu potrebu za suradnjom u velikom broju geopolitičkih pitanja od zajedničkog interesa; u tom kontekstu ističe da SAD i EU zajednički trebaju pronaći sporazumno rješenje poštujući temeljna prava;

| 27. | pozdravlja nedavne zakonodavne i pravosudne odluke koje je SAD donio kako bi ograničio masovni nadzor koji provodi NSA, uključujući Zakon SAD-a o slobodi koji je bez amandmana donesen u Kongresu kao rezultat dvodomnog i dvostranačkog kompromisa i presudu Žalbenog suda drugog okruga o programu NSA-e za prikupljanje telefonskih zapisa; žali međutim zbog činjenice da su te odluke usmjerene ponajprije na građane SAD-a, dok za građane EU-a stanje ostaje nepromijenjeno; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja nedavne zakonodavne i pravosudne odluke koje je SAD donio kako bi ograničio masovni nadzor koji provodi NSA, uključujući Zakon SAD-a o slobodi koji je bez amandmana donesen u Kongresu kao rezultat dvodomnog i dvostranačkog kompromisa i presudu Žalbenog suda drugog okruga o programu NSA-e za prikupljanje telefonskih zapisa; žali međutim zbog činjenice da su te odluke usmjerene ponajprije na građane SAD-a, dok za građane EU-a stanje ostaje nepromijenjeno;

| 28. | smatra da bi se svaka odluka o upotrebi tehnologije za nadzor trebala temeljiti na detaljnoj procjeni nužnosti i proporcionalnosti; pozdravlja rezultate istraživačkog projekta SURVEILLE, koji pruža metodologiju za ocjenjivanje nadzornih tehnologija uzimajući u obzir pravna, etička i tehnološka pitanja; |
| --- | --- |

28.

smatra da bi se svaka odluka o upotrebi tehnologije za nadzor trebala temeljiti na detaljnoj procjeni nužnosti i proporcionalnosti; pozdravlja rezultate istraživačkog projekta SURVEILLE, koji pruža metodologiju za ocjenjivanje nadzornih tehnologija uzimajući u obzir pravna, etička i tehnološka pitanja;

| 29. | naglašava da EU treba doprinijeti razvoju međunarodnih standarda/načela na razini UN-a u skladu s Međunarodnim paktom UN-a o građanskim i političkim pravima kako bi se uspostavio globalni okvir za zaštitu podataka, uključujući posebna ograničenja za prikupljanje podataka za potrebe nacionalne sigurnosti; |
| --- | --- |

29.

naglašava da EU treba doprinijeti razvoju međunarodnih standarda/načela na razini UN-a u skladu s Međunarodnim paktom UN-a o građanskim i političkim pravima kako bi se uspostavio globalni okvir za zaštitu podataka, uključujući posebna ograničenja za prikupljanje podataka za potrebe nacionalne sigurnosti;

| 30. | uvjeren je da je utvrđivanje vjerodostojnih normi na globalnoj razini jedini način da se izbjegne „utrka špijunaže” među državama; |
| --- | --- |

30.

uvjeren je da je utvrđivanje vjerodostojnih normi na globalnoj razini jedini način da se izbjegne „utrka špijunaže” među državama;

Privatna poduzeća

| 31. | pozdravlja inicijative privatnog sektora informacijskih i komunikacijskih tehnologija u vezi s razvojem kriptografskih sigurnosnih rješenja i internetskih usluga za poboljšanje privatnosti; potiče kontinuirani razvoj jednostavnih postavki aplikacija zahvaljujući kojima će potrošači lakše odabrati koje će informacije podijeliti s kime i na koji način; napominje da su brojna poduzeća najavila planove za šifriranje s kraja na kraj kao odgovor na otkrića o masovnom nadzoru; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja inicijative privatnog sektora informacijskih i komunikacijskih tehnologija u vezi s razvojem kriptografskih sigurnosnih rješenja i internetskih usluga za poboljšanje privatnosti; potiče kontinuirani razvoj jednostavnih postavki aplikacija zahvaljujući kojima će potrošači lakše odabrati koje će informacije podijeliti s kime i na koji način; napominje da su brojna poduzeća najavila planove za šifriranje s kraja na kraj kao odgovor na otkrića o masovnom nadzoru;

| 32. | ponavlja da prema članku 15. stavku 1. Direktive 2000/31/EZ države članice ne mogu uvesti opću obvezu za davatelje usluga prijenosa, pohrane i smještaja informacija na poslužitelju da prate informacije koje prenose ili pohranjuju niti opću obvezu da aktivno traže činjenice ili okolnosti koje bi ukazivale na protuzakonite aktivnosti; posebno podsjeća da je Sud Europske unije u presudama C-360/10 i C-70/10 odbacio mjere za „aktivno praćenje” gotovo svih korisnika usluga o kojima je riječ (u jednom predmetu pružatelji usluga pristupa internetu, u drugom predmetu društvena mreža) i ustvrdio da se isključuje mogućnost bilo kakvog naloga kojim se od pružatelja usluga smještaja informacija na poslužitelju zahtijeva opće praćenje; |
| --- | --- |

32.

ponavlja da prema članku 15. stavku 1. Direktive 2000/31/EZ države članice ne mogu uvesti opću obvezu za davatelje usluga prijenosa, pohrane i smještaja informacija na poslužitelju da prate informacije koje prenose ili pohranjuju niti opću obvezu da aktivno traže činjenice ili okolnosti koje bi ukazivale na protuzakonite aktivnosti; posebno podsjeća da je Sud Europske unije u presudama C-360/10 i C-70/10 odbacio mjere za „aktivno praćenje” gotovo svih korisnika usluga o kojima je riječ (u jednom predmetu pružatelji usluga pristupa internetu, u drugom predmetu društvena mreža) i ustvrdio da se isključuje mogućnost bilo kakvog naloga kojim se od pružatelja usluga smještaja informacija na poslužitelju zahtijeva opće praćenje;

| 33. | pozdravlja objavljivanje izvješća o transparentnosti poduzeća iz sektora IT-a i telekomunikacija o zahtjevima vlada za podatke o korisnicima; poziva države članice da objave statističke podatke o svojim zahtjevima za osobne informacije o korisnicima upućenim privatnim poduzećima; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja objavljivanje izvješća o transparentnosti poduzeća iz sektora IT-a i telekomunikacija o zahtjevima vlada za podatke o korisnicima; poziva države članice da objave statističke podatke o svojim zahtjevima za osobne informacije o korisnicima upućenim privatnim poduzećima;

Sporazum o TFTP-u

| 34. | razočaran je jer je Komisija zanemarila jasni poziv Parlamenta na obustavu Sporazuma o programu praćenja financiranja terorizma (Sporazum o TFTP-u) s obzirom na to da nema jasnih informacija o tome može li bilo koje drugo tijelo vlade SAD-a pristupiti podacima SWIFT-a izvan TFTP-a; namjerava to uzeti u obzir prilikom razmatranja o tome hoće li dati suglasnost budućim međunarodnim sporazumima; |
| --- | --- |

34.

razočaran je jer je Komisija zanemarila jasni poziv Parlamenta na obustavu Sporazuma o programu praćenja financiranja terorizma (Sporazum o TFTP-u) s obzirom na to da nema jasnih informacija o tome može li bilo koje drugo tijelo vlade SAD-a pristupiti podacima SWIFT-a izvan TFTP-a; namjerava to uzeti u obzir prilikom razmatranja o tome hoće li dati suglasnost budućim međunarodnim sporazumima;

Ostala razmjena osobnih podataka s trećim zemljama

| 35. | ističe svoje stajalište da je potrebno strogo nadzirati sve sporazume, mehanizme i odluke o primjerenosti svih razmjena osobnih podataka s trećim zemljama te da je nužno da Komisija kao čuvarica Ugovora odmah poduzme daljnje radnje u vezi s tim razmjenama; |
| --- | --- |

35.

ističe svoje stajalište da je potrebno strogo nadzirati sve sporazume, mehanizme i odluke o primjerenosti svih razmjena osobnih podataka s trećim zemljama te da je nužno da Komisija kao čuvarica Ugovora odmah poduzme daljnje radnje u vezi s tim razmjenama;

| 36. | pozdravlja izjavu EU-a i SAD-a iz Rige od 3. lipnja 2015. o jačanju transatlantske suradnje u području slobode, sigurnosti i pravde, u kojoj su se potpisnici obvezali na jačanje provedbe Sporazuma o uzajamnoj pravnoj pomoći između EU-a i SAD-a, dovršenje njegove revizije kao što je predviđeno Sporazumom i organiziranje radionica na kojima će se s mjerodavnim nacionalnim tijelima raspravljati o relevantnim pitanjima; ističe da su sporazumi o uzajamnoj pravnoj pomoći instrument na temelju kojeg bi tijela kaznenog progona država članica trebala surađivati s tijelima trećih zemalja; u tom pogledu poziva države članice i vladu SAD-a da se pridržavaju navedenih obveza u cilju brzog dovršetka revizije Sporazuma o uzajamnoj pravnoj pomoći između SAD-a i EU-a; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja izjavu EU-a i SAD-a iz Rige od 3. lipnja 2015. o jačanju transatlantske suradnje u području slobode, sigurnosti i pravde, u kojoj su se potpisnici obvezali na jačanje provedbe Sporazuma o uzajamnoj pravnoj pomoći između EU-a i SAD-a, dovršenje njegove revizije kao što je predviđeno Sporazumom i organiziranje radionica na kojima će se s mjerodavnim nacionalnim tijelima raspravljati o relevantnim pitanjima; ističe da su sporazumi o uzajamnoj pravnoj pomoći instrument na temelju kojeg bi tijela kaznenog progona država članica trebala surađivati s tijelima trećih zemalja; u tom pogledu poziva države članice i vladu SAD-a da se pridržavaju navedenih obveza u cilju brzog dovršetka revizije Sporazuma o uzajamnoj pravnoj pomoći između SAD-a i EU-a;

| 37. | poziva Komisiju da do kraja 2015. izvijesti Parlament o utvrđenim nedostacima raznih instrumenata za međunarodni prijenos podataka u pogledu pristupa policijskih i obavještajnih službi trećih zemalja te o načinima njihova uklanjanja kako bi se zajamčio kontinuitet potrebne zadovoljavajuće razine zaštite osobnih podataka iz EU-a koji se prenose trećim zemljama; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisiju da do kraja 2015. izvijesti Parlament o utvrđenim nedostacima raznih instrumenata za međunarodni prijenos podataka u pogledu pristupa policijskih i obavještajnih službi trećih zemalja te o načinima njihova uklanjanja kako bi se zajamčio kontinuitet potrebne zadovoljavajuće razine zaštite osobnih podataka iz EU-a koji se prenose trećim zemljama;

Zaštita vladavine prava i temeljnih prava građana EU-a/pojačana zaštita zviždača i novinara

| 38. | smatra da su temeljna prava građana EU-a i dalje ugrožena te da se nije poduzelo dovoljno kako bi se zajamčila njihova potpuna zaštita u slučaju elektroničkog masovnog nadzora; žali zbog slabog napretka u jamčenju zaštite zviždačima i novinarima; |
| --- | --- |

38.

smatra da su temeljna prava građana EU-a i dalje ugrožena te da se nije poduzelo dovoljno kako bi se zajamčila njihova potpuna zaštita u slučaju elektroničkog masovnog nadzora; žali zbog slabog napretka u jamčenju zaštite zviždačima i novinarima;

| 39. | izražava žaljenje zbog činjenice da su mnogi programi masovnog i opsežnog nadzora vođeni i ekonomskim interesima poduzeća koja razvijaju i vode te programe, kao što je bio slučaj s obustavom ciljanog programa NSA-e „Thinthread” i njegovom zamjenom programom opsežnog nadzora „Trailblazer”, koji je 2001. dodijeljen SAIC-u; |
| --- | --- |

39.

izražava žaljenje zbog činjenice da su mnogi programi masovnog i opsežnog nadzora vođeni i ekonomskim interesima poduzeća koja razvijaju i vode te programe, kao što je bio slučaj s obustavom ciljanog programa NSA-e „Thinthread” i njegovom zamjenom programom opsežnog nadzora „Trailblazer”, koji je 2001. dodijeljen SAIC-u;

| 40. | ponovno izražava ozbiljnu zabrinutost u vezi s radom Odbora za Konvenciju o kibernetičkom kriminalu Vijeća Europe na tumačenju članka 32. Konvencije o kibernetičkom kriminalu od 23. studenog 2001. (Konvencija iz Budimpešte) o prekograničnom pristupu pohranjenim računalnim podacima uz suglasnost ili u slučaju javne dostupnosti, i protivi se zaključenju bilo kakvog dodatnog protokola ili smjernica kojima bi se nastojalo proširiti područje primjene te odredbe izvan trenutačnog režima uspostavljenog tom Konvencijom, koji već ionako predstavlja veliku iznimku od načela teritorijalnosti s obzirom na to da bi mogao dovesti do nesmetanog daljinskog pristupa pravosudnih tijela poslužiteljima i računalima u drugim državama bez oslanjanja na sporazume o uzajamnoj pravnoj pomoći i druge instrumente pravosudne suradnje uspostavljene kako bi se zajamčila temeljna prava pojedinca, uključujući pravo na zaštitu podataka i pravično suđenje; ističe da je EU izvršio svoju nadležnost u području kibernetičkog kriminala te da stoga treba poštovati ovlasti Komisije i Parlamenta; |
| --- | --- |

40.

ponovno izražava ozbiljnu zabrinutost u vezi s radom Odbora za Konvenciju o kibernetičkom kriminalu Vijeća Europe na tumačenju članka 32. Konvencije o kibernetičkom kriminalu od 23. studenog 2001. (Konvencija iz Budimpešte) o prekograničnom pristupu pohranjenim računalnim podacima uz suglasnost ili u slučaju javne dostupnosti, i protivi se zaključenju bilo kakvog dodatnog protokola ili smjernica kojima bi se nastojalo proširiti područje primjene te odredbe izvan trenutačnog režima uspostavljenog tom Konvencijom, koji već ionako predstavlja veliku iznimku od načela teritorijalnosti s obzirom na to da bi mogao dovesti do nesmetanog daljinskog pristupa pravosudnih tijela poslužiteljima i računalima u drugim državama bez oslanjanja na sporazume o uzajamnoj pravnoj pomoći i druge instrumente pravosudne suradnje uspostavljene kako bi se zajamčila temeljna prava pojedinca, uključujući pravo na zaštitu podataka i pravično suđenje; ističe da je EU izvršio svoju nadležnost u području kibernetičkog kriminala te da stoga treba poštovati ovlasti Komisije i Parlamenta;

| 41. | žali zbog toga što Komisija nije odgovorila na zahtjev Parlamenta da provede istraživanje o sveobuhvatnom europskom programu za zaštitu zviždača i poziva Komisiju da najkasnije do kraja 2016. podnese komunikaciju na tu temu; |
| --- | --- |

41.

žali zbog toga što Komisija nije odgovorila na zahtjev Parlamenta da provede istraživanje o sveobuhvatnom europskom programu za zaštitu zviždača i poziva Komisiju da najkasnije do kraja 2016. podnese komunikaciju na tu temu;

| 42. | pozdravlja Rezoluciju o poboljšanju zaštite zviždača koju je 23. lipnja 2015. usvojila Parlamentarna skupština Vijeća Europe, a posebno njezinu točku 9. o važnosti zviždača za jamčenje poštovanja pravnih ograničenja nadzora i točku 10. u kojoj se poziva EU da donese zakone o zaštiti zviždača, što obuhvaća i zaposlenike službi nacionalne sigurnosti ili obavještajnih službi te privatnih poduzeća koja djeluju u tom području, i da u mjeri u kojoj je to moguće s obzirom na nacionalno pravo odobri zahtjeve za azil zviždačima kojima u njihovim zemljama podrijetla prijeti opasnost od odmazde, pod uvjetom da njihovo otkrivanje podataka zadovoljava uvjete za zaštitu u skladu s načelima za koje se Skupština zauzima; |
| --- | --- |

42.

pozdravlja Rezoluciju o poboljšanju zaštite zviždača koju je 23. lipnja 2015. usvojila Parlamentarna skupština Vijeća Europe, a posebno njezinu točku 9. o važnosti zviždača za jamčenje poštovanja pravnih ograničenja nadzora i točku 10. u kojoj se poziva EU da donese zakone o zaštiti zviždača, što obuhvaća i zaposlenike službi nacionalne sigurnosti ili obavještajnih službi te privatnih poduzeća koja djeluju u tom području, i da u mjeri u kojoj je to moguće s obzirom na nacionalno pravo odobri zahtjeve za azil zviždačima kojima u njihovim zemljama podrijetla prijeti opasnost od odmazde, pod uvjetom da njihovo otkrivanje podataka zadovoljava uvjete za zaštitu u skladu s načelima za koje se Skupština zauzima;

| 43. | ističe da se masovnim nadzorom ozbiljno ugrožava obveza čuvanja profesionalne tajne reguliranih zanimanja kao što su liječnici, novinari i odvjetnici; posebno ističe pravo građana EU-a na zaštitu od nadziranja povjerljive komunikacije s odvjetnicima kojim bi se prekršila Povelja o temeljnim pravima Europske unije, konkretno njezini članci 6., 47. i 48., kao i Direktiva 2013/48/EU o pravu na pristup odvjetniku; poziva Komisiju da najkasnije do kraja 2016. podnese komunikaciju o zaštiti povjerljive komunikacije kod zanimanja s pravno uređenom zaštitom povjerljivosti; |
| --- | --- |

43.

ističe da se masovnim nadzorom ozbiljno ugrožava obveza čuvanja profesionalne tajne reguliranih zanimanja kao što su liječnici, novinari i odvjetnici; posebno ističe pravo građana EU-a na zaštitu od nadziranja povjerljive komunikacije s odvjetnicima kojim bi se prekršila Povelja o temeljnim pravima Europske unije, konkretno njezini članci 6., 47. i 48., kao i Direktiva 2013/48/EU o pravu na pristup odvjetniku; poziva Komisiju da najkasnije do kraja 2016. podnese komunikaciju o zaštiti povjerljive komunikacije kod zanimanja s pravno uređenom zaštitom povjerljivosti;

| 44. | poziva Komisiju da izradi smjernice za države članice o načinima usklađivanja svih instrumenata za prikupljanje osobnih podataka u svrhe sprečavanja, otkrivanja, istrage i progona kaznenih djela, uključujući terorizam, s presudom Suda Europske unije od 8. travnja 2014. o zadržavanju podataka; (predmeti C-293/12 i C-594/12) i od 6. listopada 2015. o sigurnoj luci (predmet C 362/14); presude, o zadržavanju podataka i na stavke 93. i 94. presude o sigurnoj luci, u kojima se jasno zahtijeva ciljani pristup prikupljanju podataka, a ne nekritičko prikupljanje; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisiju da izradi smjernice za države članice o načinima usklađivanja svih instrumenata za prikupljanje osobnih podataka u svrhe sprečavanja, otkrivanja, istrage i progona kaznenih djela, uključujući terorizam, s presudom Suda Europske unije od 8. travnja 2014. o zadržavanju podataka; (predmeti C-293/12 i C-594/12) i od 6. listopada 2015. o sigurnoj luci (predmet C 362/14); presude, o zadržavanju podataka i na stavke 93. i 94. presude o sigurnoj luci, u kojima se jasno zahtijeva ciljani pristup prikupljanju podataka, a ne nekritičko prikupljanje;

| 45. | naglašava činjenicu da je najnovijom sudskom praksom, a posebno presudom Suda Europske unije od 8. travnja 2014. o zadržavanju podataka, jasno utvrđeno da su nužnost i proporcionalnost svih mjera koje uključuju prikupljanje i korištenje osobnih podataka kojim bi se moglo zadirati u pravo na poštovanje privatnog i obiteljskog života i pravo na zaštitu podataka zakonska obveza; žali zbog toga što se iz političkih razloga često u procesu odlučivanja ugrožava poštovanje tih pravnih načela; poziva Komisiju da u sklopu svojeg programa za izradu boljeg zakonodavstva zajamči visoku kvalitetu cjelokupnog zakonodavstva EU-a te usklađenost sa svim pravnim normama, sudskom praksom i Poveljom o temeljnim pravima Europske unije; preporučuje da ocjena utjecaja svih mjera kazneno-pravnog progona i svih mjera sigurnosti koje uključuju korištenje i prikupljanje osobnih podataka uvijek uključuje i kriterije nužnosti i proporcionalnosti; |
| --- | --- |

45.

naglašava činjenicu da je najnovijom sudskom praksom, a posebno presudom Suda Europske unije od 8. travnja 2014. o zadržavanju podataka, jasno utvrđeno da su nužnost i proporcionalnost svih mjera koje uključuju prikupljanje i korištenje osobnih podataka kojim bi se moglo zadirati u pravo na poštovanje privatnog i obiteljskog života i pravo na zaštitu podataka zakonska obveza; žali zbog toga što se iz političkih razloga često u procesu odlučivanja ugrožava poštovanje tih pravnih načela; poziva Komisiju da u sklopu svojeg programa za izradu boljeg zakonodavstva zajamči visoku kvalitetu cjelokupnog zakonodavstva EU-a te usklađenost sa svim pravnim normama, sudskom praksom i Poveljom o temeljnim pravima Europske unije; preporučuje da ocjena utjecaja svih mjera kazneno-pravnog progona i svih mjera sigurnosti koje uključuju korištenje i prikupljanje osobnih podataka uvijek uključuje i kriterije nužnosti i proporcionalnosti;

Europska strategija za veću neovisnost u području informacijskih tehnologija

| 46. | razočaran je nedjelovanjem Komisije u vezi s detaljnim preporukama iz Rezolucije za povećanje informatičke sigurnosti i privatnosti na internetu u EU-u; |
| --- | --- |

46.

razočaran je nedjelovanjem Komisije u vezi s detaljnim preporukama iz Rezolucije za povećanje informatičke sigurnosti i privatnosti na internetu u EU-u;

| 47. | pozdravlja dosad poduzete mjere za jačanje informatičke sigurnosti Parlamenta, kao što je izloženo u akcijskom planu o sigurnosti informacijskih i komunikacijskih sustava EP-a koji je izradio DG ITEC; traži da se nastavi s tim radom i da se preporuke iz Rezolucije u potpunosti i žurno provedu; poziva na inovativno razmišljanje te, ako se to pokaže potrebnim, na izmjene zakonodavstva u području nabave u cilju jačanja IT sigurnosti u institucijama EU-a; poziva na to da se u svim institucijama EU-a softveri u vlasništvu proizvođača sustavno zamijene softverom otvorenog koda koji je moguće ispitati i provjeriti, da se u sve buduće postupke nabave informacijske i komunikacijske tehnologije uvede obvezni kriterij otvorenog koda te da se omogući učinkovita dostupnost alata za šifriranje; |
| --- | --- |

47.

pozdravlja dosad poduzete mjere za jačanje informatičke sigurnosti Parlamenta, kao što je izloženo u akcijskom planu o sigurnosti informacijskih i komunikacijskih sustava EP-a koji je izradio DG ITEC; traži da se nastavi s tim radom i da se preporuke iz Rezolucije u potpunosti i žurno provedu; poziva na inovativno razmišljanje te, ako se to pokaže potrebnim, na izmjene zakonodavstva u području nabave u cilju jačanja IT sigurnosti u institucijama EU-a; poziva na to da se u svim institucijama EU-a softveri u vlasništvu proizvođača sustavno zamijene softverom otvorenog koda koji je moguće ispitati i provjeriti, da se u sve buduće postupke nabave informacijske i komunikacijske tehnologije uvede obvezni kriterij otvorenog koda te da se omogući učinkovita dostupnost alata za šifriranje;

| 48. | ponovno snažno poziva na razvoj, u okviru novih inicijativa kao što je jedinstveno digitalno tržište, europske strategije za veću neovisnost u području informacijskih tehnologija i veću privatnost na internetu koja će potaknuti rast IT industrije u EU-u; |
| --- | --- |

48.

ponovno snažno poziva na razvoj, u okviru novih inicijativa kao što je jedinstveno digitalno tržište, europske strategije za veću neovisnost u području informacijskih tehnologija i veću privatnost na internetu koja će potaknuti rast IT industrije u EU-u;

| 49. | namjerava uputiti dodatne preporuke u tom području nakon konferencije o zaštiti privatnosti na internetu poboljšanjem sigurnosti IT sustava i autonomije IT-a u EU-u koja je planirana za kraj 2015., kojima će se nadovezati na rezultate nedavne studije o masovnom nadzoru korisnika informacijskih tehnologija koju je proveo Odjel za ocjenjivanje znanstvenih i tehnoloških odabira (STOA); |
| --- | --- |

49.

namjerava uputiti dodatne preporuke u tom području nakon konferencije o zaštiti privatnosti na internetu poboljšanjem sigurnosti IT sustava i autonomije IT-a u EU-u koja je planirana za kraj 2015., kojima će se nadovezati na rezultate nedavne studije o masovnom nadzoru korisnika informacijskih tehnologija koju je proveo Odjel za ocjenjivanje znanstvenih i tehnoloških odabira (STOA);

Demokratsko i neutralno upravljanje internetom

| 50. | pozdravlja namjeru Komisije da EU postane referentni akter za upravljanje internetom i njezinu viziju modela za upravljanje internetom s više dionika, o čemu se ponovno govorilo na Globalnom sastanku više dionika o budućnosti upravljanja internetom (NETMundial) održanom u Brazilu u travnju 2014.; sa zanimanjem iščekuje ishod aktualnog međunarodnog rada na tom području, među ostalim u okviru Foruma za upravljanje internetom; |
| --- | --- |

50.

pozdravlja namjeru Komisije da EU postane referentni akter za upravljanje internetom i njezinu viziju modela za upravljanje internetom s više dionika, o čemu se ponovno govorilo na Globalnom sastanku više dionika o budućnosti upravljanja internetom (NETMundial) održanom u Brazilu u travnju 2014.; sa zanimanjem iščekuje ishod aktualnog međunarodnog rada na tom području, među ostalim u okviru Foruma za upravljanje internetom;

| 51. | upozorava na očitu ugroženost temeljnih prava na privatnost i zaštitu osobnih podataka u situaciji kada se svaka informacija o ljudskom ponašanju smatra potencijalno korisnom u suzbijanju budućih kaznenih djela, što nužno rezultira kulturom masovnog nadzora u kojoj se sa svakim građaninom postupa kao s potencijalnim osumnjičenikom, čime se narušava društvena povezanost i povjerenje; |
| --- | --- |

51.

upozorava na očitu ugroženost temeljnih prava na privatnost i zaštitu osobnih podataka u situaciji kada se svaka informacija o ljudskom ponašanju smatra potencijalno korisnom u suzbijanju budućih kaznenih djela, što nužno rezultira kulturom masovnog nadzora u kojoj se sa svakim građaninom postupa kao s potencijalnim osumnjičenikom, čime se narušava društvena povezanost i povjerenje;

| 52. | namjerava uzeti u obzir rezultate detaljnog istraživanja koje provodi Agencija za temeljna prava u pogledu zaštite temeljnih prava u kontekstu nadzora i posebno u pogledu trenutačne pravne situacije pojedinaca s obzirom na raspoložive mogućnosti pravne zaštite u vezi s dotičnim praksama; |
| --- | --- |

52.

namjerava uzeti u obzir rezultate detaljnog istraživanja koje provodi Agencija za temeljna prava u pogledu zaštite temeljnih prava u kontekstu nadzora i posebno u pogledu trenutačne pravne situacije pojedinaca s obzirom na raspoložive mogućnosti pravne zaštite u vezi s dotičnim praksama;

Daljnje postupanje

| 53. | nalaže Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove da nastavi pratiti razvoj događaja u ovom području i da djeluje u skladu s preporukama iznesenim u Rezoluciji; |
| --- | --- |

53.

nalaže Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove da nastavi pratiti razvoj događaja u ovom području i da djeluje u skladu s preporukama iznesenim u Rezoluciji;

o

o o

| 54. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica te Vijeću Europe. |
| --- | --- |

54.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica te Vijeću Europe.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0230.

(2)  PE546.737v01-00.

---

| 20.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 355/59 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 355/59

---

P8_TA(2015)0389

Preporuka Vijeća o uključivanju dugotrajno nezaposlenih osoba na tržište rada

Rezolucija Europskog parlamenta od 29. listopada 2015. o preporuci Vijeća o uključivanju dugotrajno nezaposlenih osoba na tržište rada (2015/2820(RSP))

(2017/C 355/08)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 17. rujna 2015. za preporuku Vijeća o uključivanju dugotrajno nezaposlenih osoba na tržište rada (COM(2015)0462), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 17. rujna 2015. za preporuku Vijeća o uključivanju dugotrajno nezaposlenih osoba na tržište rada (COM(2015)0462),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 28. studenog 2014. o godišnjem pregledu rasta 2015. (COM(2014)0902), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 28. studenog 2014. o godišnjem pregledu rasta 2015. (COM(2014)0902),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2015. o Europskom semestru za usklađivanje ekonomske politike: aspekti zapošljavanja i socijalne politike u Godišnjem pregledu rasta za 2015 (1). |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2015. o Europskom semestru za usklađivanje ekonomske politike: aspekti zapošljavanja i socijalne politike u Godišnjem pregledu rasta za 2015 (1).

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća za zapošljavanje, socijalnu politiku, zdravstvo i pitanja potrošača (EPSCO) od 9. ožujka 2015. pod nazivom „Godišnji pregled rasta za 2015. i Zajedničko izvješće o zapošljavanju: političke smjernice o zapošljavanju i socijalnim politikama” (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća za zapošljavanje, socijalnu politiku, zdravstvo i pitanja potrošača (EPSCO) od 9. ožujka 2015. pod nazivom „Godišnji pregled rasta za 2015. i Zajedničko izvješće o zapošljavanju: političke smjernice o zapošljavanju i socijalnim politikama” (2),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište od 8. srpnja 2015. o prijedlogu odluke Vijeća o smjernicama politika zapošljavanja država članica (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište od 8. srpnja 2015. o prijedlogu odluke Vijeća o smjernicama politika zapošljavanja država članica (3),

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Revizorskog suda br. 3/2015 pod naslovom „Jamstvo za mlade EU-a: poduzeti su prvi koraci, no rizici u provedbi tek predstoje”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Revizorskog suda br. 3/2015 pod naslovom „Jamstvo za mlade EU-a: poduzeti su prvi koraci, no rizici u provedbi tek predstoje”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Europske mreže za socijalnu politiku pod naslovom „Integrirana potpora za dugotrajno nezaposlene: studija o nacionalnim politikama”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europske mreže za socijalnu politiku pod naslovom „Integrirana potpora za dugotrajno nezaposlene: studija o nacionalnim politikama”,

| — | uzimajući u obzir pitanje upućeno Vijeću o uključivanju dugotrajno nezaposlenih na tržište rada (O-000121/2015 – B8-1102/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje upućeno Vijeću o uključivanju dugotrajno nezaposlenih na tržište rada (O-000121/2015 – B8-1102/2015),

| — | uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja,

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da se zbog gospodarske krize i njezinih posljedica dugotrajna nezaposlenost od 2007. udvostručila i čini polovicu ukupne nezaposlenosti, tj. više od 12 milijuna ljudi, što je 5 % radno aktivnog stanovništva EU-a; budući da 2014. više od 60 % dugotrajno nezaposlenih nije radilo barem dvije uzastopne godine; |
| --- | --- |

A.

budući da se zbog gospodarske krize i njezinih posljedica dugotrajna nezaposlenost od 2007. udvostručila i čini polovicu ukupne nezaposlenosti, tj. više od 12 milijuna ljudi, što je 5 % radno aktivnog stanovništva EU-a; budući da 2014. više od 60 % dugotrajno nezaposlenih nije radilo barem dvije uzastopne godine;

| B. | budući da se stope dugotrajne nezaposlenosti izrazito razlikuju od jedne države članice do druge i kreću se od 1,5 % u Austriji do 19,5 % u Grčkoj; budući da su države članice s najvišim stopama dugotrajne nezaposlenosti Italija, Portugal, Slovačka, Hrvatska, Španjolska i Grčka; budući da se mora ubrzati gospodarski oporavak jer trenutačno ne daje dovoljan poticaj znatnom smanjenju visoke strukturne nezaposlenosti; |
| --- | --- |

B.

budući da se stope dugotrajne nezaposlenosti izrazito razlikuju od jedne države članice do druge i kreću se od 1,5 % u Austriji do 19,5 % u Grčkoj; budući da su države članice s najvišim stopama dugotrajne nezaposlenosti Italija, Portugal, Slovačka, Hrvatska, Španjolska i Grčka; budući da se mora ubrzati gospodarski oporavak jer trenutačno ne daje dovoljan poticaj znatnom smanjenju visoke strukturne nezaposlenosti;

| C. | budući da je zbog neevidentiranja velikog dijela dugotrajno nezaposlenih osoba te metodoloških nedostataka u vezi sa prikupljanjem podataka stvarno stanje lošije nego što ga prikazuje službena statistika; |
| --- | --- |

C.

budući da je zbog neevidentiranja velikog dijela dugotrajno nezaposlenih osoba te metodoloških nedostataka u vezi sa prikupljanjem podataka stvarno stanje lošije nego što ga prikazuje službena statistika;

| D. | budući da dugotrajna nezaposlenost često vodi siromaštvu, nejednakosti i društvenoj isključenosti te neproporcionalno pogađa ugrožene skupine ljudi koje su na tržištu rada u nepovoljnom položaju; |
| --- | --- |

D.

budući da dugotrajna nezaposlenost često vodi siromaštvu, nejednakosti i društvenoj isključenosti te neproporcionalno pogađa ugrožene skupine ljudi koje su na tržištu rada u nepovoljnom položaju;

| E. | budući da dugotrajna nezaposlenost sve više udaljava ljude od tržišta rada zbog gubitka vještina i kontakta sa stručnim mrežama te gubitka radnog ritma, a može dovesti do sve veće isključenosti iz društva, napetosti u obitelji i osjećaja otuđenosti; budući da se svake godine petina dugotrajno nezaposlenih osoba obeshrabri i postane neaktivna zbog neuspješne potrage za poslom; |
| --- | --- |

E.

budući da dugotrajna nezaposlenost sve više udaljava ljude od tržišta rada zbog gubitka vještina i kontakta sa stručnim mrežama te gubitka radnog ritma, a može dovesti do sve veće isključenosti iz društva, napetosti u obitelji i osjećaja otuđenosti; budući da se svake godine petina dugotrajno nezaposlenih osoba obeshrabri i postane neaktivna zbog neuspješne potrage za poslom;

| F. | budući da su posljedice dugotrajne nezaposlenosti posebno ozbiljne u kućanstvima u kojima su svi članovi nezaposleni, što često vodi niskim obrazovnim postignućima, odvojenosti od „svijeta rada”, većim mentalnim i zdravstvenim tegobama, društvenoj isključenosti i, u najgorim slučajevima, siromaštvu koje se prenosi s koljena na koljeno; |
| --- | --- |

F.

budući da su posljedice dugotrajne nezaposlenosti posebno ozbiljne u kućanstvima u kojima su svi članovi nezaposleni, što često vodi niskim obrazovnim postignućima, odvojenosti od „svijeta rada”, većim mentalnim i zdravstvenim tegobama, društvenoj isključenosti i, u najgorim slučajevima, siromaštvu koje se prenosi s koljena na koljeno;

| G. | budući da razdoblja dugotrajne nezaposlenosti često imaju negativne dugotrajne posljedice na mogućnost zapošljavanja, napredovanje u karijeri, profil zarade i mirovinu („učinci s trajnim posljedicama”); |
| --- | --- |

G.

budući da razdoblja dugotrajne nezaposlenosti često imaju negativne dugotrajne posljedice na mogućnost zapošljavanja, napredovanje u karijeri, profil zarade i mirovinu („učinci s trajnim posljedicama”);

| H. | budući da dugotrajna nezaposlenost predstavlja velik društveni trošak zbog traćenja vještina i povećanja rashoda za socijalne doprinose uz već postojeće nefinancijske troškove koji se očituju kao gubitak samopouzdanja velikog broja ljudi koji ne dostižu svoj osobni potencijal i gubitak društvene kohezije; |
| --- | --- |

H.

budući da dugotrajna nezaposlenost predstavlja velik društveni trošak zbog traćenja vještina i povećanja rashoda za socijalne doprinose uz već postojeće nefinancijske troškove koji se očituju kao gubitak samopouzdanja velikog broja ljudi koji ne dostižu svoj osobni potencijal i gubitak društvene kohezije;

| I. | budući da trajno visoka razina dugotrajne nezaposlenosti ugrožava postizanje glavnih ciljeva strategije Europa 2020., među ostalim i cilja 75-postotne zaposlenosti u dobnoj skupini od 20 do 64 godine kao i cilja da se za barem 20 milijuna smanji broj ljudi koji žive u siromaštvu i trpe socijalnu isključenost ili im od toga prijeti opasnost; |
| --- | --- |

I.

budući da trajno visoka razina dugotrajne nezaposlenosti ugrožava postizanje glavnih ciljeva strategije Europa 2020., među ostalim i cilja 75-postotne zaposlenosti u dobnoj skupini od 20 do 64 godine kao i cilja da se za barem 20 milijuna smanji broj ljudi koji žive u siromaštvu i trpe socijalnu isključenost ili im od toga prijeti opasnost;

| J. | budući da su održavanje vještina u slučaju gubitka posla te obrazovanje, osposobljavanje i ponovno učenje vještina kojima se predviđaju buduće potrebe važan element u izbjegavanju i rješavanju problema dugotrajne nezaposlenosti; |
| --- | --- |

J.

budući da su održavanje vještina u slučaju gubitka posla te obrazovanje, osposobljavanje i ponovno učenje vještina kojima se predviđaju buduće potrebe važan element u izbjegavanju i rješavanju problema dugotrajne nezaposlenosti;

| K. | budući da je ta preporuka slična Jamstvu za mlade; budući da je potrebno izvući pouku iz prvih iskustava s provedbom Jamstva za mlade; |
| --- | --- |

K.

budući da je ta preporuka slična Jamstvu za mlade; budući da je potrebno izvući pouku iz prvih iskustava s provedbom Jamstva za mlade;

| 1. | pozdravlja inicijativu Komisije da predloži preporuku Vijeća o uključivanju dugotrajno nezaposlenih osoba na tržište rada; ističe da se ranijim objavljivanjem prijedloga i postizanjem konsenzusa u Vijeću mogla djelomično spriječiti dugotrajna nezaposlenost kojoj danas svjedočimo; izražava zabrinutost što preporuka Vijeća možda neće biti dovoljna za brzo rješavanje stanja dugotrajno nezaposlenih te potiče države članice da se pozabave tim problemom; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja inicijativu Komisije da predloži preporuku Vijeća o uključivanju dugotrajno nezaposlenih osoba na tržište rada; ističe da se ranijim objavljivanjem prijedloga i postizanjem konsenzusa u Vijeću mogla djelomično spriječiti dugotrajna nezaposlenost kojoj danas svjedočimo; izražava zabrinutost što preporuka Vijeća možda neće biti dovoljna za brzo rješavanje stanja dugotrajno nezaposlenih te potiče države članice da se pozabave tim problemom;

| 2. | podržava tri glavne sastavnice prijedloga: (i) znatno povećati stopu evidentiranja dugotrajno nezaposlenih pri službama za zapošljavanje s ciljem obuhvaćanja svih dugotrajno nezaposlenih; (ii) procijeniti pojedinačni potencijal i potrebe dugotrajno nezaposlenih te njihove sklonosti tipu posla tijekom prvih 18 mjeseci nezaposlenosti; i (iii) ponuditi prilagođen, uravnotežen i sveobuhvatan sporazum o uključivanju na tržište rada između dugotrajno nezaposlenih osoba i angažiranih službi najkasnije 18 mjeseci nakon gubitka posla; međutim, naglašava da bi se pojedinačna procjena trebala provesti prije roka od 12 mjeseci od gubitka posla kako bi se zajamčilo primjenjivanje sporazuma o uključivanju na tržište rada tijekom prvih 18 mjeseci nezaposlenosti; ustraje u tome da bi, u slučajevima kada je to izvedivo, tim pristupom od tri koraka u cijeli postupak trebalo uključiti i aktere koji nisu državne institucije, kao što su nevladine udruge koje rade s dugotrajno nezaposlenima; |
| --- | --- |

2.

podržava tri glavne sastavnice prijedloga: (i) znatno povećati stopu evidentiranja dugotrajno nezaposlenih pri službama za zapošljavanje s ciljem obuhvaćanja svih dugotrajno nezaposlenih; (ii) procijeniti pojedinačni potencijal i potrebe dugotrajno nezaposlenih te njihove sklonosti tipu posla tijekom prvih 18 mjeseci nezaposlenosti; i (iii) ponuditi prilagođen, uravnotežen i sveobuhvatan sporazum o uključivanju na tržište rada između dugotrajno nezaposlenih osoba i angažiranih službi najkasnije 18 mjeseci nakon gubitka posla; međutim, naglašava da bi se pojedinačna procjena trebala provesti prije roka od 12 mjeseci od gubitka posla kako bi se zajamčilo primjenjivanje sporazuma o uključivanju na tržište rada tijekom prvih 18 mjeseci nezaposlenosti; ustraje u tome da bi, u slučajevima kada je to izvedivo, tim pristupom od tri koraka u cijeli postupak trebalo uključiti i aktere koji nisu državne institucije, kao što su nevladine udruge koje rade s dugotrajno nezaposlenima;

| 3. | naglašava da je potrebno doprijeti do svih dugotrajno nezaposlenih, uključujući i one koje nisu evidentirani, a ne samo do osoba nezaposlenih 18 mjeseci ili duže; smatra da je od ključne važnosti da se politike država članica usmjerene na kratkotrajnu nezaposlenost (kraću od 12 mjeseci) i nezaposlenost mladih (uključujući Jamstvo za mlade) jednostavno podudaraju s politikama s ciljem rješavanja dugotrajne nezaposlenosti; |
| --- | --- |

3.

naglašava da je potrebno doprijeti do svih dugotrajno nezaposlenih, uključujući i one koje nisu evidentirani, a ne samo do osoba nezaposlenih 18 mjeseci ili duže; smatra da je od ključne važnosti da se politike država članica usmjerene na kratkotrajnu nezaposlenost (kraću od 12 mjeseci) i nezaposlenost mladih (uključujući Jamstvo za mlade) jednostavno podudaraju s politikama s ciljem rješavanja dugotrajne nezaposlenosti;

| 4. | podupire poziv na blisku suradnju i učinkovitu koordinaciju svih strana koje se bave ponovnim uključivanjem dugotrajno nezaposlenih osoba na tržište rada (uključujući i organizacije civilnog društva, ako je to primjenjivo) te osnivanje ureda po načelu „sve na jednom mjestu” u kojima o nezaposlenoj osobi brigu vodi jedan referent („jedinstvena kontaktna točka”), a da se taj pokušaj ponovnog uključivanja na tržište rada ne prekine ako se nezaposlenoj osobi promijeni režim naknada; |
| --- | --- |

4.

podupire poziv na blisku suradnju i učinkovitu koordinaciju svih strana koje se bave ponovnim uključivanjem dugotrajno nezaposlenih osoba na tržište rada (uključujući i organizacije civilnog društva, ako je to primjenjivo) te osnivanje ureda po načelu „sve na jednom mjestu” u kojima o nezaposlenoj osobi brigu vodi jedan referent („jedinstvena kontaktna točka”), a da se taj pokušaj ponovnog uključivanja na tržište rada ne prekine ako se nezaposlenoj osobi promijeni režim naknada;

| 5. | naglašava da je potreban pojedinačan pristup procjeni sposobnosti i potreba dugotrajno nezaposlenih osoba u kontekstu njihova ponovnog uključivanja na tržište rada kojim bi se poštovala njihova trenutačna prava i uzela u obzir njihova šira osobna situacija te potrebe koje proistječu iz nje; naglašava da je potreban dovoljan broj visokokvalificiranih zaposlenika koji bi mogli ponuditi pojedinačan pristup raznovrsnoj skupini dugotrajno nezaposlenih osoba; |
| --- | --- |

5.

naglašava da je potreban pojedinačan pristup procjeni sposobnosti i potreba dugotrajno nezaposlenih osoba u kontekstu njihova ponovnog uključivanja na tržište rada kojim bi se poštovala njihova trenutačna prava i uzela u obzir njihova šira osobna situacija te potrebe koje proistječu iz nje; naglašava da je potreban dovoljan broj visokokvalificiranih zaposlenika koji bi mogli ponuditi pojedinačan pristup raznovrsnoj skupini dugotrajno nezaposlenih osoba;

| 6. | prima na znanje preporuku da se uvede pismeni i sveobuhvatni sporazum o uključivanju na tržište rada u kojem se točno navode prava i obveze i nezaposlenih osoba i nadležnih tijela koja predstavljaju referenti i tako postavljaju jasna očekivanja za sve uključene strane, koji je pošten prema nezaposlenim osobama te koji poštuje njihove osobne kvalifikacije i prava radnika; poziva na redovno obnavljanje tog sporazuma; |
| --- | --- |

6.

prima na znanje preporuku da se uvede pismeni i sveobuhvatni sporazum o uključivanju na tržište rada u kojem se točno navode prava i obveze i nezaposlenih osoba i nadležnih tijela koja predstavljaju referenti i tako postavljaju jasna očekivanja za sve uključene strane, koji je pošten prema nezaposlenim osobama te koji poštuje njihove osobne kvalifikacije i prava radnika; poziva na redovno obnavljanje tog sporazuma;

| 7. | smatra da je ključno da programi za ponovno uključivanje dugotrajno nezaposlenih osoba na tržište rada budu usmjereni na potrebe tržišta rada i osmišljeni u bliskoj suradnji sa socijalnim partnerima; poziva države članice da motiviraju poslodavce, pa i u duhu korporativne društvene odgovornosti, te da aktivno počnu nuditi slobodna radna mjesta dugotrajno nezaposlenima i, kad je to potrebno, imenuju mentore koji bi pomogli u ponovnom uključivanju dugotrajno nezaposlenih u radno okruženje; poziva službe za zapošljavanje država članica da pomognu malim i srednjim poduzećima u omogućivanju provedbe takvih mentorskih programa; podsjeća da dugotrajno nezaposlenim osobama nisu potrebna samo radna mjesta, već i sveobuhvatno savjetovanje i priprema za uspješno ponovno uključivanje na tržište rada; |
| --- | --- |

7.

smatra da je ključno da programi za ponovno uključivanje dugotrajno nezaposlenih osoba na tržište rada budu usmjereni na potrebe tržišta rada i osmišljeni u bliskoj suradnji sa socijalnim partnerima; poziva države članice da motiviraju poslodavce, pa i u duhu korporativne društvene odgovornosti, te da aktivno počnu nuditi slobodna radna mjesta dugotrajno nezaposlenima i, kad je to potrebno, imenuju mentore koji bi pomogli u ponovnom uključivanju dugotrajno nezaposlenih u radno okruženje; poziva službe za zapošljavanje država članica da pomognu malim i srednjim poduzećima u omogućivanju provedbe takvih mentorskih programa; podsjeća da dugotrajno nezaposlenim osobama nisu potrebna samo radna mjesta, već i sveobuhvatno savjetovanje i priprema za uspješno ponovno uključivanje na tržište rada;

| 8. | poziva države članice da jednakim nacionalnim financiranjem poprate sredstva koja za njihove nacionalne politike izdvaja Europska unija, posebno putem Europskog socijalnog fonda, kako bi se mogle uhvatiti u koštac s dugotrajnom nezaposlenošću; ističe da proračunska ograničenja s kojima se suočavaju neke države članice (pogotovo one u kojima se provode programi gospodarske prilagodbe) ne smiju spriječiti brzu provedbu preporuke; poziva Komisiju da istraži mogućnosti brzog pristupa sredstvima EU-a i da, ako je to moguće, osigura dodatna sredstva, kao što je bio slučaj s Inicijativom za zapošljavanje mladih; ističe da je mnogim državama članicama potrebno dodijeliti dovoljna sredstva za jačanje administrativnih kapaciteta službi za zapošljavanje; |
| --- | --- |

8.

poziva države članice da jednakim nacionalnim financiranjem poprate sredstva koja za njihove nacionalne politike izdvaja Europska unija, posebno putem Europskog socijalnog fonda, kako bi se mogle uhvatiti u koštac s dugotrajnom nezaposlenošću; ističe da proračunska ograničenja s kojima se suočavaju neke države članice (pogotovo one u kojima se provode programi gospodarske prilagodbe) ne smiju spriječiti brzu provedbu preporuke; poziva Komisiju da istraži mogućnosti brzog pristupa sredstvima EU-a i da, ako je to moguće, osigura dodatna sredstva, kao što je bio slučaj s Inicijativom za zapošljavanje mladih; ističe da je mnogim državama članicama potrebno dodijeliti dovoljna sredstva za jačanje administrativnih kapaciteta službi za zapošljavanje;

| 9. | posebno poziva na poboljšanje financijskih i administrativnih kapaciteta javnih službi za zapošljavanje kako bi se zajamčila njihova ključna uloga u provedbi ovog prijedloga; |
| --- | --- |

9.

posebno poziva na poboljšanje financijskih i administrativnih kapaciteta javnih službi za zapošljavanje kako bi se zajamčila njihova ključna uloga u provedbi ovog prijedloga;

| 10. | poziva Komisiju i države članice da procijene kako bi mogle podržati posebne programe praktičnog radnog osposobljavanja te planove poslovnog razvoja ulaganja kojima su se otvorila održiva kvalitetna radna mjesta za dugotrajno nezaposlene; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisiju i države članice da procijene kako bi mogle podržati posebne programe praktičnog radnog osposobljavanja te planove poslovnog razvoja ulaganja kojima su se otvorila održiva kvalitetna radna mjesta za dugotrajno nezaposlene;

| 11. | naglašava da je za učinkovitu provedbu preporuke od temeljne važnosti bliska suradnja Komisije s državama članicama, a na nacionalnoj razini suradnja između (sektorskih) socijalnih partnera, organizacija civilnog društva koje predstavljaju nezaposlene, lokalnih i regionalnih tijela, javnih i privatnih službi za zapošljavanje, pružatelja socijalne i zdravstvene skrbi, lokalnih i regionalnih ustanova za obrazovanje i osposobljavanje, kao i aktivna uključenost poslodavaca kako bi se bolje razumjeli poslovni zahtjevi i potrebe; |
| --- | --- |

11.

naglašava da je za učinkovitu provedbu preporuke od temeljne važnosti bliska suradnja Komisije s državama članicama, a na nacionalnoj razini suradnja između (sektorskih) socijalnih partnera, organizacija civilnog društva koje predstavljaju nezaposlene, lokalnih i regionalnih tijela, javnih i privatnih službi za zapošljavanje, pružatelja socijalne i zdravstvene skrbi, lokalnih i regionalnih ustanova za obrazovanje i osposobljavanje, kao i aktivna uključenost poslodavaca kako bi se bolje razumjeli poslovni zahtjevi i potrebe;

| 12. | podsjeća na svoje stajalište o odluci Vijeća o smjernicama politika zapošljavanja država članica u kojem se ustraje na konkretnim mjerama za zaštitu dugotrajno nezaposlenih od društvene isključenosti i njihovo ponovno uključivanje na tržište rada uz propisno poštovanje Ugovora; |
| --- | --- |

12.

podsjeća na svoje stajalište o odluci Vijeća o smjernicama politika zapošljavanja država članica u kojem se ustraje na konkretnim mjerama za zaštitu dugotrajno nezaposlenih od društvene isključenosti i njihovo ponovno uključivanje na tržište rada uz propisno poštovanje Ugovora;

| 13. | poziva države članice da uzmu u obzir regionalne različitosti, uključujući razlike između urbanih i ruralnih područja, kada budu osmišljavale nacionalne pristupe rješavanju dugotrajne zaposlenosti; |
| --- | --- |

13.

poziva države članice da uzmu u obzir regionalne različitosti, uključujući razlike između urbanih i ruralnih područja, kada budu osmišljavale nacionalne pristupe rješavanju dugotrajne zaposlenosti;

| 14. | pozdravlja prijedlog Komisije da se preko Europskog semestra i Odbora za zapošljavanje uspostavi multilateralni nadzor provedbe preporuke; ustraje u tome da taj nadzor mora biti temeljit i, ako bude potrebno, popraćen naputcima u preporukama po državama članicama; poziva Komisiju da olakša procese uzajamnog učenja kojima se povezuju države članice s visokim stopama dugotrajne nezaposlenosti s državama članicama koje su bile uspješne u brzom ponovnom uključivanju (dugotrajno) nezaposlenih na svoja tržišta rada; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja prijedlog Komisije da se preko Europskog semestra i Odbora za zapošljavanje uspostavi multilateralni nadzor provedbe preporuke; ustraje u tome da taj nadzor mora biti temeljit i, ako bude potrebno, popraćen naputcima u preporukama po državama članicama; poziva Komisiju da olakša procese uzajamnog učenja kojima se povezuju države članice s visokim stopama dugotrajne nezaposlenosti s državama članicama koje su bile uspješne u brzom ponovnom uključivanju (dugotrajno) nezaposlenih na svoja tržišta rada;

| 15. | poziva ministre rada i socijalnih pitanja da uzmu u obzir stavove Parlamenta prije postizanja dogovora o preporuci; |
| --- | --- |

15.

poziva ministre rada i socijalnih pitanja da uzmu u obzir stavove Parlamenta prije postizanja dogovora o preporuci;

| 16. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji i Vijeću. |
| --- | --- |

16.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji i Vijeću.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0068.

(2)  Dokument Vijeća 6147/15.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0261.

---

| 20.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 355/63 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 355/63

---

P8_TA(2015)0390

Sigurna upotreba zrakoplovnih sustava na daljinsko upravljanje (RPAS) u civilnom zrakoplovstvu

Rezolucija Europskog parlamenta od 29. listopada 2015. o sigurnoj upotrebi zrakoplovnih sustava na daljinsko upravljanje (RPAS), opće poznatih kao bespilotne letjelice, u civilnom zrakoplovstvu (2014/2243(INI))

(2017/C 355/09)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 8. travnja 2014. naslovljenu „Nova era za zrakoplovstvo – Otvaranje zrakoplovnog tržišta za sigurnu i održivu civilnu uporabu daljinski upravljanih zrakoplovnih sustava” (RPAS) (COM(2014)0207), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 8. travnja 2014. naslovljenu „Nova era za zrakoplovstvo – Otvaranje zrakoplovnog tržišta za sigurnu i održivu civilnu uporabu daljinski upravljanih zrakoplovnih sustava” (RPAS) (COM(2014)0207),

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 4. stavak 2. točku (g) i članak 16. te Glavu VI., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 4. stavak 2. točku (g) i članak 16. te Glavu VI.,

| — | uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije, posebice njezine članke 7. i 8., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije, posebice njezine članke 7. i 8.,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog nadzornika za zaštitu podataka o Komunikaciji Komisije upućenoj Europskom parlamentu i Vijeću pod nazivom „Nova era za zrakoplovstvo – Otvaranje zrakoplovnog tržišta za sigurnu i održivu civilnu uporabu daljinski upravljanih zrakoplovnih sustava”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog nadzornika za zaštitu podataka o Komunikaciji Komisije upućenoj Europskom parlamentu i Vijeću pod nazivom „Nova era za zrakoplovstvo – Otvaranje zrakoplovnog tržišta za sigurnu i održivu civilnu uporabu daljinski upravljanih zrakoplovnih sustava”,

| — | uzimajući u obzir završno izvješće Europske grupe za kontrolu RPAS-ova naslovljeno „Plan za integraciju zrakoplovnih sustava na daljinsko upravljanje u europski sustav civilnog zrakoplovstva”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završno izvješće Europske grupe za kontrolu RPAS-ova naslovljeno „Plan za integraciju zrakoplovnih sustava na daljinsko upravljanje u europski sustav civilnog zrakoplovstva”,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz Rige o zrakoplovima na daljinsko upravljanje (bespilotne letjelice) pod naslovom „Oblikovanje budućnosti zrakoplovstva”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz Rige o zrakoplovima na daljinsko upravljanje (bespilotne letjelice) pod naslovom „Oblikovanje budućnosti zrakoplovstva”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Gornjeg doma Ujedinjene Kraljevine naslovljeno „Civilna upotreba bespilotnih letjelica u EU-u”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Gornjeg doma Ujedinjene Kraljevine naslovljeno „Civilna upotreba bespilotnih letjelica u EU-u”,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Europske agencije za sigurnost zračnog prometa (EASA) naslovljen „Koncept uporabe bespilotnih letjelica – Pristup izradi propisa o bespilotnim letjelicama utemeljen na procjeni rizika”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Europske agencije za sigurnost zračnog prometa (EASA) naslovljen „Koncept uporabe bespilotnih letjelica – Pristup izradi propisa o bespilotnim letjelicama utemeljen na procjeni rizika”,

| — | uzimajući u obzir Čikašku konvenciju od 7. prosinca 1944., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Čikašku konvenciju od 7. prosinca 1944.,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam te mišljenje Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0261/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam te mišljenje Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0261/2015),

| A. | budući da entuzijasti već desetljećima upravljaju malim modelima letjelica na radio upravljanje; budući da je posljednjih 15 godina rapidno porasla upotreba zrakoplovnih sustava na daljinsko upravljanje (RPAS), poznatijih kao bespilotne letjelice (engleski drones); budući da posebno mali RPAS-ovi osmišljeni za hobi i rekreaciju postaju sve popularniji; |
| --- | --- |

A.

budući da entuzijasti već desetljećima upravljaju malim modelima letjelica na radio upravljanje; budući da je posljednjih 15 godina rapidno porasla upotreba zrakoplovnih sustava na daljinsko upravljanje (RPAS), poznatijih kao bespilotne letjelice (engleski drones); budući da posebno mali RPAS-ovi osmišljeni za hobi i rekreaciju postaju sve popularniji;

| B. | budući da se tehnologija razvijena prvenstveno za vojne potrebe sad primjenjuje u komercijalne svrhe, čime se pomiču zakonodavne granice; budući da danas RPAS-ovi koji se upotrebljavaju u profesionalne svrhe pružaju i znatne prednosti za raznovrsnu civilnu upotrebu, a njihova se dodana vrijednost povećava s udaljenošću između letjelice i udaljenog pilota (tzv. letovi izvan vidokruga); budući da se RPAS-ovi, čija je upotreba raznovrsna i u budućnosti bi se mogla proširiti na dodatna područja, mogu, na primjer, upotrebljavati za sigurnosne inspekcije i nadzor nad infrastrukturom (željezničke pruge, brane i elektrane), za procjenu elementarnih nepogoda, (ekološki odgovornu) preciznu poljoprivredu, medijsku produkciju, aerotermografiju ili dostavljanje pošiljki u udaljene regije; budući da se u bliskoj budućnosti može predvidjeti brzi razvoj novih načina primjene, što pokazuje inovativnost i dinamičnost industrije RPAS-ova; |
| --- | --- |

B.

budući da se tehnologija razvijena prvenstveno za vojne potrebe sad primjenjuje u komercijalne svrhe, čime se pomiču zakonodavne granice; budući da danas RPAS-ovi koji se upotrebljavaju u profesionalne svrhe pružaju i znatne prednosti za raznovrsnu civilnu upotrebu, a njihova se dodana vrijednost povećava s udaljenošću između letjelice i udaljenog pilota (tzv. letovi izvan vidokruga); budući da se RPAS-ovi, čija je upotreba raznovrsna i u budućnosti bi se mogla proširiti na dodatna područja, mogu, na primjer, upotrebljavati za sigurnosne inspekcije i nadzor nad infrastrukturom (željezničke pruge, brane i elektrane), za procjenu elementarnih nepogoda, (ekološki odgovornu) preciznu poljoprivredu, medijsku produkciju, aerotermografiju ili dostavljanje pošiljki u udaljene regije; budući da se u bliskoj budućnosti može predvidjeti brzi razvoj novih načina primjene, što pokazuje inovativnost i dinamičnost industrije RPAS-ova;

| C. | budući da u opasnim situacijama tehnologija RPAS-ova može zamijeniti izravno djelovanje čovjeka; |
| --- | --- |

C.

budući da u opasnim situacijama tehnologija RPAS-ova može zamijeniti izravno djelovanje čovjeka;

| D. | budući da postoje dvije vrste upotrebe RPAS-ova, a to su profesionalna upotreba i upotreba u rekreacijske svrhe; budući da za te dvije kategorije koje su po svojoj prirodi različite treba utvrditi različite uvjete u sklopu istog regulatornog okvira EU-a; |
| --- | --- |

D.

budući da postoje dvije vrste upotrebe RPAS-ova, a to su profesionalna upotreba i upotreba u rekreacijske svrhe; budući da za te dvije kategorije koje su po svojoj prirodi različite treba utvrditi različite uvjete u sklopu istog regulatornog okvira EU-a;

| E. | budući da se u važećem zakonodavstvu EU-a navodi da je Europska agencija za sigurnost zračnog prometa (EASA) u načelu nadležna za odobravanje RPAS-ova s maksimalnom uzletnom masom većom od 150 kg; budući da su RPAS-ovi teški 150 kg ili manje u nadležnosti država članica; |
| --- | --- |

E.

budući da se u važećem zakonodavstvu EU-a navodi da je Europska agencija za sigurnost zračnog prometa (EASA) u načelu nadležna za odobravanje RPAS-ova s maksimalnom uzletnom masom većom od 150 kg; budući da su RPAS-ovi teški 150 kg ili manje u nadležnosti država članica;

| F. | budući da propisi o RPAS-ovima postoje ili se izrađuju u Austriji, Hrvatskoj, Češkoj Republici, Danskoj, Francuskoj (1), Njemačkoj, Italiji, Irskoj, Poljskoj, Španjolskoj i Ujedinjenoj Kraljevini (2); budući da odobrene škole letenja postoje u Danskoj, Ujedinjenoj Kraljevini i Nizozemskoj, a u Nizozemskoj i Ujedinjenoj Kraljevini aktivno je već više od 500 pilota s dozvolom za upravljanje RPAS-ovima; |
| --- | --- |

F.

budući da propisi o RPAS-ovima postoje ili se izrađuju u Austriji, Hrvatskoj, Češkoj Republici, Danskoj, Francuskoj (1), Njemačkoj, Italiji, Irskoj, Poljskoj, Španjolskoj i Ujedinjenoj Kraljevini (2); budući da odobrene škole letenja postoje u Danskoj, Ujedinjenoj Kraljevini i Nizozemskoj, a u Nizozemskoj i Ujedinjenoj Kraljevini aktivno je već više od 500 pilota s dozvolom za upravljanje RPAS-ovima;

| G. | budući da se svi propisi o RPAS-ovima u Europi izrađuju u skladu s procjenom sigurnosnog rizika upotrebe; budući da su ti propisi o RPAS-ovima usredotočeni na korisnika, a ne na letjelicu, za razliku od pristupa zrakoplovu s posadom; budući da rizik ne ovisi samo o vrsti uređaja i njegovima karakteristikama (težina, brzina itd.) nego i o dodatnim faktorima kao što su područje koje se nadlijeće, visina, stručnost korisnika, određena vrsta upotrebe i sposobnost korisnika da se nosi s nepredviđenim okolnostima; |
| --- | --- |

G.

budući da se svi propisi o RPAS-ovima u Europi izrađuju u skladu s procjenom sigurnosnog rizika upotrebe; budući da su ti propisi o RPAS-ovima usredotočeni na korisnika, a ne na letjelicu, za razliku od pristupa zrakoplovu s posadom; budući da rizik ne ovisi samo o vrsti uređaja i njegovima karakteristikama (težina, brzina itd.) nego i o dodatnim faktorima kao što su područje koje se nadlijeće, visina, stručnost korisnika, određena vrsta upotrebe i sposobnost korisnika da se nosi s nepredviđenim okolnostima;

| H. | budući da je potencijal za gospodarski rast tog sektora, od proizvođača do krajnjeg korisnika, golem i za velika trgovačka društva i za opskrbni lanac koji čine tisuće malih i srednjih poduzeća, kao i za inovativna novoosnovana društva; budući da je nužno održati svjetske standarde proizvodnje i upotrebe, a istodobno promicati europsko vodstvo; |
| --- | --- |

H.

budući da je potencijal za gospodarski rast tog sektora, od proizvođača do krajnjeg korisnika, golem i za velika trgovačka društva i za opskrbni lanac koji čine tisuće malih i srednjih poduzeća, kao i za inovativna novoosnovana društva; budući da je nužno održati svjetske standarde proizvodnje i upotrebe, a istodobno promicati europsko vodstvo;

| I. | budući da se u znak priznavanja brzog razvoja tog tržišta RPAS-ove s pravom uvrštava u postojeće zrakoplovne programe, kao što su Zajedničko poduzeće za istraživanje o upravljanju zračnim prometom jedinstvenog europskog neba (SESAR) i Obzor 2020.; budući da je taj sektor već uložio znatna financijska sredstva te da bi ga se potaknulo na udvostručavanje ulaganja kad bi mala i srednja poduzeća, koja su njegov najveći dio, mogla lakše pristupati financiranju; budući da će dodatno financiranje daljnjeg istraživanja i razvoja biti ključno kako bi se podržala ta nova industrija te sigurna i čvrsta integracija RPAS-ova u zračni prostor; |
| --- | --- |

I.

budući da se u znak priznavanja brzog razvoja tog tržišta RPAS-ove s pravom uvrštava u postojeće zrakoplovne programe, kao što su Zajedničko poduzeće za istraživanje o upravljanju zračnim prometom jedinstvenog europskog neba (SESAR) i Obzor 2020.; budući da je taj sektor već uložio znatna financijska sredstva te da bi ga se potaknulo na udvostručavanje ulaganja kad bi mala i srednja poduzeća, koja su njegov najveći dio, mogla lakše pristupati financiranju; budući da će dodatno financiranje daljnjeg istraživanja i razvoja biti ključno kako bi se podržala ta nova industrija te sigurna i čvrsta integracija RPAS-ova u zračni prostor;

| J. | budući da su čak i u toj ranoj fazi države članice, predmetni sektor i Komisija priznali potencijal tog tržišta i žele naglasiti da svi politički okviri moraju omogućiti rast tog europskog sektora radi ostvarivanja konkurentnosti na svjetskoj razini; |
| --- | --- |

J.

budući da su čak i u toj ranoj fazi države članice, predmetni sektor i Komisija priznali potencijal tog tržišta i žele naglasiti da svi politički okviri moraju omogućiti rast tog europskog sektora radi ostvarivanja konkurentnosti na svjetskoj razini;

| K. | budući da to novo tržište nudi znatne mogućnosti za ulaganja, inovacije i stvaranje radnih mjesta u cijelom opskrbnom lancu te da je korisno za društvo, istodobno priznajući da se mora zaštititi javni interes, što posebno obuhvaća pitanja koja se odnose na privatnost, zaštitu podataka, odgovornost i građanskopravnu odgovornost; |
| --- | --- |

K.

budući da to novo tržište nudi znatne mogućnosti za ulaganja, inovacije i stvaranje radnih mjesta u cijelom opskrbnom lancu te da je korisno za društvo, istodobno priznajući da se mora zaštititi javni interes, što posebno obuhvaća pitanja koja se odnose na privatnost, zaštitu podataka, odgovornost i građanskopravnu odgovornost;

| L. | budući da će, unatoč gospodarskom potencijalu RPAS-ova, njihov razvoj biti jedan od najvažnijih izazova u budućnosti u pogledu sigurnosti zrakoplovne industrije te zaštite i sigurnosti osoba i trgovačkih društava; |
| --- | --- |

L.

budući da će, unatoč gospodarskom potencijalu RPAS-ova, njihov razvoj biti jedan od najvažnijih izazova u budućnosti u pogledu sigurnosti zrakoplovne industrije te zaštite i sigurnosti osoba i trgovačkih društava;

| M. | budući da je zadaća Europske unije u što kraćem roku razviti zakonodavni okvir koji će se odnositi isključivo na civilnu upotrebu RPAS-ova; |
| --- | --- |

M.

budući da je zadaća Europske unije u što kraćem roku razviti zakonodavni okvir koji će se odnositi isključivo na civilnu upotrebu RPAS-ova;

| N. | budući da se europskim zakonodavnim okvirom mora omogućiti, s jedne strane, da sektor nastavi s inovacijama i razvojem u najboljim mogućim uvjetima, a s druge strane, da građani budu sigurni u učinkovitu zaštitu imovine i osoba, kao i svojih osobnih podataka i privatnosti; |
| --- | --- |

N.

budući da se europskim zakonodavnim okvirom mora omogućiti, s jedne strane, da sektor nastavi s inovacijama i razvojem u najboljim mogućim uvjetima, a s druge strane, da građani budu sigurni u učinkovitu zaštitu imovine i osoba, kao i svojih osobnih podataka i privatnosti;

Međunarodna dimenzija

| 1. | napominje da SAD mnogi smatraju vodećim tržištem za upotrebu RPAS-ova, ali za vojne operacije; no ističe da je Europa predvodnik u civilnom sektoru s 2 500 korisnika (400 u Ujedinjenoj Kraljevini, 300 u Njemačkoj, 1 500 u Francuskoj, 250 u Švedskoj itd.), dok ih u ostalim dijelovima svijeta ima 2 342, te da treba učiniti sve da ojača svoju snažnu tržišnu poziciju; |
| --- | --- |

1.

napominje da SAD mnogi smatraju vodećim tržištem za upotrebu RPAS-ova, ali za vojne operacije; no ističe da je Europa predvodnik u civilnom sektoru s 2 500 korisnika (400 u Ujedinjenoj Kraljevini, 300 u Njemačkoj, 1 500 u Francuskoj, 250 u Švedskoj itd.), dok ih u ostalim dijelovima svijeta ima 2 342, te da treba učiniti sve da ojača svoju snažnu tržišnu poziciju;

| 2. | napominje da Japan ima mnogo korisnika RPAS-ova i dvadesetogodišnje iskustvo, uglavnom u upotrebi RPAS-ova u preciznoj poljoprivredi, npr. za prskanje usjeva; podsjeća da je to bila prva zemlja koja je sredinom devedesetih godina prošlog stoljeća dopustila upotrebu tehnologije RPAS-ova u poljoprivredi, nakon čega se u roku od nekoliko godina umnožio broj korisnika; |
| --- | --- |

2.

napominje da Japan ima mnogo korisnika RPAS-ova i dvadesetogodišnje iskustvo, uglavnom u upotrebi RPAS-ova u preciznoj poljoprivredi, npr. za prskanje usjeva; podsjeća da je to bila prva zemlja koja je sredinom devedesetih godina prošlog stoljeća dopustila upotrebu tehnologije RPAS-ova u poljoprivredi, nakon čega se u roku od nekoliko godina umnožio broj korisnika;

| 3. | napominje da Izrael ima vrlo aktivnu proizvodnu industriju, no izravno je usredotočen na vojne RPAS-ove; naglašava činjenicu da integrirana civilno-vojna služba zračne plovidbe danas olakšava integraciju RPAS-ova u izraelski zračni prostor; |
| --- | --- |

3.

napominje da Izrael ima vrlo aktivnu proizvodnu industriju, no izravno je usredotočen na vojne RPAS-ove; naglašava činjenicu da integrirana civilno-vojna služba zračne plovidbe danas olakšava integraciju RPAS-ova u izraelski zračni prostor;

| 4. | napominje da se Australija, Kina (u kojoj se proizvode mnogi vrlo mali RPAS-ovi) i Južna Afrika nalaze među 50 zemalja koje trenutačno razvijaju RPAS-ove; |
| --- | --- |

4.

napominje da se Australija, Kina (u kojoj se proizvode mnogi vrlo mali RPAS-ovi) i Južna Afrika nalaze među 50 zemalja koje trenutačno razvijaju RPAS-ove;

| 5. | naglašava da se mora prepoznati globalna dimenzija RPAS-ova i poziva Komisiju da to u potpunosti uzme u obzir; |
| --- | --- |

5.

naglašava da se mora prepoznati globalna dimenzija RPAS-ova i poziva Komisiju da to u potpunosti uzme u obzir;

Situacija u državama članicama EU-a

| 6. | ističe da sve države članice poduzimaju određene radnje u vezi s RPAS-ovima u pogledu proizvodnje i/ili upotrebe; |
| --- | --- |

6.

ističe da sve države članice poduzimaju određene radnje u vezi s RPAS-ovima u pogledu proizvodnje i/ili upotrebe;

| 7. | naglašava činjenicu da je upotreba zakonita samo ako postoji nacionalno zakonodavstvo, osim u slučaju zajamčenog izuzeća; podsjeća da se to temelji na pravilu Međunarodne organizacije za civilno zrakoplovstvo (ICAO) u skladu s kojim se za sve operacije bespilotnih letjelica mora izdati posebno odobrenje (3); |
| --- | --- |

7.

naglašava činjenicu da je upotreba zakonita samo ako postoji nacionalno zakonodavstvo, osim u slučaju zajamčenog izuzeća; podsjeća da se to temelji na pravilu Međunarodne organizacije za civilno zrakoplovstvo (ICAO) u skladu s kojim se za sve operacije bespilotnih letjelica mora izdati posebno odobrenje (3);

| 8. | napominje da bi nepostojanje usklađenih propisa na razini EU-a moglo ometati razvoj europskog tržišta RPAS-ova s obzirom na to da države članice u pravilu međusobno ne priznaju odobrenja izdana na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

8.

napominje da bi nepostojanje usklađenih propisa na razini EU-a moglo ometati razvoj europskog tržišta RPAS-ova s obzirom na to da države članice u pravilu međusobno ne priznaju odobrenja izdana na nacionalnoj razini;

Ključna pitanja

| 9. | smatra da su za sektor RPAS-ova hitno potrebni europski i svjetski propisi kako bi se zajamčio prekogranični razvoj RPAS-ova; smatra da je potreban jasan europski zakonodavni okvir kako bi se zajamčile investicije i razvoj konkurentnog europskog sektora RPAS-ova; naglašava činjenicu da postoji opasnost od toga da se ekonomski potencijal i pozitivni učinci RPAS-ova neće u potpunosti ostvariti ako se odmah ne poduzmu mjere; |
| --- | --- |

9.

smatra da su za sektor RPAS-ova hitno potrebni europski i svjetski propisi kako bi se zajamčio prekogranični razvoj RPAS-ova; smatra da je potreban jasan europski zakonodavni okvir kako bi se zajamčile investicije i razvoj konkurentnog europskog sektora RPAS-ova; naglašava činjenicu da postoji opasnost od toga da se ekonomski potencijal i pozitivni učinci RPAS-ova neće u potpunosti ostvariti ako se odmah ne poduzmu mjere;

| 10. | podsjeća na ekonomsku važnost tog sektora i naglašava potrebu za prikladnim politikama kojima će se zaštititi privatnost i zajamčiti zaštita podataka i sigurnost koje će biti razmjerne svojem cilju i neće nepotrebno opteretiti mala i srednja poduzeća; |
| --- | --- |

10.

podsjeća na ekonomsku važnost tog sektora i naglašava potrebu za prikladnim politikama kojima će se zaštititi privatnost i zajamčiti zaštita podataka i sigurnost koje će biti razmjerne svojem cilju i neće nepotrebno opteretiti mala i srednja poduzeća;

| 11. | smatra da bi se brzim uvođenjem jasnog, učinkovitog i pouzdanog europskog okvira mogla oživjeti rasprava o uspostavi svjetskih pravila za korištenje bespilotnih letjelica; |
| --- | --- |

11.

smatra da bi se brzim uvođenjem jasnog, učinkovitog i pouzdanog europskog okvira mogla oživjeti rasprava o uspostavi svjetskih pravila za korištenje bespilotnih letjelica;

| 12. | smatra da se u tom budućem zakonodavstvu mora jasno razlikovati profesionalna upotreba bespilotnih letjelica na daljinsko upravljanje od njihove rekreativne upotrebe; |
| --- | --- |

12.

smatra da se u tom budućem zakonodavstvu mora jasno razlikovati profesionalna upotreba bespilotnih letjelica na daljinsko upravljanje od njihove rekreativne upotrebe;

| 13. | naglašava činjenicu da je sigurnost od ključne važnosti za sve operacije RPAS-ova i pravila o njima te da ona mora biti proporcionalna rizicima; smatra da se budući europski regulatorni okvir treba prilagoditi specifičnim rizicima povezanima s tzv. letovima izvan vidokruga, no da ne treba odvraćati od takvih letova; |
| --- | --- |

13.

naglašava činjenicu da je sigurnost od ključne važnosti za sve operacije RPAS-ova i pravila o njima te da ona mora biti proporcionalna rizicima; smatra da se budući europski regulatorni okvir treba prilagoditi specifičnim rizicima povezanima s tzv. letovima izvan vidokruga, no da ne treba odvraćati od takvih letova;

| 14. | naglašava činjenicu da je pitanje zaštite podataka i privatnosti ključno u promicanju široke javne potpore za upotrebu RPAS-ova u civilne svrhe te je stoga od ključne važnosti kako bi se omogućio rast i sigurna integracija RPAS-ova u civilno zrakoplovstvo, uz strogo poštovanje Direktive 95/46/EZ o zaštiti podataka, prava na zaštitu privatnog života iz članka 7. Povelje o temeljnim pravima EU-a te prava na zaštitu osobnih podataka iz članka 8. Povelje o temeljnim pravima EU-a i članka 16. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU); poziva Komisiju i države članice da zajamče da će pri izradi svih politika EU-a o RPAS-ovima u njih uvrstiti jamstva za zaštitu privatnosti i podataka u skladu s načelima nužnosti i proporcionalnosti; u tom pogledu poziva Komisiju da potiče razvoj normi koje se odnose na koncepte integrirane i zadane zaštite privatnosti; |
| --- | --- |

14.

naglašava činjenicu da je pitanje zaštite podataka i privatnosti ključno u promicanju široke javne potpore za upotrebu RPAS-ova u civilne svrhe te je stoga od ključne važnosti kako bi se omogućio rast i sigurna integracija RPAS-ova u civilno zrakoplovstvo, uz strogo poštovanje Direktive 95/46/EZ o zaštiti podataka, prava na zaštitu privatnog života iz članka 7. Povelje o temeljnim pravima EU-a te prava na zaštitu osobnih podataka iz članka 8. Povelje o temeljnim pravima EU-a i članka 16. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU); poziva Komisiju i države članice da zajamče da će pri izradi svih politika EU-a o RPAS-ovima u njih uvrstiti jamstva za zaštitu privatnosti i podataka u skladu s načelima nužnosti i proporcionalnosti; u tom pogledu poziva Komisiju da potiče razvoj normi koje se odnose na koncepte integrirane i zadane zaštite privatnosti;

| 15. | suglasan je s pet ključnih načela za budući razvoj RPAS-ova utvrđenih u Deklaraciji iz Rige i u potpunosti ih podupire:






  — | RPAS-ove treba obuhvatiti razmjernim propisima kao nove vrste zrakoplova na temelju rizika svake operacije, |
| --- | --- | --- |

15.

suglasan je s pet ključnih načela za budući razvoj RPAS-ova utvrđenih u Deklaraciji iz Rige i u potpunosti ih podupire:

—

RPAS-ove treba obuhvatiti razmjernim propisima kao nove vrste zrakoplova na temelju rizika svake operacije,

| — | potrebno je izraditi propise EU-a o sigurnom pružanju usluga RPAS-ova kako bi se tom sektoru omogućilo ulaganje, |
| --- | --- |

—

potrebno je izraditi propise EU-a o sigurnom pružanju usluga RPAS-ova kako bi se tom sektoru omogućilo ulaganje,

| — | potrebno je razviti tehnologiju i izraditi norme kako bi se omogućila potpuna integracija RPAS-ova u europski zračni prostor, |
| --- | --- |

—

potrebno je razviti tehnologiju i izraditi norme kako bi se omogućila potpuna integracija RPAS-ova u europski zračni prostor,

| — | javno prihvaćanje ključno je za rast u području usluga RPAS-ova, |
| --- | --- |

—

javno prihvaćanje ključno je za rast u području usluga RPAS-ova,

| — | korisnik RPAS-a odgovoran je za njegovu upotrebu; |
| --- | --- |

—

korisnik RPAS-a odgovoran je za njegovu upotrebu;

| 16. | naglašava da iz perspektive upravljanja zračnim prostorom (ATM) kratkoročno već postoje operativni postupci kojima se RPAS-ovima omogućuje let izvan konkretnih i ograničenih područja; podsjeća da mnogi civilni i vojni RPAS-ovi lete na dodijeljenim koridorima proširenjem kriterija standardne podjele koji se obično primjenjuju na zrakoplove s posadom; |
| --- | --- |

16.

naglašava da iz perspektive upravljanja zračnim prostorom (ATM) kratkoročno već postoje operativni postupci kojima se RPAS-ovima omogućuje let izvan konkretnih i ograničenih područja; podsjeća da mnogi civilni i vojni RPAS-ovi lete na dodijeljenim koridorima proširenjem kriterija standardne podjele koji se obično primjenjuju na zrakoplove s posadom;

| 17. | ističe važnost letova izvan vidokruga za razvoj sektora; smatra da se europskim zakonodavstvom mora pogodovati toj praksi; |
| --- | --- |

17.

ističe važnost letova izvan vidokruga za razvoj sektora; smatra da se europskim zakonodavstvom mora pogodovati toj praksi;

| 18. | priznaje da je utjecaj RPAS-ova na promet u kojem sudjeluju letjelice s posadom ograničen zbog malog broja RPAS-ova u odnosu na broj zrakoplova s posadom; no priznaje da se pritisci na sustav upravljanja zračnim prometom (ATM) mogu povećati zbog dobrodošlog porasta broja sportskih i rekreativnih RPAS-ova, koji u nekim okolnostima mogu predstavljati prijetnju za sigurnost zračnog prometa, te poziva relevantna tijela da taj čimbenik uzmu u obzir i da se on obuhvati budućim propisima EU-a kako bi se u državama članicama zajamčile kontinuirane učinkovite norme u području upravljanja zračnim prometom; |
| --- | --- |

18.

priznaje da je utjecaj RPAS-ova na promet u kojem sudjeluju letjelice s posadom ograničen zbog malog broja RPAS-ova u odnosu na broj zrakoplova s posadom; no priznaje da se pritisci na sustav upravljanja zračnim prometom (ATM) mogu povećati zbog dobrodošlog porasta broja sportskih i rekreativnih RPAS-ova, koji u nekim okolnostima mogu predstavljati prijetnju za sigurnost zračnog prometa, te poziva relevantna tijela da taj čimbenik uzmu u obzir i da se on obuhvati budućim propisima EU-a kako bi se u državama članicama zajamčile kontinuirane učinkovite norme u području upravljanja zračnim prometom;

| 19. | naglašava činjenicu da bi se tehničkim i regulatornim rješenjima RPAS-ovima dugoročno omogućilo korištenje zračnog prostora zajedno sa svim drugim korisnicima, a da im se ne nameću novi zahtjevi u pogledu opreme; napominje da postoji velik broj malih RPAS-ova koji lete na visinama do 500 stopa, zajedno sa zrakoplovima s posadom; naglašava da, iako pružatelji usluga u zračnoj plovidbi na tim visinama ne pružaju usluge kontrole zračnog prometa, njihova je odgovornost pružanje dostatnih informacija kako bi se obje vrste zrakoplova usporedno služile istim zračnim prostorom; napominje da EUROCONTROL podupire države u postizanju zajedničkog shvaćanja obuhvaćenih pitanja te što veće usklađenosti; |
| --- | --- |

19.

naglašava činjenicu da bi se tehničkim i regulatornim rješenjima RPAS-ovima dugoročno omogućilo korištenje zračnog prostora zajedno sa svim drugim korisnicima, a da im se ne nameću novi zahtjevi u pogledu opreme; napominje da postoji velik broj malih RPAS-ova koji lete na visinama do 500 stopa, zajedno sa zrakoplovima s posadom; naglašava da, iako pružatelji usluga u zračnoj plovidbi na tim visinama ne pružaju usluge kontrole zračnog prometa, njihova je odgovornost pružanje dostatnih informacija kako bi se obje vrste zrakoplova usporedno služile istim zračnim prostorom; napominje da EUROCONTROL podupire države u postizanju zajedničkog shvaćanja obuhvaćenih pitanja te što veće usklađenosti;

| 20. | smatra da je pitanje identifikacije bespilotnih letjelica, bez obzira na njihovu veličinu, od ključne važnosti; naglašava da je potrebno naći rješenja kojima bi se uzela u obzir rekreativna ili komercijalna upotreba bespilotnih letjelica; |
| --- | --- |

20.

smatra da je pitanje identifikacije bespilotnih letjelica, bez obzira na njihovu veličinu, od ključne važnosti; naglašava da je potrebno naći rješenja kojima bi se uzela u obzir rekreativna ili komercijalna upotreba bespilotnih letjelica;

Rješenja za budućnost

| 21. | smatra da je na temelju analize rizika potrebno razviti jasan, usklađen i razmjeran europski i svjetski regulatorni okvir kojim se izbjegavaju nerazmjerni propisi za trgovačka društva kojima se onemogućavaju ulaganje i inovacije u industriji RPAS-ova, istodobno štiteći građane na odgovarajući način i stvarajući održiva i inovativna radna mjesta; smatra da se detaljna procjena rizika treba temeljiti na konceptu kategorija upotrebe koji je uspostavila EASA te da bi u njoj trebalo uzeti u obzir karakteristike RPAS-ova (težina, opseg djelovanja, brzina) i način njihove upotrebe (rekreativna ili profesionalna); smatra da taj okvir treba biti dio dugoročne perspektive, uzimajući u obzir mogući budući razvoj i druge aspekte tih tehnologija; |
| --- | --- |

21.

smatra da je na temelju analize rizika potrebno razviti jasan, usklađen i razmjeran europski i svjetski regulatorni okvir kojim se izbjegavaju nerazmjerni propisi za trgovačka društva kojima se onemogućavaju ulaganje i inovacije u industriji RPAS-ova, istodobno štiteći građane na odgovarajući način i stvarajući održiva i inovativna radna mjesta; smatra da se detaljna procjena rizika treba temeljiti na konceptu kategorija upotrebe koji je uspostavila EASA te da bi u njoj trebalo uzeti u obzir karakteristike RPAS-ova (težina, opseg djelovanja, brzina) i način njihove upotrebe (rekreativna ili profesionalna); smatra da taj okvir treba biti dio dugoročne perspektive, uzimajući u obzir mogući budući razvoj i druge aspekte tih tehnologija;

| 22. | podupire namjeru Komisije da ukine gornju granicu od 150 kg i da je zamijeni usklađenim i sveobuhvatnim regulatornim okvirom na razini EU-a kojim bi se nacionalnim nadležnim tijelima, kvalificiranim tijelima ili udrugama omogućilo da preuzmu aktivnosti provjere i nadzora; smatra da bi proporcionalnost propisa trebalo dopuniti fleksibilnošću potrebnom u procesima i postupcima; |
| --- | --- |

22.

podupire namjeru Komisije da ukine gornju granicu od 150 kg i da je zamijeni usklađenim i sveobuhvatnim regulatornim okvirom na razini EU-a kojim bi se nacionalnim nadležnim tijelima, kvalificiranim tijelima ili udrugama omogućilo da preuzmu aktivnosti provjere i nadzora; smatra da bi proporcionalnost propisa trebalo dopuniti fleksibilnošću potrebnom u procesima i postupcima;

| 23. | smatra da bi pri utvrđivanju proračuna Agencije trebalo uzeti u obzir promjene nadležnosti EASA-e u vezi s RPAS-ovima kako bi ta Agencija mogla obavljati povjerene joj dužnosti; |
| --- | --- |

23.

smatra da bi pri utvrđivanju proračuna Agencije trebalo uzeti u obzir promjene nadležnosti EASA-e u vezi s RPAS-ovima kako bi ta Agencija mogla obavljati povjerene joj dužnosti;

| 24. | poziva Komisiju da zajamči da se u razradu svih politika EU-a o RPAS-ovima uvrste jamstva za zaštitu privatnosti i podataka uvođenjem obveze procjena utjecaja te obveze postojanja integrirane i zadane zaštite privatnosti kao minimalnih uvjeta; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisiju da zajamči da se u razradu svih politika EU-a o RPAS-ovima uvrste jamstva za zaštitu privatnosti i podataka uvođenjem obveze procjena utjecaja te obveze postojanja integrirane i zadane zaštite privatnosti kao minimalnih uvjeta;

| 25. | zabrinut je zbog potencijalnih nezakonitih i nesigurnih načina upotrebe RPAS-ova (npr. RPAS pretvoren iz civilnog alata u oružje koje se koristi u vojne ili druge svrhe ili RPAS koji se koristi u svrhu ometanja sustava navigacije ili komunikacije); poziva Komisiju da podrži razvoj tehnologije potrebne za jamčenje sigurnosti, zaštite i privatnosti pri upotrebi RPAS-ova, između ostalog usmjeravanjem sredstava u okviru programa Obzor 2020. prije svega u istraživanje i razvoj sustava, tehnologija itd. koji mogu poslužiti za poboljšanje integrirane i zadane zaštite privatnosti te kojima se može podržati razvoj tehnologija kao što su tehnologija za „otkrivanje i izbjegavanje”, određivanje geografskih granica (geo-fencing), tehnologija protiv ometanja i otmica, kao i integrirana i zadana zaštita privatnosti, koje omogućuju sigurnu upotrebu civilnih RPAS-ova; |
| --- | --- |

25.

zabrinut je zbog potencijalnih nezakonitih i nesigurnih načina upotrebe RPAS-ova (npr. RPAS pretvoren iz civilnog alata u oružje koje se koristi u vojne ili druge svrhe ili RPAS koji se koristi u svrhu ometanja sustava navigacije ili komunikacije); poziva Komisiju da podrži razvoj tehnologije potrebne za jamčenje sigurnosti, zaštite i privatnosti pri upotrebi RPAS-ova, između ostalog usmjeravanjem sredstava u okviru programa Obzor 2020. prije svega u istraživanje i razvoj sustava, tehnologija itd. koji mogu poslužiti za poboljšanje integrirane i zadane zaštite privatnosti te kojima se može podržati razvoj tehnologija kao što su tehnologija za „otkrivanje i izbjegavanje”, određivanje geografskih granica (geo-fencing), tehnologija protiv ometanja i otmica, kao i integrirana i zadana zaštita privatnosti, koje omogućuju sigurnu upotrebu civilnih RPAS-ova;

| 26. | potiče inovativne tehnologije u području RPAS-ova koje imaju golem potencijal za stvaranje radnih mjesta, posebno zelenih radnih mjesta jer ona obuhvaćaju veliki spektar zanimanja; potiče razvoj i ispitivanje velikog potencijala uključivanja malih i srednjih poduzeća u usluge proizvodnje specijaliziranih dijelova i materijala; ističe potrebu za organiziranjem i promicanjem centara za stjecanje kvalifikacija i osposobljavanje; |
| --- | --- |

26.

potiče inovativne tehnologije u području RPAS-ova koje imaju golem potencijal za stvaranje radnih mjesta, posebno zelenih radnih mjesta jer ona obuhvaćaju veliki spektar zanimanja; potiče razvoj i ispitivanje velikog potencijala uključivanja malih i srednjih poduzeća u usluge proizvodnje specijaliziranih dijelova i materijala; ističe potrebu za organiziranjem i promicanjem centara za stjecanje kvalifikacija i osposobljavanje;

| 27. | smatra da bi se u propisima na razini EU-a i nacionalnoj razini trebale jasno naznačiti odredbe koje se primjenjuju na RPAS-ove, a odnose se na unutarnje tržište i međunarodnu trgovinu (proizvodnja, prodaja, kupnja, trgovina i upotreba RPAS-ova) te na temeljno pravo na privatnost i zaštitu podataka; smatra također da bi ti propisi trebali doprinijeti pravilnoj primjeni prava u području zaštite privatnosti i podataka te ostalih vrsta prava koje se odnose na razne vrste rizika i odgovornosti povezanih s upravljanjem RPAS-ovima, kao što su kazneno pravo te pravo u području intelektualnog vlasništva, zrakoplovstva i zaštite okoliša; ističe potrebu da sve osobe koje upravljaju RPAS-ovima poznaju osnovne propise o njihovoj upotrebi te da se ti propisi navode u obavijesti za kupce; |
| --- | --- |

27.

smatra da bi se u propisima na razini EU-a i nacionalnoj razini trebale jasno naznačiti odredbe koje se primjenjuju na RPAS-ove, a odnose se na unutarnje tržište i međunarodnu trgovinu (proizvodnja, prodaja, kupnja, trgovina i upotreba RPAS-ova) te na temeljno pravo na privatnost i zaštitu podataka; smatra također da bi ti propisi trebali doprinijeti pravilnoj primjeni prava u području zaštite privatnosti i podataka te ostalih vrsta prava koje se odnose na razne vrste rizika i odgovornosti povezanih s upravljanjem RPAS-ovima, kao što su kazneno pravo te pravo u području intelektualnog vlasništva, zrakoplovstva i zaštite okoliša; ističe potrebu da sve osobe koje upravljaju RPAS-ovima poznaju osnovne propise o njihovoj upotrebi te da se ti propisi navode u obavijesti za kupce;

| 28. | smatra da predstavnici tog sektora, regulatornih tijela te predstavnici iz područja trgovine moraju zajednički zajamčiti pravnu sigurnost koja pogoduje ulaganjima te izbjeći dilemu o tome što treba prije uslijediti, pri čemu sektor ne želi ulagati u razvoj potrebnih tehnologija ako ne postoji sigurnost u pogledu načina na koji će se one regulirati, a regulatorna tijela ne žele odrediti norme dok sektor ne zatraži odobrenje za tehnologije; ustraje u tome da mala i srednja poduzeća budu istinski uključena u taj normativni postupak; |
| --- | --- |

28.

smatra da predstavnici tog sektora, regulatornih tijela te predstavnici iz područja trgovine moraju zajednički zajamčiti pravnu sigurnost koja pogoduje ulaganjima te izbjeći dilemu o tome što treba prije uslijediti, pri čemu sektor ne želi ulagati u razvoj potrebnih tehnologija ako ne postoji sigurnost u pogledu načina na koji će se one regulirati, a regulatorna tijela ne žele odrediti norme dok sektor ne zatraži odobrenje za tehnologije; ustraje u tome da mala i srednja poduzeća budu istinski uključena u taj normativni postupak;

| 29. | smatra da je pristup utemeljen na procjeni rizika u skladu s Deklaracijom iz Rige, da je koncept upotrebe koji je izradila EASA solidan temelj za jamčenje sigurne upotrebe RPAS-ova, da će se europski regulatorni uvjeti temeljiti na pojedinačnoj osnovi ili na pristupu utemeljenom na vrsti/klasi, ovisno o tome što je primjereno, te će se njima zajamčiti visoka razina sigurnosti i interoperabilnosti; smatra da je od ključne važnosti da uvjete za normizaciju Europske organizacije za opremu za civilno zrakoplovstvo (EUROCAE) odobri mjerodavno regulatorno tijelo kako bi se zajamčio uspjeh proizvođača i korisnika RPAS-ova; |
| --- | --- |

29.

smatra da je pristup utemeljen na procjeni rizika u skladu s Deklaracijom iz Rige, da je koncept upotrebe koji je izradila EASA solidan temelj za jamčenje sigurne upotrebe RPAS-ova, da će se europski regulatorni uvjeti temeljiti na pojedinačnoj osnovi ili na pristupu utemeljenom na vrsti/klasi, ovisno o tome što je primjereno, te će se njima zajamčiti visoka razina sigurnosti i interoperabilnosti; smatra da je od ključne važnosti da uvjete za normizaciju Europske organizacije za opremu za civilno zrakoplovstvo (EUROCAE) odobri mjerodavno regulatorno tijelo kako bi se zajamčio uspjeh proizvođača i korisnika RPAS-ova;

| 30. | smatra da bi u buduće europske i svjetske propise o RPAS-ovima trebalo uvrstiti pitanja u pogledu:






  — | plovidbenosti; |
| --- | --- | --- |

30.

smatra da bi u buduće europske i svjetske propise o RPAS-ovima trebalo uvrstiti pitanja u pogledu:

—

plovidbenosti;

| — | certifikacijskih specifikacija; |
| --- | --- |

—

certifikacijskih specifikacija;

| — | komercijalne i rekreativne upotrebe; |
| --- | --- |

—

komercijalne i rekreativne upotrebe;

| — | identifikacije bespilotne letjelice i vlasnika/korisnika; |
| --- | --- |

—

identifikacije bespilotne letjelice i vlasnika/korisnika;

| — | odobrenja koja izdaju organizacije za osposobljavanje pilota; |
| --- | --- |

—

odobrenja koja izdaju organizacije za osposobljavanje pilota;

| — | osposobljavanja pilota i izdavanja dozvola za njih; |
| --- | --- |

—

osposobljavanja pilota i izdavanja dozvola za njih;

| — | upotrebe; |
| --- | --- |

—

upotrebe;

| — | odgovornosti i osiguranja; |
| --- | --- |

—

odgovornosti i osiguranja;

| — | zaštite podataka i privatnosti; |
| --- | --- |

—

zaštite podataka i privatnosti;

| — | određivanja geografskih granica (geo-fencing); |
| --- | --- |

—

određivanja geografskih granica (geo-fencing);

| — | zona zabrane letenja; |
| --- | --- |

—

zona zabrane letenja;

| 31. | poziva države članice da pri obučavanju profesionalnih korisnika i vlasnika RPAS-ova u obuku uvrste i poseban dio o zaštiti podataka i privatnosti te da profesionalne korisnike RPAS-ova moraju uzajamno priznati države članice kako bi se uklonila tržišna ograničenja; |
| --- | --- |

31.

poziva države članice da pri obučavanju profesionalnih korisnika i vlasnika RPAS-ova u obuku uvrste i poseban dio o zaštiti podataka i privatnosti te da profesionalne korisnike RPAS-ova moraju uzajamno priznati države članice kako bi se uklonila tržišna ograničenja;

| 32. | naglašava da RPAS-ovi koji lete izvan vidokruga moraju biti opremljeni tehnologijom za otkrivanje i izbjegavanje kako bi otkrili zrakoplov koji se nalazi u istom zračnom prostoru te se pritom mora zajamčiti da RPAS-ovi ne ugrožavaju sigurnost zrakoplova s posadom, a osim toga, u obzir se moraju uzeti gusto naseljena područja, zone zabrane letenja kao što su zračne luke, elektrane, nuklearna i kemijska postrojenja te druga važna infrastruktura; stoga poziva Komisiju da osigura potrebna sredstva za istraživanje i razvoj preko Zajedničkog poduzeća SESAR; |
| --- | --- |

32.

naglašava da RPAS-ovi koji lete izvan vidokruga moraju biti opremljeni tehnologijom za otkrivanje i izbjegavanje kako bi otkrili zrakoplov koji se nalazi u istom zračnom prostoru te se pritom mora zajamčiti da RPAS-ovi ne ugrožavaju sigurnost zrakoplova s posadom, a osim toga, u obzir se moraju uzeti gusto naseljena područja, zone zabrane letenja kao što su zračne luke, elektrane, nuklearna i kemijska postrojenja te druga važna infrastruktura; stoga poziva Komisiju da osigura potrebna sredstva za istraživanje i razvoj preko Zajedničkog poduzeća SESAR;

| 33. | poziva Komisiju, dotična tijela i trgovačka društva da unaprijede svoje programe istraživanja i razvoja; smatra da, uzimajući u obzir očekivani ekonomski učinak tog sektora, EU treba poticati razvoj europskih tehnologija, na primjer provedbom programa Obzor 2020.; traži da se u okviru programa istraživanja uzme u obzir razvoj tehnologija otkrivanja i hvatanja bespilotnih letjelica; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisiju, dotična tijela i trgovačka društva da unaprijede svoje programe istraživanja i razvoja; smatra da, uzimajući u obzir očekivani ekonomski učinak tog sektora, EU treba poticati razvoj europskih tehnologija, na primjer provedbom programa Obzor 2020.; traži da se u okviru programa istraživanja uzme u obzir razvoj tehnologija otkrivanja i hvatanja bespilotnih letjelica;

| 34. | podsjeća na to da je europski program globalnog navigacijskog satelitskog sustava EGNOS kojim se pojačava signal GPS odobren za civilno zrakoplovstvo 2011. i da će program Galileo u nekoliko sljedećih godina postupno ući u fazu primjene; u tom smislu vjeruje da će napredni sustav upravljanja zračnim prometom, kao i aplikacije za RPAS-ove utemeljene na europskim programima GNSS-a pozitivno doprinijeti sigurnoj upotrebi RPAS-ova; |
| --- | --- |

34.

podsjeća na to da je europski program globalnog navigacijskog satelitskog sustava EGNOS kojim se pojačava signal GPS odobren za civilno zrakoplovstvo 2011. i da će program Galileo u nekoliko sljedećih godina postupno ući u fazu primjene; u tom smislu vjeruje da će napredni sustav upravljanja zračnim prometom, kao i aplikacije za RPAS-ove utemeljene na europskim programima GNSS-a pozitivno doprinijeti sigurnoj upotrebi RPAS-ova;

| 35. | napominje da bi RPAS-ovi, u skladu s pristupom utemeljenom na procjeni rizika, trebali biti opremljeni identifikacijskim čipom i registrirani kako bi se osigurala sljedivost, odgovornost i pravilna provedba propisa o građanskopravnoj odgovornosti; |
| --- | --- |

35.

napominje da bi RPAS-ovi, u skladu s pristupom utemeljenom na procjeni rizika, trebali biti opremljeni identifikacijskim čipom i registrirani kako bi se osigurala sljedivost, odgovornost i pravilna provedba propisa o građanskopravnoj odgovornosti;

| 36. | podržava koncept upotrebe bespilotnih letjelica koje je razvila EASA te u kojem se definiraju tri različite kategorije RPAS-ova i odgovarajući propisi; |
| --- | --- |

36.

podržava koncept upotrebe bespilotnih letjelica koje je razvila EASA te u kojem se definiraju tri različite kategorije RPAS-ova i odgovarajući propisi;

| 37. | napominje da je provedba zakonodavstva o RPAS-ovima ključna za sigurnu i uspješnu integraciju RPAS-ova u europski zračni prostor; |
| --- | --- |

37.

napominje da je provedba zakonodavstva o RPAS-ovima ključna za sigurnu i uspješnu integraciju RPAS-ova u europski zračni prostor;

| 38. | poziva Komisiju i države članice da osiguraju dovoljno sredstava za provedbu zakonodavstva o RPAS-ovima; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisiju i države članice da osiguraju dovoljno sredstava za provedbu zakonodavstva o RPAS-ovima;

| 39. | naglašava da je Zajednička direkcija za donošenje pravila o bespilotnim sustavima (JARUS) međunarodno tijelo s dobrovoljnim članstvom koje se sastoji od tijela za civilno zrakoplovstvo iz 22 država članica EU-a i država koje nisu članice EU-a te regulatornih agencija/tijela; podsjeća da je predsjednik JARUS-a predstavnik EASA-e, agencije koja će se baviti budućim propisima o RPAS-ovima; podsjeća na to da je svrha JARUS-a određivanje tehničkih, sigurnosnih i operativnih uvjeta za certificiranje i sigurnu integraciju velikih i malih RPAS-ova u zračni prostor i zračne luke; |
| --- | --- |

39.

naglašava da je Zajednička direkcija za donošenje pravila o bespilotnim sustavima (JARUS) međunarodno tijelo s dobrovoljnim članstvom koje se sastoji od tijela za civilno zrakoplovstvo iz 22 država članica EU-a i država koje nisu članice EU-a te regulatornih agencija/tijela; podsjeća da je predsjednik JARUS-a predstavnik EASA-e, agencije koja će se baviti budućim propisima o RPAS-ovima; podsjeća na to da je svrha JARUS-a određivanje tehničkih, sigurnosnih i operativnih uvjeta za certificiranje i sigurnu integraciju velikih i malih RPAS-ova u zračni prostor i zračne luke;

| 40. | smatra da bi JARUS mogao zajamčiti koordinaciju svih budućih propisa EU-a s međunarodnim sporazumima u drugim zemljama u okviru procesa uzajamnog priznavanja; |
| --- | --- |

40.

smatra da bi JARUS mogao zajamčiti koordinaciju svih budućih propisa EU-a s međunarodnim sporazumima u drugim zemljama u okviru procesa uzajamnog priznavanja;

| 41. | smatra da bi tijela za zaštitu podataka u državama članicama trebala surađivati kako bi razmjenjivala podatke i najbolje prakse te zajamčila usklađenost s postojećim smjernicama i propisima za zaštitu podataka, kao što je Direktiva 95/46/EZ; |
| --- | --- |

41.

smatra da bi tijela za zaštitu podataka u državama članicama trebala surađivati kako bi razmjenjivala podatke i najbolje prakse te zajamčila usklađenost s postojećim smjernicama i propisima za zaštitu podataka, kao što je Direktiva 95/46/EZ;

| 42. | naglašava činjenicu da pri upotrebi RPAS-ova tijela kaznenog progona i obavještajne službe moraju poštovati temeljno pravo na privatnost, zaštitu podataka, slobodu kretanja i slobodu izražavanja te da se mora riješiti problem potencijalnih rizika povezanih s takvom upotrebom RPAS-ova, koji se tiču nadziranja pojedinaca i skupina te javnih prostora kao što su granice; |
| --- | --- |

42.

naglašava činjenicu da pri upotrebi RPAS-ova tijela kaznenog progona i obavještajne službe moraju poštovati temeljno pravo na privatnost, zaštitu podataka, slobodu kretanja i slobodu izražavanja te da se mora riješiti problem potencijalnih rizika povezanih s takvom upotrebom RPAS-ova, koji se tiču nadziranja pojedinaca i skupina te javnih prostora kao što su granice;

| 43. | smatra da bi agencije za zaštitu podataka u državama članicama trebale razmjenjivati postojeće konkretne smjernice za zaštitu podataka u pogledu komercijalnih RPAS-ova te poziva države članice da pažljivo provedu zakonodavstvo o zaštiti podataka tako da potpuno otklone zabrinutost javnosti u pogledu privatnosti te da time ne stvore nerazmjerno administrativno opterećenje za korisnike RPAS-ova; |
| --- | --- |

43.

smatra da bi agencije za zaštitu podataka u državama članicama trebale razmjenjivati postojeće konkretne smjernice za zaštitu podataka u pogledu komercijalnih RPAS-ova te poziva države članice da pažljivo provedu zakonodavstvo o zaštiti podataka tako da potpuno otklone zabrinutost javnosti u pogledu privatnosti te da time ne stvore nerazmjerno administrativno opterećenje za korisnike RPAS-ova;

| 44. | snažno preporučuje započinjanje trenutačne rasprave između EU-a i nacionalnih kreatora politika i regulatora, dotičnog sektora, malih i srednjih poduzeća i komercijalnih korisnika te javne rasprave uz sudjelovanje građana i drugih relevantnih dionika, kao što su nevladine organizacije (uključujući organizacije za građanska prava) i tijela zadužena za kazneni progon, kako bi se primila na znanje i razmotrila pitanja u vezi sa zaštitom temeljnih prava te odgovornostima i izazovima s kojima se suočavaju različiti dionici pri zaštiti tih prava i jamčenju sigurnosti građana tijekom upotrebe RPAS-ova; |
| --- | --- |

44.

snažno preporučuje započinjanje trenutačne rasprave između EU-a i nacionalnih kreatora politika i regulatora, dotičnog sektora, malih i srednjih poduzeća i komercijalnih korisnika te javne rasprave uz sudjelovanje građana i drugih relevantnih dionika, kao što su nevladine organizacije (uključujući organizacije za građanska prava) i tijela zadužena za kazneni progon, kako bi se primila na znanje i razmotrila pitanja u vezi sa zaštitom temeljnih prava te odgovornostima i izazovima s kojima se suočavaju različiti dionici pri zaštiti tih prava i jamčenju sigurnosti građana tijekom upotrebe RPAS-ova;

| 45. | smatra da Parlament mora utvrditi svoje stajalište prije nego što Komisija donese paket za zrakoplovstvo te da će na taj način odgovoriti na pozive sektora za izradu jasnih smjernica; |
| --- | --- |

45.

smatra da Parlament mora utvrditi svoje stajalište prije nego što Komisija donese paket za zrakoplovstvo te da će na taj način odgovoriti na pozive sektora za izradu jasnih smjernica;

| 46. | naglašava potrebu za jasnim pravnim okvirom utemeljenim na relevantnim kriterijima u pogledu upotrebe kamera i senzora, posebno u vezi s komercijalnim i privatnim RPAS-ovima, kojim će se zajamčiti djelotvorna zaštita prava na privatnost i zaštitu podataka, kao i očuvanje sigurnosti građana, uzimajući u obzir da su dijelovi RPAS-ova sve manji, zbog čega su uređaji sve lakše prenosivi i sve ih je teže otkriti; |
| --- | --- |

46.

naglašava potrebu za jasnim pravnim okvirom utemeljenim na relevantnim kriterijima u pogledu upotrebe kamera i senzora, posebno u vezi s komercijalnim i privatnim RPAS-ovima, kojim će se zajamčiti djelotvorna zaštita prava na privatnost i zaštitu podataka, kao i očuvanje sigurnosti građana, uzimajući u obzir da su dijelovi RPAS-ova sve manji, zbog čega su uređaji sve lakše prenosivi i sve ih je teže otkriti;

| 47. | poziva odbore TRAN i LIBE da organiziraju zajedničko saslušanje na koje će pozvati predstavnike tog sektora, nacionalnih organizacija za zaštitu privatnosti, Europskog nadzornika za zaštitu podataka, Komisije te nevladinih organizacija koje djeluju u području temeljnih prava; |
| --- | --- |

47.

poziva odbore TRAN i LIBE da organiziraju zajedničko saslušanje na koje će pozvati predstavnike tog sektora, nacionalnih organizacija za zaštitu privatnosti, Europskog nadzornika za zaštitu podataka, Komisije te nevladinih organizacija koje djeluju u području temeljnih prava;

| 48. | poziva Komisiju da razmotri uspostavljanje redovnog mehanizma izvještavanja kojim bi se uzeo u obzir tehnološki razvoj, kao i razvoj politika i najboljih praksi na nacionalnoj razini i u okviru kojeg bi se razmatrali incidenti povezani s RPAS-ovima te da predstavi pregled i ocjenu regulatornih pristupa na razini država članica kako bi se omogućila usporedba i utvrdile najbolje prakse; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisiju da razmotri uspostavljanje redovnog mehanizma izvještavanja kojim bi se uzeo u obzir tehnološki razvoj, kao i razvoj politika i najboljih praksi na nacionalnoj razini i u okviru kojeg bi se razmatrali incidenti povezani s RPAS-ovima te da predstavi pregled i ocjenu regulatornih pristupa na razini država članica kako bi se omogućila usporedba i utvrdile najbolje prakse;

o

o o

| 49. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

49.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  http://www.developpement-durable.gouv.fr/Quelle-place-pour-les-drones-dans.html

(2)  http://www.caa.co.uk/default.aspx?catid=1995&pageid=16012

(3)  http://www.icao.int/Meetings/UAS/Documents/Circular%20328_en.pdf

---

| 20.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 355/71 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 355/71

---

P8_TA(2015)0391

Novi izazovi i koncepti za poticanje turizma u Europi

Rezolucija Europskog parlamenta od 29. listopada 2015. o novim izazovima i konceptima za poticanje turizma u Europi (2014/2241(INI))

(2017/C 355/10)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije naslovljenu „Europa, prva turistička destinacija svijeta – novi politički okvir za turizam u Europi” (COM(2010)0352), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije naslovljenu „Europa, prva turistička destinacija svijeta – novi politički okvir za turizam u Europi” (COM(2010)0352),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. rujna 2011. o Europi, prvoj turističkoj destinaciji svijeta – novom političkom okviru za turizam u Europi (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. rujna 2011. o Europi, prvoj turističkoj destinaciji svijeta – novom političkom okviru za turizam u Europi (1),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije naslovljenu „Europska strategija za veći rast i radna mjesta u obalnom i pomorskom turizmu” (COM(2014)0086), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije naslovljenu „Europska strategija za veći rast i radna mjesta u obalnom i pomorskom turizmu” (COM(2014)0086),

| — | uzimajući u obzir Zelenu knjigu Europske komisije o sigurnosti usluga smještaja u turizmu COM(2014)0464, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zelenu knjigu Europske komisije o sigurnosti usluga smještaja u turizmu COM(2014)0464,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije naslovljenu „Bolja regulativa za bolje rezultate – Agenda EU-a” (COM(2015)0215), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije naslovljenu „Bolja regulativa za bolje rezultate – Agenda EU-a” (COM(2015)0215),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2011. o mobilnosti i uključivanju osoba s invaliditetom te Europskoj strategiji za osobe s invaliditetom 2010. – 2020. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2011. o mobilnosti i uključivanju osoba s invaliditetom te Europskoj strategiji za osobe s invaliditetom 2010. – 2020. (2),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća od 6. svibnja 2003. o pristupačnosti kulturne infrastrukture i kulturnih aktivnosti osobama s invaliditetom (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća od 6. svibnja 2003. o pristupačnosti kulturne infrastrukture i kulturnih aktivnosti osobama s invaliditetom (3),

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov članak 195., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov članak 195.,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam i mišljenja Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača te Odbora za kulturu i obrazovanje (A8-0258/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam i mišljenja Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača te Odbora za kulturu i obrazovanje (A8-0258/2015),

| A. | budući da mjere koje se poduzimaju na razini EU-a u skladu s člankom 195. UFEU-a moraju dopunjavati aktivnosti država članica u sektoru turizma, pri čemu je isključeno bilo kakvo usklađivanje zakona; |
| --- | --- |

A.

budući da mjere koje se poduzimaju na razini EU-a u skladu s člankom 195. UFEU-a moraju dopunjavati aktivnosti država članica u sektoru turizma, pri čemu je isključeno bilo kakvo usklađivanje zakona;

| B. | budući da je turizam jedno od ključnih područja potencijalnog rasta europskog gospodarstva, u kojemu se ostvaruje više od 10 % BDP-a EU-a ako se uzmu u obzir i sektori povezani s turizmom; budući da je turizam i pokretač opsežnog zapošljavanja jer izravno zapošljava 13 milijuna radnika te da u skladu s tim na sektor predstavlja najmanje 12 % radnih mjesta u EU-u; |
| --- | --- |

B.

budući da je turizam jedno od ključnih područja potencijalnog rasta europskog gospodarstva, u kojemu se ostvaruje više od 10 % BDP-a EU-a ako se uzmu u obzir i sektori povezani s turizmom; budući da je turizam i pokretač opsežnog zapošljavanja jer izravno zapošljava 13 milijuna radnika te da u skladu s tim na sektor predstavlja najmanje 12 % radnih mjesta u EU-u;

| C. | budući da je Europa najpopularnija turistička destinacija svijeta, s tržišnim udjelom od 52 %; budući da statistički podaci pokazuju da većina građana EU-a kao svoju inozemnu destinaciju i dalje odabire druge države članice EU-a i da se predviđa da će do 2025. broj međunarodnih turista koji dolaze u EU svake godine rasti za 140 milijuna; |
| --- | --- |

C.

budući da je Europa najpopularnija turistička destinacija svijeta, s tržišnim udjelom od 52 %; budući da statistički podaci pokazuju da većina građana EU-a kao svoju inozemnu destinaciju i dalje odabire druge države članice EU-a i da se predviđa da će do 2025. broj međunarodnih turista koji dolaze u EU svake godine rasti za 140 milijuna;

| D. | budući da je turizam u Europskoj uniji velika društveno-gospodarska djelatnost koja ima dalekosežan učinak na gospodarski rast, zapošljavanje i društveni razvoj te da bi stoga mogao imati i važnu ulogu u rješavanju sadašnje gospodarske krize i krize zapošljavanja; |
| --- | --- |

D.

budući da je turizam u Europskoj uniji velika društveno-gospodarska djelatnost koja ima dalekosežan učinak na gospodarski rast, zapošljavanje i društveni razvoj te da bi stoga mogao imati i važnu ulogu u rješavanju sadašnje gospodarske krize i krize zapošljavanja;

| E. | budući da obalni i pomorski turizam predstavljaju najveću pomorsku aktivnost u Europi i da čine više od trećine pomorskog gospodarstva, izravno utječu na mnoge druge sektore gospodarstva EU-a te zapošljavaju 3,2 milijuna ljudi, većinom u dobi između 16 i 35 godina; budući da treba napomenuti i da je taj sektor poluga rasta i otvaranja novih radnih mjesta, posebice u atlantskim i sredozemnim regijama; |
| --- | --- |

E.

budući da obalni i pomorski turizam predstavljaju najveću pomorsku aktivnost u Europi i da čine više od trećine pomorskog gospodarstva, izravno utječu na mnoge druge sektore gospodarstva EU-a te zapošljavaju 3,2 milijuna ljudi, većinom u dobi između 16 i 35 godina; budući da treba napomenuti i da je taj sektor poluga rasta i otvaranja novih radnih mjesta, posebice u atlantskim i sredozemnim regijama;

| F. | budući da je doprinos prioriteta politike turizma povezan s najmanje tri prioriteta Junckerove Komisije, to jest s održivim rastom i radnim mjestima, povezanim jedinstvenim digitalnim tržištem te bolje povezanim i pravednijim unutarnjim tržištem; |
| --- | --- |

F.

budući da je doprinos prioriteta politike turizma povezan s najmanje tri prioriteta Junckerove Komisije, to jest s održivim rastom i radnim mjestima, povezanim jedinstvenim digitalnim tržištem te bolje povezanim i pravednijim unutarnjim tržištem;

| G. | budući da se mjerama najavljenima u Komunikaciji Komisije iz 2010. pod nazivom „Europa, prva turistička destinacija svijeta” podupire ambiciozan cilj zadržavanja vodeće pozicije u svijetu koju Europa ima kao turističko odredište; |
| --- | --- |

G.

budući da se mjerama najavljenima u Komunikaciji Komisije iz 2010. pod nazivom „Europa, prva turistička destinacija svijeta” podupire ambiciozan cilj zadržavanja vodeće pozicije u svijetu koju Europa ima kao turističko odredište;

| H. | budući da turizam ne raspolaže svojom linijom u proračunu EU-a i da su djelovanja u tom području raspodijeljena na više fondova, pilot projekata i pripremnih radnji; |
| --- | --- |

H.

budući da turizam ne raspolaže svojom linijom u proračunu EU-a i da su djelovanja u tom području raspodijeljena na više fondova, pilot projekata i pripremnih radnji;

| I. | budući da se turizam u Europi suočava s nizom novih izazova, među kojima su digitalizacija distribucijskih kanala i razvoj novog sektora ekonomije dijeljenja, sve veća konkurencije novih i jeftinijih destinacija na tržištima trećih zemalja, promjene u ponašanju potrošača, prijelaz na iskustveno gospodarstvo, potražnja za kvalitetnim uslugama za korisnike, potreba da se privuče i zadrži stručno osoblje, demografske promjene i sezonalnost; |
| --- | --- |

I.

budući da se turizam u Europi suočava s nizom novih izazova, među kojima su digitalizacija distribucijskih kanala i razvoj novog sektora ekonomije dijeljenja, sve veća konkurencije novih i jeftinijih destinacija na tržištima trećih zemalja, promjene u ponašanju potrošača, prijelaz na iskustveno gospodarstvo, potražnja za kvalitetnim uslugama za korisnike, potreba da se privuče i zadrži stručno osoblje, demografske promjene i sezonalnost;

| J. | budući da tvorci politika u području turizma mogu odgovoriti na izazove kao što su demografske promjene i sezonalnost turizma razvojem proizvoda i usluga usmjerenih na zadovoljavanje specifičnih potreba sve većeg broja starijih građana koji mogu putovati izvan sezone; |
| --- | --- |

J.

budući da tvorci politika u području turizma mogu odgovoriti na izazove kao što su demografske promjene i sezonalnost turizma razvojem proizvoda i usluga usmjerenih na zadovoljavanje specifičnih potreba sve većeg broja starijih građana koji mogu putovati izvan sezone;

| K. | budući da su zbog velikih regulatornih opterećenja mala i srednja poduzeća u sektoru turizma suočena sa znatnim poteškoćama; |
| --- | --- |

K.

budući da su zbog velikih regulatornih opterećenja mala i srednja poduzeća u sektoru turizma suočena sa znatnim poteškoćama;

| L. | budući da promicanje Europe vlastitom promidžbom turističkih destinacija i strategijom brenda služi kao važan instrument za jačanje imidža, profila i konkurentnosti Europe kao odredišta s održivim i visokokvalitetnim turističkim destinacijama, omogućava isticanje europskih destinacija u odnosu na druge međunarodne destinacije i pomaže u privlačenju međunarodnih turista, osobito iz novih tržišta u trećim zemljama; |
| --- | --- |

L.

budući da promicanje Europe vlastitom promidžbom turističkih destinacija i strategijom brenda služi kao važan instrument za jačanje imidža, profila i konkurentnosti Europe kao odredišta s održivim i visokokvalitetnim turističkim destinacijama, omogućava isticanje europskih destinacija u odnosu na druge međunarodne destinacije i pomaže u privlačenju međunarodnih turista, osobito iz novih tržišta u trećim zemljama;

| M. | budući da sukobi u blizini granica EU-a, npr. u Ukrajini i na Bliskom istoku, zajedno s terorističkim prijetnjama negativno utječu na sektor turizma te su stoga potrebne protumjere na nacionalnoj i na europskoj razini; |
| --- | --- |

M.

budući da sukobi u blizini granica EU-a, npr. u Ukrajini i na Bliskom istoku, zajedno s terorističkim prijetnjama negativno utječu na sektor turizma te su stoga potrebne protumjere na nacionalnoj i na europskoj razini;

| N. | budući da održiv, pristupačan i odgovoran turizam, koji je usklađen s prirodom i okolišem te urbanim destinacijama i koji se temelji na učinkovitom korištenju resursima, održivoj mobilnosti i zaštiti klime, pomaže u zaštiti lokalnog okoliša, posebice planinskih i obalnih regija te otoka, dovodi do trajnih rezultata u pogledu regionalnog rasta, zadovoljava sve veće zahtjeve putnika kad je riječ o kvaliteti i pomaže poduzećima u tržišnom natjecanju; |
| --- | --- |

N.

budući da održiv, pristupačan i odgovoran turizam, koji je usklađen s prirodom i okolišem te urbanim destinacijama i koji se temelji na učinkovitom korištenju resursima, održivoj mobilnosti i zaštiti klime, pomaže u zaštiti lokalnog okoliša, posebice planinskih i obalnih regija te otoka, dovodi do trajnih rezultata u pogledu regionalnog rasta, zadovoljava sve veće zahtjeve putnika kad je riječ o kvaliteti i pomaže poduzećima u tržišnom natjecanju;

| O. | budući da europski kulturni turizam ima važnu ulogu u promidžbi bogate kulturne raznolikosti Europe, jača europski identitet i potiče međukulturne razmjene i multikulturno razumijevanje; |
| --- | --- |

O.

budući da europski kulturni turizam ima važnu ulogu u promidžbi bogate kulturne raznolikosti Europe, jača europski identitet i potiče međukulturne razmjene i multikulturno razumijevanje;

| P. | budući da regije imaju temeljnu ulogu u razvoju i provedbi politika koje su povezane s turizmom na regionalnoj razini; |
| --- | --- |

P.

budući da regije imaju temeljnu ulogu u razvoju i provedbi politika koje su povezane s turizmom na regionalnoj razini;

| Q. | budući da ekonomija dijeljenja predstavlja zaokret prema novom poslovnom modelu koji proizlazi iz tehnologije koja se ubrzano mijenja, i da brojni akteri u području ekonomije dijeljenja pripadaju sektoru usluga putovanja; |
| --- | --- |

Q.

budući da ekonomija dijeljenja predstavlja zaokret prema novom poslovnom modelu koji proizlazi iz tehnologije koja se ubrzano mijenja, i da brojni akteri u području ekonomije dijeljenja pripadaju sektoru usluga putovanja;

| R. | budući da gospodarski učinak ekonomije dijeljenja vjerojatno pozitivno utječe na gospodarski rast i dobrobit, unatoč tome što su podaci raspršeni i što je stoga teško doći do pouzdanog zaključka; |
| --- | --- |

R.

budući da gospodarski učinak ekonomije dijeljenja vjerojatno pozitivno utječe na gospodarski rast i dobrobit, unatoč tome što su podaci raspršeni i što je stoga teško doći do pouzdanog zaključka;

| S. | budući da bi pružanje usluga visokog standarda i zaštita prava potrošača trebali biti najveći prioriteti za sve subjekte koji pružaju usluge u vezi s turizmom, uključujući i one u sektoru razmjene i uporabe najnovijih internetskih tehnologija; |
| --- | --- |

S.

budući da bi pružanje usluga visokog standarda i zaštita prava potrošača trebali biti najveći prioriteti za sve subjekte koji pružaju usluge u vezi s turizmom, uključujući i one u sektoru razmjene i uporabe najnovijih internetskih tehnologija;

| T. | budući da su putovanje i turizam jedan od sektora na koje je digitalizacija utjecala u najvećoj mjeri i da to otvara niz mogućnosti ne samo za europske putničke agencije nego i za svjetske; |
| --- | --- |

T.

budući da su putovanje i turizam jedan od sektora na koje je digitalizacija utjecala u najvećoj mjeri i da to otvara niz mogućnosti ne samo za europske putničke agencije nego i za svjetske;

Akcijski okvir Komisije

| 1. | poziva Komisiju da izvijesti Parlament o provedbi mjera navedenih u spomenutoj komunikaciji iz 2010. te o korištenju proračunskim izdvajanjima u okviru strukturnih fondova i relevantnih programa EU-a, osobito Okvirnog programa za konkurentnost i inovacije (CIP) i programa Konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (COSME) te s njima povezanih pilot-projekata i pripremnih djelovanja, u obliku činjeničnog pregleda koji obuhvaća ocjenu učinkovitosti mjera za promicanje turizma i jačanje konkurentnosti sektora turizma u EU-u; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisiju da izvijesti Parlament o provedbi mjera navedenih u spomenutoj komunikaciji iz 2010. te o korištenju proračunskim izdvajanjima u okviru strukturnih fondova i relevantnih programa EU-a, osobito Okvirnog programa za konkurentnost i inovacije (CIP) i programa Konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (COSME) te s njima povezanih pilot-projekata i pripremnih djelovanja, u obliku činjeničnog pregleda koji obuhvaća ocjenu učinkovitosti mjera za promicanje turizma i jačanje konkurentnosti sektora turizma u EU-u;

| 2. | očekuje od Komisije da zajamči da će i u budućnosti biti moguće dodjeljivanje sredstava iz različitih promidžbenih fondova za stvaranje povoljnog okruženja za poduzeća u turističkom sektoru EU-a; |
| --- | --- |

2.

očekuje od Komisije da zajamči da će i u budućnosti biti moguće dodjeljivanje sredstava iz različitih promidžbenih fondova za stvaranje povoljnog okruženja za poduzeća u turističkom sektoru EU-a;

| 3. | snažno potiče Komisiju da u okviru sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira razmotri mogućnost uvođenja odjeljka namijenjenog isključivo turizmu zato što bi taj sektor, kao zasebnu gospodarsku djelatnost, trebalo bolje organizirati u području proračuna i mjera, umjesto da ga se financira iz proračuna za druga područja politike; |
| --- | --- |

3.

snažno potiče Komisiju da u okviru sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira razmotri mogućnost uvođenja odjeljka namijenjenog isključivo turizmu zato što bi taj sektor, kao zasebnu gospodarsku djelatnost, trebalo bolje organizirati u području proračuna i mjera, umjesto da ga se financira iz proračuna za druga područja politike;

| 4. | podsjeća na to da su europski strukturni i investicijski fondovi i dalje najveći izvor vanjskog financiranja aktivnosti za poticanje sektora turizma u nekim državama članicama; stoga poziva Europsku komisiju da zajamči veću transparentnost načina na koji se lokalne vlasti koriste strukturnim fondovima; |
| --- | --- |

4.

podsjeća na to da su europski strukturni i investicijski fondovi i dalje najveći izvor vanjskog financiranja aktivnosti za poticanje sektora turizma u nekim državama članicama; stoga poziva Europsku komisiju da zajamči veću transparentnost načina na koji se lokalne vlasti koriste strukturnim fondovima;

| 5. | poziva Komisiju, države članice, regije i nadležna tijela odgovorna za turizam, kao i poduzeća, posebno mala i srednja poduzeća, da maksimalno iskoriste nove mogućnosti financiranja u okviru Europskog fonda za strateška ulaganja, pogotovo one koje nude nacionalne i regionalne investicijske banke, kako bi se mjerama EU-a za potporu turizmu omogućio kvalitativni napredak; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisiju, države članice, regije i nadležna tijela odgovorna za turizam, kao i poduzeća, posebno mala i srednja poduzeća, da maksimalno iskoriste nove mogućnosti financiranja u okviru Europskog fonda za strateška ulaganja, pogotovo one koje nude nacionalne i regionalne investicijske banke, kako bi se mjerama EU-a za potporu turizmu omogućio kvalitativni napredak;

| 6. | poziva Komisiju da potiče razvoj pokusnih scenarija povezanih s turizmom u okviru programa Obzor 2020.; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisiju da potiče razvoj pokusnih scenarija povezanih s turizmom u okviru programa Obzor 2020.;

| 7. | poziva Komisiju da prevede vodič za potporu ulaganjima na 24 službena jezika EU-a kako bi se olakšao pristup informacijama o mogućnostima financiranja, što se posebno odnosi na mala i srednja poduzeća, s obzirom na to da je pristup financiranju jedna od prepreka koje su prisutne u sektoru; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisiju da prevede vodič za potporu ulaganjima na 24 službena jezika EU-a kako bi se olakšao pristup informacijama o mogućnostima financiranja, što se posebno odnosi na mala i srednja poduzeća, s obzirom na to da je pristup financiranju jedna od prepreka koje su prisutne u sektoru;

| 8. | poziva Komisiju da imenuje nezavisne stručnjake koji će ocijeniti utjecaj drugih politika EU-a na turizam i provesti analizu stvarnih i mogućih prijetnji za turizam koje su posljedica sukobâ u susjednim zemljama i regijama EU-a te da o tome izvijesti Parlament i predloži mjere za poboljšavanje pozitivnog, tj. smanjivanje negativnog učinka na turizam; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisiju da imenuje nezavisne stručnjake koji će ocijeniti utjecaj drugih politika EU-a na turizam i provesti analizu stvarnih i mogućih prijetnji za turizam koje su posljedica sukobâ u susjednim zemljama i regijama EU-a te da o tome izvijesti Parlament i predloži mjere za poboljšavanje pozitivnog, tj. smanjivanje negativnog učinka na turizam;

| 9. | očekuje od Komisije da predstavi pregled podataka ažuriranih na temelju nove Uredbe o statistici turizma; |
| --- | --- |

9.

očekuje od Komisije da predstavi pregled podataka ažuriranih na temelju nove Uredbe o statistici turizma;

| 10. | napominje da je potreban dodatni napor za razvoj integriranog pristupa turizmu, kojim će se jamčiti da se interesi i potrebe sektora uzimaju u obzir pri oblikovanju i provedbi drugih politika EU-a (npr. prometne i ruralne politike); |
| --- | --- |

10.

napominje da je potreban dodatni napor za razvoj integriranog pristupa turizmu, kojim će se jamčiti da se interesi i potrebe sektora uzimaju u obzir pri oblikovanju i provedbi drugih politika EU-a (npr. prometne i ruralne politike);

| 11. | poziva Komisiju da predstavi novu strategiju turizma EU-a kojom će se zamijeniti ili ažurirati Komunikacija iz 2010. godine; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisiju da predstavi novu strategiju turizma EU-a kojom će se zamijeniti ili ažurirati Komunikacija iz 2010. godine;

| 12. | očekuje od Komisije da predstavi detaljne provedbene mjere za novi skup zajedničkih mjera u kontekstu sljedećeg europskog turističkog foruma; |
| --- | --- |

12.

očekuje od Komisije da predstavi detaljne provedbene mjere za novi skup zajedničkih mjera u kontekstu sljedećeg europskog turističkog foruma;

| 13. | snažno preporučuje Komisiji da u svoju politiku turizma usmjeri dostatne ljudske resurse s obzirom na važnost tog sektora kao ključnog faktora gospodarskog rasta i otvaranja radnih mjesta u Europi; kritizira činjenicu da turizam kao tema nije dovoljno vidljivo naveden na novoj internetskoj stranici Glavne uprave za unutarnje tržište, industriju, poduzetništvo te male i srednje poduzetnike; također preporučuje da se internetska stranica uredi tako da bude dostupna na više jezika; |
| --- | --- |

13.

snažno preporučuje Komisiji da u svoju politiku turizma usmjeri dostatne ljudske resurse s obzirom na važnost tog sektora kao ključnog faktora gospodarskog rasta i otvaranja radnih mjesta u Europi; kritizira činjenicu da turizam kao tema nije dovoljno vidljivo naveden na novoj internetskoj stranici Glavne uprave za unutarnje tržište, industriju, poduzetništvo te male i srednje poduzetnike; također preporučuje da se internetska stranica uredi tako da bude dostupna na više jezika;

| 14. | naglašava važnost koordinacije između službi i odjela Komisije; |
| --- | --- |

14.

naglašava važnost koordinacije između službi i odjela Komisije;

| 15. | apelira na Komisiju da razmotri smanjivanje nerazmjernog regulatornog opterećenja, koje negativno utječe na konkurentnost malih i srednjih poduzeća u sektoru turizma; poziva Komisiju i države članice da smanje postojeće regulatorno opterećenje i da ga ne povećavaju; |
| --- | --- |

15.

apelira na Komisiju da razmotri smanjivanje nerazmjernog regulatornog opterećenja, koje negativno utječe na konkurentnost malih i srednjih poduzeća u sektoru turizma; poziva Komisiju i države članice da smanje postojeće regulatorno opterećenje i da ga ne povećavaju;

| 16. | podsjeća Komisiju da je turizam ključni sektor europskog gospodarstva te da je stoga neophodno znatno poboljšati koordinaciju među državama članicama, regionalnim i lokalnim tijelima vlasti i financijskim institucijama te stvoriti sinergiju između javnog i privatnog turističkog sektora; poziva Komisiju da se uključi u pronalaženje mehanizma za učinkovitu koordinaciju i suradnju u tom sektoru; |
| --- | --- |

16.

podsjeća Komisiju da je turizam ključni sektor europskog gospodarstva te da je stoga neophodno znatno poboljšati koordinaciju među državama članicama, regionalnim i lokalnim tijelima vlasti i financijskim institucijama te stvoriti sinergiju između javnog i privatnog turističkog sektora; poziva Komisiju da se uključi u pronalaženje mehanizma za učinkovitu koordinaciju i suradnju u tom sektoru;

| 17. | smatra da bi u okviru suradnje i dobrosusjedskih odnosa EU trebao uvesti mjere suradnje za razvoj turizma u trećim zemljama kako bi se omogućio uravnoteženi razvoj njihovih gospodarstava, što će također pridonijeti smanjenju napetosti u susjedskim odnosima te poboljšanju privlačnosti regije i dotoku turista; |
| --- | --- |

17.

smatra da bi u okviru suradnje i dobrosusjedskih odnosa EU trebao uvesti mjere suradnje za razvoj turizma u trećim zemljama kako bi se omogućio uravnoteženi razvoj njihovih gospodarstava, što će također pridonijeti smanjenju napetosti u susjedskim odnosima te poboljšanju privlačnosti regije i dotoku turista;

| 18. | smatra da će proglašavanje Europske godine turizma pomoći u promidžbi europske turističke raznolikosti i povećati prepoznatljivost raznih dionika aktivnih u sektoru turizma; poziva Komisiju da razmotri tu inicijativu; |
| --- | --- |

18.

smatra da će proglašavanje Europske godine turizma pomoći u promidžbi europske turističke raznolikosti i povećati prepoznatljivost raznih dionika aktivnih u sektoru turizma; poziva Komisiju da razmotri tu inicijativu;

| 19. | poziva Komisiju da podnese analizu prednosti i nedostataka osnivanja Europske agencije za turizam; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisiju da podnese analizu prednosti i nedostataka osnivanja Europske agencije za turizam;

Brendiranje/zajedničko promicanje Europe kao turističke destinacije

| 20. | snažno potiče Komisiju da u suradnji s Europskom putničkom komisijom (ETC), koja okuplja nacionalne turističke organizacije, nastavi promicati, i to u još većoj mjeri, Europu kao vodeću svjetsku turističku destinaciju u okviru zajedničkog europskog pristupa; u prvom redu poziva na provedbu dugoročne strategije „Destinacija Europa 2020.” koju su u veljači 2014. godine pokrenuli Komisija i ETC i koja uključuje niz djelovanja u području marketinga, brendiranja i promidžbe koja se odnose na Europu kao turističku destinaciju; |
| --- | --- |

20.

snažno potiče Komisiju da u suradnji s Europskom putničkom komisijom (ETC), koja okuplja nacionalne turističke organizacije, nastavi promicati, i to u još većoj mjeri, Europu kao vodeću svjetsku turističku destinaciju u okviru zajedničkog europskog pristupa; u prvom redu poziva na provedbu dugoročne strategije „Destinacija Europa 2020.” koju su u veljači 2014. godine pokrenuli Komisija i ETC i koja uključuje niz djelovanja u području marketinga, brendiranja i promidžbe koja se odnose na Europu kao turističku destinaciju;

| 21. | posebno poziva na stvaranje brenda „Destinacija Europa” u cilju dopunjavanja i unapređivanja promidžbenih aktivnosti turističkih organizacija koje posluju na nacionalnoj, regionalnoj, prekograničnoj i lokalnoj razini te europskog turističkog sektora u korist vidljivosti i konkurentnosti europskih turističkih destinacija, i to osobito na udaljenim tržištima; ističe da brend „Destinacija Europa” zahtijeva uključiv pristup iz kojeg proizlaze pogodnosti za renomirane i manje poznate europske destinacije i kojim se istodobno štiti raznolikost svojstvena različitim europskim regijama s obzirom na to da one žive od vlastitog regionalnog brenda, kao i da podrazumijeva obvezno poštovanje nadležnosti država članica u skladu s člankom 195. UFEU-a; |
| --- | --- |

21.

posebno poziva na stvaranje brenda „Destinacija Europa” u cilju dopunjavanja i unapređivanja promidžbenih aktivnosti turističkih organizacija koje posluju na nacionalnoj, regionalnoj, prekograničnoj i lokalnoj razini te europskog turističkog sektora u korist vidljivosti i konkurentnosti europskih turističkih destinacija, i to osobito na udaljenim tržištima; ističe da brend „Destinacija Europa” zahtijeva uključiv pristup iz kojeg proizlaze pogodnosti za renomirane i manje poznate europske destinacije i kojim se istodobno štiti raznolikost svojstvena različitim europskim regijama s obzirom na to da one žive od vlastitog regionalnog brenda, kao i da podrazumijeva obvezno poštovanje nadležnosti država članica u skladu s člankom 195. UFEU-a;

| 22. | priznaje da se u skladu s potrebama i posebnim zahtjevima država članica moraju jasno definirati zajednički ciljevi i analizirati potencijalna i dodana vrijednost brenda „Destinacija Europa”; smatra da se za postizanje tih rezultata moraju provesti dodatne opsežne konzultacije sa sektorom turizma, turističkim organizacijama te regionalnim i lokalnim tijelima vlasti; preporučuje izradu priručnika o brendu u kojem bi se trebali odrediti dogovoreni načini promidžbe; |
| --- | --- |

22.

priznaje da se u skladu s potrebama i posebnim zahtjevima država članica moraju jasno definirati zajednički ciljevi i analizirati potencijalna i dodana vrijednost brenda „Destinacija Europa”; smatra da se za postizanje tih rezultata moraju provesti dodatne opsežne konzultacije sa sektorom turizma, turističkim organizacijama te regionalnim i lokalnim tijelima vlasti; preporučuje izradu priručnika o brendu u kojem bi se trebali odrediti dogovoreni načini promidžbe;

| 23. | preporučuje da se razmotri način na koji se privatni sektor može uključiti u marketinšku strategiju brenda „Destinacija Europa” te način na koji on može financijski doprinijeti razvoju i ciljevima strategije; ističe važnost javno-privatnih partnerstava te slijedom toga predlaže razvoj programa posebnog javno-privatnog partnerstva za turizam (SPOT); poziva države članice da u taj proces uključe svoja regionalna i lokalna tijela vlasti te da konstruktivno surađuju sa sektorom kako bi se postigli ti ciljevi; |
| --- | --- |

23.

preporučuje da se razmotri način na koji se privatni sektor može uključiti u marketinšku strategiju brenda „Destinacija Europa” te način na koji on može financijski doprinijeti razvoju i ciljevima strategije; ističe važnost javno-privatnih partnerstava te slijedom toga predlaže razvoj programa posebnog javno-privatnog partnerstva za turizam (SPOT); poziva države članice da u taj proces uključe svoja regionalna i lokalna tijela vlasti te da konstruktivno surađuju sa sektorom kako bi se postigli ti ciljevi;

| 24. | poziva na unapređenje brenda „Destinacija Europa” kao regije za odmor koja od svih regija u svijetu najviše usmjerena na potrebe obitelji, djece i starijih građana; |
| --- | --- |

24.

poziva na unapređenje brenda „Destinacija Europa” kao regije za odmor koja od svih regija u svijetu najviše usmjerena na potrebe obitelji, djece i starijih građana;

| 25. | smatra da je iznimno važno da je sigurnost turista jedan od ključnih elemenata brenda „Destinacija Europa”; stoga poziva vlasti država članica da u bliskoj suradnji s Komisijom provedu strategije (uključujući informacijske kampanje za turiste) čiji je cilj turistima pružiti najsigurnije moguće iskustvo u europskim turističkim odredištima; |
| --- | --- |

25.

smatra da je iznimno važno da je sigurnost turista jedan od ključnih elemenata brenda „Destinacija Europa”; stoga poziva vlasti država članica da u bliskoj suradnji s Komisijom provedu strategije (uključujući informacijske kampanje za turiste) čiji je cilj turistima pružiti najsigurnije moguće iskustvo u europskim turističkim odredištima;

| 26. | ističe potrebu za postizanjem više razine političke svijesti o tome da promicanje Europe u trećim zemljama služi kao marketinški alat za povećanje broja turističkih dolazaka i da time pomaže ostvariti ekonomsku korist ne samo manje poznatim destinacijama i zemljama pogođenima gospodarskim poteškoćama nego i EU-u u cjelini; smatra da je stroga vizna politika prepreka za dolazak turista iz trećih zemalja; pozdravlja mjere koje je 2014. godine Europska komisija donijela u vezi s izdavanjem novih turističkih viza i olakšavanjem kretanja turista kroz schengenski prostor; u tu svrhu potiče Vijeće na brzo postizanje dogovora s Parlamentom kako bi EU mogao ostvariti korist od većeg priljeva turista iz određenih trećih zemalja u kojima postoji velik potencijalni interes za posjete EU-u; |
| --- | --- |

26.

ističe potrebu za postizanjem više razine političke svijesti o tome da promicanje Europe u trećim zemljama služi kao marketinški alat za povećanje broja turističkih dolazaka i da time pomaže ostvariti ekonomsku korist ne samo manje poznatim destinacijama i zemljama pogođenima gospodarskim poteškoćama nego i EU-u u cjelini; smatra da je stroga vizna politika prepreka za dolazak turista iz trećih zemalja; pozdravlja mjere koje je 2014. godine Europska komisija donijela u vezi s izdavanjem novih turističkih viza i olakšavanjem kretanja turista kroz schengenski prostor; u tu svrhu potiče Vijeće na brzo postizanje dogovora s Parlamentom kako bi EU mogao ostvariti korist od većeg priljeva turista iz određenih trećih zemalja u kojima postoji velik potencijalni interes za posjete EU-u;

| 27. | podsjeća da bi EU trebao pokrenuti ulaganja kako bi bio spreman iskoristiti potencijal trećih zemalja s velikim brojem stanovnika i rastućim gospodarstvom, posebice zemalja skupine BRIC, u kojima je broj turista koji putuju izvan svoje zemlje u porastu; ističe da su potrebne inicijative kojima se promiče turizam te veća fleksibilnost i dosljednost postupka izdavanja turističkih viza i prelaska granica; naglašava da zalaganje za veći broj platformi za turističke vize u kombinaciji s opreznim pristupom pojednostavljenju Zakonika o vizama ima važnu ulogu u povećanju broja turista koji dolaze izvan Europe te povećanju vidljivosti europskih turističkih destinacija; ističe potencijal turističkih viza za skupine turista koji su već bili u pojedinoj zemlji te važnost provedbe većeg broja sporazuma o ukidanju viza kako bi se najbolje iskoristili dolasci međunarodnih turista; smatra da je preporučljivo da u kontekstu zajedničke vizne politike i uz dužno poštovanje prava i dužnosti država članica da nadziru ulazak preko vlastitih granica europske institucije i države članice razviju dugotrajnu strategiju za usklađenije i pojednostavljene postupke izdavanja viza; |
| --- | --- |

27.

podsjeća da bi EU trebao pokrenuti ulaganja kako bi bio spreman iskoristiti potencijal trećih zemalja s velikim brojem stanovnika i rastućim gospodarstvom, posebice zemalja skupine BRIC, u kojima je broj turista koji putuju izvan svoje zemlje u porastu; ističe da su potrebne inicijative kojima se promiče turizam te veća fleksibilnost i dosljednost postupka izdavanja turističkih viza i prelaska granica; naglašava da zalaganje za veći broj platformi za turističke vize u kombinaciji s opreznim pristupom pojednostavljenju Zakonika o vizama ima važnu ulogu u povećanju broja turista koji dolaze izvan Europe te povećanju vidljivosti europskih turističkih destinacija; ističe potencijal turističkih viza za skupine turista koji su već bili u pojedinoj zemlji te važnost provedbe većeg broja sporazuma o ukidanju viza kako bi se najbolje iskoristili dolasci međunarodnih turista; smatra da je preporučljivo da u kontekstu zajedničke vizne politike i uz dužno poštovanje prava i dužnosti država članica da nadziru ulazak preko vlastitih granica europske institucije i države članice razviju dugotrajnu strategiju za usklađenije i pojednostavljene postupke izdavanja viza;

Paneuropski i transnacionalni turistički proizvodi

| 28. | zauzima stajalište da bi javni i privatni dionici trebali uložiti veće napore u pogledu izrade novih transnacionalnih europskih turističkih proizvoda, pritom uzimajući u potpunosti u obzir ulogu makro-regionalnih strategija u njihovu razvoju; napominje da makroregije, kao npr. jadransko-jonska, imaju posebne prirodne, kulturne i povijesne temelje za razvoj takvih proizvoda; poziva dionike iz javnog i privatnog sektora EU-a u makroregijima Baltičkog mora, dunavskoj, jadransko-jonskoj i alpskoj regiji da na svome teritoriju osmisle zajedničke strategije za razvoj turizma; |
| --- | --- |

28.

zauzima stajalište da bi javni i privatni dionici trebali uložiti veće napore u pogledu izrade novih transnacionalnih europskih turističkih proizvoda, pritom uzimajući u potpunosti u obzir ulogu makro-regionalnih strategija u njihovu razvoju; napominje da makroregije, kao npr. jadransko-jonska, imaju posebne prirodne, kulturne i povijesne temelje za razvoj takvih proizvoda; poziva dionike iz javnog i privatnog sektora EU-a u makroregijima Baltičkog mora, dunavskoj, jadransko-jonskoj i alpskoj regiji da na svome teritoriju osmisle zajedničke strategije za razvoj turizma;

| 29. | potiče međunarodnu suradnju u stvaranju transnacionalnih tematskih itinerera (na razini većeg broja europskih zemalja) s ciljem upotpunjivanja doživljajnih aspekata koji predstavljaju motiv posjeta pojedinim destinacijama (definiranim na razini države), postizanja veće mobilnosti turista tijekom njihova godišnjeg odmora, ostvarenja prosječne veće potrošnje te proširenja platforme za promidžbu (posebice u vezi s posjetiteljima koji u EU dolaze iz udaljenih tržišta); |
| --- | --- |

29.

potiče međunarodnu suradnju u stvaranju transnacionalnih tematskih itinerera (na razini većeg broja europskih zemalja) s ciljem upotpunjivanja doživljajnih aspekata koji predstavljaju motiv posjeta pojedinim destinacijama (definiranim na razini države), postizanja veće mobilnosti turista tijekom njihova godišnjeg odmora, ostvarenja prosječne veće potrošnje te proširenja platforme za promidžbu (posebice u vezi s posjetiteljima koji u EU dolaze iz udaljenih tržišta);

| 30. | ističe da je pojavom odredišta izvan Europe došlo do porasta međunarodne konkurencije; zbog toga smatra da je ključno poticati bolju suradnju između europskih odredišta u vidu djelovanja turističkih klastera i mreža na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i transnacionalnoj razini te u morskim bazenima; |
| --- | --- |

30.

ističe da je pojavom odredišta izvan Europe došlo do porasta međunarodne konkurencije; zbog toga smatra da je ključno poticati bolju suradnju između europskih odredišta u vidu djelovanja turističkih klastera i mreža na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i transnacionalnoj razini te u morskim bazenima;

| 31. | prepoznaje važnost transnacionalnih turističkih proizvoda za promicanje teritorijalne kohezije; stoga je uvjeren da je inicijative provedene unutar institucionaliziranih okvira suradnje potrebno podupirati odgovarajućim poticajima; |
| --- | --- |

31.

prepoznaje važnost transnacionalnih turističkih proizvoda za promicanje teritorijalne kohezije; stoga je uvjeren da je inicijative provedene unutar institucionaliziranih okvira suradnje potrebno podupirati odgovarajućim poticajima;

| 32. | poziva države članice na promicanje novih turističkih ruta oživljavanjem nekorištenih područja, ulica, željeznica, napuštenih putova i zastarjelih ruta; |
| --- | --- |

32.

poziva države članice na promicanje novih turističkih ruta oživljavanjem nekorištenih područja, ulica, željeznica, napuštenih putova i zastarjelih ruta;

| 33. | poziva Komisiju i članove ETC-a da podupru postojeći mandat ETC-a kako bi pomogli u izradi i promicanju ciljanih transnacionalnih i paneuropskih turističkih proizvoda i usluga, uključujući obalni i pomorski turizam, koristeći se naprednim, poboljšanim i u potpunosti dostupnim portalom Visiteurope.com; poziva Komisiju da u obliku posebno programirane aplikacije zajamči dostupnost portala Visiteurope.com i na svim standardnim mobilnim i prijenosnim uređajima; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisiju i članove ETC-a da podupru postojeći mandat ETC-a kako bi pomogli u izradi i promicanju ciljanih transnacionalnih i paneuropskih turističkih proizvoda i usluga, uključujući obalni i pomorski turizam, koristeći se naprednim, poboljšanim i u potpunosti dostupnim portalom Visiteurope.com; poziva Komisiju da u obliku posebno programirane aplikacije zajamči dostupnost portala Visiteurope.com i na svim standardnim mobilnim i prijenosnim uređajima;

| 34. | nadalje, poziva Komisiju da unaprijedi svoju suradnju s Vijećem Europe, ETC-om i Svjetskom turističkom organizacijom UN-a, kao i drugim međunarodnim partnerima, radi jačanja napora za razvoj novih transnacionalnih i paneuropskih turističkih proizvoda; |
| --- | --- |

34.

nadalje, poziva Komisiju da unaprijedi svoju suradnju s Vijećem Europe, ETC-om i Svjetskom turističkom organizacijom UN-a, kao i drugim međunarodnim partnerima, radi jačanja napora za razvoj novih transnacionalnih i paneuropskih turističkih proizvoda;

| 35. | s obzirom na to da današnji potrošači pokazuju sklonost turističkom iskustvu, a ne samo destinaciji, naglašava da uspješna marketinška strategija za promidžbu europskih turističkih proizvoda mora odgovarati potrebama različitih putničkih segmenata i tržišta u trećim zemljama; |
| --- | --- |

35.

s obzirom na to da današnji potrošači pokazuju sklonost turističkom iskustvu, a ne samo destinaciji, naglašava da uspješna marketinška strategija za promidžbu europskih turističkih proizvoda mora odgovarati potrebama različitih putničkih segmenata i tržišta u trećim zemljama;

| 36. | naglašava potrebu da putničke agencije i turoperatori potiču praksu isticanja europskog broja hitne službe 112 na relevantnim internetskim stranicama i elektroničkim kartama kao i na glavnim turističkim odredištima; |
| --- | --- |

36.

naglašava potrebu da putničke agencije i turoperatori potiču praksu isticanja europskog broja hitne službe 112 na relevantnim internetskim stranicama i elektroničkim kartama kao i na glavnim turističkim odredištima;

| 37. | pozdravlja inicijativu socijalnog turizma Calypso koja starijim građanima, mladima, osobama s nižim dohotkom ili s invaliditetom omogućuje da otputuju na odmor izvan glavne sezone; naglašava da ova inicijativa ima potencijal za prevladavanje problema sezonalnosti, osobito kada je riječ o manje poznatim destinacijama; |
| --- | --- |

37.

pozdravlja inicijativu socijalnog turizma Calypso koja starijim građanima, mladima, osobama s nižim dohotkom ili s invaliditetom omogućuje da otputuju na odmor izvan glavne sezone; naglašava da ova inicijativa ima potencijal za prevladavanje problema sezonalnosti, osobito kada je riječ o manje poznatim destinacijama;

| 38. | ipak, vjeruje da je u cilju rješavanja problema sezonalnosti u Europi potreban veći fokus na razvoj ciljanih turističkih proizvoda koji putnicima nude specifično turističko iskustvo i odgovaraju njihovim posebnim potrebama; stoga poziva Komisiju da potiče i podupire države članice i sektor turizma u stvaranju raznolikijih i ciljanih proizvoda koji su osmišljeni tematski, a teme mogu biti seoska, kulturna i industrijska baština, povijest, religija, zdravlje, spa i wellness, sport, vino i hrana, glazba i umjetnosti, kao oblika alternativnog turizma koji diversifikacijom gospodarstva i ublažavanjem sezonalnosti zaposlenja doprinose stvaranju dodane vrijednosti u dotičnom području; potiče države članice da u tu svrhu na odgovarajući način upotrebljavaju fondove EU-a te poziva Komisiju da u skladu s tim proširi opseg ciljeva za djelovanje u okviru programa COSME; smatra da sportski, muzički i umjetnički festivali imaju velik potencijal mobiliziranja turista iz Europe i inozemstva; |
| --- | --- |

38.

ipak, vjeruje da je u cilju rješavanja problema sezonalnosti u Europi potreban veći fokus na razvoj ciljanih turističkih proizvoda koji putnicima nude specifično turističko iskustvo i odgovaraju njihovim posebnim potrebama; stoga poziva Komisiju da potiče i podupire države članice i sektor turizma u stvaranju raznolikijih i ciljanih proizvoda koji su osmišljeni tematski, a teme mogu biti seoska, kulturna i industrijska baština, povijest, religija, zdravlje, spa i wellness, sport, vino i hrana, glazba i umjetnosti, kao oblika alternativnog turizma koji diversifikacijom gospodarstva i ublažavanjem sezonalnosti zaposlenja doprinose stvaranju dodane vrijednosti u dotičnom području; potiče države članice da u tu svrhu na odgovarajući način upotrebljavaju fondove EU-a te poziva Komisiju da u skladu s tim proširi opseg ciljeva za djelovanje u okviru programa COSME; smatra da sportski, muzički i umjetnički festivali imaju velik potencijal mobiliziranja turista iz Europe i inozemstva;

| 39. | ističe da raznolikost i multikulturalizam Europe predstavljaju velik potencijal za razvoj tematskog turizma i omogućavaju usklađenu promidžbu alternativnog i održivog turizma te kulturnih razmjena; potiče inicijative za međusobno povezivanje turističkih atrakcija u cilju uspostavljanja tematskih turističkih proizvoda i ruta na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, u okviru kojih se treba iskoristiti komplementarnost i posebnosti raznih europskih turističkih atrakcija kako bi se turistima pružilo najbolje moguće iskustvo; |
| --- | --- |

39.

ističe da raznolikost i multikulturalizam Europe predstavljaju velik potencijal za razvoj tematskog turizma i omogućavaju usklađenu promidžbu alternativnog i održivog turizma te kulturnih razmjena; potiče inicijative za međusobno povezivanje turističkih atrakcija u cilju uspostavljanja tematskih turističkih proizvoda i ruta na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, u okviru kojih se treba iskoristiti komplementarnost i posebnosti raznih europskih turističkih atrakcija kako bi se turistima pružilo najbolje moguće iskustvo;

| 40. | ističe potrebu promicanja i isticanja bogate europske kulturne baštine, primjenom UNESCO-ova popisa svjetske baštine kao jedinstvenog prodajnog prijedloga, no i uključivanjem manje poznatih ili teže dostupnih lokacija, osobito s obzirom na to da kulturni turizam čini 40 % europskog turizma i time u velikoj mjeri pridonosi gospodarskom rastu, zapošljavanju, socijalnim inovacijama te lokalnom, regionalnom, urbanom i ruralnom razvoju, kao i da istodobno smanjuje utjecaj sezonalnosti; u tom kontekstu također ističe ključnu ulogu pokroviteljstva u održavanju europske baštine i pomaganju državama članicama u pokrivanju troškova; |
| --- | --- |

40.

ističe potrebu promicanja i isticanja bogate europske kulturne baštine, primjenom UNESCO-ova popisa svjetske baštine kao jedinstvenog prodajnog prijedloga, no i uključivanjem manje poznatih ili teže dostupnih lokacija, osobito s obzirom na to da kulturni turizam čini 40 % europskog turizma i time u velikoj mjeri pridonosi gospodarskom rastu, zapošljavanju, socijalnim inovacijama te lokalnom, regionalnom, urbanom i ruralnom razvoju, kao i da istodobno smanjuje utjecaj sezonalnosti; u tom kontekstu također ističe ključnu ulogu pokroviteljstva u održavanju europske baštine i pomaganju državama članicama u pokrivanju troškova;

| 41. | naglašava da bi promocija kulturnih događanja na različitim razinama mogla doprinijeti atraktivnosti turističkih destinacija te stoga predlaže da se razmotri mogućnost izrade kalendara događanja za cijelu Europu, čija bi svrha bila poboljšanje informacijskih usluga za turiste i koji bi bio objavljen na portalu VisitEurope.com; |
| --- | --- |

41.

naglašava da bi promocija kulturnih događanja na različitim razinama mogla doprinijeti atraktivnosti turističkih destinacija te stoga predlaže da se razmotri mogućnost izrade kalendara događanja za cijelu Europu, čija bi svrha bila poboljšanje informacijskih usluga za turiste i koji bi bio objavljen na portalu VisitEurope.com;

| 42. | poziva nacionalne turističke organizacije da se pobrinu za odgovarajuću internetsku vidljivost inicijativa i nagrada koje u prvi plan stavljaju europsku baštinu te da podupiru inicijative i aktivnosti povezene s njihovom promidžbom (poput oznake europske baštine i Europskih kulturnih ruta); |
| --- | --- |

42.

poziva nacionalne turističke organizacije da se pobrinu za odgovarajuću internetsku vidljivost inicijativa i nagrada koje u prvi plan stavljaju europsku baštinu te da podupiru inicijative i aktivnosti povezene s njihovom promidžbom (poput oznake europske baštine i Europskih kulturnih ruta);

| 43. | ponovno ističe važnost zaštite i očuvanja kulturne baštine od mogućih štetnih učinaka strukturnih promjena do kojih je doveo turizam i rizika koje masovni turizam predstavlja za kulturnu baštinu, osobito tijekom glavne sezone; pritom daje prednost kvaliteti rada pred njegovim troškovima; u tom kontekstu ističe način na koji pokroviteljstvo može pomoći očuvanju europske baštine i kompenzirati smanjenja sredstava koja se iz javnih proračuna dodjeljuju u tu svrhu; |
| --- | --- |

43.

ponovno ističe važnost zaštite i očuvanja kulturne baštine od mogućih štetnih učinaka strukturnih promjena do kojih je doveo turizam i rizika koje masovni turizam predstavlja za kulturnu baštinu, osobito tijekom glavne sezone; pritom daje prednost kvaliteti rada pred njegovim troškovima; u tom kontekstu ističe način na koji pokroviteljstvo može pomoći očuvanju europske baštine i kompenzirati smanjenja sredstava koja se iz javnih proračuna dodjeljuju u tu svrhu;

| 44. | traži od Komisije i država članica da poduzmu mjere za zaštitu ugroženih spomenika i lokaliteta u Europi kako bi se očuvala i promicala kulturna baština, a time potaknuo i kulturni turizam; |
| --- | --- |

44.

traži od Komisije i država članica da poduzmu mjere za zaštitu ugroženih spomenika i lokaliteta u Europi kako bi se očuvala i promicala kulturna baština, a time potaknuo i kulturni turizam;

| 45. | ističe važnost europskog kulturnog turizma u unapređivanju osobnog razvoja i stjecanju znanja, pogotovo kada je riječ o mladima, u promicanju bogate nacionalne i lokalne kulturne raznolikosti i baštine, doprinošenju međukulturnom učenju, pružanju mogućnosti umrežavanja, jačanju europskog identiteta i izražavanju europskih vrijednosti; |
| --- | --- |

45.

ističe važnost europskog kulturnog turizma u unapređivanju osobnog razvoja i stjecanju znanja, pogotovo kada je riječ o mladima, u promicanju bogate nacionalne i lokalne kulturne raznolikosti i baštine, doprinošenju međukulturnom učenju, pružanju mogućnosti umrežavanja, jačanju europskog identiteta i izražavanju europskih vrijednosti;

| 46. | ističe potencijal kulturnog turizma za smanjenje siromaštva; u tom smislu poziva na poticanje kreativnih industrija i ruralnog turizma u državama članicama kako bi se promicalo iznimno kulturno bogatstvo Europe i suzbilo siromaštvo i nezaposlenost; |
| --- | --- |

46.

ističe potencijal kulturnog turizma za smanjenje siromaštva; u tom smislu poziva na poticanje kreativnih industrija i ruralnog turizma u državama članicama kako bi se promicalo iznimno kulturno bogatstvo Europe i suzbilo siromaštvo i nezaposlenost;

| 47. | naglašava da se skupna kupnja putnih iskaznica i karata treba pojednostaviti kao oblik potpore kulturnim kampanjama; |
| --- | --- |

47.

naglašava da se skupna kupnja putnih iskaznica i karata treba pojednostaviti kao oblik potpore kulturnim kampanjama;

| 48. | naglašava da jezična raznolikost Europe – službeni jezik, drugi službeni jezici, jezici manjina i manje poznati jezici – predstavlja temelj kulturne baštine te presudan element održivog i odgovornog turizma; |
| --- | --- |

48.

naglašava da jezična raznolikost Europe – službeni jezik, drugi službeni jezici, jezici manjina i manje poznati jezici – predstavlja temelj kulturne baštine te presudan element održivog i odgovornog turizma;

| 49. | napominje da važni povijesni događaji i mjesta, primjerice u okviru mreže europskih mjesta savjesti (Sites of Conscience), nude mogućnost za suočavanje sa suvremenim izazovima u vidu osjetljivog tumačenja i obrazovnih programa; potiče upotrebu kulturne baštine i turizma u cilju poticanja međukulturnog dijaloga i zbližavanja europskih naroda; |
| --- | --- |

49.

napominje da važni povijesni događaji i mjesta, primjerice u okviru mreže europskih mjesta savjesti (Sites of Conscience), nude mogućnost za suočavanje sa suvremenim izazovima u vidu osjetljivog tumačenja i obrazovnih programa; potiče upotrebu kulturne baštine i turizma u cilju poticanja međukulturnog dijaloga i zbližavanja europskih naroda;

| 50. | ističe potencijal sportskog turizma koji bi u budućnosti mogao postati jedan od najdinamičnijih sektora u razvoju europskog turističkog sektora i poziva na uvođenje posebnih politika za promicanje i potporu njegova razvoja; podsjeća na važnu ulogu sportskih aktivnosti zahvaljujući kojima europske regije postaju privlačne turistima; ističe mogućnosti koje proizlaze iz putovanja sportaša i gledatelja prije i tijekom održavanja sportskih događanja, koja bi mogla turiste privući čak i u najudaljenije krajeve; naglašava da potencijal sportskog turizma još nije dovoljno iskorišten; |
| --- | --- |

50.

ističe potencijal sportskog turizma koji bi u budućnosti mogao postati jedan od najdinamičnijih sektora u razvoju europskog turističkog sektora i poziva na uvođenje posebnih politika za promicanje i potporu njegova razvoja; podsjeća na važnu ulogu sportskih aktivnosti zahvaljujući kojima europske regije postaju privlačne turistima; ističe mogućnosti koje proizlaze iz putovanja sportaša i gledatelja prije i tijekom održavanja sportskih događanja, koja bi mogla turiste privući čak i u najudaljenije krajeve; naglašava da potencijal sportskog turizma još nije dovoljno iskorišten;

Kvaliteta

| 51. | uvjeren je da se u europskom turizmu mora prijeći s modela kvantitativnog rasta na kvalitativni model usmjeren na stabilan i održiv razvoj te da u stvari postoji potreba za razvojem sektora turizma u kojem bi se moglo stvoriti više kvalificiranih radnih mjesta koja bi bila odgovarajuće plaćena; smatra da gospodarska diversifikacija turizma u ruralnim i obalnim područjima često pruža mogućnosti za stvaranje novih i održivih radnih mjesta; |
| --- | --- |

51.

uvjeren je da se u europskom turizmu mora prijeći s modela kvantitativnog rasta na kvalitativni model usmjeren na stabilan i održiv razvoj te da u stvari postoji potreba za razvojem sektora turizma u kojem bi se moglo stvoriti više kvalificiranih radnih mjesta koja bi bila odgovarajuće plaćena; smatra da gospodarska diversifikacija turizma u ruralnim i obalnim područjima često pruža mogućnosti za stvaranje novih i održivih radnih mjesta;

| 52. | uzima u obzir različite standarde kvalitete usluga u turizmu i zauzima stajalište da su standardi kvalitete važni kao sredstvo za ujednačavanje pravila za operatere i povećanja transparentnosti za potrošače, čime pomažu izgradnji većeg povjerenja svih strana; poziva sve dionike da nastave s raspravom o načinu na koji EU može promicati dogovorene standarde kvalitete usluga u turizmu; |
| --- | --- |

52.

uzima u obzir različite standarde kvalitete usluga u turizmu i zauzima stajalište da su standardi kvalitete važni kao sredstvo za ujednačavanje pravila za operatere i povećanja transparentnosti za potrošače, čime pomažu izgradnji većeg povjerenja svih strana; poziva sve dionike da nastave s raspravom o načinu na koji EU može promicati dogovorene standarde kvalitete usluga u turizmu;

| 53. | poziva Komisiju da uvede brend kvalitete europskog turizma kako bi se nagradili veliki napori turističkih djelatnika u podupiranju kvalitete turističkih usluga koje se temelje na najvećem poštovanju kulturne i prirodne baštine, poboljšanju kvalitete radnih mjesta u turizmu, povećanju opće pristupačnosti i promicanju kulturnih tradicija lokalnih zajednica; |
| --- | --- |

53.

poziva Komisiju da uvede brend kvalitete europskog turizma kako bi se nagradili veliki napori turističkih djelatnika u podupiranju kvalitete turističkih usluga koje se temelje na najvećem poštovanju kulturne i prirodne baštine, poboljšanju kvalitete radnih mjesta u turizmu, povećanju opće pristupačnosti i promicanju kulturnih tradicija lokalnih zajednica;

| 54. | poziva Komisiju da unaprijedi suradnju među državama članicama radi poboljšanja kvalitete proizvoda zaštitom brenda „proizvedeno u”; |
| --- | --- |

54.

poziva Komisiju da unaprijedi suradnju među državama članicama radi poboljšanja kvalitete proizvoda zaštitom brenda „proizvedeno u”;

| 55. | poziva Komisiju i države članice da surađuju s turističkim udruženjima i da zajedno definiraju zajednički europski sustav klasificiranja turističke infrastrukture (hotela, restorana itd.); smatra da treba dodatno promicati inicijativu koju je pokrenuo Hotelstars Union za postupno usklađivanje sustava klasifikacije smještaja diljem Europe, čime bi se omogućila bolja usporedba ponude smještaja u Europi i doprinijelo zajedničkim kriterijima kvalitetnih usluga; |
| --- | --- |

55.

poziva Komisiju i države članice da surađuju s turističkim udruženjima i da zajedno definiraju zajednički europski sustav klasificiranja turističke infrastrukture (hotela, restorana itd.); smatra da treba dodatno promicati inicijativu koju je pokrenuo Hotelstars Union za postupno usklađivanje sustava klasifikacije smještaja diljem Europe, čime bi se omogućila bolja usporedba ponude smještaja u Europi i doprinijelo zajedničkim kriterijima kvalitetnih usluga;

| 56. | vjeruje da je održavanje sigurnosnih standarda u turističkim uslugama u EU-u ključna komponenta dobre kvalitete; stoga pozdravlja Zelenu knjigu Komisije o sigurnosti usluga smještaja u turizmu; primjećuje podneske mnogih skupina potrošača, organizacija za požarnu sigurnost i organizacija turističkog sektora koje podupiru djelovanje na razini EU-a u vezi sa sigurnošću u turizmu; stoga poziva Komisiju da podnese prijedloge za minimalne standarde sigurnosti u turizmu u EU-u, osobito u području požarne sigurnosti i zaštite od ugljičnog monoksida u smještaju za odmor; ističe potrebu za sustavnim prikupljanjem podataka o sigurnosti smještaja; |
| --- | --- |

56.

vjeruje da je održavanje sigurnosnih standarda u turističkim uslugama u EU-u ključna komponenta dobre kvalitete; stoga pozdravlja Zelenu knjigu Komisije o sigurnosti usluga smještaja u turizmu; primjećuje podneske mnogih skupina potrošača, organizacija za požarnu sigurnost i organizacija turističkog sektora koje podupiru djelovanje na razini EU-a u vezi sa sigurnošću u turizmu; stoga poziva Komisiju da podnese prijedloge za minimalne standarde sigurnosti u turizmu u EU-u, osobito u području požarne sigurnosti i zaštite od ugljičnog monoksida u smještaju za odmor; ističe potrebu za sustavnim prikupljanjem podataka o sigurnosti smještaja;

| 57. | ističe činjenicu da su visokokvalitetne turističke usluge zajamčene ako su povezane s odgovarajućim osposobljavanjem i dostojanstvenim uvjetima rada te da su zanemarivanje ili slabljenje potrebnih vještina i socijalnih postignuća u sektoru turizma kontraproduktivni; |
| --- | --- |

57.

ističe činjenicu da su visokokvalitetne turističke usluge zajamčene ako su povezane s odgovarajućim osposobljavanjem i dostojanstvenim uvjetima rada te da su zanemarivanje ili slabljenje potrebnih vještina i socijalnih postignuća u sektoru turizma kontraproduktivni;

| 58. | zauzima stajalište da je ulaganje u osposobljavanje i obrazovanje ključan element za pružanje kvalitetnih usluga u sektoru u kojem su uglavnom zaposleni mladi, najčešće u dobi između 16 i 35 godina; snažno potiče Komisiju da surađuje s privatnim subjektima i drugim tijelima javne vlasti u osmišljavanju programa osposobljavanja i pripravništva izvan glavne sezone kako bi taj sektor postao privlačniji i manje sezonski usmjeren; smatra da bi se takvim osposobljavanjem trebalo staviti naglasak na bolju kvalificiranost i razvoj tzv. mekih vještina, koje bi pak dovele do boljih izgleda za pronalazak posla u cijelom sektoru; stoga poziva Komisiju da pruži potporu nastojanjima turističkog sektora za unapređenjem sposobnosti i vještina poslodavaca i zaposlenika kako bi sve bilo spremno za buduće trendove i potrebe za vještinama; zauzima stajalište da bi trebalo poboljšati statistiku zapošljavanja u sektoru turizma; |
| --- | --- |

58.

zauzima stajalište da je ulaganje u osposobljavanje i obrazovanje ključan element za pružanje kvalitetnih usluga u sektoru u kojem su uglavnom zaposleni mladi, najčešće u dobi između 16 i 35 godina; snažno potiče Komisiju da surađuje s privatnim subjektima i drugim tijelima javne vlasti u osmišljavanju programa osposobljavanja i pripravništva izvan glavne sezone kako bi taj sektor postao privlačniji i manje sezonski usmjeren; smatra da bi se takvim osposobljavanjem trebalo staviti naglasak na bolju kvalificiranost i razvoj tzv. mekih vještina, koje bi pak dovele do boljih izgleda za pronalazak posla u cijelom sektoru; stoga poziva Komisiju da pruži potporu nastojanjima turističkog sektora za unapređenjem sposobnosti i vještina poslodavaca i zaposlenika kako bi sve bilo spremno za buduće trendove i potrebe za vještinama; zauzima stajalište da bi trebalo poboljšati statistiku zapošljavanja u sektoru turizma;

| 59. | u tom smislu poziva Komisiju da podupre sektor turizma uklanjanjem manjkavosti u potrebnim vještinama i povećanjem važnosti strukovnog obrazovanja i osposobljavanja za tržište; predlaže da Komisija objavi i distribuira vodič o najboljim primjerima praksi i mogućnostima osposobljavanja koje su na raspolaganju u EU-u, čime bi se omogućio veći stupanj profesionalizma i veća dobrovoljna mobilnost turističkih djelatnika u EU-u; |
| --- | --- |

59.

u tom smislu poziva Komisiju da podupre sektor turizma uklanjanjem manjkavosti u potrebnim vještinama i povećanjem važnosti strukovnog obrazovanja i osposobljavanja za tržište; predlaže da Komisija objavi i distribuira vodič o najboljim primjerima praksi i mogućnostima osposobljavanja koje su na raspolaganju u EU-u, čime bi se omogućio veći stupanj profesionalizma i veća dobrovoljna mobilnost turističkih djelatnika u EU-u;

| 60. | ističe važnost unapređenja uzajamnog priznavanja stručnih kvalifikacija u turističkom sektoru među državama članicama kako bi se djelatnicima sektora omogućilo da pronađu najbolje mogućnosti napredovanja u karijeri, a time i potaknula njihova mobilnost; |
| --- | --- |

60.

ističe važnost unapređenja uzajamnog priznavanja stručnih kvalifikacija u turističkom sektoru među državama članicama kako bi se djelatnicima sektora omogućilo da pronađu najbolje mogućnosti napredovanja u karijeri, a time i potaknula njihova mobilnost;

| 61. | pozdravlja instrumente mobilnosti i projekte suradnje kao što su „Savezi znanja” i „Savezi za sektorske vještine” u okviru programa Erasmus+ i Erasmus za mlade poduzetnike kao učinkovita sredstva za razmjenu najboljih primjera prakse, poboljšanje jezičnih vještina i stjecanje praktičnog znanja o kulturnom turizmu kada je riječ o djelatnicima u turizmu uključenima u obrazovanje i osposobljavanje na svim razinama; ipak, izražava zabrinutost zbog nedostatka interesa među mladim ljudima za ostvarivanje karijera u određenim područjima turizma; ističe prednosti sustava dvojnog obrazovanja u sektoru turizma i važnost kombiniranja učenja s iskustvima u praksi, čime se unapređuju teoretsko znanje i praktične vještine; poziva države članice, lokalne i regionalne vlasti da u potpunosti iskoriste mogućnosti promicanja strukovnog osposobljavanja koje nude Europski socijalni fond i ostali fondovi na razini EU-a, nacionalnoj i regionalnoj razini; |
| --- | --- |

61.

pozdravlja instrumente mobilnosti i projekte suradnje kao što su „Savezi znanja” i „Savezi za sektorske vještine” u okviru programa Erasmus+ i Erasmus za mlade poduzetnike kao učinkovita sredstva za razmjenu najboljih primjera prakse, poboljšanje jezičnih vještina i stjecanje praktičnog znanja o kulturnom turizmu kada je riječ o djelatnicima u turizmu uključenima u obrazovanje i osposobljavanje na svim razinama; ipak, izražava zabrinutost zbog nedostatka interesa među mladim ljudima za ostvarivanje karijera u određenim područjima turizma; ističe prednosti sustava dvojnog obrazovanja u sektoru turizma i važnost kombiniranja učenja s iskustvima u praksi, čime se unapređuju teoretsko znanje i praktične vještine; poziva države članice, lokalne i regionalne vlasti da u potpunosti iskoriste mogućnosti promicanja strukovnog osposobljavanja koje nude Europski socijalni fond i ostali fondovi na razini EU-a, nacionalnoj i regionalnoj razini;

| 62. | poziva države članice da ulažu u visokokvalitetno osposobljavanje za turističke vodiče te da potiču višejezični pristup radi boljeg promicanja mjesta od interesa među stranim turistima; nadalje poziva Komisiju i države članice da definiraju europske standarde kvalitete za turističke vodiče na način da zajamče usklađenost s minimalnim zahtjevima za osposobljavanje; |
| --- | --- |

62.

poziva države članice da ulažu u visokokvalitetno osposobljavanje za turističke vodiče te da potiču višejezični pristup radi boljeg promicanja mjesta od interesa među stranim turistima; nadalje poziva Komisiju i države članice da definiraju europske standarde kvalitete za turističke vodiče na način da zajamče usklađenost s minimalnim zahtjevima za osposobljavanje;

| 63. | poziva Komisiju da provede studiju o utjecaju porezâ i pristojbi koje se plaćaju na turističke proizvode i usluge na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i europskoj razini na konkurentnost Europe kao destinacije; poziva države članice da prepoznaju važnost smanjivanja stope PDV-a na putovanja i turističke usluge i na taj način pomognu lokalnim gospodarstvima te održe rast i radna mjesta, kao i pomaganja Europi da ostane konkurentna na globalnom tržištu; |
| --- | --- |

63.

poziva Komisiju da provede studiju o utjecaju porezâ i pristojbi koje se plaćaju na turističke proizvode i usluge na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i europskoj razini na konkurentnost Europe kao destinacije; poziva države članice da prepoznaju važnost smanjivanja stope PDV-a na putovanja i turističke usluge i na taj način pomognu lokalnim gospodarstvima te održe rast i radna mjesta, kao i pomaganja Europi da ostane konkurentna na globalnom tržištu;

Iskorištavanje potencijala obalnog i pomorskog turizma;

| 64. | prepoznaje važnost Europske strategije za veći rast i radna mjesta u obalnom i pomorskom turizmu za obalna i otočna područja, koja obuhvaća niz zajedničkih rješenja za mnoge izazove s kojima se ta područja suočavaju, a u skladu sa strategijom za plavi rast i strategijom Europa 2020.; |
| --- | --- |

64.

prepoznaje važnost Europske strategije za veći rast i radna mjesta u obalnom i pomorskom turizmu za obalna i otočna područja, koja obuhvaća niz zajedničkih rješenja za mnoge izazove s kojima se ta područja suočavaju, a u skladu sa strategijom za plavi rast i strategijom Europa 2020.;

| 65. | snažno potiče Komisiju da kao dopunu 14 mjera opisanih u spomenutoj strategiji za obalna i otočna područja predstavi akcijski plan s konkretnim ciljevima i vremenskim rasporedom te da Parlamentu podnese izvješće o napretku u provedbi tih mjera; |
| --- | --- |

65.

snažno potiče Komisiju da kao dopunu 14 mjera opisanih u spomenutoj strategiji za obalna i otočna područja predstavi akcijski plan s konkretnim ciljevima i vremenskim rasporedom te da Parlamentu podnese izvješće o napretku u provedbi tih mjera;

| 66. | poziva Komisiju da u cilju promicanja paneuropskog dijaloga, lakše razmjene najboljih praksi i provedbe dugoročne strategije održi godišnji seminar na kojem će sudjelovati obalne i pomorske države članice i njihove regije; |
| --- | --- |

66.

poziva Komisiju da u cilju promicanja paneuropskog dijaloga, lakše razmjene najboljih praksi i provedbe dugoročne strategije održi godišnji seminar na kojem će sudjelovati obalne i pomorske države članice i njihove regije;

| 67. | podsjeća na važnost povezanosti i pristupačnosti te napominje da su one u najudaljenijim regijama i na otocima, koji uvelike ovise o pomorskom i zračnom prometu, drugačije u sezoni i izvan sezone; također naglašava važnost razvoja regionalnih planova kojima se promiče mobilnost na odredištima; traži od Komisije da se u okviru mjere br.12. navedene strategije za obalna i otočna područja u obzir uzme i učinkovitost državnih potpora u obalnim i pomorskim regijama; |
| --- | --- |

67.

podsjeća na važnost povezanosti i pristupačnosti te napominje da su one u najudaljenijim regijama i na otocima, koji uvelike ovise o pomorskom i zračnom prometu, drugačije u sezoni i izvan sezone; također naglašava važnost razvoja regionalnih planova kojima se promiče mobilnost na odredištima; traži od Komisije da se u okviru mjere br.12. navedene strategije za obalna i otočna područja u obzir uzme i učinkovitost državnih potpora u obalnim i pomorskim regijama;

| 68. | snažno potiče Komisiju da zajedno s državama članicama te dionicima nautičkog i pomorskog turističkog sektora ocijeni potrebu za razvojem pametnih i inovativnih strategija kao rješenjem za problem sezonalnosti prilagođenim razdoblju sezone i razdoblju izvan sezone, kojim se u obzir uzimaju razne ciljne skupine; poziva dionike da poduzmu napore s ciljem stvaranja iskustava, proizvoda i dodatnih usluga integriranih s lokalnim proizvodima, osobito u vezi s pomorskom baštinom i kulturom, vodenim sportovima, rekreacijskim jedrenjem, promatranjem morskog života i prirode, aktivnostima pod suncem i na plaži, malim obalnim ribolovom, hranom i zdravljem; |
| --- | --- |

68.

snažno potiče Komisiju da zajedno s državama članicama te dionicima nautičkog i pomorskog turističkog sektora ocijeni potrebu za razvojem pametnih i inovativnih strategija kao rješenjem za problem sezonalnosti prilagođenim razdoblju sezone i razdoblju izvan sezone, kojim se u obzir uzimaju razne ciljne skupine; poziva dionike da poduzmu napore s ciljem stvaranja iskustava, proizvoda i dodatnih usluga integriranih s lokalnim proizvodima, osobito u vezi s pomorskom baštinom i kulturom, vodenim sportovima, rekreacijskim jedrenjem, promatranjem morskog života i prirode, aktivnostima pod suncem i na plaži, malim obalnim ribolovom, hranom i zdravljem;

| 69. | ističe važnost kružnih turističkih putovanja za razvoj turističkog sektora u Europi; stoga poziva Komisiju da zajedno s državama članicama ocijeni potrebne resurse i postojeću lučku i nautičku infrastrukturu te da standardizira razvrstavanje otpada i recikliranje kako bi se razvojem koncepta pametnog lučkog grada osmislile inovativne mjere planiranja u navedenim područjima; |
| --- | --- |

69.

ističe važnost kružnih turističkih putovanja za razvoj turističkog sektora u Europi; stoga poziva Komisiju da zajedno s državama članicama ocijeni potrebne resurse i postojeću lučku i nautičku infrastrukturu te da standardizira razvrstavanje otpada i recikliranje kako bi se razvojem koncepta pametnog lučkog grada osmislile inovativne mjere planiranja u navedenim područjima;

| 70. | ističe da je zajedničko planiranje i djelovanje nužno za prihvaćanje turizma među stanovništvom kao i za njegov održiv razvoj; |
| --- | --- |

70.

ističe da je zajedničko planiranje i djelovanje nužno za prihvaćanje turizma među stanovništvom kao i za njegov održiv razvoj;

Održivi, odgovorni i socijalni turizam

| 71. | poziva Komisiju da i dalje promiče održivi, odgovorni i ekološki turizam razvojem novih specifičnih proizvoda i promicanjem postojećih u suradnji sa strateškim partnerima kao što su ETC i drugi dionici, te predlaže uspostavu u potpunosti dostupne europske internetske platforme, gdje bi se u jednoj bazi podataka kojoj bi se pristupalo na portalu Visiteurope.com objedinile postojeće informacije o certificiranim proizvodima, novim vidovima turizma, destinacijama i rutama te posebnim uslugama, koje među ostalim uključuju prijevozna sredstva i turističke vodiče; |
| --- | --- |

71.

poziva Komisiju da i dalje promiče održivi, odgovorni i ekološki turizam razvojem novih specifičnih proizvoda i promicanjem postojećih u suradnji sa strateškim partnerima kao što su ETC i drugi dionici, te predlaže uspostavu u potpunosti dostupne europske internetske platforme, gdje bi se u jednoj bazi podataka kojoj bi se pristupalo na portalu Visiteurope.com objedinile postojeće informacije o certificiranim proizvodima, novim vidovima turizma, destinacijama i rutama te posebnim uslugama, koje među ostalim uključuju prijevozna sredstva i turističke vodiče;

| 72. | vjeruje da je u okviru programa COSME potrebno namijeniti veća sredstva za (su)financiranje projekata održivog turizma; |
| --- | --- |

72.

vjeruje da je u okviru programa COSME potrebno namijeniti veća sredstva za (su)financiranje projekata održivog turizma;

| 73. | apelira na Komisiju da dovrši Europsku povelju o održivom i odgovornom turizmu te da nastavi s pružanjem financijske potpore važnim inicijativama i mrežama kao što su EDEN (Europske destinacije izvrsnosti) ili Europske kulturne rute; |
| --- | --- |

73.

apelira na Komisiju da dovrši Europsku povelju o održivom i odgovornom turizmu te da nastavi s pružanjem financijske potpore važnim inicijativama i mrežama kao što su EDEN (Europske destinacije izvrsnosti) ili Europske kulturne rute;

| 74. | potiče nacionalne turističke organizacije da na nacionalnim razinama i na temelju standarda koje je predložila Komisija uspostave poseban i jedinstven portal o održivom i odgovornom turizmu kako bi potrošači mogli donositi utemeljene odluke o ciljanim nacionalnim i transnacionalnim proizvodima i destinacijama; |
| --- | --- |

74.

potiče nacionalne turističke organizacije da na nacionalnim razinama i na temelju standarda koje je predložila Komisija uspostave poseban i jedinstven portal o održivom i odgovornom turizmu kako bi potrošači mogli donositi utemeljene odluke o ciljanim nacionalnim i transnacionalnim proizvodima i destinacijama;

| 75. | ističe da je važno jamčiti razvoj održivog, odgovornog i pristupačnog turizma pri čemu bi koncept „pametne destinacije” trebao biti od ključne važnosti za razvoj destinacije i u okviru kojega bi se elementi održivosti, doživljajnog turizma i prikladnog korištenja prirodnim resursima kombinirali s novim tehnologijama, uključujući aspekte fizičke i informacijsko-komunikacijske dostupnosti; uvjeren je da informacijske mreže za projekte tzv. mekog turizma nude dobre mogućnosti za potporu malih i srednjih poduzeća, lokalnog održivog razvoja, održivih radnih mjesta i stabilnih gospodarstava; |
| --- | --- |

75.

ističe da je važno jamčiti razvoj održivog, odgovornog i pristupačnog turizma pri čemu bi koncept „pametne destinacije” trebao biti od ključne važnosti za razvoj destinacije i u okviru kojega bi se elementi održivosti, doživljajnog turizma i prikladnog korištenja prirodnim resursima kombinirali s novim tehnologijama, uključujući aspekte fizičke i informacijsko-komunikacijske dostupnosti; uvjeren je da informacijske mreže za projekte tzv. mekog turizma nude dobre mogućnosti za potporu malih i srednjih poduzeća, lokalnog održivog razvoja, održivih radnih mjesta i stabilnih gospodarstava;

| 76. | poziva Komisiju da provede studiju održivosti certifikata za usluge tzv. mekog turizma, uključujući analizu dobrovoljnih instrumenata u kojoj će biti navedeno koji su instrumenti bili uspješni; |
| --- | --- |

76.

poziva Komisiju da provede studiju održivosti certifikata za usluge tzv. mekog turizma, uključujući analizu dobrovoljnih instrumenata u kojoj će biti navedeno koji su instrumenti bili uspješni;

| 77. | poziva na poticanje i daljnji razvoj opcija u turističkom sektoru posebno usmjerenih na djecu i obitelji, na primjer uvođenjem europskog pečata za turizam usmjeren na obitelj; |
| --- | --- |

77.

poziva na poticanje i daljnji razvoj opcija u turističkom sektoru posebno usmjerenih na djecu i obitelji, na primjer uvođenjem europskog pečata za turizam usmjeren na obitelj;

| 78. | naglašava važnost promicanja programa kojima će se omogućiti obnova zastarjelih hotelskih objekata u skladu s kriterijima ekološki održivog turizma; |
| --- | --- |

78.

naglašava važnost promicanja programa kojima će se omogućiti obnova zastarjelih hotelskih objekata u skladu s kriterijima ekološki održivog turizma;

| 79. | naglašava ključnu ulogu europskog turizma u obnovi ruralnih i gradskih područja u cilju postizanja održivog lokalnog i regionalnog razvoja; |
| --- | --- |

79.

naglašava ključnu ulogu europskog turizma u obnovi ruralnih i gradskih područja u cilju postizanja održivog lokalnog i regionalnog razvoja;

| 80. | poziva na razvoj održivih turističkih usluga u onim regijama koje su, unatoč velikom kulturnom i turističkom potencijalu, pretrpjele štetu u pogledu svog imidža zbog veće usredotočenosti na druge sektore i njihova razvoja, uključujući industrijski sektor; |
| --- | --- |

80.

poziva na razvoj održivih turističkih usluga u onim regijama koje su, unatoč velikom kulturnom i turističkom potencijalu, pretrpjele štetu u pogledu svog imidža zbog veće usredotočenosti na druge sektore i njihova razvoja, uključujući industrijski sektor;

| 81. | naglašava važnost postojanja svijesti o tome da turizam ne bi trebao negativno utjecati na svakodnevni život građana; upravo suprotno, smatra da bi se lokalno stanovništvo trebalo pozitivno uključivati u turizam te da bi mu trebalo omogućiti da u njemu sudjeluje; |
| --- | --- |

81.

naglašava važnost postojanja svijesti o tome da turizam ne bi trebao negativno utjecati na svakodnevni život građana; upravo suprotno, smatra da bi se lokalno stanovništvo trebalo pozitivno uključivati u turizam te da bi mu trebalo omogućiti da u njemu sudjeluje;

| 82. | naglašava da su zaštita prirodne i kulturne baštine te biološke raznolikosti dragocjen kapital turističkog sektora te stoga, kad je riječ o donošenju odluka o projektima infrastrukture i njihovoj provedbi, podupire države članice, regionalne vlasti i turistička poduzeća u promicanju ekološkog turizma i poštovanju zakonodavstva EU-a u području okoliša; poziva države članice da u svoje strategije nacionalnog i regionalnog turizma uključe inicijative koje se odnose na prirodnu baštinu; |
| --- | --- |

82.

naglašava da su zaštita prirodne i kulturne baštine te biološke raznolikosti dragocjen kapital turističkog sektora te stoga, kad je riječ o donošenju odluka o projektima infrastrukture i njihovoj provedbi, podupire države članice, regionalne vlasti i turistička poduzeća u promicanju ekološkog turizma i poštovanju zakonodavstva EU-a u području okoliša; poziva države članice da u svoje strategije nacionalnog i regionalnog turizma uključe inicijative koje se odnose na prirodnu baštinu;

| 83. | ističe važnost održivog i odgovornog turizma za zaštitu i promidžbu regionalne prirodne i kulturne baštine; stoga je uvjeren da bi primjerenim mjerama trebalo podupirati i promicati regionalne turističke proizvode i kratkotrajne boravke; |
| --- | --- |

83.

ističe važnost održivog i odgovornog turizma za zaštitu i promidžbu regionalne prirodne i kulturne baštine; stoga je uvjeren da bi primjerenim mjerama trebalo podupirati i promicati regionalne turističke proizvode i kratkotrajne boravke;

| 84. | poziva Komisiju i države članice da razvijaju mreže zelenih ruta koje uključuju ruralna i šumska područja te manje prirodne lokacije, i to u vidu integracije postojećih mreža prometne infrastrukture u nova ekološki održiva rješenja; |
| --- | --- |

84.

poziva Komisiju i države članice da razvijaju mreže zelenih ruta koje uključuju ruralna i šumska područja te manje prirodne lokacije, i to u vidu integracije postojećih mreža prometne infrastrukture u nova ekološki održiva rješenja;

| 85. | ističe da održivi ribolovni turizam može uvelike doprinijeti gospodarstvu ruralnih područja Europe; naglašava da se taj oblik turizma može održati samo bude li se ugroženim vrstama riba u kopnenim vodama Europe gospodarilo na održiviji način; |
| --- | --- |

85.

ističe da održivi ribolovni turizam može uvelike doprinijeti gospodarstvu ruralnih područja Europe; naglašava da se taj oblik turizma može održati samo bude li se ugroženim vrstama riba u kopnenim vodama Europe gospodarilo na održiviji način;

| 86. | napominje da je seoski turizam jedan od osnovnih oblika alternativnog turizma u EU-u te poziva Komisiju da u suradnji s državama članicama podupre mjere čija je svrha poticati daljnji razvoj infrastrukture i pristupačnosti tog sektora; |
| --- | --- |

86.

napominje da je seoski turizam jedan od osnovnih oblika alternativnog turizma u EU-u te poziva Komisiju da u suradnji s državama članicama podupre mjere čija je svrha poticati daljnji razvoj infrastrukture i pristupačnosti tog sektora;

| 87. | poziva Komisiju da u većoj mjeri potiče lokalne zajednice te znanja i iskustva na način da podupire promidžbu i jamči zaštitu lokalnih proizvoda, kao što su zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla poljoprivrednih i nepoljoprivrednih proizvoda; |
| --- | --- |

87.

poziva Komisiju da u većoj mjeri potiče lokalne zajednice te znanja i iskustva na način da podupire promidžbu i jamči zaštitu lokalnih proizvoda, kao što su zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla poljoprivrednih i nepoljoprivrednih proizvoda;

| 88. | smatra da osjetljive regije, kao što su otoci, obalna područja, planine, a osobito najudaljenije regije često uvelike ovise o turizmu te da klimatske promjene na njih najprije utječu; zbog toga izražava uvjerenje da zaštita klime treba biti prioritet i da je treba u većoj mjeri uključiti u europske, nacionalne i regionalne politike turizma i prometa, između ostalog stavljanjem središta interesa na energetsku učinkovitost, obnovljive izvore energije, održivi prijevoz i zbrinjavanje otpada; poziva Komisiju da napravi procjenu utjecaja klimatskih promjena na turizam u osjetljivim regijama kao i procjenu utjecaja tih promjena u budućnosti, uzimajući pritom u obzir ekonomski, ekološki i društveni aspekt; |
| --- | --- |

88.

smatra da osjetljive regije, kao što su otoci, obalna područja, planine, a osobito najudaljenije regije često uvelike ovise o turizmu te da klimatske promjene na njih najprije utječu; zbog toga izražava uvjerenje da zaštita klime treba biti prioritet i da je treba u većoj mjeri uključiti u europske, nacionalne i regionalne politike turizma i prometa, između ostalog stavljanjem središta interesa na energetsku učinkovitost, obnovljive izvore energije, održivi prijevoz i zbrinjavanje otpada; poziva Komisiju da napravi procjenu utjecaja klimatskih promjena na turizam u osjetljivim regijama kao i procjenu utjecaja tih promjena u budućnosti, uzimajući pritom u obzir ekonomski, ekološki i društveni aspekt;

| 89. | ističe potrebu za promidžbom turističkog potencijala udaljenih ruralnih, otočnih, obalnih i planinskih područja, potiče razvoj održivog pomorskog i nautičkog turizma u EU-u i poziva države članice da razviju održivu infrastrukturu i poboljšaju prekograničnu povezanost kako bi bile privlačnije i pristupačnije; |
| --- | --- |

89.

ističe potrebu za promidžbom turističkog potencijala udaljenih ruralnih, otočnih, obalnih i planinskih područja, potiče razvoj održivog pomorskog i nautičkog turizma u EU-u i poziva države članice da razviju održivu infrastrukturu i poboljšaju prekograničnu povezanost kako bi bile privlačnije i pristupačnije;

| 90. | naglašava činjenicu da otoci imaju vlastite probleme, a to se osobito odnosi na povezanost manjih otoka i kopna, te poziva Komisiju da predloži mjere za povećanje ulaganja u tom području; |
| --- | --- |

90.

naglašava činjenicu da otoci imaju vlastite probleme, a to se osobito odnosi na povezanost manjih otoka i kopna, te poziva Komisiju da predloži mjere za povećanje ulaganja u tom području;

| 91. | smatra da je uvođenje dobrovoljnih „kontrola okoliša” s ciljem poboljšanja kvalitete okoliša u turizmu koristan doprinos tog sektora te predlaže da se nagrade poduzeća koja u tom smislu pokažu poseban angažman; |
| --- | --- |

91.

smatra da je uvođenje dobrovoljnih „kontrola okoliša” s ciljem poboljšanja kvalitete okoliša u turizmu koristan doprinos tog sektora te predlaže da se nagrade poduzeća koja u tom smislu pokažu poseban angažman;

| 92. | poziva tijela i operatere odgovorne na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini da ulože veće napore u promicanje mreža koje nisu namijenjene cestovnom prometu, kao što su europske konjičke, pješačke, hodočasničke i biciklističke staze, u kombinaciji sa svim prekograničnim željezničkim uslugama, uključujući vlakove velikih brzina i noćne vlakove; podsjeća da bi se također trebala istražiti prometna interoperabilnost s drugim vrstama prijevoza; predlaže ukidanje povišenih cijena voznih karata u pograničnim područjima, što je jedna od prepreka raširenijoj uporabi željezničkog prijevoza među turistima u pograničnim područjima; |
| --- | --- |

92.

poziva tijela i operatere odgovorne na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini da ulože veće napore u promicanje mreža koje nisu namijenjene cestovnom prometu, kao što su europske konjičke, pješačke, hodočasničke i biciklističke staze, u kombinaciji sa svim prekograničnim željezničkim uslugama, uključujući vlakove velikih brzina i noćne vlakove; podsjeća da bi se također trebala istražiti prometna interoperabilnost s drugim vrstama prijevoza; predlaže ukidanje povišenih cijena voznih karata u pograničnim područjima, što je jedna od prepreka raširenijoj uporabi željezničkog prijevoza među turistima u pograničnim područjima;

| 93. | uviđa da je održiv gradski turizam poslovna grana koji se brzo širi te da mobilnost i prometna politika u turističkim centrima gradova trebaju biti učinkoviti, održivi te stvarati situacije u kojima su na dobitku i posjetitelji i domaćini; |
| --- | --- |

93.

uviđa da je održiv gradski turizam poslovna grana koji se brzo širi te da mobilnost i prometna politika u turističkim centrima gradova trebaju biti učinkoviti, održivi te stvarati situacije u kojima su na dobitku i posjetitelji i domaćini;

| 94. | podupire razvoj integriranih multimodalnih oblika prijevoza za turiste u vidu sustava izdavanja voznih karata kojim se omogućuje uporaba različitih prijevoznih sredstava s obzirom na različite potrebe; naglašava da bi napredak u području integriranih sustava izdavanja karata bio snažan poticaj za prekogranični turizam; |
| --- | --- |

94.

podupire razvoj integriranih multimodalnih oblika prijevoza za turiste u vidu sustava izdavanja voznih karata kojim se omogućuje uporaba različitih prijevoznih sredstava s obzirom na različite potrebe; naglašava da bi napredak u području integriranih sustava izdavanja karata bio snažan poticaj za prekogranični turizam;

| 95. | naglašava da električna vozila postaju sve atraktivnije rješenje za ruralni i urbani turizam u kontekstu nove, fleksibilne mobilnosti te da bi taj oblik mobilnosti trebao u većoj mjeri biti dostupan na turističkim lokacijama; |
| --- | --- |

95.

naglašava da električna vozila postaju sve atraktivnije rješenje za ruralni i urbani turizam u kontekstu nove, fleksibilne mobilnosti te da bi taj oblik mobilnosti trebao u većoj mjeri biti dostupan na turističkim lokacijama;

| 96. | ističe da je važno da se biciklistima olakša korištenje javnog prijevoza; |
| --- | --- |

96.

ističe da je važno da se biciklistima olakša korištenje javnog prijevoza;

| 97. | snažno potiče Komisiju da ocijeni mogućnost izrade Europskog sustava pokazatelja za turizam (ETIS), instrumenta EU-a koji bi, kada je riječ o održivosti, turističkim destinacijama pomagao u nadzoru, upravljaju, ocjeni i poboljšanju njihove učinkovitosti; |
| --- | --- |

97.

snažno potiče Komisiju da ocijeni mogućnost izrade Europskog sustava pokazatelja za turizam (ETIS), instrumenta EU-a koji bi, kada je riječ o održivosti, turističkim destinacijama pomagao u nadzoru, upravljaju, ocjeni i poboljšanju njihove učinkovitosti;

| 98. | poziva države članice da prenose pozitivna iskustva u vezi s održivim upravljanjem turizmom u okviru međunarodne suradnje u inozemstvu; |
| --- | --- |

98.

poziva države članice da prenose pozitivna iskustva u vezi s održivim upravljanjem turizmom u okviru međunarodne suradnje u inozemstvu;

| 99. | smatra da su u turizmu potpuna pristupačnost i cjenovna dostupnost sastavni dio održivosti sektora; potvrđuje da načelo „turizam za sve” omogućava ljudima da ostvaruju svoja građanska prava i da ih osnažuje, što se u prvom redu odnosi na osobe koje imaju specifične potrebe (osobe s invaliditetom ili osobe smanjene pokretljivosti, mlade, starije osobe, obitelji s nižim dohotkom te obitelji s djecom), kao i da slijedom navedenoga to načelo treba biti orijentir za sva djelovanja u vezi s turizmom na nacionalnoj, regionalnoj, lokalnoj ili europskoj razini; poziva države članice da pri razvoju turističkih koncepata za starije osobe i osobe sa specifičnim poteškoćama posebnu pozornost obrate na uporabu novih tehnologija; |
| --- | --- |

99.

smatra da su u turizmu potpuna pristupačnost i cjenovna dostupnost sastavni dio održivosti sektora; potvrđuje da načelo „turizam za sve” omogućava ljudima da ostvaruju svoja građanska prava i da ih osnažuje, što se u prvom redu odnosi na osobe koje imaju specifične potrebe (osobe s invaliditetom ili osobe smanjene pokretljivosti, mlade, starije osobe, obitelji s nižim dohotkom te obitelji s djecom), kao i da slijedom navedenoga to načelo treba biti orijentir za sva djelovanja u vezi s turizmom na nacionalnoj, regionalnoj, lokalnoj ili europskoj razini; poziva države članice da pri razvoju turističkih koncepata za starije osobe i osobe sa specifičnim poteškoćama posebnu pozornost obrate na uporabu novih tehnologija;

| 100. | predlaže da države članice razviju jedinstven i transparentan europski sustav utvrđivanja dostupnih opcija te uspostave odgovarajuće internetske platforme; poziva Komisiju da u tom smislu podnese prijedloge; |
| --- | --- |

100.

predlaže da države članice razviju jedinstven i transparentan europski sustav utvrđivanja dostupnih opcija te uspostave odgovarajuće internetske platforme; poziva Komisiju da u tom smislu podnese prijedloge;

| 101. | predlaže da države članice u sektoru turizma uvedu pristupačnost kao kriterij prihvatljivosti u kontekstu programâ gospodarskog razvoja; |
| --- | --- |

101.

predlaže da države članice u sektoru turizma uvedu pristupačnost kao kriterij prihvatljivosti u kontekstu programâ gospodarskog razvoja;

| 102. | naglašava da se povjerenje potrošača u poduzeća koja pružaju usluge u turističkom sektoru temelji i na tome da ta poduzeća potrošačima na raspolaganje stavljaju jednostavne, učinkovite i brze alternativne načine za rješavanje potrošačkih sporova kao i na tome da poduzeća štite osobne i financijske podatke potrošača; |
| --- | --- |

102.

naglašava da se povjerenje potrošača u poduzeća koja pružaju usluge u turističkom sektoru temelji i na tome da ta poduzeća potrošačima na raspolaganje stavljaju jednostavne, učinkovite i brze alternativne načine za rješavanje potrošačkih sporova kao i na tome da poduzeća štite osobne i financijske podatke potrošača;

| 103. | smatra da u cilju ostvarivanja pristupačnosti europskog turizma zračni prijevoznici moraju prekinuti iskrivljenu i čestu praksu dodjeljivanja više prostora poslovnom razredu od ekonomskoga; |
| --- | --- |

103.

smatra da u cilju ostvarivanja pristupačnosti europskog turizma zračni prijevoznici moraju prekinuti iskrivljenu i čestu praksu dodjeljivanja više prostora poslovnom razredu od ekonomskoga;

| 104. | ističe doprinos civilnoga društva u promicanju novih oblika turizma posredstvom društvenih mreža, volonterskih organizacija, kulturnih i sportskih udruga, građanskih akcija i organizacija koje predstavljaju mlade, žene i zajednice iseljenika; |
| --- | --- |

104.

ističe doprinos civilnoga društva u promicanju novih oblika turizma posredstvom društvenih mreža, volonterskih organizacija, kulturnih i sportskih udruga, građanskih akcija i organizacija koje predstavljaju mlade, žene i zajednice iseljenika;

| 105. | poziva na veće priznanje ključne uloge volonterskog sektora u razvoju turizma i podupiranju turističkog sektora volonterskim aktivnostima u području kulture; |
| --- | --- |

105.

poziva na veće priznanje ključne uloge volonterskog sektora u razvoju turizma i podupiranju turističkog sektora volonterskim aktivnostima u području kulture;

| 106. | potiče Komisiju i države članice da obrate pozornost na potencijal socijalne ekonomije za razvoj održivog i odgovornog turizma te da ga podupru; |
| --- | --- |

106.

potiče Komisiju i države članice da obrate pozornost na potencijal socijalne ekonomije za razvoj održivog i odgovornog turizma te da ga podupru;

| 107. | smatra da turizam ima važnu socijalnu vrijednost za mlade, zaposlene i umirovljene osobe i poziva države članice na uporabu fondova EU-a za razvoj zdravstvenog i rekreacijskog turizma; |
| --- | --- |

107.

smatra da turizam ima važnu socijalnu vrijednost za mlade, zaposlene i umirovljene osobe i poziva države članice na uporabu fondova EU-a za razvoj zdravstvenog i rekreacijskog turizma;

| 108. | naglašava da imigracijska kriza koja i dalje traje u Europi osobito pogađa obalna područja u kojima turizam čini važnu stavku u prihodu stanovnika; poziva Komisiju da sastavi izvješće o učinku koji nekontrolirani priljev imigranata u EU ima na sektor turizma; |
| --- | --- |

108.

naglašava da imigracijska kriza koja i dalje traje u Europi osobito pogađa obalna područja u kojima turizam čini važnu stavku u prihodu stanovnika; poziva Komisiju da sastavi izvješće o učinku koji nekontrolirani priljev imigranata u EU ima na sektor turizma;

Ekonomija dijeljenja

| 109. | pozdravlja mogućnosti koje se u ekonomiji dijeljenja pružaju start-up i inovativnim poduzećima u sektoru turizma; prepoznaje komplementarnost tih usluga s drugim turističkim ponudama s obzirom na njihovu lokaciju i skupine ljudi na koje su usmjerene; |
| --- | --- |

109.

pozdravlja mogućnosti koje se u ekonomiji dijeljenja pružaju start-up i inovativnim poduzećima u sektoru turizma; prepoznaje komplementarnost tih usluga s drugim turističkim ponudama s obzirom na njihovu lokaciju i skupine ljudi na koje su usmjerene;

| 110. | podsjeća da je ekonomija dijeljenja ili zajednička potrošnja novi socioekonomski model koji se razvio zahvaljujući tehnološkoj revoluciji, tj. internetu koji povezuje ljude na internetskim platformama na kojima se transakcije koje uključuju robu i usluge mogu provoditi sigurno i transparentno; |
| --- | --- |

110.

podsjeća da je ekonomija dijeljenja ili zajednička potrošnja novi socioekonomski model koji se razvio zahvaljujući tehnološkoj revoluciji, tj. internetu koji povezuje ljude na internetskim platformama na kojima se transakcije koje uključuju robu i usluge mogu provoditi sigurno i transparentno;

| 111. | ističe da je sadašnje zakonodavstvo nije podesno za ekonomiju dijeljenja zbog čega su lokalne i nacionalne vlade počele s analizom takvih internetskih platformi i zbog čega pokušavaju regulirati njihove učinke, pri čemu se u Uniji često primjenjuju nesrazmjerne i donekle neujednačene mjere; poziva Komisiju da zajedno s državama članicama analizira najbolje inicijative koje bi se trebale poduzeti na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini; preporučuje da se razmotri uspostava odgovarajućeg regulatornog okvira unutar sveobuhvatne Strategije jedinstvenog digitalnog tržišta za EU; |
| --- | --- |

111.

ističe da je sadašnje zakonodavstvo nije podesno za ekonomiju dijeljenja zbog čega su lokalne i nacionalne vlade počele s analizom takvih internetskih platformi i zbog čega pokušavaju regulirati njihove učinke, pri čemu se u Uniji često primjenjuju nesrazmjerne i donekle neujednačene mjere; poziva Komisiju da zajedno s državama članicama analizira najbolje inicijative koje bi se trebale poduzeti na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini; preporučuje da se razmotri uspostava odgovarajućeg regulatornog okvira unutar sveobuhvatne Strategije jedinstvenog digitalnog tržišta za EU;

| 112. | naglašava da se odgovor na uspon ekonomije dijeljenja mora analizirati prije poduzimanja regulatornih mjera; ipak, smatra da se sve mjere koje poduzmu tijela javne vlasti moraju biti razmjerne i fleksibilne kako bi se omogućila uspostava regulatornog okvira kojim se jamče ravnopravni uvjeti za poduzeća, a posebno pozitivno poslovno okružje u kojem se podupiru mala i srednja poduzeća te inovacije u sektoru; nadalje, smatra da bi se za dobrobit potrošača propisi o sigurnosti, zaštiti i zdravlju koji se odnose na tradicionalni turistički sektor trebali primjenjivati i na komercijalne turističke usluge u ekonomiji dijeljenja; |
| --- | --- |

112.

naglašava da se odgovor na uspon ekonomije dijeljenja mora analizirati prije poduzimanja regulatornih mjera; ipak, smatra da se sve mjere koje poduzmu tijela javne vlasti moraju biti razmjerne i fleksibilne kako bi se omogućila uspostava regulatornog okvira kojim se jamče ravnopravni uvjeti za poduzeća, a posebno pozitivno poslovno okružje u kojem se podupiru mala i srednja poduzeća te inovacije u sektoru; nadalje, smatra da bi se za dobrobit potrošača propisi o sigurnosti, zaštiti i zdravlju koji se odnose na tradicionalni turistički sektor trebali primjenjivati i na komercijalne turističke usluge u ekonomiji dijeljenja;

| 113. | ističe da se aktivnosti pružatelja usluga moraju ispravno kategorizirati kako bi se mogla utvrditi jasna razlika između ad-hoc i trajnog dijeljenja te profesionalnih poslovnih usluga na koje bi se odgovarajući propisi trebali primjenjivati; |
| --- | --- |

113.

ističe da se aktivnosti pružatelja usluga moraju ispravno kategorizirati kako bi se mogla utvrditi jasna razlika između ad-hoc i trajnog dijeljenja te profesionalnih poslovnih usluga na koje bi se odgovarajući propisi trebali primjenjivati;

| 114. | također naglašava da platforme moraju biti u potpunosti dostupne i da se potrošače koji posjećuju te stranice ne smije obmanjivati već im se moraju pružiti ispravne informacije te se mora zaštititi privatnost njihovih podataka; ističe važnost održivog i transparentnog sustava ocjenjivanja kao i da je bitno da pružatelji usluga ne sankcioniraju potrošače zbog negativnih ocjena; |
| --- | --- |

114.

također naglašava da platforme moraju biti u potpunosti dostupne i da se potrošače koji posjećuju te stranice ne smije obmanjivati već im se moraju pružiti ispravne informacije te se mora zaštititi privatnost njihovih podataka; ističe važnost održivog i transparentnog sustava ocjenjivanja kao i da je bitno da pružatelji usluga ne sankcioniraju potrošače zbog negativnih ocjena;

| 115. | naglašava da tehnološka poduzeća koja djeluju kao posrednici moraju informirati svoje pružatelje usluga o njihovim obvezama, osobito u vezi sa zaštitom prava potrošača i na pouzdan i pristupačan način pružiti informacije o svim naknadama i skrivenim troškovima povezanima s vođenjem poslovanja kao i o tome kako i dalje u potpunosti poštovati lokalne zakone, osobito u pogledu poreznog zakona i poštovanja standarda sigurnosti potrošača i uvjeta rada osoba koje pružaju turističke usluge; |
| --- | --- |

115.

naglašava da tehnološka poduzeća koja djeluju kao posrednici moraju informirati svoje pružatelje usluga o njihovim obvezama, osobito u vezi sa zaštitom prava potrošača i na pouzdan i pristupačan način pružiti informacije o svim naknadama i skrivenim troškovima povezanima s vođenjem poslovanja kao i o tome kako i dalje u potpunosti poštovati lokalne zakone, osobito u pogledu poreznog zakona i poštovanja standarda sigurnosti potrošača i uvjeta rada osoba koje pružaju turističke usluge;

| 116. | poziva Komisiju da analizira gospodarski i socijalni utjecaj ekonomije dijeljenja i njezin učinak na turizam, potrošače, tehnološka poduzeća i javna tijela te da izvijesti Parlament o rezultatima dosad provedenih inicijativa, između ostalog i rada Radne skupine koju je uspostavila Glavna uprava za unutarnje tržište, industriju, poduzetništvo te male i srednje poduzetnike; |
| --- | --- |

116.

poziva Komisiju da analizira gospodarski i socijalni utjecaj ekonomije dijeljenja i njezin učinak na turizam, potrošače, tehnološka poduzeća i javna tijela te da izvijesti Parlament o rezultatima dosad provedenih inicijativa, između ostalog i rada Radne skupine koju je uspostavila Glavna uprava za unutarnje tržište, industriju, poduzetništvo te male i srednje poduzetnike;

Digitalizacija

| 117. | poziva Komisiju da u suradnji s turističkim sektorom i turističkim udrugama odredi pametan plan inicijativa u kojima je naglasak na širem području inovacija (na području procesa, IKT-a i istraživanja) te na potrebnim vještinama kako bi se putničke agencije i turistička poduzeća potakla na učinkovitije usvajanje digitalnih alata i korištenje njima; mišljenja je da Komisija u tom području može usredotočiti svoje napore na širenje najboljih praksi; |
| --- | --- |

117.

poziva Komisiju da u suradnji s turističkim sektorom i turističkim udrugama odredi pametan plan inicijativa u kojima je naglasak na širem području inovacija (na području procesa, IKT-a i istraživanja) te na potrebnim vještinama kako bi se putničke agencije i turistička poduzeća potakla na učinkovitije usvajanje digitalnih alata i korištenje njima; mišljenja je da Komisija u tom području može usredotočiti svoje napore na širenje najboljih praksi;

| 118. | pozdravlja Platformu za digitalni turizam Komisije i njezine ciljeve: (i.) jačanje kapaciteta za inovacije te digitalizacije malih i srednjih poduzeća koja posluju u području turizma sa svrhom aktiviranja turističkog sektora; (ii.) oblikovanje prijedloga u vezi s načinima prilagodbe i osmišljavanja politika koje su održive, potiču konkurentnost, usmjerene su prema potrošačima i imaju za cilj daljnji razvoj turističkog sektora; potiče korištenje inovativnim tehnologijama, razmjenu primjera najboljih praksi i produbljivanje suradnje na regionalnoj razini s ciljem povećavanja atraktivnosti i konkurentnosti europskog turističkog sektora; smatra da bi promicanje e-učenja te pojačano usvajanje digitalnih tehnologija dodatno pridonijelo tom cilju; |
| --- | --- |

118.

pozdravlja Platformu za digitalni turizam Komisije i njezine ciljeve: (i.) jačanje kapaciteta za inovacije te digitalizacije malih i srednjih poduzeća koja posluju u području turizma sa svrhom aktiviranja turističkog sektora; (ii.) oblikovanje prijedloga u vezi s načinima prilagodbe i osmišljavanja politika koje su održive, potiču konkurentnost, usmjerene su prema potrošačima i imaju za cilj daljnji razvoj turističkog sektora; potiče korištenje inovativnim tehnologijama, razmjenu primjera najboljih praksi i produbljivanje suradnje na regionalnoj razini s ciljem povećavanja atraktivnosti i konkurentnosti europskog turističkog sektora; smatra da bi promicanje e-učenja te pojačano usvajanje digitalnih tehnologija dodatno pridonijelo tom cilju;

| 119. | svjestan je činjenice da se mala i srednja poduzeća (od čega se većina ubraja u mikropoduzeća) i start-up poduzeća u sektoru turizma suočavaju sa znatnim poteškoćama u promidžbi svojih usluga u inozemstvu i prilagodbi tržišnim uvjetima koji se brzo mijenjaju; napominje da im novi informatički alati, kao što je turistički poslovni portal koji je razvila Komisija kao i internetski seminari, mogu pomoći u iskorištavanju digitalnih mogućnosti; ističe da bi dostupnošću turističkog poslovnog portala na svim jezicima država članica dodatno povećala teritorijalna korist od tih mjera; potiče na razvoj sličnih inicijativa na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

119.

svjestan je činjenice da se mala i srednja poduzeća (od čega se većina ubraja u mikropoduzeća) i start-up poduzeća u sektoru turizma suočavaju sa znatnim poteškoćama u promidžbi svojih usluga u inozemstvu i prilagodbi tržišnim uvjetima koji se brzo mijenjaju; napominje da im novi informatički alati, kao što je turistički poslovni portal koji je razvila Komisija kao i internetski seminari, mogu pomoći u iskorištavanju digitalnih mogućnosti; ističe da bi dostupnošću turističkog poslovnog portala na svim jezicima država članica dodatno povećala teritorijalna korist od tih mjera; potiče na razvoj sličnih inicijativa na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini;

| 120. | poziva Komisiju da i dalje potiče suradnju između javnih i privatnih dionika u području putovanja i turizma kako bi se europskim poduzećima olakšalo istraživanje digitalnih rješenja i njihovo usvajanje; posebno ističe potrebu za boljom koordinacijom među turističkim zajednicama na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, turoperatora, ugostiteljstva i digitalnih poduzeća; |
| --- | --- |

120.

poziva Komisiju da i dalje potiče suradnju između javnih i privatnih dionika u području putovanja i turizma kako bi se europskim poduzećima olakšalo istraživanje digitalnih rješenja i njihovo usvajanje; posebno ističe potrebu za boljom koordinacijom među turističkim zajednicama na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, turoperatora, ugostiteljstva i digitalnih poduzeća;

| 121. | poziva Komisiju da pomogne sektoru u izradi alata koji će omogućiti nadzor destinacija posjetitelja, izgradnju njihova profila i praćenje njihove mobilnosti radi utvrđivanja njihovih interesa i razvoja odgovarajućih proizvoda kao i da osmisli alate za ponudu destinacija à la carte i nadziru mreže kako bi provjerili što misle naši posjetitelji; |
| --- | --- |

121.

poziva Komisiju da pomogne sektoru u izradi alata koji će omogućiti nadzor destinacija posjetitelja, izgradnju njihova profila i praćenje njihove mobilnosti radi utvrđivanja njihovih interesa i razvoja odgovarajućih proizvoda kao i da osmisli alate za ponudu destinacija à la carte i nadziru mreže kako bi provjerili što misle naši posjetitelji;

| 122. | očekuje od Komisije da predstavi sveobuhvatno izvješće koje će sadržavati ocjenu trenutačnog stanja u vezi s digitalizacijom na turističkom tržištu EU-a u cilju utvrđivanja koji izazovi i mogućnosti stoje pred raznim javnim i privatnim akterima na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini te načina na koji na njih odgovoriti; smatra da bi takvo izvješće trebao sadržavati odgovarajuće preporuke kako bi se osiguralo pošteno tržišno natjecanje i jednaki uvjeti za sve aktere te kako bi se zaštitili potrošači jamčenjem transparentnosti, neutralnosti i pristupačnosti; |
| --- | --- |

122.

očekuje od Komisije da predstavi sveobuhvatno izvješće koje će sadržavati ocjenu trenutačnog stanja u vezi s digitalizacijom na turističkom tržištu EU-a u cilju utvrđivanja koji izazovi i mogućnosti stoje pred raznim javnim i privatnim akterima na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini te načina na koji na njih odgovoriti; smatra da bi takvo izvješće trebao sadržavati odgovarajuće preporuke kako bi se osiguralo pošteno tržišno natjecanje i jednaki uvjeti za sve aktere te kako bi se zaštitili potrošači jamčenjem transparentnosti, neutralnosti i pristupačnosti;

| 123. | konstatira povećanje broja izravnih rezervacija turističkih usluga na internetu među korisnicima i rizike koje to može imati za potrošače, koji često nisu svjesni svojih prava i važećeg zakonodavstva; traži od Komisije da detaljno prati sve zloporabe do kojih može doći u tom području, osobito one koje uključuju kombiniranu kupnju od različitih pružatelja usluga (na primjer kupnja zrakoplovne karte i najam automobila) te da prilagodi i razvije te nove oblike usluga rezerviranja pri sljedećoj reviziji Direktive o putovanjima u paket aranžmanima; |
| --- | --- |

123.

konstatira povećanje broja izravnih rezervacija turističkih usluga na internetu među korisnicima i rizike koje to može imati za potrošače, koji često nisu svjesni svojih prava i važećeg zakonodavstva; traži od Komisije da detaljno prati sve zloporabe do kojih može doći u tom području, osobito one koje uključuju kombiniranu kupnju od različitih pružatelja usluga (na primjer kupnja zrakoplovne karte i najam automobila) te da prilagodi i razvije te nove oblike usluga rezerviranja pri sljedećoj reviziji Direktive o putovanjima u paket aranžmanima;

| 124. | pozdravlja nedavno zaključenje pregovora u okviru trijaloga o revidiranoj Direktivi o putovanjima u paket aranžmanima; poziva na njezino pravovremeno i učinkovito prenošenje i primjenu s ciljem preobrazbe sektora i zaštite potrošača u digitalnom okruženju; |
| --- | --- |

124.

pozdravlja nedavno zaključenje pregovora u okviru trijaloga o revidiranoj Direktivi o putovanjima u paket aranžmanima; poziva na njezino pravovremeno i učinkovito prenošenje i primjenu s ciljem preobrazbe sektora i zaštite potrošača u digitalnom okruženju;

| 125. | poziva Komisiju da preusmjeri fondove i programe kako bi se pružila bolja potpora digitalizaciji europskih turističkih poduzeća; |
| --- | --- |

125.

poziva Komisiju da preusmjeri fondove i programe kako bi se pružila bolja potpora digitalizaciji europskih turističkih poduzeća;

| 126. | poziva Komisiju da zajamči da putnički i prometni operateri omogućuju pružateljima usluga pravedan i jednak pristup relevantnim podacima kako bi se olakšalo uvođenje digitalnih multimodalnih usluga informiranja i izdavanja karata; napominje važnost inteligentnih transportnih sustava (ITS) u pružanju točnih prometnih i putnih podataka u realnom vremenu za razvoj integriranih usluga mobilnosti koje bi pogodovale razvoju europskog turizma; |
| --- | --- |

126.

poziva Komisiju da zajamči da putnički i prometni operateri omogućuju pružateljima usluga pravedan i jednak pristup relevantnim podacima kako bi se olakšalo uvođenje digitalnih multimodalnih usluga informiranja i izdavanja karata; napominje važnost inteligentnih transportnih sustava (ITS) u pružanju točnih prometnih i putnih podataka u realnom vremenu za razvoj integriranih usluga mobilnosti koje bi pogodovale razvoju europskog turizma;

| 127. | poziva države članice da utvrde i podupru inicijative na razini EU-a kojima se potiče korištenje digitalnom infrastrukturom i interoperabilnost među različitim platformama; u tom kontekstu poziva države članice na pružanje besplatnog bežičnog interneta na turističkim područjima i na ukidanje troškova roaminga, kako je odlučeno, do 15. lipnja 2017. godine kao i na prekid uskraćivanja pristupa na temelju lokacije (tzv. geo-blocking); |
| --- | --- |

127.

poziva države članice da utvrde i podupru inicijative na razini EU-a kojima se potiče korištenje digitalnom infrastrukturom i interoperabilnost među različitim platformama; u tom kontekstu poziva države članice na pružanje besplatnog bežičnog interneta na turističkim područjima i na ukidanje troškova roaminga, kako je odlučeno, do 15. lipnja 2017. godine kao i na prekid uskraćivanja pristupa na temelju lokacije (tzv. geo-blocking);

| 128. | poziva države članice i lokalna tijela vlasti da zajamče da sve postaje i platforme za dolazak, odlazak i transfere imaju informacijske urede u kojima radi osposobljeno osoblje koje može pružiti informacije o ključnim destinacijama, prijevoznim sredstvima i turističkim objektima, kao i višejezične digitalne sustave informacija s besplatnim i neograničenim pristupom mrežama bežičnog interneta kojima se mogu koristiti i osobe s invaliditetom; |
| --- | --- |

128.

poziva države članice i lokalna tijela vlasti da zajamče da sve postaje i platforme za dolazak, odlazak i transfere imaju informacijske urede u kojima radi osposobljeno osoblje koje može pružiti informacije o ključnim destinacijama, prijevoznim sredstvima i turističkim objektima, kao i višejezične digitalne sustave informacija s besplatnim i neograničenim pristupom mrežama bežičnog interneta kojima se mogu koristiti i osobe s invaliditetom;

| 129. | ističe da se putnici pri internetskoj rezervaciji smještaja ili prijevoznih sredstava i dalje susreću s različitim cijenama i uvjetima; stoga pozdravlja Komunikaciju Komisije pod nazivom „Strategija jedinstvenog digitalnog tržišta za Europu”; poziva Komisiju da donese sveobuhvatan prijedlog za prekid neopravdanog uskraćivanja pristupa robi, uslugama i najboljim dostupnim cijenama na temelju zemljopisne lokacije ili države boravišta; |
| --- | --- |

129.

ističe da se putnici pri internetskoj rezervaciji smještaja ili prijevoznih sredstava i dalje susreću s različitim cijenama i uvjetima; stoga pozdravlja Komunikaciju Komisije pod nazivom „Strategija jedinstvenog digitalnog tržišta za Europu”; poziva Komisiju da donese sveobuhvatan prijedlog za prekid neopravdanog uskraćivanja pristupa robi, uslugama i najboljim dostupnim cijenama na temelju zemljopisne lokacije ili države boravišta;

| 130. | apelira na države članice da podupru pristup širokopojasnom internetu velike brzine kao prioritet za zabačena i najudaljenija turistička područja, kao što su otoci i obalna, planinska i ruralna područja, u cilju poticanja rasta u sektoru turizma i smanjenja digitalnog jaza u EU-u; |
| --- | --- |

130.

apelira na države članice da podupru pristup širokopojasnom internetu velike brzine kao prioritet za zabačena i najudaljenija turistička područja, kao što su otoci i obalna, planinska i ruralna područja, u cilju poticanja rasta u sektoru turizma i smanjenja digitalnog jaza u EU-u;

| 131. | poziva države članice te uključene aktere da razviju učinkovita sredstva kojima bi se odgovorilo na manjak kvalificirane radne snage u svim područjima turističkog sektora, a osobito u području digitalizacije; |
| --- | --- |

131.

poziva države članice te uključene aktere da razviju učinkovita sredstva kojima bi se odgovorilo na manjak kvalificirane radne snage u svim područjima turističkog sektora, a osobito u području digitalizacije;

| 132. | izražava zabrinutost zbog toga što se u Europi ne ubiru plodovi brojnih ekonomskih prednosti mrežne distribucije; smatra da bi europske vlade trebale poduzeti više kako bi se osnažilo poduzetništvo, a posebno tehnološki orijentirana rješenja u Europi; |
| --- | --- |

132.

izražava zabrinutost zbog toga što se u Europi ne ubiru plodovi brojnih ekonomskih prednosti mrežne distribucije; smatra da bi europske vlade trebale poduzeti više kako bi se osnažilo poduzetništvo, a posebno tehnološki orijentirana rješenja u Europi;

o

o o

| 133. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

133.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL C 56 E, 26.2.2013., str. 41.

(2)  SL C 131 E, 8.5.2013., str. 9.

(3)  SL C 134, 7.6.2003., str. 7.

---

| 20.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 355/86 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 355/86

---

P8_TA(2015)0392

Razvoj satelitske tehnologije u cilju uspostave sustava za globalno praćenje letova

Rezolucija Europskog parlamenta od 29. listopada 2015. o dodjeli potrebnog radiofrekvencijskog pojasa u okviru Svjetske radiokomunikacijske konferencije, koja će se održati u Ženevi od 2. do 27. studenog 2015. (WRC-15), za podršku budućem razvoju satelitske tehnologije u cilju uspostave sustava za globalno praćenje letova (2015/2857(RSP))

(2017/C 355/11)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir novu točku dnevnog reda sljedeće Svjetske radiokomunikacijske konferencije (WRC-15) Međunarodne telekomunikacijske unije (ITU), koja će se održati u Ženevi od 2. do 27. studenog 2015., u okviru koje će se raspravljati o praćenju zrakoplova tijekom leta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir novu točku dnevnog reda sljedeće Svjetske radiokomunikacijske konferencije (WRC-15) Međunarodne telekomunikacijske unije (ITU), koja će se održati u Ženevi od 2. do 27. studenog 2015., u okviru koje će se raspravljati o praćenju zrakoplova tijekom leta,

| — | uzimajući u obzir radni dokument naslovljen „Mogućnosti praćenja i lociranja zrakoplova”, koji je EU predstavio Međunarodnoj organizaciji civilnog zrakoplovstva (ICAO) na multidisciplinarnom sastanku na temu globalnog praćenja zrakoplova održanom 12. i 13. svibnja 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument naslovljen „Mogućnosti praćenja i lociranja zrakoplova”, koji je EU predstavio Međunarodnoj organizaciji civilnog zrakoplovstva (ICAO) na multidisciplinarnom sastanku na temu globalnog praćenja zrakoplova održanom 12. i 13. svibnja 2014.,

| — | uzimajući u obzir preporuke sa spomenutog multidisciplinarnog sastanka ICAO-a na temu globalnog praćenja zrakoplova, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuke sa spomenutog multidisciplinarnog sastanka ICAO-a na temu globalnog praćenja zrakoplova,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost zračnog prometa br. 01/2014 od 5. svibnja 2014. naslovljeno „Izmjena zahtjeva u vezi s uređajima za snimanje podataka o letu i podvodnih uređaja za lociranje”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost zračnog prometa br. 01/2014 od 5. svibnja 2014. naslovljeno „Izmjena zahtjeva u vezi s uređajima za snimanje podataka o letu i podvodnih uređaja za lociranje”,

| — | uzimajući u obzir sigurnosne preporuke raznih nacionalnih tijela koja provode sigurnosne istrage u cilju povećanja sigurnosti omogućavanjem pronalaženja podataka potrebnih za sigurnosne istrage u civilnom zrakoplovstvu te unapređivanjem učinkovitosti uređaja za snimanje podataka o letu i jednostavnijeg rukovanja njima kao i lociranje zrakoplova koji su imali nesreću iznad vode (1); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sigurnosne preporuke raznih nacionalnih tijela koja provode sigurnosne istrage u cilju povećanja sigurnosti omogućavanjem pronalaženja podataka potrebnih za sigurnosne istrage u civilnom zrakoplovstvu te unapređivanjem učinkovitosti uređaja za snimanje podataka o letu i jednostavnijeg rukovanja njima kao i lociranje zrakoplova koji su imali nesreću iznad vode (1);

| — | uzimajući u obzir nacrt uredbe Komisije o izmjeni Uredbe (EU) br. 965/2012 u pogledu zahtjeva za uređaje za snimanje podataka o letu, podvodne uređaje za lociranje i sustave za praćenje zrakoplova (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt uredbe Komisije o izmjeni Uredbe (EU) br. 965/2012 u pogledu zahtjeva za uređaje za snimanje podataka o letu, podvodne uređaje za lociranje i sustave za praćenje zrakoplova (2),

| — | uzimajući u obzir pitanje Komisiji o dodjeli potrebnog radiofrekvencijskog pojasa u okviru Svjetske radiokomunikacijske konferencije, koja će se održati u Ženevi od 2. do 27. studenog 2015. (WRC-15), za podršku budućem razvoju satelitske tehnologije u cilju uspostave sustava za globalno praćenje letova (O-000118/2015 – B8-1101/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje Komisiji o dodjeli potrebnog radiofrekvencijskog pojasa u okviru Svjetske radiokomunikacijske konferencije, koja će se održati u Ženevi od 2. do 27. studenog 2015. (WRC-15), za podršku budućem razvoju satelitske tehnologije u cilju uspostave sustava za globalno praćenje letova (O-000118/2015 – B8-1101/2015),

| — | uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za promet i turizam, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za promet i turizam,

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je nakon tragedija zrakoplova Air Francea na letu AF447 (1. lipnja 2009.) i zrakoplova Malaysia Airlinesa na letu MH370 (8. ožujka 2014.) postalo jasno da je potrebno uvesti nove sustave za određivanje položaja putničkih zrakoplova u svakom trenutku, čak i onda kada se nalaze na udaljenim lokacijama; |
| --- | --- |

A.

budući da je nakon tragedija zrakoplova Air Francea na letu AF447 (1. lipnja 2009.) i zrakoplova Malaysia Airlinesa na letu MH370 (8. ožujka 2014.) postalo jasno da je potrebno uvesti nove sustave za određivanje položaja putničkih zrakoplova u svakom trenutku, čak i onda kada se nalaze na udaljenim lokacijama;

| B. | budući da će se uz pomoć takvih globalnih nadzornih sustava upravljanja zračnim prometom moći lakše odrediti lokacija zrakoplova u slučaju neuobičajenog ponašanja, u hitnom slučaju ili u slučaju nesreće; |
| --- | --- |

B.

budući da će se uz pomoć takvih globalnih nadzornih sustava upravljanja zračnim prometom moći lakše odrediti lokacija zrakoplova u slučaju neuobičajenog ponašanja, u hitnom slučaju ili u slučaju nesreće;

| C. | budući da, u svjetlu tragedija na letovima AF447 i MH370, nestanak električne energije u zrakoplovu ne smije utjecati na takve sustave i da ne bi smjela postojati nikakva mogućnost njihova onesposobljavanja tijekom leta; |
| --- | --- |

C.

budući da, u svjetlu tragedija na letovima AF447 i MH370, nestanak električne energije u zrakoplovu ne smije utjecati na takve sustave i da ne bi smjela postojati nikakva mogućnost njihova onesposobljavanja tijekom leta;

| D. | budući da će se takvim sustavima poboljšati učinkovitost akcija traganja i spašavanja i učinkovitost istraga, s obzirom na to da sadašnji sustavi za praćenje letova samo djelomično pokrivaju zemaljsku kuglu; |
| --- | --- |

D.

budući da će se takvim sustavima poboljšati učinkovitost akcija traganja i spašavanja i učinkovitost istraga, s obzirom na to da sadašnji sustavi za praćenje letova samo djelomično pokrivaju zemaljsku kuglu;

| E. | budući da ti sustavi mogu biti i važan instrument za povećanje učinkovitosti i kapaciteta upravljanja zračnim prometom i istovremeno znatno doprinositi povećanju zračne sigurnosti i snižavanju troškova infrastrukture; |
| --- | --- |

E.

budući da ti sustavi mogu biti i važan instrument za povećanje učinkovitosti i kapaciteta upravljanja zračnim prometom i istovremeno znatno doprinositi povećanju zračne sigurnosti i snižavanju troškova infrastrukture;

| F. | budući da je Komisija, u suradnji s Europskom agencijom za sigurnost zračnog prometa (EASA), Međunarodnom organizacijom civilnog zrakoplovstva (ICAO) i ostalim dionicima, počela proučavati razne tehničke mogućnosti s obzirom na njihovu učinkovitost te je predložila pravila za praćenje zrakoplova koja će se provoditi u fazama; |
| --- | --- |

F.

budući da je Komisija, u suradnji s Europskom agencijom za sigurnost zračnog prometa (EASA), Međunarodnom organizacijom civilnog zrakoplovstva (ICAO) i ostalim dionicima, počela proučavati razne tehničke mogućnosti s obzirom na njihovu učinkovitost te je predložila pravila za praćenje zrakoplova koja će se provoditi u fazama;

| G. | budući da se među mogućnostima koje se trenutačno primjenjuju i/ili proučavaju (na primjer automatski ovisan nadzor – ugovor (ADS-C), zrakoplovni komunikacijski sustav naslovljavanja i izvješćivanja (ACARS), visokofrekvencijska podatkovna veza), ističe tehnologija automatskog ovisnog nadzora – radiodifuzijsko emitiranje (ADS-B), podržana satelitskim komunikacijama, koja mnogo obećava; |
| --- | --- |

G.

budući da se među mogućnostima koje se trenutačno primjenjuju i/ili proučavaju (na primjer automatski ovisan nadzor – ugovor (ADS-C), zrakoplovni komunikacijski sustav naslovljavanja i izvješćivanja (ACARS), visokofrekvencijska podatkovna veza), ističe tehnologija automatskog ovisnog nadzora – radiodifuzijsko emitiranje (ADS-B), podržana satelitskim komunikacijama, koja mnogo obećava;

| H. | budući da tehnologija ADS-B može biti od pomoći pri nadzoru upravljanja zračnim prometom izvan najgušće naseljenih područja u kojima je radarska pokrivenost ograničena, nemoguća ili vrlo skupa (uključujući oceane i nenaseljena područja); |
| --- | --- |

H.

budući da tehnologija ADS-B može biti od pomoći pri nadzoru upravljanja zračnim prometom izvan najgušće naseljenih područja u kojima je radarska pokrivenost ograničena, nemoguća ili vrlo skupa (uključujući oceane i nenaseljena područja);

| I. | budući da se satelitska tehnologija ADS-B temelji na komunikaciji između zrakoplova i skupine satelita u cilju omogućavanja nadzora pružateljima usluga u zračnoj plovidbi i budući da će zbog toga možda biti potrebna dodjela posebnog radiofrekvencijskog pojasa zaštićenog od interferencija; |
| --- | --- |

I.

budući da se satelitska tehnologija ADS-B temelji na komunikaciji između zrakoplova i skupine satelita u cilju omogućavanja nadzora pružateljima usluga u zračnoj plovidbi i budući da će zbog toga možda biti potrebna dodjela posebnog radiofrekvencijskog pojasa zaštićenog od interferencija;

| J. | budući da je Svjetska radiokomunikacijska konferencija (WRC-15) u organizaciji Međunarodne telekomunikacijske unije, zakazana za studeni 2015., skup na kojem se određuje kojim će se radijskim uslugama dodijeliti posebni radiofrekvencijski pojasevi; |
| --- | --- |

J.

budući da je Svjetska radiokomunikacijska konferencija (WRC-15) u organizaciji Međunarodne telekomunikacijske unije, zakazana za studeni 2015., skup na kojem se određuje kojim će se radijskim uslugama dodijeliti posebni radiofrekvencijski pojasevi;

| K. | budući da je potrebno poduzeti mjere kojima će se zajamčiti da pitanje pravodobnog dodjeljivanja odgovarajućeg radiofrekvencijskog pojasa ne bude faktor koji će kočiti razvoj tehnologije ADS-B; |
| --- | --- |

K.

budući da je potrebno poduzeti mjere kojima će se zajamčiti da pitanje pravodobnog dodjeljivanja odgovarajućeg radiofrekvencijskog pojasa ne bude faktor koji će kočiti razvoj tehnologije ADS-B;

| 1. | podržava zalaganje Komisije za žurni razvoj sustava za globalno praćenje letova temeljenog na učinkovitosti koji će pružateljima usluga u zračnoj plovidbi omogućiti određivanje pozicije putničkih zrakoplova u svakom trenutku, čak i onda kada se nalaze na udaljenim lokacijama; |
| --- | --- |

1.

podržava zalaganje Komisije za žurni razvoj sustava za globalno praćenje letova temeljenog na učinkovitosti koji će pružateljima usluga u zračnoj plovidbi omogućiti određivanje pozicije putničkih zrakoplova u svakom trenutku, čak i onda kada se nalaze na udaljenim lokacijama;

| 2. | ističe da takav sustav treba funkcionirati čak i u slučaju nestanka električne energije u zrakoplovu i da ne bi smjela postojati nikakva mogućnost njegova onesposobljavanja tijekom leta; |
| --- | --- |

2.

ističe da takav sustav treba funkcionirati čak i u slučaju nestanka električne energije u zrakoplovu i da ne bi smjela postojati nikakva mogućnost njegova onesposobljavanja tijekom leta;

| 3. | smatra da je pri razvoju takvog sustava potrebna snažna suradnja svih dionika (npr. industrije, zrakoplovnih kompanija, pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, služba za sigurnost i spašavanje, tijela koja provode sigurnosne istrage i međunarodnih organizacija); |
| --- | --- |

3.

smatra da je pri razvoju takvog sustava potrebna snažna suradnja svih dionika (npr. industrije, zrakoplovnih kompanija, pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, služba za sigurnost i spašavanje, tijela koja provode sigurnosne istrage i međunarodnih organizacija);

| 4. | napominje da je satelitska tehnologija ADS-B, koja se temelji na komunikaciji između zrakoplova i satelita, jedna od mogućnosti koje mnogo obećavaju u razvoju globalnih nadzornih sustava upravljanja zračnim prometom; |
| --- | --- |

4.

napominje da je satelitska tehnologija ADS-B, koja se temelji na komunikaciji između zrakoplova i satelita, jedna od mogućnosti koje mnogo obećavaju u razvoju globalnih nadzornih sustava upravljanja zračnim prometom;

| 5. | ističe da je pri primjeni tehnologije ADS-B nužno uzeti u obzir potrebe svih korisnika zračnog prostora i zajamčiti interoperabilnost alternativnih tehnologija kako bi se izbjeglo narušavanje sigurnosti; |
| --- | --- |

5.

ističe da je pri primjeni tehnologije ADS-B nužno uzeti u obzir potrebe svih korisnika zračnog prostora i zajamčiti interoperabilnost alternativnih tehnologija kako bi se izbjeglo narušavanje sigurnosti;

| 6. | napominje da bi za razvoj satelitske tehnologije ADS-B moglo biti potrebno dodjeljivanje odgovarajućeg radiofrekvencijskog pojasa kako bi se spriječile interferencije; |
| --- | --- |

6.

napominje da bi za razvoj satelitske tehnologije ADS-B moglo biti potrebno dodjeljivanje odgovarajućeg radiofrekvencijskog pojasa kako bi se spriječile interferencije;

| 7. | poziva Komisiju da, s obzirom na sljedeću Svjetsku radiokomunikacijsku konferenciju u Ženevi u studenom 2015., poduzme potrebne korake u pogledu dodjela potrebnog radiofrekvencijskog pojasa u cilju podupiranja budućeg razvoja satelitskog sustava za globalno praćenje letova; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisiju da, s obzirom na sljedeću Svjetsku radiokomunikacijsku konferenciju u Ženevi u studenom 2015., poduzme potrebne korake u pogledu dodjela potrebnog radiofrekvencijskog pojasa u cilju podupiranja budućeg razvoja satelitskog sustava za globalno praćenje letova;

| 8. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

8.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji te vladama i parlamentima država članica.

---

(1)  Mišljenje Europske agencije za sigurnost zračnog prometa br. 01/2014 od 5. svibnja 2014., str. 1. „referentni dokument”.

(2)  Dokument Komisije RPS COM-AC DRC(2015) D040413/02 i njegovi prilozi.

---

III Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

Utorak, 27. listopada 2015.

| 20.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 355/89 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 355/89

---

P8_TA(2015)0360

Zajednička poljoprivredna politika: stavljanje izvan snage zastarjelih akata ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 27. listopada 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 76/621/EEZ o utvrđivanju maksimalne razine eruka kiseline u uljima i mastima i Uredbe Vijeća (EZ) br. 320/2006 o utvrđivanju privremenog sustava za restrukturiranje industrije šećera (COM(2015)0174 – C8-0101/2015 – 2015/0090(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2017/C 355/12)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2015)0174), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2015)0174),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 42. prvi stavak i 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0101/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 42. prvi stavak i 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0101/2015),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi,

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 1. srpnja 2015. (1) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 1. srpnja 2015. (1)

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 7. rujna 2015. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 7. rujna 2015. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 59. i 39. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 59. i 39. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0255/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0255/2015),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

---

P8_TC1-COD(2015)0090

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 27. listopada 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 76/621/EEZ o utvrđivanju maksimalne razine eruka kiseline u uljima i mastima i Uredbe Vijeća (EZ) br. 320/2006 o utvrđivanju privremenog sustava za restrukturiranje industrije šećera

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2015/2284.)

---

| 20.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 355/91 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 355/91

---

P8_TA(2015)0361

Sporazum između Europske unije i Švicarske o automatskoj razmjeni informacija o financijskim računima *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 27. listopada 2015. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Protokola o izmjeni uz Sporazum između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o mjerama istovrijednim onima koje su utvrđene u Direktivi Vijeća 2003/48/EZ o oporezivanju dohotka od kamata na štednju (08266/1/2015 – C8-0169/2015 – 2015/0076(NLE))

(Savjetovanje)

(2017/C 355/13)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (08266/1/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (08266/1/2015),

| — | uzimajući u obzir nacrt Protokola o izmjeni uz Sporazum između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o mjerama istovrijednim onima koje su utvrđene u Direktivi Vijeća 2003/48/EZ o oporezivanju dohotka od kamata na štednju (08297/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Protokola o izmjeni uz Sporazum između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o mjerama istovrijednim onima koje su utvrđene u Direktivi Vijeća 2003/48/EZ o oporezivanju dohotka od kamata na štednju (08297/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 115. i članak 218. stavak 6. podstavak 2. točku (b) i stavak 8. drugi podstavak Ugovora o funkcioniranju Europske unije na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0169/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 115. i članak 218. stavak 6. podstavak 2. točku (b) i stavak 8. drugi podstavak Ugovora o funkcioniranju Europske unije na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0169/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 59. i članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. i članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0271/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0271/2015),

| 1. | prihvaća nacrt odluke Vijeća s izmjenama i odobrava sklapanje Protokola o izmjeni uz Sporazum; |
| --- | --- |

1.

prihvaća nacrt odluke Vijeća s izmjenama i odobrava sklapanje Protokola o izmjeni uz Sporazum;

| 2. | izražava žaljenje zbog toga što se ne može ostvariti napredak, posebno u vezi s pruženim podacima te s automatskom, obvezujućom i neograničenom razmjenom podataka; |
| --- | --- |

2.

izražava žaljenje zbog toga što se ne može ostvariti napredak, posebno u vezi s pruženim podacima te s automatskom, obvezujućom i neograničenom razmjenom podataka;

| 3. | poziva Komisiju da redovito obavještava Parlament o svim promjenama i novostima u vezi s posljednjim koracima prema sklapanju Protokola o izmjeni uz Sporazum; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisiju da redovito obavještava Parlament o svim promjenama i novostima u vezi s posljednjim koracima prema sklapanju Protokola o izmjeni uz Sporazum;

| 4. | podsjeća Vijeće da se mora ponovno savjetovati s Europskim parlamentom ako bude mijenjalo svoj nacrt odluke; |
| --- | --- |

4.

podsjeća Vijeće da se mora ponovno savjetovati s Europskim parlamentom ako bude mijenjalo svoj nacrt odluke;

| 5. | podsjeća na važnost pokretanja učinkovite borbe protiv porezne prijevare i utaje poreza, posebno protiv poreznih prijevara i utaja poreza koje počine fizičke i pravne osobe smještene u Uniji uz sudjelovanje financijskih institucija smještenih u trećim zemljama; |
| --- | --- |

5.

podsjeća na važnost pokretanja učinkovite borbe protiv porezne prijevare i utaje poreza, posebno protiv poreznih prijevara i utaja poreza koje počine fizičke i pravne osobe smještene u Uniji uz sudjelovanje financijskih institucija smještenih u trećim zemljama;

| 6. | poziva Komisiju da 18 mjeseci nakon stupanja na snagu Protokola o izmjeni uz Sporazum ocijeni primjenu i rezultate Sporazuma te da Europskom parlamentu i Vijeću dostavi izvješće i prema potrebi prijedloge za njegovu reviziju; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisiju da 18 mjeseci nakon stupanja na snagu Protokola o izmjeni uz Sporazum ocijeni primjenu i rezultate Sporazuma te da Europskom parlamentu i Vijeću dostavi izvješće i prema potrebi prijedloge za njegovu reviziju;

| 7. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Švicarske Konfederacije. |
| --- | --- |

7.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Švicarske Konfederacije.

Amandman 1

Nacrt odluke

Članak 2. – stavak 1.

| Nacrt odluke | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Predsjednik Vijeća u ime Unije šalje obavijest predviđenu u članku 2. stavku 1. Protokola o izmjeni (4). | 1.   Predsjednik Vijeća u ime Unije šalje obavijest predviđenu u članku 2. stavku 1.
  i članku 4.
  Protokola o izmjeni (4)

  kako bi se zajamčilo poštovanje pravila o automatskoj razmjeni informacija u pogledu računa o kojima se izvješćuje te kako bi se omogućila suradnja u području usklađenosti i izvršavanja
  . |

Nacrt odluke

Izmjena

1.   Predsjednik Vijeća u ime Unije šalje obavijest predviđenu u članku 2. stavku 1. Protokola o izmjeni (4).

1.   Predsjednik Vijeća u ime Unije šalje obavijest predviđenu u članku 2. stavku 1.
  i članku 4.
  Protokola o izmjeni (4)

  kako bi se zajamčilo poštovanje pravila o automatskoj razmjeni informacija u pogledu računa o kojima se izvješćuje te kako bi se omogućila suradnja u području usklađenosti i izvršavanja
  .

Amandman 2

Nacrt odluke

Članak 2. – stavak 2.

| Nacrt odluke | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Komisija obavješćuje Švicarsku Konfederaciju i države članice o obavijestima koje su poslane u skladu s člankom 1. stavkom 1. točkom (d) Sporazuma između Europske unije i Švicarske Konfederacije o automatskoj razmjeni informacija o financijskim računima radi poboljšanja izvršavanja poreznih obveza na međunarodnoj razini
  u skladu s Protokolom
  o izmjeni. | 2.   Komisija obavješćuje Švicarsku Konfederaciju i države članice o obavijestima koje su poslane u skladu s člankom 1. stavkom 1. točkom (d) Sporazuma između Europske unije i Švicarske Konfederacije o automatskoj razmjeni informacija o financijskim računima radi poboljšanja izvršavanja poreznih obveza na međunarodnoj razini
  što proizlazi iz Protokola
  o izmjeni. |

Nacrt odluke

Izmjena

2.   Komisija obavješćuje Švicarsku Konfederaciju i države članice o obavijestima koje su poslane u skladu s člankom 1. stavkom 1. točkom (d) Sporazuma između Europske unije i Švicarske Konfederacije o automatskoj razmjeni informacija o financijskim računima radi poboljšanja izvršavanja poreznih obveza na međunarodnoj razini
  u skladu s Protokolom
  o izmjeni.

2.   Komisija obavješćuje Švicarsku Konfederaciju i države članice o obavijestima koje su poslane u skladu s člankom 1. stavkom 1. točkom (d) Sporazuma između Europske unije i Švicarske Konfederacije o automatskoj razmjeni informacija o financijskim računima radi poboljšanja izvršavanja poreznih obveza na međunarodnoj razini
  što proizlazi iz Protokola
  o izmjeni.

---

(4)  Datum stupanja na snagu Protokola o izmjeni objavit će Glavno tajništvo Vijeća u Službenom listu Europske unije.

(4)  Datum stupanja na snagu Protokola o izmjeni objavit će Glavno tajništvo Vijeća u Službenom listu Europske unije.

---

| 20.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 355/93 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 355/93

---

P8_TA(2015)0362

Oporezivanje dohotka od kamate na štednju: stavljanje izvan snage Direktive o štednji *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 27. listopada 2015. o prijedlogu direktive Vijeća o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 2003/48/EZ (COM(2015)0129 – C8-0086/2015 – 2015/0065(CNS))

(Posebni zakonodavni postupak – savjetovanje)

(2017/C 355/14)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2015)0129), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2015)0129),

| — | uzimajući u obzir članak 115. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0086/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 115. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0086/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 59. i članak 50. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. i članak 50. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0299/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0299/2015),

| 1. | prihvaća prijedlog Komisije s predloženim izmjenama; |
| --- | --- |

1.

prihvaća prijedlog Komisije s predloženim izmjenama;

| 2. | poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije;

| 3. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio;

| 4. | poziva Vijeće da se ponovno savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Vijeće da se ponovno savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti prijedlog Komisije;

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

Amandman 1

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Direktiva 2014/107/EU općenito ima šire područje primjene od Direktive 2003/48/EZ, a njome je predviđeno da u slučajevima preklapanja područjâ primjene prevladava Direktiva 2014/107/EU. Još ima slučajeva u kojima bi se primjenjivala samo Direktiva 2003/48/EZ. Ti su slučajevi posljedica manjih razlika u pristupu između dvije direktive i različitih posebnih izuzeća. Ako u tim ograničenim primjerima područje primjene Direktive 2003/48/EZ ne bi bilo obuhvaćeno područjem primjene Direktive 2014/107/EU, i dalje bi se primjenjivale relevantne odredbe Direktive 2003/48/EZ, što bi rezultiralo dvostrukim standardima izvješćivanja u Uniji. Neznatne prednosti zadržavanja takvog izvješćivanja bile
  bi
  manje od troškova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Direktiva 2014/107/EU općenito ima šire područje primjene od Direktive 2003/48/EZ, a njome je predviđeno da u slučajevima preklapanja područjâ primjene prevladava Direktiva 2014/107/EU. Još ima slučajeva u kojima bi se primjenjivala samo Direktiva 2003/48/EZ. Ti su slučajevi posljedica manjih razlika u pristupu između dvije direktive i različitih posebnih izuzeća. Ako u tim ograničenim primjerima područje primjene Direktive 2003/48/EZ ne bi bilo obuhvaćeno područjem primjene Direktive 2014/107/EU, i dalje bi se primjenjivale relevantne odredbe Direktive 2003/48/EZ, što bi rezultiralo dvostrukim standardima izvješćivanja u Uniji. Neznatne prednosti zadržavanja takvog izvješćivanja bile
  bi
  manje od troškova.

| (5) | Direktiva 2014/107/EU općenito ima šire područje primjene od Direktive 2003/48/EZ, a njome je predviđeno da u slučajevima preklapanja područjâ primjene prevladava Direktiva 2014/107/EU. Još ima slučajeva u kojima bi se primjenjivala samo Direktiva 2003/48/EZ. Ti su slučajevi posljedica manjih razlika u pristupu između dvije direktive i različitih posebnih izuzeća. Ako u tim ograničenim primjerima područje primjene Direktive 2003/48/EZ ne bi bilo obuhvaćeno područjem primjene Direktive 2014/107/EU, i dalje bi se primjenjivale relevantne odredbe Direktive 2003/48/EZ, što bi rezultiralo dvostrukim standardima izvješćivanja u Uniji.
  Iako nije provedena posebna analiza troškova i koristi sustava dvostrukog izvješćivanja, čak ni za privremeno prijelazno razdoblje između dva standarda, razumno je pretpostaviti da bi
  neznatne prednosti zadržavanja takvog izvješćivanja bile manje od troškova. |
| --- | --- |

(5)

Direktiva 2014/107/EU općenito ima šire područje primjene od Direktive 2003/48/EZ, a njome je predviđeno da u slučajevima preklapanja područjâ primjene prevladava Direktiva 2014/107/EU. Još ima slučajeva u kojima bi se primjenjivala samo Direktiva 2003/48/EZ. Ti su slučajevi posljedica manjih razlika u pristupu između dvije direktive i različitih posebnih izuzeća. Ako u tim ograničenim primjerima područje primjene Direktive 2003/48/EZ ne bi bilo obuhvaćeno područjem primjene Direktive 2014/107/EU, i dalje bi se primjenjivale relevantne odredbe Direktive 2003/48/EZ, što bi rezultiralo dvostrukim standardima izvješćivanja u Uniji.
  Iako nije provedena posebna analiza troškova i koristi sustava dvostrukog izvješćivanja, čak ni za privremeno prijelazno razdoblje između dva standarda, razumno je pretpostaviti da bi
  neznatne prednosti zadržavanja takvog izvješćivanja bile manje od troškova.

Amandman 2

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 11.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (11a) | Odredbe jednake onima u Direktivi 2003/48/EZ trenutno se primjenjuju zasebnim bilateralnim sporazumima između Unije i pet europskih zemalja koje nisu članice EU-a (Švicarska Konfederacija, Kneževina Lihtenštajn, Republika San Marino, Kneževina Monako i Kneževina Andora), kao i između svake države članice i 12 ovisnih ili pridruženih teritorija (Kanalski otoci, otok Man te ovisna ili pridružena područja Kariba). Važno je da se svi ti bilateralni sporazumi prilagode novim globalnim standardima OECD-a i Direktivi 2014/107/EU. Također je bitno da u postupku prijelaza s postojećeg na novi standard ne nastanu rupe u zakonu ili drugi nedostatci. Iako ima jasan mandat za pregovaranje oko izmjena sporazuma s tih pet europskih zemalja koje nisu članice EU-a, Komisija bi u okviru svoje stručnosti također trebala preuzeti aktivnu ulogu u olakšavanju i promicanju revizije sporazuma država članica s 12 ovisnih ili pridruženih teritorija. Radi jednostavnosti i učinkovitosti Komisija bi, po potrebi te uz izričitu suglasnost država članica, trebala preuzeti vođenje tih pregovora |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11a)

Odredbe jednake onima u Direktivi 2003/48/EZ trenutno se primjenjuju zasebnim bilateralnim sporazumima između Unije i pet europskih zemalja koje nisu članice EU-a (Švicarska Konfederacija, Kneževina Lihtenštajn, Republika San Marino, Kneževina Monako i Kneževina Andora), kao i između svake države članice i 12 ovisnih ili pridruženih teritorija (Kanalski otoci, otok Man te ovisna ili pridružena područja Kariba). Važno je da se svi ti bilateralni sporazumi prilagode novim globalnim standardima OECD-a i Direktivi 2014/107/EU. Također je bitno da u postupku prijelaza s postojećeg na novi standard ne nastanu rupe u zakonu ili drugi nedostatci. Iako ima jasan mandat za pregovaranje oko izmjena sporazuma s tih pet europskih zemalja koje nisu članice EU-a, Komisija bi u okviru svoje stručnosti također trebala preuzeti aktivnu ulogu u olakšavanju i promicanju revizije sporazuma država članica s 12 ovisnih ili pridruženih teritorija. Radi jednostavnosti i učinkovitosti Komisija bi, po potrebi te uz izričitu suglasnost država članica, trebala preuzeti vođenje tih pregovora

Amandman 3

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisija do 1. srpnja 2016. Vijeću i Europskom parlamentu podnosi izvješće o prijelazu sa standarda izvješćivanja koji se primjenjivao u skladu s Direktivom 2003/48/EZ na novi standard izvješćivanja utvrđen Direktivom 2014/107/EU. U tom su izvješću među ostalim navedeni eventualni rizici za nastanak rupa ili drugih nedostataka pri izvješćivanju koji bi mogli dovesti do prekogranične porezne prijevare i utaje poreza. Izvješćem su također obuhvaćeni povezani postupci revizije zasebnih bilateralnih sporazuma između Unije i pet europskih zemalja koje nisu članice EU-a (Švicarska Konfederacija, Kneževina Lihtenštajn, Republika San Marino, Kneževina Monako i Kneževina Andora), kao i sporazuma između svake države članice i 12 ovisnih ili pridruženih teritorija (Kanalski otoci, otok Man te ovisna ili pridružena područja Kariba). Kako bi bolje pratila situaciju, Komisija do 1. listopada 2017. podnosi izvješće o daljnjem praćenju. Uz izvješće se prema potrebi prilažu zakonodavni prijedlozi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3a.
     
  Komisija do 1. srpnja 2016. Vijeću i Europskom parlamentu podnosi izvješće o prijelazu sa standarda izvješćivanja koji se primjenjivao u skladu s Direktivom 2003/48/EZ na novi standard izvješćivanja utvrđen Direktivom 2014/107/EU. U tom su izvješću među ostalim navedeni eventualni rizici za nastanak rupa ili drugih nedostataka pri izvješćivanju koji bi mogli dovesti do prekogranične porezne prijevare i utaje poreza. Izvješćem su također obuhvaćeni povezani postupci revizije zasebnih bilateralnih sporazuma između Unije i pet europskih zemalja koje nisu članice EU-a (Švicarska Konfederacija, Kneževina Lihtenštajn, Republika San Marino, Kneževina Monako i Kneževina Andora), kao i sporazuma između svake države članice i 12 ovisnih ili pridruženih teritorija (Kanalski otoci, otok Man te ovisna ili pridružena područja Kariba). Kako bi bolje pratila situaciju, Komisija do 1. listopada 2017. podnosi izvješće o daljnjem praćenju. Uz izvješće se prema potrebi prilažu zakonodavni prijedlozi.

---

| 20.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 355/96 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 355/96

---

P8_TA(2015)0363

Automatizirana razmjena daktiloskopskih podataka u Švedskoj *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 27. listopada 2015. o nacrtu provedbene odluke Vijeća o pokretanju automatizirane razmjene daktiloskopskih podataka u Švedskoj (10027/2015 – C8-0197/2015 – 2015/0804(CNS))

(Savjetovanje)

(2017/C 355/15)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt Vijeća (10027/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Vijeća (10027/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji izmijenjen Ugovorom iz Amsterdama i članak 9. Protokola br. 36 o prijelaznim odredbama, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0197/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji izmijenjen Ugovorom iz Amsterdama i članak 9. Protokola br. 36 o prijelaznim odredbama, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0197/2015),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2008/615/PUP od 23. lipnja 2008. o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala (1), a posebno njezin članak 33., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2008/615/PUP od 23. lipnja 2008. o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala (1), a posebno njezin članak 33.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. listopada 2013. o jačanju prekogranične suradnje na provođenju zakona u EU-u: primjena Odluke iz Prüma i europskog modela razmjene informacija (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. listopada 2013. o jačanju prekogranične suradnje na provođenju zakona u EU-u: primjena Odluke iz Prüma i europskog modela razmjene informacija (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. srpnja 2015. o Europskom programu sigurnosti (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. srpnja 2015. o Europskom programu sigurnosti (3),

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0304/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0304/2015),

| 1. | prihvaća nacrt Vijeća; |
| --- | --- |

1.

prihvaća nacrt Vijeća;

| 2. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

2.

poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio;

| 3. | traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio;

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL L 210, 6.8.2008., str. 1.

(2)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0419.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0269.

---

| 20.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 355/97 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 355/97

---

P8_TA(2015)0364

Automatizirana razmjena daktiloskopskih podataka u Belgiji *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 27. listopada 2015. o nacrtu provedbene odluke Vijeća o pokretanju automatizirane razmjene daktiloskopskih podataka u Belgiji (10029/2015 – C8-0196/2015 – 2015/0805(CNS))

(Savjetovanje)

(2017/C 355/16)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt Vijeća (10029/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Vijeća (10029/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji kako je izmijenjen Ugovorom iz Amsterdama i članak 9. Protokola br. 36 o prijelaznim odredbama na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0196/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji kako je izmijenjen Ugovorom iz Amsterdama i članak 9. Protokola br. 36 o prijelaznim odredbama na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0196/2015),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2008/615/PUP od 23. lipnja 2008. o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala (1), a posebno njezin članak 33., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2008/615/PUP od 23. lipnja 2008. o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala (1), a posebno njezin članak 33.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. listopada 2013. o jačanju prekogranične suradnje na provođenju zakona u EU-u: primjena Odluke iz Prüma i europskog modela razmjene informacija (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. listopada 2013. o jačanju prekogranične suradnje na provođenju zakona u EU-u: primjena Odluke iz Prüma i europskog modela razmjene informacija (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. srpnja 2015. o Europskom programu sigurnosti (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. srpnja 2015. o Europskom programu sigurnosti (3),

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0303/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0303/2015),

| 1. | prihvaća nacrt Vijeća; |
| --- | --- |

1.

prihvaća nacrt Vijeća;

| 2. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

2.

poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio;

| 3. | traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio;

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL L 210, 6.8.2008., str. 1.

(2)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0419.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0269.

---

| 20.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 355/98 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 355/98

---

P8_TA(2015)0365

Automatizirana razmjena daktiloskopskih podataka u Poljskoj *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 27. listopada 2015. o nacrtu provedbene odluke Vijeća o pokretanju automatizirane razmjene daktiloskopskih podataka u Poljskoj (09989/2015 – C8-0195/2015 – 2015/0806(CNS))

(Savjetovanje)

(2017/C 355/17)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt Vijeća (09989/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Vijeća (09989/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji kako je izmijenjen Ugovorom iz Amsterdama i članak 9. Protokola br. 36 o prijelaznim odredbama na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0195/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji kako je izmijenjen Ugovorom iz Amsterdama i članak 9. Protokola br. 36 o prijelaznim odredbama na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0195/2015),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2008/615/PUP od 23. lipnja 2008. o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala (1), a posebno njezin članak 33., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2008/615/PUP od 23. lipnja 2008. o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala (1), a posebno njezin članak 33.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. listopada 2013. o jačanju prekogranične suradnje na provođenju zakona u EU-u: primjena Odluke iz Prüma i europskog modela razmjene informacija (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. listopada 2013. o jačanju prekogranične suradnje na provođenju zakona u EU-u: primjena Odluke iz Prüma i europskog modela razmjene informacija (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. srpnja 2015. o Europskom programu sigurnosti (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. srpnja 2015. o Europskom programu sigurnosti (3),

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0302/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0302/2015),

| 1. | prihvaća nacrt Vijeća; |
| --- | --- |

1.

prihvaća nacrt Vijeća;

| 2. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

2.

poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio;

| 3. | traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio;

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL L 210, 6.8.2008., str. 1.

(2)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0419.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0269.

---

| 20.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 355/99 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 355/99

---

P8_TA(2015)0366

Paket aranžmani i povezani putni aranžmani ***II

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 27. listopada 2015. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju radi donošenja direktive Europskog parlamenta i Vijeća o putovanjima u paket aranžmanima i povezanim putnim aranžmanima, o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2006/2004 i Direktive 2011/83/EU te o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 90/314/EEZUZ (09173/3/2015 – C8-0281/2015 – 2013/0246(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: drugo čitanje)

(2017/C 355/18)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (09173/3/2015 – C8-0281/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (09173/3/2015 – C8-0281/2015),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 11. prosinca 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 11. prosinca 2013. (1),

| — | uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (2) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0512), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (2) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0512),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 76. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 76. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0297/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0297/2015),

| 1. | prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju;

| 2. | prima na znanje izjavu Komisije priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

prima na znanje izjavu Komisije priloženu ovoj Rezoluciji;

| 3. | utvrđuje da je akt prihvaćen u skladu sa stajalištem Vijeća; |
| --- | --- |

3.

utvrđuje da je akt prihvaćen u skladu sa stajalištem Vijeća;

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije;

| 5. | nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

5.

nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije;

| 6. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

6.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 170, 5.6.2014., str. 73.

(2)  Usvojeni tekstovi od 12.3.2014., P7_TA(2014)0222.

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

Izjava Komisije

Prilikom revizije radnog dokumenta službi Komisije od 3. prosinca 2009. naslovljenog „Smjernice o provedbi/primjeni Direktive 2005/29/EZ o nepoštenoj poslovnoj praksi” Komisija će se također osvrnuti na pitanje poslovne prakse pri čemu pružatelji usluga putovanja koji svoje usluge stavljaju na tržište putem interneta, pružaju dodatne usluge na skriven, nejasan ili dvosmislen način, poput skrivanja mogućnosti da se ne rezerviraju dodatne usluge. Komisija će obavijestiti Parlament o tome kako su njegovi stavovi uzeti u obzir kada se usvoji revizija Smjernica.

---

| 20.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 355/100 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 355/100

---

P8_TA(2015)0367

Europsko jedinstveno tržište elektroničkih komunikacija ***II

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 27. listopada 2015. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju radi donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju mjera u vezi s pristupom otvorenom internetu te o izmjeni Direktive 2002/22/EZ o univerzalnoj usluzi i pravima korisnika u vezi s elektroničkim komunikacijskim mrežama i uslugama i Uredbe (EU) br. 531/2012 o roamingu u javnim pokretnim komunikacijskim mrežama u Uniji (10788/2/2015 – C8-0294/2015 – 2013/0309(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: drugo čitanje)

(2017/C 355/19)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (10788/2/2015 – C8-0294/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (10788/2/2015 – C8-0294/2015),

| — | uzimajući u obzir obrazložena mišljenja Irskog parlamenta, malteškog Zastupničkog doma, austrijskog Saveznog vijeća i Švedskog parlamenta podnesena u okviru protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojima se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazložena mišljenja Irskog parlamenta, malteškog Zastupničkog doma, austrijskog Saveznog vijeća i Švedskog parlamenta podnesena u okviru protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojima se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 21. siječnja 2014. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 21. siječnja 2014. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 31. siječnja 2014. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 31. siječnja 2014. (2),

| — | uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (3) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0627), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (3) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0627),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 76. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 76. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A8-0300/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A8-0300/2015),

| 1. | prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju;

| 2. | utvrđuje da je akt prihvaćen u skladu sa stajalištem Vijeća; |
| --- | --- |

2.

utvrđuje da je akt prihvaćen u skladu sa stajalištem Vijeća;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije;

| 4. | nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije;

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 177, 11.6.2014., str. 64.

(2)  SL C 126, 26.4.2014., str. 53.

(3)  Usvojeni tekstovi od 3.4.2014., P7_TA(2014)0281.

---

| 20.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 355/101 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 355/101

---

P8_TA(2015)0368

Trgovina određenom robom koja bi se mogla koristiti za izvršenje smrtne kazne, mučenje ili drugo postupanje ili kažnjavanje ***I

Amandmani koje je donio Europski parlament 27. listopada 2015. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1236/2005 o trgovini određenom robom koja bi se mogla koristiti za izvršenje smrtne kazne, mučenje ili drugo okrutno, nečovječno ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje (COM(2014)0001 – C7-0014/2014 – 2014/0005(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2017/C 355/20)

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | Izdavanje općeg odobrenja bilo bi primjereno i u slučajevima kad proizvođač treba izvoziti medicinske proizvode koje se nadzire Uredbom (EZ) br. 1236/2005 distributeru u zemlji koja nije ukinula smrtnu kaznu, pod uvjetom da su izvoznik i distributer sklopili pravno obvezujući sporazum kojim se od distributera zahtijeva da primijeni primjeren skup mjera kojima se osigurava da se ti medicinski proizvodi neće upotrebljavati za izvršenje smrtne kazne. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

Izdavanje općeg odobrenja bilo bi primjereno i u slučajevima kad proizvođač treba izvoziti medicinske proizvode koje se nadzire Uredbom (EZ) br. 1236/2005 distributeru u zemlji koja nije ukinula smrtnu kaznu, pod uvjetom da su izvoznik i distributer sklopili pravno obvezujući sporazum kojim se od distributera zahtijeva da primijeni primjeren skup mjera kojima se osigurava da se ti medicinski proizvodi neće upotrebljavati za izvršenje smrtne kazne.

| (8) | Izdavanje općeg odobrenja bilo bi primjereno i u slučajevima kad proizvođač treba izvoziti medicinske proizvode koje se nadzire Uredbom (EZ) br. 1236/2005 distributeru u zemlji koja nije ukinula smrtnu kaznu, pod uvjetom da su izvoznik i distributer sklopili pravno obvezujući sporazum kojim se od distributera zahtijeva da primijeni primjeren skup mjera kojima se osigurava da se ti medicinski proizvodi neće upotrebljavati za izvršenje smrtne kazne
  , mučenje ili drugo okrutno, nečovječno ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje
  . |
| --- | --- |

(8)

Izdavanje općeg odobrenja bilo bi primjereno i u slučajevima kad proizvođač treba izvoziti medicinske proizvode koje se nadzire Uredbom (EZ) br. 1236/2005 distributeru u zemlji koja nije ukinula smrtnu kaznu, pod uvjetom da su izvoznik i distributer sklopili pravno obvezujući sporazum kojim se od distributera zahtijeva da primijeni primjeren skup mjera kojima se osigurava da se ti medicinski proizvodi neće upotrebljavati za izvršenje smrtne kazne
  , mučenje ili drugo okrutno, nečovječno ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje
  .

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (12) | Potrebno je brokerima u Uniji zabraniti da pružaju brokerske usluge u vezi s robom čiji je izvoz i uvoz zabranjen jer takva roba nema nikakvu praktičnu namjenu osim za izvršenje smrtne kazne, mučenja ili drugog okrutnog, nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja. Zabrana pružanja tih usluga služi za zaštitu javnog morala. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

Potrebno je brokerima u Uniji zabraniti da pružaju brokerske usluge u vezi s robom čiji je izvoz i uvoz zabranjen jer takva roba nema nikakvu praktičnu namjenu osim za izvršenje smrtne kazne, mučenja ili drugog okrutnog, nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja. Zabrana pružanja tih usluga služi za zaštitu javnog morala.

| (12) | Potrebno je brokerima u Uniji zabraniti da pružaju brokerske usluge u vezi s robom čiji je izvoz i uvoz zabranjen jer takva roba nema nikakvu praktičnu namjenu osim za izvršenje smrtne kazne, mučenja ili drugog okrutnog, nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja. Zabrana pružanja tih usluga služi za zaštitu javnog morala
  i poštovanje načela ljudskog dostojanstva na kojima se zasnivaju europske vrijednosti, u skladu s pripadajućim odredbama u Ugovoru o Europskoj uniji i Povelji o temeljnim pravima Europske unije
  . |
| --- | --- |

(12)

Potrebno je brokerima u Uniji zabraniti da pružaju brokerske usluge u vezi s robom čiji je izvoz i uvoz zabranjen jer takva roba nema nikakvu praktičnu namjenu osim za izvršenje smrtne kazne, mučenja ili drugog okrutnog, nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja. Zabrana pružanja tih usluga služi za zaštitu javnog morala
  i poštovanje načela ljudskog dostojanstva na kojima se zasnivaju europske vrijednosti, u skladu s pripadajućim odredbama u Ugovoru o Europskoj uniji i Povelji o temeljnim pravima Europske unije
  .

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 19.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (19a) | Potrebno je uvesti ciljanu klauzulu o krajnjoj namjeni kako bi države članice obustavile ili zaustavile prijenos predmeta na koje se sigurnosna ograničenja odnose, a koji nisu navedeni u Prilogu II. i Prilogu III., te koji očito nemaju praktičnu namjenu osim u svrhu izvršenja smrtne kazne, mučenja ili drugog okrutnog, nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja ili kada postoji opravdana sumnja da bi prijenos tih predmeta mogao potpomagati izvršenje smrtne kazne, mučenje ili drugo nečovječno ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje. Ovlasti dodijeljene ciljanom klauzulom o krajnjoj namjeni ne bi trebale obuhvaćati medicinske proizvode koji bi se mogli koristiti za izvršenje smrtne kazne. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19a)

Potrebno je uvesti ciljanu klauzulu o krajnjoj namjeni kako bi države članice obustavile ili zaustavile prijenos predmeta na koje se sigurnosna ograničenja odnose, a koji nisu navedeni u Prilogu II. i Prilogu III., te koji očito nemaju praktičnu namjenu osim u svrhu izvršenja smrtne kazne, mučenja ili drugog okrutnog, nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja ili kada postoji opravdana sumnja da bi prijenos tih predmeta mogao potpomagati izvršenje smrtne kazne, mučenje ili drugo nečovječno ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje. Ovlasti dodijeljene ciljanom klauzulom o krajnjoj namjeni ne bi trebale obuhvaćati medicinske proizvode koji bi se mogli koristiti za izvršenje smrtne kazne.

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Članak 1. – točka 2. – podtočka aa (nova)

Uredba (EZ) br. 1236/2005

Članak 2. – točka f

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa) | točka (f) zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Izmjena

(aa)

točka (f) zamjenjuje se sljedećim:

| (f) | „tehnička pomoć” znači bilo kakva tehnička potpora u vezi s popravkom, razvojem, proizvodnjom, ispitivanjem, održavanjem, sastavljanjem ili bilo kakva druga tehnička usluga te može biti i u obliku, primjerice, davanja uputa, savjeta, obuke, prijenosa praktičnog znanja ili vještina odnosno usluga savjetovanja. Tehnička pomoć uključuje pomoć u usmenom obliku i pomoć koja se pruža elektroničkim putem; |
| --- | --- |

(f)

„tehnička pomoć” znači bilo kakva tehnička potpora u vezi s popravkom, razvojem, proizvodnjom, ispitivanjem, održavanjem, sastavljanjem ili bilo kakva druga tehnička usluga te može biti i u obliku, primjerice, davanja uputa, savjeta, obuke, prijenosa praktičnog znanja ili vještina odnosno usluga savjetovanja. Tehnička pomoć uključuje pomoć u usmenom obliku i pomoć koja se pruža elektroničkim putem;

| | „(f) | „tehnička pomoć” znači bilo kakva tehnička potpora u vezi s popravkom, razvojem, proizvodnjom, ispitivanjem, održavanjem, sastavljanjem
  , uporabom i načinima uporabe
  ili bilo kakva druga tehnička usluga te može biti i u obliku, primjerice, davanja uputa, savjeta, obuke, prijenosa praktičnog znanja ili vještina odnosno usluga savjetovanja. Tehnička pomoć uključuje pomoć u usmenom obliku i pomoć koja se pruža elektroničkim putem;” |
| --- | --- | --- |

„(f)

„tehnička pomoć” znači bilo kakva tehnička potpora u vezi s popravkom, razvojem, proizvodnjom, ispitivanjem, održavanjem, sastavljanjem
  , uporabom i načinima uporabe
  ili bilo kakva druga tehnička usluga te može biti i u obliku, primjerice, davanja uputa, savjeta, obuke, prijenosa praktičnog znanja ili vještina odnosno usluga savjetovanja. Tehnička pomoć uključuje pomoć u usmenom obliku i pomoć koja se pruža elektroničkim putem;”

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Članak 1. – točka 2. – podtočka c

Uredba (EZ) br. 1236/2005

Članak 2. – točka k – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Za potrebe ove Uredbe
  samo
  pružanje pomoćnih usluga
  isključeno je iz ove definicije
  . Pomoćne usluge čine prijevoz, financijske usluge, osiguranje ili reosiguranje, ili oglašavanje ili promidžba; | Za potrebe ove Uredbe pružanje pomoćnih usluga
  uključeno je u ovu definiciju
  . Pomoćne usluge čine prijevoz, financijske usluge, osiguranje ili reosiguranje, ili oglašavanje ili promidžba
  , uključujući putem interneta
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Za potrebe ove Uredbe
  samo
  pružanje pomoćnih usluga
  isključeno je iz ove definicije
  . Pomoćne usluge čine prijevoz, financijske usluge, osiguranje ili reosiguranje, ili oglašavanje ili promidžba;

Za potrebe ove Uredbe pružanje pomoćnih usluga
  uključeno je u ovu definiciju
  . Pomoćne usluge čine prijevoz, financijske usluge, osiguranje ili reosiguranje, ili oglašavanje ili promidžba
  , uključujući putem interneta
  ;

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Članak 1. – točka 2. – podtočka c

Uredba (EZ) br. 1236/2005

Članak 2 – točka l

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (l) | „broker” znači sve fizičke ili pravne osobe ili partnerstva s boravištem ili pravnim nastanom u državi članici Unije koje pružaju usluge utvrđene pod točkom (k)
  iz Unije na područje treće zemlje
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(l)

„broker” znači sve fizičke ili pravne osobe ili partnerstva s boravištem ili pravnim nastanom u državi članici Unije koje pružaju usluge utvrđene pod točkom (k)
  iz Unije na područje treće zemlje
  ;

| (l) | „broker” znači sve fizičke ili pravne osobe ili partnerstva s boravištem ili pravnim nastanom u državi članici Unije
  , državljane država članica ili podružnice pravne osobe ili partnerstva
  koje pružaju usluge utvrđene pod točkom (k); |
| --- | --- |

(l)

„broker” znači sve fizičke ili pravne osobe ili partnerstva s boravištem ili pravnim nastanom u državi članici Unije
  , državljane država članica ili podružnice pravne osobe ili partnerstva
  koje pružaju usluge utvrđene pod točkom (k);

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Članak 1. – točka 2. – podtočka c.

Uredba (EZ) br. 1236/2005

Članak 2. – točka m

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (m) | „dobavljač tehničke pomoći” znači sve fizičke ili pravne osobe ili partnerstva s boravištem ili pravnim nastanom u državi članici Unije koje dobavlja tehničku pomoć utvrđenu pod točkom (f)
  iz Unije na područje treće zemlje
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(m)

„dobavljač tehničke pomoći” znači sve fizičke ili pravne osobe ili partnerstva s boravištem ili pravnim nastanom u državi članici Unije koje dobavlja tehničku pomoć utvrđenu pod točkom (f)
  iz Unije na područje treće zemlje
  ;

| (m) | „dobavljač tehničke pomoći” znači sve fizičke ili pravne osobe ili partnerstva s boravištem ili pravnim nastanom u državi članici Unije koje dobavlja tehničku pomoć utvrđenu pod točkom (f); |
| --- | --- |

(m)

„dobavljač tehničke pomoći” znači sve fizičke ili pravne osobe ili partnerstva s boravištem ili pravnim nastanom u državi članici Unije koje dobavlja tehničku pomoć utvrđenu pod točkom (f);

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Članak 1. – točka 2. – podtočka c

Uredba (EZ) br. 1236/2005

Članak 2. – točka n

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (n) | „izvoznik” znači svaka fizička ili pravna osoba ili partnerstvo u čije ime se radi izvozna deklaracija, odnosno osoba koja u trenutku prihvaćanja deklaracije ima ugovor s primateljem u dotičnoj trećoj zemlji i ima potrebnu ovlast za odlučivanje o slanju predmeta izvan carinskog područja Unije. Ako nije sklopljen nikakav ugovor o izvozu ili ako nositelj ugovora ne nastupa u vlastito ime, izvoznik znači osoba koja ima ovlast za odlučivanje o slanju predmeta izvan carinskog područja Unije. Ako korist od prava raspolaganja robom ima osoba s poslovnim nastanom izvan Unije na temelju ugovora na kojem se temelji izvoz, smatra se da je izvoznik ugovorna strana koja ima poslovni nastan u Uniji; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(n)

„izvoznik” znači svaka fizička ili pravna osoba ili partnerstvo u čije ime se radi izvozna deklaracija, odnosno osoba koja u trenutku prihvaćanja deklaracije ima ugovor s primateljem u dotičnoj trećoj zemlji i ima potrebnu ovlast za odlučivanje o slanju predmeta izvan carinskog područja Unije. Ako nije sklopljen nikakav ugovor o izvozu ili ako nositelj ugovora ne nastupa u vlastito ime, izvoznik znači osoba koja ima ovlast za odlučivanje o slanju predmeta izvan carinskog područja Unije. Ako korist od prava raspolaganja robom ima osoba s poslovnim nastanom izvan Unije na temelju ugovora na kojem se temelji izvoz, smatra se da je izvoznik ugovorna strana koja ima poslovni nastan u Uniji;

| (n) | „izvoznik” znači svaka fizička ili pravna osoba ili partnerstvo u čije ime se radi izvozna deklaracija, odnosno osoba koja u trenutku prihvaćanja deklaracije ima ugovor s primateljem u dotičnoj trećoj zemlji i ima potrebnu ovlast za odlučivanje o slanju predmeta izvan carinskog područja Unije. Ako nije sklopljen nikakav ugovor o izvozu ili ako nositelj ugovora ne nastupa u vlastito ime, izvoznik znači osoba koja ima ovlast za odlučivanje o slanju predmeta izvan carinskog područja Unije. Ako korist od prava raspolaganja robom ima osoba s poslovnim nastanom izvan Unije na temelju ugovora na kojem se temelji izvoz, smatra se da je izvoznik ugovorna strana koja ima
  boravište ili
  poslovni nastan u Uniji; |
| --- | --- |

(n)

„izvoznik” znači svaka fizička ili pravna osoba ili partnerstvo u čije ime se radi izvozna deklaracija, odnosno osoba koja u trenutku prihvaćanja deklaracije ima ugovor s primateljem u dotičnoj trećoj zemlji i ima potrebnu ovlast za odlučivanje o slanju predmeta izvan carinskog područja Unije. Ako nije sklopljen nikakav ugovor o izvozu ili ako nositelj ugovora ne nastupa u vlastito ime, izvoznik znači osoba koja ima ovlast za odlučivanje o slanju predmeta izvan carinskog područja Unije. Ako korist od prava raspolaganja robom ima osoba s poslovnim nastanom izvan Unije na temelju ugovora na kojem se temelji izvoz, smatra se da je izvoznik ugovorna strana koja ima
  boravište ili
  poslovni nastan u Uniji;

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Članak 1. – točka 2. – podtočka c

Uredba (EZ) br. 1236/2005

Članak 2. – točka ra (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ra) | „provoz” znači prijevoz robe, navedene u prilozima, koja nije iz Unije i koja ulazi u carinsko područje Unije i njime prolazi, a odredište joj je izvan Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(ra)

„provoz” znači prijevoz robe, navedene u prilozima, koja nije iz Unije i koja ulazi u carinsko područje Unije i njime prolazi, a odredište joj je izvan Unije.

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Članak 1. – točka 3.a (nova)

Uredba (EZ) br. 1236/2005

Članak 4.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3a) | Umeće se sljedeći članak:




  „Članak 4.b




  Zabrana provoza


  1.   
  Zabranjuje se svaki provoz robe s popisa u Prilogu II., neovisno o podrijetlu te robe.


  2.   
  Odstupajući od stavka 1. nadležno tijelo može dopustiti provoz robe s popisa u Prilogu II. ako se dokaže da će se roba u zemlji u koju se izvozi koristiti isključivo u svrhu javnog prikazivanja u muzejima s obzirom na njezin povijesni značaj.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3a)

Umeće se sljedeći članak:

„Članak 4.b

Zabrana provoza

1.   
  Zabranjuje se svaki provoz robe s popisa u Prilogu II., neovisno o podrijetlu te robe.

2.   
  Odstupajući od stavka 1. nadležno tijelo može dopustiti provoz robe s popisa u Prilogu II. ako se dokaže da će se roba u zemlji u koju se izvozi koristiti isključivo u svrhu javnog prikazivanja u muzejima s obzirom na njezin povijesni značaj.”

Amandman 11

Prijedlog uredbe

Članak 1. – točka 3.b (nova)

Uredba (EZ) br. 1236/2005

Članak 4.c (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3b) | Umeće se sljedeći članak:




  „Članak 4.c




  Zabrana komercijalnog oglašavanja i promidžbe




  Svim fizičkim ili pravnim osobama ili partnerstvima zabranjuje se komercijalno oglašavanje i promidžba u Uniji, uključujući putem interneta, u cilju prijenosa dobara navedenih u Prilogu II.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3b)

Umeće se sljedeći članak:

„Članak 4.c

Zabrana komercijalnog oglašavanja i promidžbe

Svim fizičkim ili pravnim osobama ili partnerstvima zabranjuje se komercijalno oglašavanje i promidžba u Uniji, uključujući putem interneta, u cilju prijenosa dobara navedenih u Prilogu II.”

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Članak 1. – točka 5.

Uredba (EZ) br. 1236/2005

Članak 6. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   U svakom pojedinačnom slučaju nadležna tijela odlučuju o zahtjevima za izdavanje odobrenja izvoza robe s popisa u
  Prilogu
   III.a, uzimajući u obzir sve odgovarajuće čimbenike, a posebno je li zahtjev za odobrenje u osnovi istovjetnog izvoza neka druga država članica odbacila u protekle tri godine, i čimbenike povezane s predviđenom krajnjom namjenom i rizikom od zloupotrebe. | 1.   U svakom pojedinačnom slučaju nadležna tijela odlučuju o zahtjevima za izdavanje odobrenja izvoza robe s popisa u
  Prilozima III. i
   III.a, uzimajući u obzir sve odgovarajuće čimbenike, a posebno je li zahtjev za odobrenje u osnovi istovjetnog izvoza neka druga država članica odbacila u protekle tri godine, i čimbenike povezane s predviđenom krajnjom namjenom i rizikom od zloupotrebe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   U svakom pojedinačnom slučaju nadležna tijela odlučuju o zahtjevima za izdavanje odobrenja izvoza robe s popisa u
  Prilogu
   III.a, uzimajući u obzir sve odgovarajuće čimbenike, a posebno je li zahtjev za odobrenje u osnovi istovjetnog izvoza neka druga država članica odbacila u protekle tri godine, i čimbenike povezane s predviđenom krajnjom namjenom i rizikom od zloupotrebe.

1.   U svakom pojedinačnom slučaju nadležna tijela odlučuju o zahtjevima za izdavanje odobrenja izvoza robe s popisa u
  Prilozima III. i
   III.a, uzimajući u obzir sve odgovarajuće čimbenike, a posebno je li zahtjev za odobrenje u osnovi istovjetnog izvoza neka druga država članica odbacila u protekle tri godine, i čimbenike povezane s predviđenom krajnjom namjenom i rizikom od zloupotrebe.

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Članak 1. – točka 5.a (nova)

Uredba (EZ) br. 1236/2005

Stavak 6. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5a) | U članak 6. umeće se sljedeći stavak:




  „(1a)
     
  Vodeći računa o svim relevantnim dokazima nadležna se tijela zajedno s državama članicama brinu za to da su sva poduzeća koja stavljaju na tržište opremu iz područja sigurnosti, pa i poduzeća koja organiziraju sajmove i druga događanja na kojima se takva oprema čini dostupnom, upoznata s činjenicom da bi se ta oprema mogla koristiti za mučenje i drugo okrutno, ponižavajuće ili nečovječno postupanje ili kažnjavanje te da postoji mogućnost da se stavljanje na tržište te opreme zabrani i da joj se ukinu pripadajuća odobrenja.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5a)

U članak 6. umeće se sljedeći stavak:

„(1a)
     
  Vodeći računa o svim relevantnim dokazima nadležna se tijela zajedno s državama članicama brinu za to da su sva poduzeća koja stavljaju na tržište opremu iz područja sigurnosti, pa i poduzeća koja organiziraju sajmove i druga događanja na kojima se takva oprema čini dostupnom, upoznata s činjenicom da bi se ta oprema mogla koristiti za mučenje i drugo okrutno, ponižavajuće ili nečovječno postupanje ili kažnjavanje te da postoji mogućnost da se stavljanje na tržište te opreme zabrani i da joj se ukinu pripadajuća odobrenja.”

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Članak 1. – točka 5.b (nova)

Uredba (EZ) br. 1236/2005

Članak 6. – stavak 2.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5b) | U članku 6. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Izmjena

(5b)

U članku 6. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

2.   Nadležno tijelo ne izdaje odobrenje ako postoji opravdani razlog za sumnju da bi se robu s popisa iz Priloga III. moglo upotrijebiti za mučenje ili drugo okrutno, nečovječno ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje, u što je uključeno i sudsko tjelesno kažnjavanje koje provode tijela pravosuđa i policije ili bilo koja fizička ili pravna osoba u trećoj zemlji.

| | „2.   Nadležno tijelo ne izdaje odobrenje ako postoji opravdani razlog za sumnju da bi se robu s popisa iz Priloga III.
  i Priloga III.a
  moglo upotrijebiti za mučenje ili drugo okrutno, nečovječno ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje, u što je uključeno i sudsko tjelesno kažnjavanje koje provode tijela pravosuđa i policije ili bilo koja fizička ili pravna osoba u trećoj zemlji. |
| --- | --- |

„2.   Nadležno tijelo ne izdaje odobrenje ako postoji opravdani razlog za sumnju da bi se robu s popisa iz Priloga III.
  i Priloga III.a
  moglo upotrijebiti za mučenje ili drugo okrutno, nečovječno ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje, u što je uključeno i sudsko tjelesno kažnjavanje koje provode tijela pravosuđa i policije ili bilo koja fizička ili pravna osoba u trećoj zemlji.

Nadležno tijelo uzima u obzir:

| | Nadležno tijelo uzima u obzir: |
| --- | --- |

Nadležno tijelo uzima u obzir:

| — | dostupne presude međunarodnih sudova, |
| --- | --- |

—

dostupne presude međunarodnih sudova,

| | — | dostupne presude međunarodnih sudova, |
| --- | --- | --- |

—

dostupne presude međunarodnih sudova,

| — | nalaze nadležnih tijela UN-a, Vijeća Europe i EU-a te izvješća Europskog odbora Vijeća Europe za sprečavanje mučenja i nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja i kažnjavanja i posebnog izvjestitelja UN-a za mučenje i druga okrutna, nečovječna ili ponižavajuća postupanja i kažnjavanja. |
| --- | --- |

—

nalaze nadležnih tijela UN-a, Vijeća Europe i EU-a te izvješća Europskog odbora Vijeća Europe za sprečavanje mučenja i nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja i kažnjavanja i posebnog izvjestitelja UN-a za mučenje i druga okrutna, nečovječna ili ponižavajuća postupanja i kažnjavanja.

| | — | nalaze nadležnih tijela UN-a, Vijeća Europe i EU-a te izvješća Europskog odbora Vijeća Europe za sprečavanje mučenja i nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja i kažnjavanja i posebnog izvjestitelja UN-a za mučenje i druga okrutna, nečovječna ili ponižavajuća postupanja i kažnjavanja. |
| --- | --- | --- |

—

nalaze nadležnih tijela UN-a, Vijeća Europe i EU-a te izvješća Europskog odbora Vijeća Europe za sprečavanje mučenja i nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja i kažnjavanja i posebnog izvjestitelja UN-a za mučenje i druga okrutna, nečovječna ili ponižavajuća postupanja i kažnjavanja.

U obzir se mogu uzeti i ostale relevantne informacije, poput dostupnih presuda nacionalnih sudova, izvješća udruga civilnog društva ili drugih informacija koje su one prikupile te informacija o ograničenju izvoza robe s popisa u prilozima II
  . i III.
  koje primjenjuje zemlja odredišta.

| | U obzir se mogu uzeti i ostale relevantne informacije, poput dostupnih presuda nacionalnih sudova, izvješća udruga civilnog društva ili drugih informacija koje su one prikupile te informacija o ograničenju izvoza robe s popisa u prilozima II
  ., III. i III.a
  koje primjenjuje zemlja odredišta.” |
| --- | --- |

U obzir se mogu uzeti i ostale relevantne informacije, poput dostupnih presuda nacionalnih sudova, izvješća udruga civilnog društva ili drugih informacija koje su one prikupile te informacija o ograničenju izvoza robe s popisa u prilozima II
  ., III. i III.a
  koje primjenjuje zemlja odredišta.”

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Članak 1. – točka 5.c (nova)

Uredba (EZ) br. 1236/2005

Članak 6.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5c) | Umeće se sljedeći članak:




  „Članak 6.a




  Zahtjev za odobrenje provoza


  1.   
  Odobrenje je potrebno za provoz robe navedene u Prilogu III. ili Prilogu III.a ako su gospodarski subjekt nadležna tijela države članice kroz koju se odvija provoz obavijestila da je dotična roba namijenjena, ili to može biti, u cijelosti ili dijelom, za izvršenje smrtne kazne, mučenje ili drugo okrutno, nečovječno ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje.


  2.   
  Ako je gospodarski subjekt svjestan toga da je roba u provozu navedena u Prilogu III. ili Prilogu III.a namijenjena, u cijelosti ili dijelom, za potrebe izvršenja smrtne kazne, mučenje ili drugo okrutno, nečovječno ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje, o tome obavješćuje nadležna tijela koja odlučuju je li uputno da dotični provoz bude podložan odobrenju.


  3.   
  Država članica koja u skladu sa stavcima 1. i 2. nameće zahtjev za odobrenje za provoz robe koja nije navedena u Prilogu III. ili Prilogu III.a o tome obavješćuje ostale države članice i Komisiju.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5c)

Umeće se sljedeći članak:

„Članak 6.a

Zahtjev za odobrenje provoza

1.   
  Odobrenje je potrebno za provoz robe navedene u Prilogu III. ili Prilogu III.a ako su gospodarski subjekt nadležna tijela države članice kroz koju se odvija provoz obavijestila da je dotična roba namijenjena, ili to može biti, u cijelosti ili dijelom, za izvršenje smrtne kazne, mučenje ili drugo okrutno, nečovječno ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje.

2.   
  Ako je gospodarski subjekt svjestan toga da je roba u provozu navedena u Prilogu III. ili Prilogu III.a namijenjena, u cijelosti ili dijelom, za potrebe izvršenja smrtne kazne, mučenje ili drugo okrutno, nečovječno ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje, o tome obavješćuje nadležna tijela koja odlučuju je li uputno da dotični provoz bude podložan odobrenju.

3.   
  Država članica koja u skladu sa stavcima 1. i 2. nameće zahtjev za odobrenje za provoz robe koja nije navedena u Prilogu III. ili Prilogu III.a o tome obavješćuje ostale države članice i Komisiju.”

Amandman 16

Prijedlog uredbe

Članak 1. – točka 6.

Uredba (EZ) br. 1236/2005

Članak 7.a – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Brokeru se brani pružanje bilo kojoj osobi, subjektu ili tijelu u trećoj zemlji brokerskih usluga u vezi s robom s popisa u Prilogu III., neovisno o podrijetlu te robe, ako taj broker zna ili ima razlog za sumnju da bilo koji dio pošiljke te robe jest ili bi mogao biti namijenjen za upotrebu za mučenje ili drugo okrutno, nečovječno ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje u zemlji koja ne pripada carinskom području Unije. | 1.   Brokeru se brani pružanje bilo kojoj osobi, subjektu ili tijelu u trećoj zemlji brokerskih usluga u vezi s robom s popisa u Prilogu III.
  i Prilogu III.a
  , neovisno o podrijetlu te robe, ako taj broker zna ili ima razlog za sumnju da bilo koji dio pošiljke te robe jest ili bi mogao biti namijenjen za upotrebu za mučenje ili drugo okrutno, nečovječno ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje u zemlji koja ne pripada carinskom području Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Brokeru se brani pružanje bilo kojoj osobi, subjektu ili tijelu u trećoj zemlji brokerskih usluga u vezi s robom s popisa u Prilogu III., neovisno o podrijetlu te robe, ako taj broker zna ili ima razlog za sumnju da bilo koji dio pošiljke te robe jest ili bi mogao biti namijenjen za upotrebu za mučenje ili drugo okrutno, nečovječno ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje u zemlji koja ne pripada carinskom području Unije.

1.   Brokeru se brani pružanje bilo kojoj osobi, subjektu ili tijelu u trećoj zemlji brokerskih usluga u vezi s robom s popisa u Prilogu III.
  i Prilogu III.a
  , neovisno o podrijetlu te robe, ako taj broker zna ili ima razlog za sumnju da bilo koji dio pošiljke te robe jest ili bi mogao biti namijenjen za upotrebu za mučenje ili drugo okrutno, nečovječno ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje u zemlji koja ne pripada carinskom području Unije.

Amandman 17

Prijedlog uredbe

Članak 1. – točka 6.

uredba (EZ) br. 1236/2005

Članak 7.a – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Dobavljaču tehničke pomoći brani se dobavljanje bilo kojoj osobi, subjektu ili tijelu u trećoj zemlji tehničke pomoći u vezi s robom s popisa u Prilogu III., neovisno o podrijetlu te robe, ako taj dobavljač zna ili ima razlog za sumnju da dio te robe ili sva ta roba jest ili bi mogla biti namijenjena za upotrebu za mučenje ili drugo okrutno, nečovječno ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje u zemlji koja ne pripada carinskom području Unije. | 2.   Dobavljaču tehničke pomoći brani se dobavljanje bilo kojoj osobi, subjektu ili tijelu u trećoj zemlji tehničke pomoći u vezi s robom s popisa u Prilogu III.
  i Prilogu III.a
  , neovisno o podrijetlu te robe, ako taj dobavljač zna ili ima razlog za sumnju da dio te robe ili sva ta roba jest ili bi mogla biti namijenjena za upotrebu za mučenje ili drugo okrutno, nečovječno ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje u zemlji koja ne pripada carinskom području Unije.
  Dobavljaču tehničke pomoći također je zabranjeno davati upute, savjete, pružati obuku ili prenositi radno znanje ili vještine koje bi se mogle iskoristiti za izvršenje smrtne kazne, mučenje ili drugo okrutno, nečovječno ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   Dobavljaču tehničke pomoći brani se dobavljanje bilo kojoj osobi, subjektu ili tijelu u trećoj zemlji tehničke pomoći u vezi s robom s popisa u Prilogu III., neovisno o podrijetlu te robe, ako taj dobavljač zna ili ima razlog za sumnju da dio te robe ili sva ta roba jest ili bi mogla biti namijenjena za upotrebu za mučenje ili drugo okrutno, nečovječno ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje u zemlji koja ne pripada carinskom području Unije.

2.   Dobavljaču tehničke pomoći brani se dobavljanje bilo kojoj osobi, subjektu ili tijelu u trećoj zemlji tehničke pomoći u vezi s robom s popisa u Prilogu III.
  i Prilogu III.a
  , neovisno o podrijetlu te robe, ako taj dobavljač zna ili ima razlog za sumnju da dio te robe ili sva ta roba jest ili bi mogla biti namijenjena za upotrebu za mučenje ili drugo okrutno, nečovječno ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje u zemlji koja ne pripada carinskom području Unije.
  Dobavljaču tehničke pomoći također je zabranjeno davati upute, savjete, pružati obuku ili prenositi radno znanje ili vještine koje bi se mogle iskoristiti za izvršenje smrtne kazne, mučenje ili drugo okrutno, nečovječno ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje.

Amandman 18

Prijedlog uredbe

Članak 1. – točka 6.a (nova)

Uredba (EZ) br. 1236/2005

Članak 7.aa (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 6a. | Umeće se sljedeći članak:




  „Članak 7.aa




  Razmjena najboljih praksi




  Države članice potiču se na promicanje najboljih praksi među dobavljačima tehničke pomoći kako bi se tom pomoći pozitivno doprinijelo borbi protiv mučenja i drugog okrutnog, nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

6a.

Umeće se sljedeći članak:

„Članak 7.aa

Razmjena najboljih praksi

Države članice potiču se na promicanje najboljih praksi među dobavljačima tehničke pomoći kako bi se tom pomoći pozitivno doprinijelo borbi protiv mučenja i drugog okrutnog, nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja.”

Amandman 19

Prijedlog uredbe

Članak 1. – točka 7.

Uredba (EZ) br. 1236/2005

Članak 7.c – stavak 3. – točka 3.3. (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | „3.3. | Komisija, u suradnji s nadležnim tijelima država članica i, po potrebi, trećih zemalja, usvaja smjernice za najbolje prakse prilikom provjere krajnje namjene.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

„3.3.

Amandman 20

Amandman 20

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – točka 7.a (nova)

Članak 1. – točka 7.a (nova)

Uredba (EZ) br. 1236/2005

Poglavlje III.b (novo) – članak 7.e (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7a) | Umeće se sljedeće poglavlje:




  „Poglavlje III.b




  Roba koja nije navedena




  Članak 7.e




  Sveobuhvatna klauzula


  1.   
  Odobrenje je potrebno za izvoz robe koja nije navedena u prilozima ovoj Uredbi ako su izvoznika nadležna tijela države članice u kojoj ima poslovni nastan obavijestila da je dotična roba namijenjena, ili to može biti, u cijelosti ili dijelom, za potrebe izvršenja smrtne kazne, mučenje ili drugo okrutno, nečovječno ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje.


  2.   
  Ako je izvoznik svjestan da je roba koju namjerava izvesti, a koja nije navedena u Prilogu II., Prilogu III. ili Prilogu III.a, namijenjena, u cijelosti ili dijelom, za potrebe izvršenja smrtne kazne ili za potrebe mučenja i drugog okrutnog, nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, obavješćuje nadležna tijela države članice u kojoj ima poslovni nastan, koja odlučuju je li uputno da dotični izvoz podliježe odobrenju.


  3.   
  Država članica koja u skladu sa stavcima 1. i 2. nameće zahtjev za odobrenje za izvoz robe koja nije navedena u Prilogu II., Prilogu III. ili Prilogu III.a o tome smjesta obavješćuje ostale države članice i Komisiju te navodi konkretne razloge za nametanje zahtjeva za odobrenje. Države članice također odmah obavješćuju Komisiju o svakoj izmjeni mjera donesenih u skladu sa stavcima 1. i 2.


  4.   
  Ostale države članice propisno razmatraju navedene informacije i obavješćuju svoja carinska tijela i ostala nadležna nacionalna tijela.


  5.   
  Kada to nalaže krajnja hitnost, Komisija donosi delegirane akte kojima robu iz stavaka 1. i 2. dodaje na popis u Prilogu II., Prilogu III. ili Prilogu III.a. Na delegirane akte usvojene u skladu s ovim stavkom primjenjuje se postupak predviđen člankom 15.b.


  6.   
  Medicinski proizvodi, definirani Direktivom 2001/83/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  , nisu obuhvaćeni područjem primjene ovog članka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(7a)

(7a)

Umeće se sljedeće poglavlje:

Umeće se sljedeće poglavlje:

„Poglavlje III.b

„Poglavlje III.b

Roba koja nije navedena

Roba koja nije navedena

Članak 7.e

Članak 7.e

Sveobuhvatna klauzula

Sveobuhvatna klauzula

1.   
  Odobrenje je potrebno za izvoz robe koja nije navedena u prilozima ovoj Uredbi ako su izvoznika nadležna tijela države članice u kojoj ima poslovni nastan obavijestila da je dotična roba namijenjena, ili to može biti, u cijelosti ili dijelom, za potrebe izvršenja smrtne kazne, mučenje ili drugo okrutno, nečovječno ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje.

Odobrenje je potrebno za izvoz robe koja nije navedena u prilozima ovoj Uredbi ako su izvoznika nadležna tijela države članice u kojoj ima poslovni nastan obavijestila da je dotična roba namijenjena, ili to može biti, u cijelosti ili dijelom, za potrebe izvršenja smrtne kazne, mučenje ili drugo okrutno, nečovječno ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje.

2.   
  Ako je izvoznik svjestan da je roba koju namjerava izvesti, a koja nije navedena u Prilogu II., Prilogu III. ili Prilogu III.a, namijenjena, u cijelosti ili dijelom, za potrebe izvršenja smrtne kazne ili za potrebe mučenja i drugog okrutnog, nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, obavješćuje nadležna tijela države članice u kojoj ima poslovni nastan, koja odlučuju je li uputno da dotični izvoz podliježe odobrenju.

Ako je izvoznik svjestan da je roba koju namjerava izvesti, a koja nije navedena u Prilogu II., Prilogu III. ili Prilogu III.a, namijenjena, u cijelosti ili dijelom, za potrebe izvršenja smrtne kazne ili za potrebe mučenja i drugog okrutnog, nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, obavješćuje nadležna tijela države članice u kojoj ima poslovni nastan, koja odlučuju je li uputno da dotični izvoz podliježe odobrenju.

3.   
  Država članica koja u skladu sa stavcima 1. i 2. nameće zahtjev za odobrenje za izvoz robe koja nije navedena u Prilogu II., Prilogu III. ili Prilogu III.a o tome smjesta obavješćuje ostale države članice i Komisiju te navodi konkretne razloge za nametanje zahtjeva za odobrenje. Države članice također odmah obavješćuju Komisiju o svakoj izmjeni mjera donesenih u skladu sa stavcima 1. i 2.

Država članica koja u skladu sa stavcima 1. i 2. nameće zahtjev za odobrenje za izvoz robe koja nije navedena u Prilogu II., Prilogu III. ili Prilogu III.a o tome smjesta obavješćuje ostale države članice i Komisiju te navodi konkretne razloge za nametanje zahtjeva za odobrenje. Države članice također odmah obavješćuju Komisiju o svakoj izmjeni mjera donesenih u skladu sa stavcima 1. i 2.

4.   
  Ostale države članice propisno razmatraju navedene informacije i obavješćuju svoja carinska tijela i ostala nadležna nacionalna tijela.

Ostale države članice propisno razmatraju navedene informacije i obavješćuju svoja carinska tijela i ostala nadležna nacionalna tijela.

5.   
  Kada to nalaže krajnja hitnost, Komisija donosi delegirane akte kojima robu iz stavaka 1. i 2. dodaje na popis u Prilogu II., Prilogu III. ili Prilogu III.a. Na delegirane akte usvojene u skladu s ovim stavkom primjenjuje se postupak predviđen člankom 15.b.

Kada to nalaže krajnja hitnost, Komisija donosi delegirane akte kojima robu iz stavaka 1. i 2. dodaje na popis u Prilogu II., Prilogu III. ili Prilogu III.a. Na delegirane akte usvojene u skladu s ovim stavkom primjenjuje se postupak predviđen člankom 15.b.

6.   
  Medicinski proizvodi, definirani Direktivom 2001/83/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  , nisu obuhvaćeni područjem primjene ovog članka.

Medicinski proizvodi, definirani Direktivom 2001/83/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

1a

, nisu obuhvaćeni područjem primjene ovog članka.

Amandman 21

Amandman 21

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – točka 8.

Članak 1. – točka 8.

Uredba (EZ) br. 1236/2005

Članak 8. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Odstupajući od stavka 5., ako proizvođač treba izvesti medicinske proizvode distributeru, proizvođač dostavlja informacije o postignutim dogovorima i mjerama poduzetima radi sprečavanja upotrebe tih proizvoda za izvršenje smrtne kazne, o zemlji odredišta i, ako su dostupne, informacije o krajnjoj namjeni i krajnjim korisnicima robe. | 6.   Odstupajući od stavka 5., ako proizvođač treba izvesti medicinske proizvode distributeru, proizvođač dostavlja informacije o postignutim dogovorima i mjerama poduzetima radi sprečavanja upotrebe tih proizvoda za izvršenje smrtne kazne, o zemlji odredišta i, ako su dostupne, informacije o krajnjoj namjeni i krajnjim korisnicima robe.
  Te informacije trebaju biti na zahtjev dostupne relevantnim neovisnim nadzornim tijelima kao što su nacionalni preventivni mehanizam uspostavljen u okviru Fakultativnog protokola uz Konvenciju UN-a protiv mučenja i drugih oblika okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, ili nacionalna institucija za zaštitu ljudskih prava u državi članici. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Odstupajući od stavka 5., ako proizvođač treba izvesti medicinske proizvode distributeru, proizvođač dostavlja informacije o postignutim dogovorima i mjerama poduzetima radi sprečavanja upotrebe tih proizvoda za izvršenje smrtne kazne, o zemlji odredišta i, ako su dostupne, informacije o krajnjoj namjeni i krajnjim korisnicima robe.

6.   Odstupajući od stavka 5., ako proizvođač treba izvesti medicinske proizvode distributeru, proizvođač dostavlja informacije o postignutim dogovorima i mjerama poduzetima radi sprečavanja upotrebe tih proizvoda za izvršenje smrtne kazne, o zemlji odredišta i, ako su dostupne, informacije o krajnjoj namjeni i krajnjim korisnicima robe.
  Te informacije trebaju biti na zahtjev dostupne relevantnim neovisnim nadzornim tijelima kao što su nacionalni preventivni mehanizam uspostavljen u okviru Fakultativnog protokola uz Konvenciju UN-a protiv mučenja i drugih oblika okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, ili nacionalna institucija za zaštitu ljudskih prava u državi članici.

Te informacije trebaju biti na zahtjev dostupne relevantnim neovisnim nadzornim tijelima kao što su nacionalni preventivni mehanizam uspostavljen u okviru Fakultativnog protokola uz Konvenciju UN-a protiv mučenja i drugih oblika okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, ili nacionalna institucija za zaštitu ljudskih prava u državi članici.

Amandman 22

Amandman 22

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – točka 8.a (nova)

Članak 1. – točka 8.a (nova)

Uredba (EZ) br. 1236/2005

Članak 10. – stavak 2.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8a) | U članku 10. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(8a)

(8a)

U članku 10. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

U članku 10. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Ako je u carinskoj deklaraciji navedena roba iz Priloga II.
  ili Priloga III.
  te se potvrdi da nije izdano odobrenje na temelju ove Uredbe za planirani izvoz ili uvoz, carinska tijela će zadržati deklariranu robu i skrenuti pozornost na mogućnost podnošenja zahtjeva za odobrenje u skladu s ovom Uredbom. Ako se zahtjev za odobrenje ne uputi u roku od šest mjeseci od dana zadržavanja robe ili ako nadležno tijelo odbaci zahtjev, carinska tijela uništavaju robu u skladu s mjerodavnim nacionalnim zakonodavstvom.”

| | „2.   Ako je u carinskoj deklaraciji navedena roba iz Priloga II.
  , Priloga III. ili Priloga III.a
  te se potvrdi da nije izdano odobrenje na temelju ove Uredbe za planirani izvoz ili uvoz, carinska tijela će zadržati deklariranu robu i skrenuti pozornost na mogućnost podnošenja zahtjeva za odobrenje u skladu s ovom Uredbom. Ako se zahtjev za odobrenje ne uputi u roku od šest mjeseci od dana zadržavanja robe ili ako nadležno tijelo odbaci zahtjev, carinska tijela uništavaju robu u skladu s mjerodavnim nacionalnim zakonodavstvom.” |
| --- | --- |

„2.   Ako je u carinskoj deklaraciji navedena roba iz Priloga II.
  , Priloga III. ili Priloga III.a
  te se potvrdi da nije izdano odobrenje na temelju ove Uredbe za planirani izvoz ili uvoz, carinska tijela će zadržati deklariranu robu i skrenuti pozornost na mogućnost podnošenja zahtjeva za odobrenje u skladu s ovom Uredbom. Ako se zahtjev za odobrenje ne uputi u roku od šest mjeseci od dana zadržavanja robe ili ako nadležno tijelo odbaci zahtjev, carinska tijela uništavaju robu u skladu s mjerodavnim nacionalnim zakonodavstvom.”

Amandman 23

Amandman 23

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – točka 12.

Članak 1. – točka 12.

Uredba (EZ) br. 1236/2005

Članak 12.a – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Komisija može u roku od tri mjeseca zatražiti od države članice podnositeljice zahtjeva da dostavi dodatne informacije ako smatra da je u zahtjevu zanemarena jedna ili više odgovarajućih točaka ili da su potrebne dodatne informacije o jednoj ili više odgovarajućih točaka. Komisija priopćuje o kojim je točkama potrebno dostaviti dodatne informacije. | 2.   
  Nakon što zaprimi zahtjev naveden u stavku 1. Komisija o tome odmah obavješćuje sve države članice te prosljeđuje informacije koje je zaprimila od države članice koja je podnijela zahtjev. Tijekom razdoblja koje je Komisiji potrebno da donese konačnu odluku država članica može odmah obustaviti prijenos robe navedene
  u
  zahtjevu.
  Komisija može u roku od tri mjeseca zatražiti od države članice podnositeljice zahtjeva da dostavi dodatne informacije ako smatra da je u zahtjevu zanemarena jedna ili više odgovarajućih točaka ili da su potrebne dodatne informacije o jednoj ili više odgovarajućih točaka. Komisija priopćuje o kojim je točkama potrebno dostaviti dodatne informacije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Komisija može u roku od tri mjeseca zatražiti od države članice podnositeljice zahtjeva da dostavi dodatne informacije ako smatra da je u zahtjevu zanemarena jedna ili više odgovarajućih točaka ili da su potrebne dodatne informacije o jednoj ili više odgovarajućih točaka. Komisija priopćuje o kojim je točkama potrebno dostaviti dodatne informacije.

2.   
  Nakon što zaprimi zahtjev naveden u stavku 1. Komisija o tome odmah obavješćuje sve države članice te prosljeđuje informacije koje je zaprimila od države članice koja je podnijela zahtjev. Tijekom razdoblja koje je Komisiji potrebno da donese konačnu odluku država članica može odmah obustaviti prijenos robe navedene
  u
  zahtjevu.
  Komisija može u roku od tri mjeseca zatražiti od države članice podnositeljice zahtjeva da dostavi dodatne informacije ako smatra da je u zahtjevu zanemarena jedna ili više odgovarajućih točaka ili da su potrebne dodatne informacije o jednoj ili više odgovarajućih točaka. Komisija priopćuje o kojim je točkama potrebno dostaviti dodatne informacije.

Nakon što zaprimi zahtjev naveden u stavku 1. Komisija o tome odmah obavješćuje sve države članice te prosljeđuje informacije koje je zaprimila od države članice koja je podnijela zahtjev. Tijekom razdoblja koje je Komisiji potrebno da donese konačnu odluku država članica može odmah obustaviti prijenos robe navedene

zahtjevu.

Amandman 24

Amandman 24

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – točka 12.

Članak 1. – točka 12.

Uredba (EZ) br. 1236/2005

Članak 12.a – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Bude li smatrala da nema potrebe zatražiti dodatne informacije ili, ako je to primjenjivo, nakon primanja dodatnih informacija koje je zatražila, Komisija u roku od
  šest mjeseci
  pokreće postupak za donošenje zatraženih izmjena ili obavješćuje državu članicu podnositeljicu zahtjeva o razlozima zbog kojih to neće učiniti.” | 3.   Bude li smatrala da nema potrebe zatražiti dodatne informacije ili, ako je to primjenjivo, nakon primanja dodatnih informacija koje je zatražila, Komisija u roku od
  tri mjeseca
  pokreće postupak za donošenje zatraženih izmjena ili obavješćuje državu članicu podnositeljicu zahtjeva o razlozima zbog kojih to neće učiniti.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Bude li smatrala da nema potrebe zatražiti dodatne informacije ili, ako je to primjenjivo, nakon primanja dodatnih informacija koje je zatražila, Komisija u roku od
  šest mjeseci
  pokreće postupak za donošenje zatraženih izmjena ili obavješćuje državu članicu podnositeljicu zahtjeva o razlozima zbog kojih to neće učiniti.”

šest mjeseci

3.   Bude li smatrala da nema potrebe zatražiti dodatne informacije ili, ako je to primjenjivo, nakon primanja dodatnih informacija koje je zatražila, Komisija u roku od
  tri mjeseca
  pokreće postupak za donošenje zatraženih izmjena ili obavješćuje državu članicu podnositeljicu zahtjeva o razlozima zbog kojih to neće učiniti.”

tri mjeseca

Amandman 25

Amandman 25

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – točka 12.a (nova)

Članak 1. – točka 12.a (nova)

Uredba (EZ) br. 1236/2005

Članak 13. – stavak 1.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12a) | U članku 13. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(12a)

(12a)

U članku 13. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

U članku 13. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

1.   Ne dovodeći u pitanje članak 11.
  Komisija i države članice se na zahtjev međusobno izvještavaju
  o mjerama poduzetima u skladu s ovom Uredbom te
  si međusobno pružaju
  relevantne dostupne informacije u vezi s ovom Uredbom, posebno informacije o odobrenim i odbijenim autorizacijama.

Komisija i države članice se na zahtjev međusobno izvještavaju

si međusobno pružaju

| | „1.   Ne dovodeći u pitanje članak 11.
  svaka država članica obavješćuje Komisiju
  o mjerama poduzetima u skladu s ovom Uredbom te
  pruža sve
  relevantne dostupne informacije u vezi s ovom Uredbom, posebno informacije o odobrenim i odbijenim autorizacijama
  , te o mjerama poduzetima u vezi s ciljanom klauzulom o krajnjoj namjeni
  .
  Komisija informacije prosljeđuje ostalim državama članicama.” |
| --- | --- |

„1.   Ne dovodeći u pitanje članak 11.
  svaka država članica obavješćuje Komisiju
  o mjerama poduzetima u skladu s ovom Uredbom te
  pruža sve
  relevantne dostupne informacije u vezi s ovom Uredbom, posebno informacije o odobrenim i odbijenim autorizacijama
  , te o mjerama poduzetima u vezi s ciljanom klauzulom o krajnjoj namjeni
  .
  Komisija informacije prosljeđuje ostalim državama članicama.”

Amandman 26

Amandman 26

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – točka 12.b (nova)

Članak 1. – točka 12.b (nova)

Uredba (EZ) br. 1236/2005

Članak 13. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12b) | U članak 13. umeće se sljedeći stavak:




  „3a.
     
  Komisija izrađuje godišnje izvješće koje sadržava godišnja izvješća o radu navedena u stavku 3. To se izvješće objavljuje.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(12b)

(12b)

U članak 13. umeće se sljedeći stavak:

U članak 13. umeće se sljedeći stavak:

„3a.
     
  Komisija izrađuje godišnje izvješće koje sadržava godišnja izvješća o radu navedena u stavku 3. To se izvješće objavljuje.”

„3a.

Komisija izrađuje godišnje izvješće koje sadržava godišnja izvješća o radu navedena u stavku 3. To se izvješće objavljuje.”

Amandman 27

Amandman 27

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – točka 15.

Članak 1. – točka 15.

Uredba (EZ) br. 1236/2005

Članak 15.a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 15.a | Briše se. |
| Izvršenje delegiranja | |
| 1.   
  Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku. | |
| 2.   
  Delegiranje ovlasti iz članka 12. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina od .... Komisija sastavlja izvješće u pogledu delegiranja ovlasti najkasnije devet mjeseci prije isteka petogodišnjeg razdoblja. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće usprotive takvom produljenju najkasnije tri mjeseca prije isteka svakog razdoblja. | |
| 3.   
  Delegiranje ovlasti navedeno u članku 12. u bilo kojem trenutku mogu opozvati Europski parlament ili Vijeće. Odlukom o opozivu prestaje delegiranje ovlasti navedeno u toj odluci. Ona stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave odluke u Službenom listu Europske unije ili od kasnijeg dana utvrđenog u odluci. Odluka nema utjecaja na valjanost bilo kojeg delegiranog akta koji je već na snazi. | |
| 4.   
  Čim Komisija donese delegirani akt, ona o njemu istovremeno obavješćuje Europski parlament i Vijeće. | |
| 5.   
  Delegirani akt donesen u skladu s člankom 12. stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće ne izraze prigovor u roku od dva mjeseca od obavijesti Europskom parlamentu ili Vijeću o tome aktu ili ako su prije isteka navedenog roka Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće izraziti prigovore. Na inicijativu Europskoga parlamenta ili Vijeća navedeni se rok produljuje za dva mjeseca. | |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 15.a

Članak 15.a

Briše se.

Briše se.

Izvršenje delegiranja

Izvršenje delegiranja

1.   
  Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   
  Delegiranje ovlasti iz članka 12. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina od .... Komisija sastavlja izvješće u pogledu delegiranja ovlasti najkasnije devet mjeseci prije isteka petogodišnjeg razdoblja. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće usprotive takvom produljenju najkasnije tri mjeseca prije isteka svakog razdoblja.

Delegiranje ovlasti iz članka 12. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina od .... Komisija sastavlja izvješće u pogledu delegiranja ovlasti najkasnije devet mjeseci prije isteka petogodišnjeg razdoblja. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće usprotive takvom produljenju najkasnije tri mjeseca prije isteka svakog razdoblja.

3.   
  Delegiranje ovlasti navedeno u članku 12. u bilo kojem trenutku mogu opozvati Europski parlament ili Vijeće. Odlukom o opozivu prestaje delegiranje ovlasti navedeno u toj odluci. Ona stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave odluke u Službenom listu Europske unije ili od kasnijeg dana utvrđenog u odluci. Odluka nema utjecaja na valjanost bilo kojeg delegiranog akta koji je već na snazi.

Delegiranje ovlasti navedeno u članku 12. u bilo kojem trenutku mogu opozvati Europski parlament ili Vijeće. Odlukom o opozivu prestaje delegiranje ovlasti navedeno u toj odluci. Ona stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave odluke u Službenom listu Europske unije ili od kasnijeg dana utvrđenog u odluci. Odluka nema utjecaja na valjanost bilo kojeg delegiranog akta koji je već na snazi.

4.   
  Čim Komisija donese delegirani akt, ona o njemu istovremeno obavješćuje Europski parlament i Vijeće.

Čim Komisija donese delegirani akt, ona o njemu istovremeno obavješćuje Europski parlament i Vijeće.

5.   
  Delegirani akt donesen u skladu s člankom 12. stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće ne izraze prigovor u roku od dva mjeseca od obavijesti Europskom parlamentu ili Vijeću o tome aktu ili ako su prije isteka navedenog roka Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće izraziti prigovore. Na inicijativu Europskoga parlamenta ili Vijeća navedeni se rok produljuje za dva mjeseca.

Delegirani akt donesen u skladu s člankom 12. stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće ne izraze prigovor u roku od dva mjeseca od obavijesti Europskom parlamentu ili Vijeću o tome aktu ili ako su prije isteka navedenog roka Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće izraziti prigovore. Na inicijativu Europskoga parlamenta ili Vijeća navedeni se rok produljuje za dva mjeseca.

Amandman 28

Amandman 28

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – točka 15.a (nova)

Članak 1. – točka 15.a (nova)

Uredba (EZ) br. 1236/2005

Članak 15.c (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 15a) | Umeće se sljedeći članak:




  „Članak 15.c




  Koordinacijska skupina za borbu protiv mučenja


  1.   
  Uspostavlja se Koordinacijska skupina za borbu protiv mučenja kojom predsjeda predstavnik Komisije. Svaka država članica imenuje predstavnika u navedenu Skupinu. Koordinacijska skupina razmatra sva pitanja koja se tiču primjene ove Uredbe koja može postaviti njezin predsjednik ili predstavnik države članice.


  2.   
  Koordinacijska skupina u suradnji s Komisijom poduzima odgovarajuće mjere za uspostavljanje izravne suradnje i razmjenu informacija među nadležnim tijelima, osobito u cilju uklanjanja rizika od neujednačene primjene kontrole izvoza robe koja se može koristiti u izvršenju smrtne kazne, mučenju ili drugom okrutnom, nečovječnom ili ponižavajućem postupanju ili kažnjavanju, što bi moglo dovesti do skretanja trgovine.


  3.   
  Predsjednik Koordinacijske skupine za borbu protiv mučenja, kad god to smatra potrebnim, savjetuje se s izvoznicima, brokerima i ostalim relevantnim dionicima, uključujući i pripadnike svih dijelova civilnog društva s relevantnim stručnim znanjem iz područja obuhvaćenih ovom Uredbom.


  4.   
  Komisija u pisanom obliku podnosi godišnje izvješće Europskom parlamentu o djelovanju, ispitivanjima i savjetovanjima Koordinacijske skupine za borbu protiv mučenja koje podliježe članku 4. Uredbe (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

15a)

15a)

Umeće se sljedeći članak:

Umeće se sljedeći članak:

„Članak 15.c

„Članak 15.c

Koordinacijska skupina za borbu protiv mučenja

Koordinacijska skupina za borbu protiv mučenja

1.   
  Uspostavlja se Koordinacijska skupina za borbu protiv mučenja kojom predsjeda predstavnik Komisije. Svaka država članica imenuje predstavnika u navedenu Skupinu. Koordinacijska skupina razmatra sva pitanja koja se tiču primjene ove Uredbe koja može postaviti njezin predsjednik ili predstavnik države članice.

Uspostavlja se Koordinacijska skupina za borbu protiv mučenja kojom predsjeda predstavnik Komisije. Svaka država članica imenuje predstavnika u navedenu Skupinu. Koordinacijska skupina razmatra sva pitanja koja se tiču primjene ove Uredbe koja može postaviti njezin predsjednik ili predstavnik države članice.

2.   
  Koordinacijska skupina u suradnji s Komisijom poduzima odgovarajuće mjere za uspostavljanje izravne suradnje i razmjenu informacija među nadležnim tijelima, osobito u cilju uklanjanja rizika od neujednačene primjene kontrole izvoza robe koja se može koristiti u izvršenju smrtne kazne, mučenju ili drugom okrutnom, nečovječnom ili ponižavajućem postupanju ili kažnjavanju, što bi moglo dovesti do skretanja trgovine.

Koordinacijska skupina u suradnji s Komisijom poduzima odgovarajuće mjere za uspostavljanje izravne suradnje i razmjenu informacija među nadležnim tijelima, osobito u cilju uklanjanja rizika od neujednačene primjene kontrole izvoza robe koja se može koristiti u izvršenju smrtne kazne, mučenju ili drugom okrutnom, nečovječnom ili ponižavajućem postupanju ili kažnjavanju, što bi moglo dovesti do skretanja trgovine.

3.   
  Predsjednik Koordinacijske skupine za borbu protiv mučenja, kad god to smatra potrebnim, savjetuje se s izvoznicima, brokerima i ostalim relevantnim dionicima, uključujući i pripadnike svih dijelova civilnog društva s relevantnim stručnim znanjem iz područja obuhvaćenih ovom Uredbom.

Predsjednik Koordinacijske skupine za borbu protiv mučenja, kad god to smatra potrebnim, savjetuje se s izvoznicima, brokerima i ostalim relevantnim dionicima, uključujući i pripadnike svih dijelova civilnog društva s relevantnim stručnim znanjem iz područja obuhvaćenih ovom Uredbom.

4.   
  Komisija u pisanom obliku podnosi godišnje izvješće Europskom parlamentu o djelovanju, ispitivanjima i savjetovanjima Koordinacijske skupine za borbu protiv mučenja koje podliježe članku 4. Uredbe (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća.”

Komisija u pisanom obliku podnosi godišnje izvješće Europskom parlamentu o djelovanju, ispitivanjima i savjetovanjima Koordinacijske skupine za borbu protiv mučenja koje podliježe članku 4. Uredbe (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća.”

Amandman 29

Amandman 29

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – točka 15.b (nova)

Članak 1. – točka 15.b (nova)

Uredba (EZ) br. 1236/2005

Članak 15.d (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (15b) | Umeće se sljedeći članak:




  „Članak 15.d


  1.   
  Do...

   (*1)

  i svake tri godine poslije toga Komisija preispituje provedbu ove Uredbe i dostavlja iscrpno izvješće o procjeni provedbe Uredbe i njezina učinka Europskom parlamentu i Vijeću koje može sadržavati prijedloge njezine izmjene. Države članice Komisiji pružaju sve potrebne informacije za pripremu izvješća.


  2.   
  Posebni dijelovi izvješća obuhvaćaju:








  (a) | Koordinacijsku skupinu za borbu protiv mučenja te njezina djelovanja, ispitivanja i savjetovanja. Podaci Komisije o ispitivanjima i savjetovanjima Koordinacijske skupine smatraju se povjerljivima u skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 1049/2001. Informacije se u svakom slučaju smatraju povjerljivima ako bi se njihovim otkrivanjem ozbiljno naštetilo dobavljaču ili izvoru navedenih informacija; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(15b)

(15b)

Umeće se sljedeći članak:

Umeće se sljedeći članak:

„Članak 15.d

„Članak 15.d

1.   
  Do...

   (*1)

  i svake tri godine poslije toga Komisija preispituje provedbu ove Uredbe i dostavlja iscrpno izvješće o procjeni provedbe Uredbe i njezina učinka Europskom parlamentu i Vijeću koje može sadržavati prijedloge njezine izmjene. Države članice Komisiji pružaju sve potrebne informacije za pripremu izvješća.

Do...

*1

i svake tri godine poslije toga Komisija preispituje provedbu ove Uredbe i dostavlja iscrpno izvješće o procjeni provedbe Uredbe i njezina učinka Europskom parlamentu i Vijeću koje može sadržavati prijedloge njezine izmjene. Države članice Komisiji pružaju sve potrebne informacije za pripremu izvješća.

2.   
  Posebni dijelovi izvješća obuhvaćaju:

Posebni dijelovi izvješća obuhvaćaju:

(a)

Koordinacijsku skupinu za borbu protiv mučenja te njezina djelovanja, ispitivanja i savjetovanja. Podaci Komisije o ispitivanjima i savjetovanjima Koordinacijske skupine smatraju se povjerljivima u skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 1049/2001. Informacije se u svakom slučaju smatraju povjerljivima ako bi se njihovim otkrivanjem ozbiljno naštetilo dobavljaču ili izvoru navedenih informacija;

Koordinacijsku skupinu za borbu protiv mučenja te njezina djelovanja, ispitivanja i savjetovanja. Podaci Komisije o ispitivanjima i savjetovanjima Koordinacijske skupine smatraju se povjerljivima u skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 1049/2001. Informacije se u svakom slučaju smatraju povjerljivima ako bi se njihovim otkrivanjem ozbiljno naštetilo dobavljaču ili izvoru navedenih informacija;

| (b) | informacije o odlukama država članica o izdavanju dozvola, njihovo podnošenje izvješća Komisiji, mehanizme obavještavanja i savjetovanja među državama članicama, širenje informacija i provedbu. |
| --- | --- |

(b)

informacije o odlukama država članica o izdavanju dozvola, njihovo podnošenje izvješća Komisiji, mehanizme obavještavanja i savjetovanja među državama članicama, širenje informacija i provedbu.

informacije o odlukama država članica o izdavanju dozvola, njihovo podnošenje izvješća Komisiji, mehanizme obavještavanja i savjetovanja među državama članicama, širenje informacija i provedbu.

| (c) | sveobuhvatne podatke o prirodi i učincima mjera koje države članice poduzimaju u skladu s člankom 17., uključujući funkcioniranje sustava kazni koje su uvele države članice i procjenu toga jesu li sustavi učinkoviti, razmjerni i imaju li odvraćajući učinak. |
| --- | --- |

(c)

sveobuhvatne podatke o prirodi i učincima mjera koje države članice poduzimaju u skladu s člankom 17., uključujući funkcioniranje sustava kazni koje su uvele države članice i procjenu toga jesu li sustavi učinkoviti, razmjerni i imaju li odvraćajući učinak.

sveobuhvatne podatke o prirodi i učincima mjera koje države članice poduzimaju u skladu s člankom 17., uključujući funkcioniranje sustava kazni koje su uvele države članice i procjenu toga jesu li sustavi učinkoviti, razmjerni i imaju li odvraćajući učinak.

Amandman 30

Amandman 30

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – točka 15.c (nova)

Članak 1. – točka 15.c (nova)

Uredba (EZ) br. 1236/2005

Članak 17. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (15c) | U članku 17. dodaje se sljedeći stavak:


  „2.a   
  Komisija ocjenjuje jesu li pravila o kaznama koja propisuju države članice slične prirode i učinka.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(15c)

(15c)

U članku 17. dodaje se sljedeći stavak:

U članku 17. dodaje se sljedeći stavak:

„2.a   
  Komisija ocjenjuje jesu li pravila o kaznama koja propisuju države članice slične prirode i učinka.”

Komisija ocjenjuje jesu li pravila o kaznama koja propisuju države članice slične prirode i učinka.”

Amandman 31

Amandman 31

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – točka 15. – podtočka (-a) (nova)

Članak 1. – točka 15. – podtočka (-a) (nova)

Uredba (EZ) br. 1236/2005

Prilog III. – stupac 2. – točke 1. i 2.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-a) | U drugom stupcu Priloga III. točke 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(-a)

(-a)

U drugom stupcu Priloga III. točke 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim:

U drugom stupcu Priloga III. točke 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim:

| 1. | Predmeti namijenjeni obuzdavanju ljudi, kako slijedi: |
| --- | --- |

1.

Predmeti namijenjeni obuzdavanju ljudi, kako slijedi:

| „1. | Predmeti namijenjeni obuzdavanju ljudi, kako slijedi: |
| --- | --- |

„1.

Predmeti namijenjeni obuzdavanju ljudi, kako slijedi:

| 1.1. | Okovi i skupni lanci |
| --- | --- |

1.1.

Okovi i skupni lanci

| 1.1. | Okovi i skupni lanci |
| --- | --- |

1.1.

Okovi i skupni lanci

Napomene:

Napomene:

| 1. | Okovi su sredstva sputavanja koja se sastoje od dvaju lisica ili obruča s mehanizmom za zaključavanje, povezanih lancem ili polugom |
| --- | --- |

1.

Okovi su sredstva sputavanja koja se sastoje od dvaju lisica ili obruča s mehanizmom za zaključavanje, povezanih lancem ili polugom

| 1. | Okovi su sredstva sputavanja koja se sastoje od dvaju lisica ili obruča s mehanizmom za zaključavanje, povezanih lancem ili polugom. |
| --- | --- |

1.

Okovi su sredstva sputavanja koja se sastoje od dvaju lisica ili obruča s mehanizmom za zaključavanje, povezanih lancem ili polugom.

| 2. | Ova točka ne obuhvaća okove za noge i skupne lance čije je korištenje zabranjeno Prilogom II. točkom 2.3. |
| --- | --- |

2.

Ova točka ne obuhvaća okove za noge i skupne lance čije je korištenje zabranjeno Prilogom II. točkom 2.3.

| 2. | Ova točka ne obuhvaća okove za noge i skupne lance čije je korištenje zabranjeno Prilogom II. točkom 2.3. |
| --- | --- |

2.

Ova točka ne obuhvaća okove za noge i skupne lance čije je korištenje zabranjeno Prilogom II. točkom 2.3.

| 3. | Ova točka ne obuhvaća „klasične lisice”. Klasične lisice su lisice koje zadovoljavaju sve sljedeće uvjete: |
| --- | --- |

3.

Ova točka ne obuhvaća „klasične lisice”. Klasične lisice su lisice koje zadovoljavaju sve sljedeće uvjete:

| 3. | Ova točka ne obuhvaća „klasične lisice”. Klasične lisice su lisice koje zadovoljavaju sve sljedeće uvjete: |
| --- | --- |

3.

Ova točka ne obuhvaća „klasične lisice”. Klasične lisice su lisice koje zadovoljavaju sve sljedeće uvjete:

| | — | njihove cjelokupne dimenzije uključujući lanac, mjereći od vanjskog ruba jedne lisice do vanjskog ruba druge lisice, iznose između 150 i 280 mm kada su obje lisice zaključane, |
| --- | --- | --- |

—

njihove cjelokupne dimenzije uključujući lanac, mjereći od vanjskog ruba jedne lisice do vanjskog ruba druge lisice, iznose između 150 i 280 mm kada su obje lisice zaključane,

| | — | njihove cjelokupne dimenzije uključujući lanac, mjereći od vanjskog ruba jedne lisice do vanjskog ruba druge lisice, iznose između 150 i 280 mm kada su obje lisice zaključane, |
| --- | --- | --- |

—

njihove cjelokupne dimenzije uključujući lanac, mjereći od vanjskog ruba jedne lisice do vanjskog ruba druge lisice, iznose između 150 i 280 mm kada su obje lisice zaključane,

| | — | unutarnji opseg svakog obruča lisice je najviše 165 mm kada zaporni mehanizam klizne u zadnji urez na ulazu u mehanizam zaključavanja, |
| --- | --- | --- |

—

unutarnji opseg svakog obruča lisice je najviše 165 mm kada zaporni mehanizam klizne u zadnji urez na ulazu u mehanizam zaključavanja,

| | — | unutarnji opseg svakog obruča lisice je najviše 165 mm kada zaporni mehanizam klizne u zadnji urez na ulazu u mehanizam zaključavanja, |
| --- | --- | --- |

—

unutarnji opseg svakog obruča lisice je najviše 165 mm kada zaporni mehanizam klizne u zadnji urez na ulazu u mehanizam zaključavanja,

| | — | unutarnji opseg svakog obruča lisice je najmanje 200 mm kada zaporni mehanizam klizne u prvi urez na ulazu u mehanizam zaključavanja, i |
| --- | --- | --- |

—

unutarnji opseg svakog obruča lisice je najmanje 200 mm kada zaporni mehanizam klizne u prvi urez na ulazu u mehanizam zaključavanja, i

| | — | unutarnji opseg svakog obruča lisice je najmanje 200 mm kada zaporni mehanizam klizne u prvi urez na ulazu u mehanizam zaključavanja, i |
| --- | --- | --- |

—

unutarnji opseg svakog obruča lisice je najmanje 200 mm kada zaporni mehanizam klizne u prvi urez na ulazu u mehanizam zaključavanja, i

| | — | nisu bile izmijenjene kako bi uzrokovale tjelesnu bol ili patnju. |
| --- | --- | --- |

—

nisu bile izmijenjene kako bi uzrokovale tjelesnu bol ili patnju.

| | — | nisu bile izmijenjene kako bi uzrokovale tjelesnu bol ili patnju |
| --- | --- | --- |

—

nisu bile izmijenjene kako bi uzrokovale tjelesnu bol ili patnju

| 1.2. | Pojedinačne lisice ili obruči s mehanizmom za zaključavanje koji imaju unutarnji opseg veći od 165 mm kada zaporni mehanizam klizne u zadnji urez na ulazu u mehanizam za zaključavanje |
| --- | --- |

1.2.

Pojedinačne lisice ili obruči s mehanizmom za zaključavanje koji imaju unutarnji opseg veći od 165 mm kada zaporni mehanizam klizne u zadnji urez na ulazu u mehanizam za zaključavanje

| 1.2. | Pojedinačne lisice ili obruči s mehanizmom za zaključavanje koji imaju unutarnji opseg veći od 165 mm kada zaporni mehanizam klizne u zadnji urez na ulazu u mehanizam za zaključavanje |
| --- | --- |

1.2.

Pojedinačne lisice ili obruči s mehanizmom za zaključavanje koji imaju unutarnji opseg veći od 165 mm kada zaporni mehanizam klizne u zadnji urez na ulazu u mehanizam za zaključavanje

Napomena:

Napomena:

Ova točka uključuje okove za vrat i druge pojedinačne okove ili obruče s mehanizmom za zaključavanje koji su lancem povezani s klasičnim lisicama

Ova točka uključuje okove za vrat i druge pojedinačne okove ili obruče s mehanizmom za zaključavanje koji su lancem povezani s klasičnim lisicama

| 1.3. | Kapuljače protiv pljuvanja: kapuljače, uključujući kapuljače napravljene od mrežastog materijala, koje uključuju prekrivanje usta kako bi se onemogućilo pljuvanje |
| --- | --- |

1.3.

Kapuljače protiv pljuvanja: kapuljače, uključujući kapuljače napravljene od mrežastog materijala, koje uključuju prekrivanje usta kako bi se onemogućilo pljuvanje

| 1.3. | Kapuljače protiv pljuvanja: kapuljače, uključujući kapuljače napravljene od mrežastog materijala, koje uključuju prekrivanje usta kako bi se onemogućilo pljuvanje |
| --- | --- |

1.3.

Kapuljače protiv pljuvanja: kapuljače, uključujući kapuljače napravljene od mrežastog materijala, koje uključuju prekrivanje usta kako bi se onemogućilo pljuvanje

Napomena: Ova točka uključuje kapuljače protiv pljuvanja koje su lancem povezane s klasičnim lisicama

Napomena: Ova točka uključuje kapuljače protiv pljuvanja koje su lancem povezane s klasičnim lisicama

| 1.3.a | Stolice, daske i kreveti s povezima |
| --- | --- |

1.3.a

1.3.a

Stolice, daske i kreveti s povezima

| 2. | Oružje i uređaji namijenjeni kontroli nemira ili samozaštiti, kako slijedi: |
| --- | --- |

2.

Oružje i uređaji namijenjeni kontroli nemira ili samozaštiti, kako slijedi:

| 2. | Oružje i uređaji namijenjeni kontroli nemira ili samozaštiti, kako slijedi: |
| --- | --- |

2.

Oružje i uređaji namijenjeni kontroli nemira ili samozaštiti, kako slijedi:

| 2.1. | Prijenosno oružje s električnim pražnjenjem koje se može usmjeriti samo na jednu osobu prilikom svakog zadavanja električnog šoka, koje uključuje električne šok palice, električne štitove, pištolje za omamljivanje i električne paralizatore, ali nije na njih ograničeno |
| --- | --- |

2.1.

Prijenosno oružje s električnim pražnjenjem koje se može usmjeriti samo na jednu osobu prilikom svakog zadavanja električnog šoka, koje uključuje električne šok palice, električne štitove, pištolje za omamljivanje i električne paralizatore, ali nije na njih ograničeno

| 2.1. | Prijenosno oružje s električnim pražnjenjem koje se može usmjeriti samo na jednu osobu prilikom svakog zadavanja električnog šoka, koje uključuje električne šok palice, električne štitove, pištolje za omamljivanje i električne paralizatore, ali nije na njih ograničeno |
| --- | --- |

2.1.

Prijenosno oružje s električnim pražnjenjem koje se može usmjeriti samo na jednu osobu prilikom svakog zadavanja električnog šoka, koje uključuje električne šok palice, električne štitove, pištolje za omamljivanje i električne paralizatore, ali nije na njih ograničeno

Napomene:

Napomene:

| 1. | Ova točka ne obuhvaća pojaseve za električne šokove i druge uređaje iz Priloga II. točke 2.1. |
| --- | --- |

1.

Ova točka ne obuhvaća pojaseve za električne šokove i druge uređaje iz Priloga II. točke 2.1.

| 1. | Ova točka ne obuhvaća pojaseve za električne šokove i druge uređaje iz Priloga II. točke 2.1. |
| --- | --- |

1.

Ova točka ne obuhvaća pojaseve za električne šokove i druge uređaje iz Priloga II. točke 2.1.

| 2. | Ova točka ne obuhvaća pojedinačne električne uređaje za zadavanje električnih šokova kada se koriste u svrhu osobne zaštite njihovih korisnika |
| --- | --- |

2.

Ova točka ne obuhvaća pojedinačne električne uređaje za zadavanje električnih šokova kada se koriste u svrhu osobne zaštite njihovih korisnika

| 2. | Ova točka ne obuhvaća pojedinačne električne uređaje za zadavanje električnih šokova kada se koriste u svrhu osobne zaštite njihovih korisnika |
| --- | --- |

2.

Ova točka ne obuhvaća pojedinačne električne uređaje za zadavanje električnih šokova kada se koriste u svrhu osobne zaštite njihovih korisnika

| 2.2. | Kompleti koji sadrže sve bitne sastavne dijelove za sastavljanje prijenosnog oružja s električnim pražnjenjem obuhvaćenog stavkom 2.1. |
| --- | --- |

2.2.

Kompleti koji sadrže sve bitne sastavne dijelove za sastavljanje prijenosnog oružja s električnim pražnjenjem obuhvaćenog stavkom 2.1.

| 2.2. | Kompleti koji sadrže sve bitne sastavne dijelove za sastavljanje prijenosnog oružja s električnim pražnjenjem obuhvaćenog stavkom 2.1. |
| --- | --- |

2.2.

Kompleti koji sadrže sve bitne sastavne dijelove za sastavljanje prijenosnog oružja s električnim pražnjenjem obuhvaćenog stavkom 2.1.

Napomena:

Napomena:

Sljedeći proizvodi smatraju se bitnim sastavnim dijelovima:

Sljedeći proizvodi smatraju se bitnim sastavnim dijelovima:

| — | jedinica koja proizvodi električni udar, |
| --- | --- |

—

jedinica koja proizvodi električni udar,

| — | jedinica koja proizvodi električni udar, |
| --- | --- |

—

jedinica koja proizvodi električni udar,

| — | prekidač, bez obzira na to je li na daljinsko upravljanje ili ne, i |
| --- | --- |

—

prekidač, bez obzira na to je li na daljinsko upravljanje ili ne, i

| — | prekidač, bez obzira na to je li na daljinsko upravljanje ili ne, i |
| --- | --- |

—

prekidač, bez obzira na to je li na daljinsko upravljanje ili ne, i

| — | elektrode odnosno, prema potrebi, žice putem kojih se zadaju električni šokovi |
| --- | --- |

—

elektrode odnosno, prema potrebi, žice putem kojih se zadaju električni šokovi

| — | elektrode odnosno, prema potrebi, žice putem kojih se zadaju električni šokovi |
| --- | --- |

—

elektrode odnosno, prema potrebi, žice putem kojih se zadaju električni šokovi

| 2.3. | Fiksno ili montažno oružje s električnim pražnjenjem koje obuhvaća široko područje i može zadati električne šokove većem broju osoba |
| --- | --- |

2.3.

Fiksno ili montažno oružje s električnim pražnjenjem koje obuhvaća široko područje i može zadati električne šokove većem broju osoba

| 2.3. | Fiksno ili montažno oružje s električnim pražnjenjem koje obuhvaća široko područje i može zadati električne šokove većem broju osoba |
| --- | --- |

2.3.

Fiksno ili montažno oružje s električnim pražnjenjem koje obuhvaća široko područje i može zadati električne šokove većem broju osoba

| 2.3.a | Akustične naprave namijenjene za kontroliranje gomile ljudi/pobune |
| --- | --- |

2.3.a

2.3.a

Akustične naprave namijenjene za kontroliranje gomile ljudi/pobune

| 2.3.b | Oružje s milimetarskim valovima” |
| --- | --- |

2.3.b

2.3.b

Oružje s milimetarskim valovima”

Amandman 32

Amandman 32

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 2.

Članak 2. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 1. točka 6. i, u slučaju da se umeće članak 7.d, članak 1. točka 7. primjenjuju se od 1. 
  siječnja 2015
  . | Članak 1. točka 6. i, u slučaju da se umeće članak 7.d, članak 1. točka 7. primjenjuju se od 1. 
  veljače 2016
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 1. točka 6. i, u slučaju da se umeće članak 7.d, članak 1. točka 7. primjenjuju se od 1. 
  siječnja 2015
  .

siječnja 2015

Članak 1. točka 6. i, u slučaju da se umeće članak 7.d, članak 1. točka 7. primjenjuju se od 1. 
  veljače 2016
  .

veljače 2016

Amandman 33

Amandman 33

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio 2.

Prilog II. – dio 2.

Uredba (EZ) br. 1236/2005

Prilog III.b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Benin | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Benin

Benin

Briše se.

Briše se.

Amandman 34

Amandman 34

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio 2.

Prilog II. – dio 2.

Uredba (EZ) br. 1236/2005

Prilog III.b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Gabon |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Gabon

Gabon

Amandman 35

Amandman 35

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio 2.

Prilog II. – dio 2.

Uredba (EZ) br. 1236/2005

Prilog III.b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Liberija | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Liberija

Liberija

Briše se.

Briše se.

Amandman 36

Amandman 36

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio 2.

Prilog II. – dio 2.

Uredba (EZ) br. 1236/2005

Prilog III.b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Madagaskar | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Madagaskar

Madagaskar

Briše se.

Briše se.

Amandman 37

Amandman 37

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio 2.

Prilog II. – dio 2.

Uredba (EZ) br. 1236/2005

Prilog III.b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Mongolija | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Mongolija

Mongolija

Briše se.

Briše se.

Amandman 38

Amandman 38

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio 2.

Prilog II. – dio 2.

Uredba (EZ) br. 1236/2005

Prilog III.b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Sveti Toma i Prinsipe | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Sveti Toma i Prinsipe

Sveti Toma i Prinsipe

Briše se.

Briše se.

---

(1)  Pitanje je upućeno natrag nadležnom odboru na ponovno razmatranje u skladu s člankom 61. stavkom 2. drugim podstavkom (A8-0267/2015).

1

---

| 20.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 355/122 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 355/122

---

P8_TA(2015)0369

Obvezna automatska razmjena informacija u području oporezivanja *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 27. listopada 2015. o prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu obvezne automatske razmjene informacija u području oporezivanja (COM(2015)0135 – C8-0085/2015 – 2015/0068(CNS))

(Posebni zakonodavni postupak – savjetovanje)

(2017/C 355/21)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2015)0135), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2015)0135),

| — | uzimajući u obzir članak 115. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0085/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 115. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0085/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i mišljenje Odbora za pravna pitanja (A8-0306/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i mišljenje Odbora za pravna pitanja (A8-0306/2015),

| 1. | prihvaća prijedlog Komisije s predloženim izmjenama; |
| --- | --- |

1.

prihvaća prijedlog Komisije s predloženim izmjenama;

| 2. | poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije;

| 3. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio;

| 4. | poziva Vijeće da se ponovno savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Vijeće da se ponovno savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti prijedlog Komisije;

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

Amandman 1

Prijedlog direktive

Pozivanje 2.a (novo)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije, a posebno poštovanje prava na zaštitu osobnih podataka i prava na slobodu poduzetništva, |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije, a posebno poštovanje prava na zaštitu osobnih podataka i prava na slobodu poduzetništva,

Amandman 2

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | Izazov koji predstavljaju prekogranično izbjegavanje poreza, agresivno porezno planiranje i štetno porezno natjecanje posljednjih se godina znatno povećao te se smatra ozbiljnim problemom u Uniji i na globalnoj razini. Smanjivanjem poreznih osnovica znatno se smanjuju nacionalni prihodi od poreza, pa države članice ne mogu primjenjivati porezne politike koje pogoduju rastu.
  Konkretno,
  odluke o porezno motiviranim strukturama dovode do niske razine oporezivanja umjetno visokih iznosa dohotka u državi koja je izdala prethodno mišljenje i
  mogu dovesti
  do umjetnog smanjenja iznosa oporezivog dohotka u drugim uključenim državama. Stoga je hitno potrebno povećati transparentnost. Da bi se to postiglo, potrebno je ojačati alate i mehanizme uspostavljene Direktivom Vijeća 2011/16/EU (13). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

Izazov koji predstavljaju prekogranično izbjegavanje poreza, agresivno porezno planiranje i štetno porezno natjecanje posljednjih se godina znatno povećao te se smatra ozbiljnim problemom u Uniji i na globalnoj razini. Smanjivanjem poreznih osnovica znatno se smanjuju nacionalni prihodi od poreza, pa države članice ne mogu primjenjivati porezne politike koje pogoduju rastu.
  Konkretno,
  odluke o porezno motiviranim strukturama dovode do niske razine oporezivanja umjetno visokih iznosa dohotka u državi koja je izdala prethodno mišljenje i
  mogu dovesti
  do umjetnog smanjenja iznosa oporezivog dohotka u drugim uključenim državama. Stoga je hitno potrebno povećati transparentnost. Da bi se to postiglo, potrebno je ojačati alate i mehanizme uspostavljene Direktivom Vijeća 2011/16/EU (13).

| (1) | Izazov koji predstavljaju prekogranično izbjegavanje poreza, agresivno porezno planiranje i štetno porezno natjecanje posljednjih se godina znatno povećao te se smatra ozbiljnim problemom u Uniji i na globalnoj razini. Smanjivanjem poreznih osnovica znatno se smanjuju nacionalni prihodi od poreza, pa države članice ne mogu primjenjivati porezne politike koje pogoduju rastu;
  njime se narušava tržišno natjecanje na štetu poduzeća, posebno malih i srednjih poduzeća, koja uplaćuju točan iznos poreza i dolazi do preusmjeravanja oporezivanje na manje mobilne elemente kao što su rad i potrošnja
  .
  Međutim, u određenim slučajevima
  odluke o porezno motiviranim strukturama
  dovele su
  do niske razine oporezivanja umjetno visokih iznosa dohotka u državi koja je izdala prethodno mišljenje i do umjetnog smanjenja iznosa oporezivog dohotka u drugim uključenim državama,
  smanjujući tako poreznu osnovicu u tim državama članicama
  . Stoga je hitno potrebno povećati
  ciljanu
  transparentnost
  i razmjenu informacija barem u skladu sa standardima OECD-a
  . Da bi se to postiglo, potrebno je ojačati alate i mehanizme uspostavljene Direktivom Vijeća 2011/16/EU (13). |
| --- | --- |

(1)

Izazov koji predstavljaju prekogranično izbjegavanje poreza, agresivno porezno planiranje i štetno porezno natjecanje posljednjih se godina znatno povećao te se smatra ozbiljnim problemom u Uniji i na globalnoj razini. Smanjivanjem poreznih osnovica znatno se smanjuju nacionalni prihodi od poreza, pa države članice ne mogu primjenjivati porezne politike koje pogoduju rastu;
  njime se narušava tržišno natjecanje na štetu poduzeća, posebno malih i srednjih poduzeća, koja uplaćuju točan iznos poreza i dolazi do preusmjeravanja oporezivanje na manje mobilne elemente kao što su rad i potrošnja
  .
  Međutim, u određenim slučajevima
  odluke o porezno motiviranim strukturama
  dovele su
  do niske razine oporezivanja umjetno visokih iznosa dohotka u državi koja je izdala prethodno mišljenje i do umjetnog smanjenja iznosa oporezivog dohotka u drugim uključenim državama,
  smanjujući tako poreznu osnovicu u tim državama članicama
  . Stoga je hitno potrebno povećati
  ciljanu
  transparentnost
  i razmjenu informacija barem u skladu sa standardima OECD-a
  . Da bi se to postiglo, potrebno je ojačati alate i mehanizme uspostavljene Direktivom Vijeća 2011/16/EU (13).

Amandman 3

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1a) | Nakon skandala LuxLeaks Europski parlament ovim izvješćem izražava svoju snažnu odlučnost da ne tolerira poreznu prijevaru i izbjegavanje poreza te da se zalaže za pravednu raspodjelu poreznog opterećenja između građana i poduzeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1a)

Nakon skandala LuxLeaks Europski parlament ovim izvješćem izražava svoju snažnu odlučnost da ne tolerira poreznu prijevaru i izbjegavanje poreza te da se zalaže za pravednu raspodjelu poreznog opterećenja između građana i poduzeća.

Amandman 4

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | Europsko vijeće u svojim je zaključcima od 18. prosinca 2014. naglasilo potrebu hitnog jačanja napora u borbi protiv izbjegavanja poreza i agresivnog poreznog planiranja i na globalnoj razini i na
  razini Unije
  . Naglašavajući važnost transparentnosti, Europsko vijeće pozdravilo je namjeru Komisije da podnese prijedlog o automatskoj razmjeni informacija o poreznim mišljenjima u Uniji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

Europsko vijeće u svojim je zaključcima od 18. prosinca 2014. naglasilo potrebu hitnog jačanja napora u borbi protiv izbjegavanja poreza i agresivnog poreznog planiranja i na globalnoj razini i na
  razini Unije
  . Naglašavajući važnost transparentnosti, Europsko vijeće pozdravilo je namjeru Komisije da podnese prijedlog o automatskoj razmjeni informacija o poreznim mišljenjima u Uniji.

| (2) | Europsko vijeće u svojim je zaključcima od 18. prosinca 2014. naglasilo potrebu hitnog jačanja napora u borbi protiv izbjegavanja poreza i agresivnog poreznog planiranja i na globalnoj i na
  europskoj razini
  . Naglašavajući važnost transparentnosti
  i odgovarajuće razmjene informacija
  , Europsko vijeće pozdravilo je namjeru Komisije da podnese prijedlog o automatskoj razmjeni informacija o poreznim mišljenjima u Uniji. |
| --- | --- |

(2)

Europsko vijeće u svojim je zaključcima od 18. prosinca 2014. naglasilo potrebu hitnog jačanja napora u borbi protiv izbjegavanja poreza i agresivnog poreznog planiranja i na globalnoj i na
  europskoj razini
  . Naglašavajući važnost transparentnosti
  i odgovarajuće razmjene informacija
  , Europsko vijeće pozdravilo je namjeru Komisije da podnese prijedlog o automatskoj razmjeni informacija o poreznim mišljenjima u Uniji.

Amandman 5

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Međutim, učinkovitu spontanu razmjenu informacija o prethodnim poreznim mišljenjima s prekograničnim učinkom i prethodnim sporazumima o transfernim cijenama otežava nekoliko važnih praktičnih problema, poput prava države članice koja izdaje mišljenje da sama odluči koje je države članice potrebno o tome obavijestiti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Međutim, učinkovitu spontanu razmjenu informacija o prethodnim poreznim mišljenjima s prekograničnim učinkom i prethodnim sporazumima o transfernim cijenama otežava nekoliko važnih praktičnih problema, poput prava države članice koja izdaje mišljenje da sama odluči koje je države članice potrebno o tome obavijestiti.

| (4) | Međutim, učinkovitu spontanu razmjenu informacija o prethodnim poreznim mišljenjima s prekograničnim učinkom i prethodnim sporazumima o transfernim cijenama otežava nekoliko važnih praktičnih problema, poput prava države članice koja izdaje mišljenje da sama odluči koje je države članice potrebno o tome obavijestiti
  i lošeg sustava nadzora zbog kojeg je Komisiji teško utvrditi eventualno kršenje zahtjeva razmjene informacija
  . |
| --- | --- |

(4)

Međutim, učinkovitu spontanu razmjenu informacija o prethodnim poreznim mišljenjima s prekograničnim učinkom i prethodnim sporazumima o transfernim cijenama otežava nekoliko važnih praktičnih problema, poput prava države članice koja izdaje mišljenje da sama odluči koje je države članice potrebno o tome obavijestiti
  i lošeg sustava nadzora zbog kojeg je Komisiji teško utvrditi eventualno kršenje zahtjeva razmjene informacija
  .

Amandman 6

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4a) | Učinkovita razmjena i obrada poreznih informacija te uzajamni pritisak koji bi nastao imali bi snažan odvraćajući učinak na uvođenje štetnih poreznih praksi te bi državama članicama i Komisiji omogućili pristup svim relevantnim informacijama kako bi mogle poduzeti mjere protiv takvih praksi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4a)

Učinkovita razmjena i obrada poreznih informacija te uzajamni pritisak koji bi nastao imali bi snažan odvraćajući učinak na uvođenje štetnih poreznih praksi te bi državama članicama i Komisiji omogućili pristup svim relevantnim informacijama kako bi mogle poduzeti mjere protiv takvih praksi.

Amandman 7

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Mogućnost da se osiguravanje informacija odbije ako bi to dovelo do otkrivanja trgovinske, industrijske ili poslovne tajne ili trgovinskog postupka ili ako je otkrivanje informacija protivno javnoj politici, ne
  bi se smjelo
  primjenjivati na obveznu automatsku razmjene informacija o prethodnim poreznim mišljenjima
  s prekograničnim učinkom
  i prethodnim sporazumima o transfernim cijenama kako se ne bi smanjila učinkovitost tih razmjena. Ograničenost informacija koje bi se razmjenjivale među svim državama članicama
  trebala bi biti dovoljno jamstvo
  zaštite poslovnih interesa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Mogućnost da se osiguravanje informacija odbije ako bi to dovelo do otkrivanja trgovinske, industrijske ili poslovne tajne ili trgovinskog postupka ili ako je otkrivanje informacija protivno javnoj politici, ne
  bi se smjelo
  primjenjivati na obveznu automatsku razmjene informacija o prethodnim poreznim mišljenjima
  s prekograničnim učinkom
  i prethodnim sporazumima o transfernim cijenama kako se ne bi smanjila učinkovitost tih razmjena. Ograničenost informacija koje bi se razmjenjivale među svim državama članicama
  trebala bi biti dovoljno jamstvo
  zaštite poslovnih interesa.

| (5) | Mogućnost da se osiguravanje informacija odbije ako bi to dovelo do otkrivanja trgovinske, industrijske ili poslovne tajne ili trgovinskog postupka ili ako je otkrivanje informacija protivno javnoj politici, ne
  smije se
  primjenjivati na obveznu automatsku razmjene informacija o prethodnim poreznim mišljenjima i prethodnim sporazumima o transfernim cijenama kako se ne bi smanjila učinkovitost tih razmjena. Ograničenost informacija koje bi se razmjenjivale među svim državama članicama
  dovoljno je jamstvo
  zaštite poslovnih interesa. |
| --- | --- |

(5)

Mogućnost da se osiguravanje informacija odbije ako bi to dovelo do otkrivanja trgovinske, industrijske ili poslovne tajne ili trgovinskog postupka ili ako je otkrivanje informacija protivno javnoj politici, ne
  smije se
  primjenjivati na obveznu automatsku razmjene informacija o prethodnim poreznim mišljenjima i prethodnim sporazumima o transfernim cijenama kako se ne bi smanjila učinkovitost tih razmjena. Ograničenost informacija koje bi se razmjenjivale među svim državama članicama
  dovoljno je jamstvo
  zaštite poslovnih interesa.

Amandman 8

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 5.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5a) | Prethodna porezna mišljenja i sporazumi o transfernim cijenama mogu imati prekograničnu dimenziju iako se odnose na isključivo nacionalne transakcije. To vrijedi osobito za kaskadne transakcije kod kojih se prethodno porezno mišljenje ili sporazum o transfernim cijenama odnosi na prve nacionalne transakcije, ne uzimajući pritom u obzir sljedeće (prekogranične) transakcije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5a)

Prethodna porezna mišljenja i sporazumi o transfernim cijenama mogu imati prekograničnu dimenziju iako se odnose na isključivo nacionalne transakcije. To vrijedi osobito za kaskadne transakcije kod kojih se prethodno porezno mišljenje ili sporazum o transfernim cijenama odnosi na prve nacionalne transakcije, ne uzimajući pritom u obzir sljedeće (prekogranične) transakcije.

Amandman 9

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 5.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5b) | Kako bi se izbjegle proizvoljne razlike u poreznim aranžmanima u kontekstu različitih nacionalnih administrativnih praksi, definicijama prethodnih mišljenja i prethodnih sporazuma o transfernim cijenama trebali bi biti obuhvaćeni porezni aranžmani neovisno o formalnom ili neformalnom načinu na koji su izdani i bez obzira na njihovu obvezujuću ili neobvezujuću prirodu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5b)

Kako bi se izbjegle proizvoljne razlike u poreznim aranžmanima u kontekstu različitih nacionalnih administrativnih praksi, definicijama prethodnih mišljenja i prethodnih sporazuma o transfernim cijenama trebali bi biti obuhvaćeni porezni aranžmani neovisno o formalnom ili neformalnom načinu na koji su izdani i bez obzira na njihovu obvezujuću ili neobvezujuću prirodu.

Amandman 10

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 5.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5c) | Prethodnim poreznim mišljenjima olakšava se dosljedna i transparentna primjena zakonodavstva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5c)

Prethodnim poreznim mišljenjima olakšava se dosljedna i transparentna primjena zakonodavstva.

Amandman 11

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 5.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5d) | Transparentnim poreznim pravilima pruža se pravna sigurnost poreznim obveznicima i poduzećima te se potiču ulaganja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5d)

Transparentnim poreznim pravilima pruža se pravna sigurnost poreznim obveznicima i poduzećima te se potiču ulaganja.

Amandman 12

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Kako bi se iskoristile prednosti obvezne automatske razmjene prethodnih poreznih mišljenja
  s prekograničnim učinkom
  i prethodnih sporazuma o transfernim cijenama, informacije
  bi se trebale
  priopćavati odmah nakon njihova izdavanja
  te bi stoga trebalo utvrditi pravilne intervale za dostavu tih informacija
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Kako bi se iskoristile prednosti obvezne automatske razmjene prethodnih poreznih mišljenja
  s prekograničnim učinkom
  i prethodnih sporazuma o transfernim cijenama, informacije
  bi se trebale
  priopćavati odmah nakon njihova izdavanja
  te bi stoga trebalo utvrditi pravilne intervale za dostavu tih informacija
  .

| (6) | Kako bi se iskoristile prednosti obvezne automatske razmjene prethodnih poreznih mišljenja i prethodnih sporazuma o transfernim cijenama, informacije
  o njima trebale bi se
  priopćavati odmah nakon njihova izdavanja.
  U slučajevima nepoštovanja pravila moguće je donošenje djelotvornih i učinkovitih sankcija. |
| --- | --- |

(6)

Kako bi se iskoristile prednosti obvezne automatske razmjene prethodnih poreznih mišljenja i prethodnih sporazuma o transfernim cijenama, informacije
  o njima trebale bi se
  priopćavati odmah nakon njihova izdavanja.
  U slučajevima nepoštovanja pravila moguće je donošenje djelotvornih i učinkovitih sankcija.

Amandman 13

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Obveznom automatskom razmjenom prethodnih poreznih mišljenja
  s prekograničnim učinkom
  i prethodnih sporazuma o transfernim cijenama trebala bi u svakom slučaju biti obuhvaćena dostava definiranog skupa osnovnih informacija svim državama članicama. Komisija bi trebala donijeti mjere potrebne za standardizaciju dostave tih informacija u skladu s postupkom utvrđenim u Direktivi 2011/16/EU za utvrđivanje standardnog obrasca za razmjenu informacija. Taj bi postupak trebalo primjenjivati i pri donošenju svih potrebnih mjera i praktičnih rješenja za provedbu razmjene informacija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Obveznom automatskom razmjenom prethodnih poreznih mišljenja
  s prekograničnim učinkom
  i prethodnih sporazuma o transfernim cijenama trebala bi u svakom slučaju biti obuhvaćena dostava definiranog skupa osnovnih informacija svim državama članicama. Komisija bi trebala donijeti mjere potrebne za standardizaciju dostave tih informacija u skladu s postupkom utvrđenim u Direktivi 2011/16/EU za utvrđivanje standardnog obrasca za razmjenu informacija. Taj bi postupak trebalo primjenjivati i pri donošenju svih potrebnih mjera i praktičnih rješenja za provedbu razmjene informacija.

| (7) | Obveznom automatskom razmjenom prethodnih poreznih mišljenja i prethodnih sporazuma o transfernim cijenama trebala bi u svakom slučaju biti obuhvaćena dostava definiranog skupa osnovnih informacija svim državama članicama. Komisija bi trebala donijeti mjere potrebne za standardizaciju dostave tih informacija u skladu s postupkom utvrđenim u Direktivi 2011/16/EU za utvrđivanje standardnog obrasca za razmjenu informacija. Taj bi postupak trebalo primjenjivati i pri donošenju svih potrebnih mjera i praktičnih rješenja za provedbu razmjene informacija. |
| --- | --- |

(7)

Obveznom automatskom razmjenom prethodnih poreznih mišljenja i prethodnih sporazuma o transfernim cijenama trebala bi u svakom slučaju biti obuhvaćena dostava definiranog skupa osnovnih informacija svim državama članicama. Komisija bi trebala donijeti mjere potrebne za standardizaciju dostave tih informacija u skladu s postupkom utvrđenim u Direktivi 2011/16/EU za utvrđivanje standardnog obrasca za razmjenu informacija. Taj bi postupak trebalo primjenjivati i pri donošenju svih potrebnih mjera i praktičnih rješenja za provedbu razmjene informacija.

Amandman 14

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | Države članice trebale bi i s Komisijom razmjenjivati osnovne informacije koje se priopćavaju.
  Time bi se Komisiji
  omogućilo da u svakom trenutku prati i ocjenjuje učinkovitu primjenu automatske razmjene informacija o prethodnim poreznim mišljenjima
  s prekograničnim učinkom
  i prethodnim sporazumima o transfernim cijenama. To priopćavanje države članice ne bi oslobodila od obveze prijave državnih potpora Komisiji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

Države članice trebale bi i s Komisijom razmjenjivati osnovne informacije koje se priopćavaju.
  Time bi se Komisiji
  omogućilo da u svakom trenutku prati i ocjenjuje učinkovitu primjenu automatske razmjene informacija o prethodnim poreznim mišljenjima
  s prekograničnim učinkom
  i prethodnim sporazumima o transfernim cijenama. To priopćavanje države članice ne bi oslobodila od obveze prijave državnih potpora Komisiji.

| (8) | Države članice trebale bi i s Komisijom razmjenjivati osnovne informacije koje se priopćavaju
  s obzirom na to da Komisija mora moći neovisno ocijeniti jesu li te informacije relevantne za otkrivanje nezakonitih državnih potpora
  .
  Tim osnovnim informacijama Komisiji bi se
  omogućilo da u svakom trenutku
  učinkovito
  prati i ocjenjuje učinkovitu primjenu automatske razmjene informacija o prethodnim poreznim mišljenjima i prethodnim sporazumima o transfernim cijenama
  te da zajamči da mišljenja nemaju negativan učinak na unutarnje tržište
  . To priopćavanje države članice ne bi oslobodila od obveze prijave državnih potpora Komisiji. |
| --- | --- |

(8)

Države članice trebale bi i s Komisijom razmjenjivati osnovne informacije koje se priopćavaju
  s obzirom na to da Komisija mora moći neovisno ocijeniti jesu li te informacije relevantne za otkrivanje nezakonitih državnih potpora
  .
  Tim osnovnim informacijama Komisiji bi se
  omogućilo da u svakom trenutku
  učinkovito
  prati i ocjenjuje učinkovitu primjenu automatske razmjene informacija o prethodnim poreznim mišljenjima i prethodnim sporazumima o transfernim cijenama
  te da zajamči da mišljenja nemaju negativan učinak na unutarnje tržište
  . To priopćavanje države članice ne bi oslobodila od obveze prijave državnih potpora Komisiji.

Amandman 15

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 8.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8a) | Države članice trebale bi do 1. listopada 2018. Komisiji dostaviti ex post analizu učinkovitosti ove Direktive. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8a)

Države članice trebale bi do 1. listopada 2018. Komisiji dostaviti ex post analizu učinkovitosti ove Direktive.

Amandman 16

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | Povratna informacija države članice koja prima informacije državi članici koja ih šalje nužan je element funkcioniranja učinkovitog sustava automatske razmjene informacija. Stoga je potrebno predvidjeti mjere kojima se omogućuje pružanje povratnih informacija u slučajevima kada su informacije upotrijebljene, a povratnu informaciju nije moguće pružiti na temelju drugih odredaba Direktive 2011/16/EU. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

Povratna informacija države članice koja prima informacije državi članici koja ih šalje nužan je element funkcioniranja učinkovitog sustava automatske razmjene informacija. Stoga je potrebno predvidjeti mjere kojima se omogućuje pružanje povratnih informacija u slučajevima kada su informacije upotrijebljene, a povratnu informaciju nije moguće pružiti na temelju drugih odredaba Direktive 2011/16/EU.

| (9) | Povratna informacija države članice koja prima informacije državi članici koja ih šalje nužan je element funkcioniranja učinkovitog sustava automatske razmjene informacija
  jer se tako potiče administrativna suradnja među državama članicama
  . Stoga je potrebno predvidjeti mjere kojima se omogućuje pružanje povratnih informacija u slučajevima kada su informacije upotrijebljene, a povratnu informaciju nije moguće pružiti na temelju drugih odredaba Direktive 2011/16/EU.
  Na taj je način zaobilaženje informacija u svrhu prijevare puno teže. |
| --- | --- |

(9)

Povratna informacija države članice koja prima informacije državi članici koja ih šalje nužan je element funkcioniranja učinkovitog sustava automatske razmjene informacija
  jer se tako potiče administrativna suradnja među državama članicama
  . Stoga je potrebno predvidjeti mjere kojima se omogućuje pružanje povratnih informacija u slučajevima kada su informacije upotrijebljene, a povratnu informaciju nije moguće pružiti na temelju drugih odredaba Direktive 2011/16/EU.
  Na taj je način zaobilaženje informacija u svrhu prijevare puno teže.

Amandman 17

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | Države članice trebale bi imati mogućnost pozvati se na članak 5. Direktive 2011/16/EU o razmjeni informacija na zahtjev kako bi od države članice koja je izdala mišljenje ili sporazum mogle dobiti dodatne informacije, uključujući cjelovit tekst prethodnog poreznog mišljenja
  s prekograničnim učinkom
  ili prethodnog sporazuma o transfernim cijenama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

Države članice trebale bi imati mogućnost pozvati se na članak 5. Direktive 2011/16/EU o razmjeni informacija na zahtjev kako bi od države članice koja je izdala mišljenje ili sporazum mogle dobiti dodatne informacije, uključujući cjelovit tekst prethodnog poreznog mišljenja
  s prekograničnim učinkom
  ili prethodnog sporazuma o transfernim cijenama.

| (10) | Države članice trebale bi imati mogućnost pozvati se na članak 5. Direktive 2011/16/EU o razmjeni informacija na zahtjev kako bi od države članice koja je izdala mišljenje ili sporazum mogle dobiti dodatne informacije, uključujući cjelovit tekst prethodnog poreznog mišljenja ili prethodnog sporazuma o transfernim cijenama
  te tekstove kojima se uvode naknadne izmjene
  . |
| --- | --- |

(10)

Države članice trebale bi imati mogućnost pozvati se na članak 5. Direktive 2011/16/EU o razmjeni informacija na zahtjev kako bi od države članice koja je izdala mišljenje ili sporazum mogle dobiti dodatne informacije, uključujući cjelovit tekst prethodnog poreznog mišljenja ili prethodnog sporazuma o transfernim cijenama
  te tekstove kojima se uvode naknadne izmjene
  .

Amandman 18

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 10.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (10a) | Izraz „informacije koje mogu biti značajne” iz članka 1. stavka 1. Direktive 2011/16/EU trebalo bi dodatno precizirati kako bi se izbjegla tumačenja čiji je cilj izbjegavanje poreza. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10a)

Izraz „informacije koje mogu biti značajne” iz članka 1. stavka 1. Direktive 2011/16/EU trebalo bi dodatno precizirati kako bi se izbjegla tumačenja čiji je cilj izbjegavanje poreza.

Amandman 19

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | Države članice trebale bi poduzeti sve potrebne mjere kako bi uklonile prepreke učinkovitoj i što široj obveznoj automatskoj razmjeni informacija o prethodnim poreznim mišljenjima
  s prekograničnim učinkom
  i prethodnim sporazumima o transfernim cijenama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

Države članice trebale bi poduzeti sve potrebne mjere kako bi uklonile prepreke učinkovitoj i što široj obveznoj automatskoj razmjeni informacija o prethodnim poreznim mišljenjima
  s prekograničnim učinkom
  i prethodnim sporazumima o transfernim cijenama.

| (11) | Države članice trebale bi poduzeti sve potrebne mjere kako bi uklonile prepreke učinkovitoj i što široj obveznoj automatskoj razmjeni informacija o prethodnim poreznim mišljenjima i prethodnim sporazumima o transfernim cijenama. |
| --- | --- |

(11)

Države članice trebale bi poduzeti sve potrebne mjere kako bi uklonile prepreke učinkovitoj i što široj obveznoj automatskoj razmjeni informacija o prethodnim poreznim mišljenjima i prethodnim sporazumima o transfernim cijenama.

Amandman 20

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 12.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12a) | Kako bi se postigla veća transparentnost za građane, Komisija bi na temelju informacija sadržanih u sigurnom središnjem direktoriju trebala objavljivati sažetak glavnih poreznih mišljenja dogovorenih tijekom prethodne godine. Te objave trebale bi obvezno sadržavati opis problema koji su bili tema poreznog mišljenja, opis kriterija korištenih za utvrđivanje prethodnog sporazuma o transfernim cijenama i imena država članica na koje će to najvjerojatnije utjecati. Komisija bi pritom trebala poštovati odredbe o povjerljivosti iz ove Direktive. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12a)

Kako bi se postigla veća transparentnost za građane, Komisija bi na temelju informacija sadržanih u sigurnom središnjem direktoriju trebala objavljivati sažetak glavnih poreznih mišljenja dogovorenih tijekom prethodne godine. Te objave trebale bi obvezno sadržavati opis problema koji su bili tema poreznog mišljenja, opis kriterija korištenih za utvrđivanje prethodnog sporazuma o transfernim cijenama i imena država članica na koje će to najvjerojatnije utjecati. Komisija bi pritom trebala poštovati odredbe o povjerljivosti iz ove Direktive.

Amandman 21

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 12.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12b) | Poželjno je da države članice zatraže od vlastitih nadležnih tijela raspodjelu ljudskih resursa, iz zaposlenog osoblja, za prikupljanje i analizu tih podataka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12b)

Poželjno je da države članice zatraže od vlastitih nadležnih tijela raspodjelu ljudskih resursa, iz zaposlenog osoblja, za prikupljanje i analizu tih podataka.

Amandman 22

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 12.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12c) | Registar o stvarnom vlasništvu na razini Unije, koji će pomoći u otkrivanju potencijalnih slučajeva izbjegavanja poreza i prijenosa dobiti, mora biti u funkciji do 26. lipnja 2017. Uvođenje središnjeg registra za automatsku razmjenu prethodnih poreznih mišljenja ili sporazuma o transfernim cijenama među državama članicama, koji bi bio dostupan poreznim tijelima i nadležnim upravama u državama članicama i Komisiji, bilo bi veoma važno. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12c)

Registar o stvarnom vlasništvu na razini Unije, koji će pomoći u otkrivanju potencijalnih slučajeva izbjegavanja poreza i prijenosa dobiti, mora biti u funkciji do 26. lipnja 2017. Uvođenje središnjeg registra za automatsku razmjenu prethodnih poreznih mišljenja ili sporazuma o transfernim cijenama među državama članicama, koji bi bio dostupan poreznim tijelima i nadležnim upravama u državama članicama i Komisiji, bilo bi veoma važno.

Amandman 23

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (15) | Postojeće odredbe o povjerljivosti trebalo bi izmijeniti kako bi se uzelo u obzir proširenje obvezne automatske razmjene informacija na prethodna porezna mišljenja
  s prekograničnim učinkom
  i prethodne sporazume o transfernim cijenama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15)

Postojeće odredbe o povjerljivosti trebalo bi izmijeniti kako bi se uzelo u obzir proširenje obvezne automatske razmjene informacija na prethodna porezna mišljenja
  s prekograničnim učinkom
  i prethodne sporazume o transfernim cijenama.

| (15) | Postojeće odredbe o povjerljivosti trebalo bi izmijeniti kako bi se uzelo u obzir proširenje obvezne automatske razmjene informacija na prethodna porezna mišljenja i prethodne sporazume o transfernim cijenama. |
| --- | --- |

(15)

Postojeće odredbe o povjerljivosti trebalo bi izmijeniti kako bi se uzelo u obzir proširenje obvezne automatske razmjene informacija na prethodna porezna mišljenja i prethodne sporazume o transfernim cijenama.

Amandman 24

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 15.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (15a) | Iznimno je važno poštovanje temeljnog načela suvereniteta država članica u poreznim pitanjima kad je riječ o izravnom oporezivanju, kao i to da se aktualnim prijedlogom ne ugrozi načelo supsidijarnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15a)

Iznimno je važno poštovanje temeljnog načela suvereniteta država članica u poreznim pitanjima kad je riječ o izravnom oporezivanju, kao i to da se aktualnim prijedlogom ne ugrozi načelo supsidijarnosti.

Amandman 25

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | Ovom se Direktivom poštuju temeljna prava i načela priznata Poveljom o temeljnim pravima Europske unije. Ovom se Direktivom posebice namjerava osigurati puno poštovanje prava na zaštitu osobnih podataka i slobode poslovanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16)

Ovom se Direktivom poštuju temeljna prava i načela priznata Poveljom o temeljnim pravima Europske unije. Ovom se Direktivom posebice namjerava osigurati puno poštovanje prava na zaštitu osobnih podataka i slobode poslovanja.

| (16) | Ovom se Direktivom poštuju temeljna prava i načela priznata Poveljom o temeljnim pravima Europske unije. Ovom se Direktivom posebice namjerava osigurati puno poštovanje prava na zaštitu osobnih podataka i slobode poslovanja.
  Osobni podaci trebali bi se obrađivati u konkretne, eksplicitne i legitimne svrhe te samo ako su primjereni, relevantni i nisu pretjerani s obzirom na te svrhe. Svako ograničenje tih prava može se nametnuti samo ako se pritom poštuju uvjeti iz Povelje o temeljnim pravima. Podložno načelu proporcionalnosti, ograničenja se mogu nametnuti samo ako su u skladu s nužnim i istinskim ciljevima od općeg interesa kako ih priznaje pravo odnosno ako se time štite prava i slobode drugih. |
| --- | --- |

(16)

Ovom se Direktivom poštuju temeljna prava i načela priznata Poveljom o temeljnim pravima Europske unije. Ovom se Direktivom posebice namjerava osigurati puno poštovanje prava na zaštitu osobnih podataka i slobode poslovanja.
  Osobni podaci trebali bi se obrađivati u konkretne, eksplicitne i legitimne svrhe te samo ako su primjereni, relevantni i nisu pretjerani s obzirom na te svrhe. Svako ograničenje tih prava može se nametnuti samo ako se pritom poštuju uvjeti iz Povelje o temeljnim pravima. Podložno načelu proporcionalnosti, ograničenja se mogu nametnuti samo ako su u skladu s nužnim i istinskim ciljevima od općeg interesa kako ih priznaje pravo odnosno ako se time štite prava i slobode drugih.

Amandman 26

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (17) | Budući da ciljeve ove Direktive, tj. učinkovitu administrativnu suradnju među državama članicama pod uvjetima koji su spojivi s pravilnim funkcioniranjem unutarnjeg tržišta, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego ih se zbog ujednačenosti i djelotvornosti može na bolji način ostvariti na
  razini Unije
  , Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17)

Budući da ciljeve ove Direktive, tj. učinkovitu administrativnu suradnju među državama članicama pod uvjetima koji su spojivi s pravilnim funkcioniranjem unutarnjeg tržišta, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego ih se zbog ujednačenosti i djelotvornosti može na bolji način ostvariti na
  razini Unije
  , Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.

| (17) | Budući da ciljeve ove Direktive, tj. učinkovitu administrativnu suradnju među državama članicama pod uvjetima koji su spojivi s pravilnim funkcioniranjem unutarnjeg tržišta, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego ih se zbog ujednačenosti i djelotvornosti može na bolji način ostvariti na
  europskoj razini
  , Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja. |
| --- | --- |

(17)

Budući da ciljeve ove Direktive, tj. učinkovitu administrativnu suradnju među državama članicama pod uvjetima koji su spojivi s pravilnim funkcioniranjem unutarnjeg tržišta, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego ih se zbog ujednačenosti i djelotvornosti može na bolji način ostvariti na
  europskoj razini
  , Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.

Amandman 27

Prijedlog direktive

Članak 1. – točka 1. – podtočka a

Direktiva 2011/16/EU

Članak 3. – točka 9. – podtočka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | za potrebe članka 8. stavka 1. i članka 8.a znači sistematsko priopćavanje prethodno definiranih informacija drugoj državi članici, bez prethodnog zahtjeva, u prethodno utvrđenim pravilnim intervalima. Za potrebe članka 8. stavka 1. upućivanje na raspoložive informacije odnosi se na informacije iz poreznih podataka države članice koja priopćava informacije koje su dostupne u skladu s postupcima za prikupljanje i obradu podataka u toj državi članici; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(a)

za potrebe članka 8. stavka 1. i članka 8.a znači sistematsko priopćavanje prethodno definiranih informacija drugoj državi članici, bez prethodnog zahtjeva, u prethodno utvrđenim pravilnim intervalima. Za potrebe članka 8. stavka 1. upućivanje na raspoložive informacije odnosi se na informacije iz poreznih podataka države članice koja priopćava informacije koje su dostupne u skladu s postupcima za prikupljanje i obradu podataka u toj državi članici;

| (a) | za potrebe članka 8. stavka 1. i članka 8.a znači sistematsko priopćavanje prethodno definiranih informacija drugoj državi članici, bez prethodnog zahtjeva,
  koje se u skladu s člankom 8. stavkom 1. odvija
  u prethodno utvrđenim pravilnim intervalima. Za potrebe članka 8. stavka 1. upućivanje na raspoložive informacije odnosi se na informacije iz poreznih podataka države članice koja priopćava informacije koje su dostupne u skladu s postupcima za prikupljanje i obradu podataka u toj državi članici; |
| --- | --- |

(a)

za potrebe članka 8. stavka 1. i članka 8.a znači sistematsko priopćavanje prethodno definiranih informacija drugoj državi članici, bez prethodnog zahtjeva,
  koje se u skladu s člankom 8. stavkom 1. odvija
  u prethodno utvrđenim pravilnim intervalima. Za potrebe članka 8. stavka 1. upućivanje na raspoložive informacije odnosi se na informacije iz poreznih podataka države članice koja priopćava informacije koje su dostupne u skladu s postupcima za prikupljanje i obradu podataka u toj državi članici;

Amandman 28

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 1. – podtočka b

Direktiva 2011/16/EU

Članak 3. – točka 14. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 14. | ,prethodno porezno mišljenje
  s prekograničnim učinkom
  ’ znači sporazum, priopćenje ili drugi instrument ili mjera sa sličnim učincima, uključujući one izdane u okviru porezne revizije: |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

14.

,prethodno porezno mišljenje
  s prekograničnim učinkom
  ’ znači sporazum, priopćenje ili drugi instrument ili mjera sa sličnim učincima, uključujući one izdane u okviru porezne revizije:

| 14. | ,prethodno porezno mišljenje’ znači sporazum, priopćenje ili drugi instrument ili mjera sa sličnim učincima, uključujući one izdane u okviru porezne revizije
  i neovisno o njegovoj formalnoj, neformalnoj, pravno obvezujućoj ili neobvezujućoj prirodi
  : |
| --- | --- |

14.

,prethodno porezno mišljenje’ znači sporazum, priopćenje ili drugi instrument ili mjera sa sličnim učincima, uključujući one izdane u okviru porezne revizije
  i neovisno o njegovoj formalnoj, neformalnoj, pravno obvezujućoj ili neobvezujućoj prirodi
  :

Amandman 29

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 1. – podtočka b

Direktiva 2011/16/EU

Članak 3. – točka 14. – podtočka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | koji su upućeni
  bilo kojoj osobi
  od strane ili u ime vlade ili porezne uprave države članice ili njihovih teritorijalnih ili upravnih jedinica; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(a)

koji su upućeni
  bilo kojoj osobi
  od strane ili u ime vlade ili porezne uprave države članice ili njihovih teritorijalnih ili upravnih jedinica;

| (a) | koji su upućeni
  ili objavljeni
  od strane ili u ime vlade ili porezne uprave države članice ili njihovih teritorijalnih ili upravnih jedinica
  i na koje se može osloniti jedna ili više osoba
  ; |
| --- | --- |

(a)

koji su upućeni
  ili objavljeni
  od strane ili u ime vlade ili porezne uprave države članice ili njihovih teritorijalnih ili upravnih jedinica
  i na koje se može osloniti jedna ili više osoba
  ;

Amandman 30

Prijedlog direktive

Članak 1. – točka 1. – podtočka b

Direktiva 2011/16/EU

Članak 3. – točka 14. – podtočka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | koji se odnose na
  prekograničnu
  transakciju ili pitanje uspostavlja li se obavljanjem djelatnosti pravne osobe u drugoj državnoj članici stalna poslovna jedinica; i |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(c)

koji se odnose na
  prekograničnu
  transakciju ili pitanje uspostavlja li se obavljanjem djelatnosti pravne osobe u drugoj državnoj članici stalna poslovna jedinica; i

| (c) | koji se odnose na transakciju ili pitanje uspostavlja li se obavljanjem djelatnosti pravne osobe u drugoj državnoj članici stalna poslovna jedinica; i |
| --- | --- |

(c)

koji se odnose na transakciju ili pitanje uspostavlja li se obavljanjem djelatnosti pravne osobe u drugoj državnoj članici stalna poslovna jedinica; i

Amandman 31

Prijedlog direktive

Članak 1. – točka 1. – podtočka b

Direktiva 2011/16/EU

Članak 3. – točka 14. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Prekogranična
  transakcija može podrazumijevati, među ostalim, ulaganje, isporuku robe, usluge, financiranje ili korištenje materijalne ili nematerijalne imovine i ne mora izravno uključivati osobu kojoj je upućeno prethodno porezno mišljenje
  s prekograničnim učinkom
  ; | Transakcija može podrazumijevati, među ostalim, ulaganje, isporuku robe, usluge, financiranje ili korištenje materijalne ili nematerijalne imovine i ne mora izravno uključivati osobu kojoj je upućeno prethodno porezno mišljenje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Prekogranična
  transakcija može podrazumijevati, među ostalim, ulaganje, isporuku robe, usluge, financiranje ili korištenje materijalne ili nematerijalne imovine i ne mora izravno uključivati osobu kojoj je upućeno prethodno porezno mišljenje
  s prekograničnim učinkom
  ;

Transakcija može podrazumijevati, među ostalim, ulaganje, isporuku robe, usluge, financiranje ili korištenje materijalne ili nematerijalne imovine i ne mora izravno uključivati osobu kojoj je upućeno prethodno porezno mišljenje;

Amandman 32

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 1. – podtočka b

Direktiva 2011/16/EU

Članak 3. – točka 15. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 15. | ,prethodni sporazum o transfernim cijenama’ znači sporazum, priopćenje ili drugi instrument ili mjera sa sličnim učincima, uključujući one izdane u okviru porezne revizije, koji su upućeni
  bilo kojoj osobi
  od strane ili u ime vlade ili porezne uprave jedne ili više država članica, uključujući njihove teritorijalne i upravne jedinice, i kojima se prije
  prekogranične
  transakcije među povezanim poduzećima određuje odgovarajući skup kriterija za utvrđivanje transfernih cijena za te transakcije ili utvrđuje raspodjela dobiti stalnoj poslovnoj jedinici. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

15.

,prethodni sporazum o transfernim cijenama’ znači sporazum, priopćenje ili drugi instrument ili mjera sa sličnim učincima, uključujući one izdane u okviru porezne revizije, koji su upućeni
  bilo kojoj osobi
  od strane ili u ime vlade ili porezne uprave jedne ili više država članica, uključujući njihove teritorijalne i upravne jedinice, i kojima se prije
  prekogranične
  transakcije među povezanim poduzećima određuje odgovarajući skup kriterija za utvrđivanje transfernih cijena za te transakcije ili utvrđuje raspodjela dobiti stalnoj poslovnoj jedinici.

| 15. | ,prethodni sporazum o transfernim cijenama’ znači sporazum, priopćenje ili drugi instrument ili mjera sa sličnim učincima, uključujući one izdane u okviru porezne revizije, koji su upućeni
  ili objavljeni
  od strane ili u ime vlade ili porezne uprave jedne ili više država članica, uključujući njihove teritorijalne i upravne jedinice, i
  na koje se može osloniti jedna ili više osoba te
  kojima se prije transakcije među povezanim poduzećima određuje odgovarajući skup kriterija za utvrđivanje transfernih cijena za te transakcije ili utvrđuje raspodjela dobiti stalnoj poslovnoj jedinici. |
| --- | --- |

15.

,prethodni sporazum o transfernim cijenama’ znači sporazum, priopćenje ili drugi instrument ili mjera sa sličnim učincima, uključujući one izdane u okviru porezne revizije, koji su upućeni
  ili objavljeni
  od strane ili u ime vlade ili porezne uprave jedne ili više država članica, uključujući njihove teritorijalne i upravne jedinice, i
  na koje se može osloniti jedna ili više osoba te
  kojima se prije transakcije među povezanim poduzećima određuje odgovarajući skup kriterija za utvrđivanje transfernih cijena za te transakcije ili utvrđuje raspodjela dobiti stalnoj poslovnoj jedinici.

Amandman 33

Prijedlog direktive

Članak 1. – točka 1. – podtočka b

Direktiva 2011/16/EU

Članak 3. – točka 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 16. | Za potrebe točke 14. ,prekogranična transakcija’ znači transakcija ili niz transakcija: |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

16.

Briše se.

| | (a) | u kojima neke od stranaka koje sudjeluju u transakciji ili nizu transakcija nisu rezidenti u svrhu oporezivanja u državi članici koja izdaje prethodno porezno mišljenje s prekograničnim učinkom; ili |
| --- | --- | --- |

(a)

u kojima neke od stranaka koje sudjeluju u transakciji ili nizu transakcija nisu rezidenti u svrhu oporezivanja u državi članici koja izdaje prethodno porezno mišljenje s prekograničnim učinkom; ili

| | (b) | u kojima je neka od stranaka koje sudjeluju u transakciji ili nizu transakcija istodobno rezident u svrhu oporezivanja u više jurisdikcija; ili |
| --- | --- | --- |

(b)

u kojima je neka od stranaka koje sudjeluju u transakciji ili nizu transakcija istodobno rezident u svrhu oporezivanja u više jurisdikcija; ili

| | (c) | u kojima jedna od stranaka koje sudjeluju u transakciji ili nizu transakcija obavlja poslovanje u drugoj državi članici preko stalne poslovne jedinice, a ta je transakcija ili niz transakcija dio poslovanja ili cjelokupno poslovanje stalne poslovne jedinice. Prekogranična transakcija ili niz transakcija obuhvaća sporazume koje jedna pravna osoba sklapa u pogledu poslovanja u drugoj državi članici koje obavlja preko stalne poslovne jedinice. |
| --- | --- | --- |

(c)

u kojima jedna od stranaka koje sudjeluju u transakciji ili nizu transakcija obavlja poslovanje u drugoj državi članici preko stalne poslovne jedinice, a ta je transakcija ili niz transakcija dio poslovanja ili cjelokupno poslovanje stalne poslovne jedinice. Prekogranična transakcija ili niz transakcija obuhvaća sporazume koje jedna pravna osoba sklapa u pogledu poslovanja u drugoj državi članici koje obavlja preko stalne poslovne jedinice.

| | Za potrebe točke 15. „prekogranična transakcija” znači transakcija ili niz transakcija u kojima sudjeluju povezana poduzeća koja nisu sva rezidenti za potrebe oporezivanja na državnom području iste države članice. |
| --- | --- |

Za potrebe točke 15. „prekogranična transakcija” znači transakcija ili niz transakcija u kojima sudjeluju povezana poduzeća koja nisu sva rezidenti za potrebe oporezivanja na državnom području iste države članice.

Amandman 34

Prijedlog direktive

Članak 1. – točka 3.

Direktiva 2011/16/EU

Članak 8.a – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Nadležno tijelo države članice koji izda ili izmijeni prethodno porezno mišljenje
  s prekograničnim učinkom
  ili prethodni dogovor o cijenama nakon datuma stupanja na snagu ove Direktive o tome dostavlja informacije nadležnim tijelima svih drugih država članica te Europskoj komisiji automatskom razmjenom. | 1.   Nadležno tijelo države članice koji izda ili izmijeni prethodno porezno mišljenje ili prethodni dogovor o cijenama nakon datuma stupanja na snagu ove Direktive o tome dostavlja informacije nadležnim tijelima svih drugih država članica te Europskoj komisiji automatskom razmjenom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Nadležno tijelo države članice koji izda ili izmijeni prethodno porezno mišljenje
  s prekograničnim učinkom
  ili prethodni dogovor o cijenama nakon datuma stupanja na snagu ove Direktive o tome dostavlja informacije nadležnim tijelima svih drugih država članica te Europskoj komisiji automatskom razmjenom.

1.   Nadležno tijelo države članice koji izda ili izmijeni prethodno porezno mišljenje ili prethodni dogovor o cijenama nakon datuma stupanja na snagu ove Direktive o tome dostavlja informacije nadležnim tijelima svih drugih država članica te Europskoj komisiji automatskom razmjenom.

Amandman 35

Prijedlog direktive

Članak 1. – točka 3.

Direktiva 2011/16/EU

Članak 8.a – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Nadležno tijelo države članice nadležnim tijelima svih drugih država članica te Europskoj komisiji dostavlja i informacije o prethodnim poreznim mišljenjima
  s prekograničnim učinkom
  i prethodnim sporazumima o cijenama koji su izdani
  tijekom razdoblja od deset godina
  prije stupanja na snagu ove Direktive i još uvijek su bili valjani na dan stupanja na snagu Direktive. | 2.   Nadležno tijelo države članice nadležnim tijelima svih drugih država članica te Europskoj komisiji dostavlja i informacije o prethodnim poreznim mišljenjima i prethodnim sporazumima o cijenama koji su izdani prije stupanja na snagu ove Direktive i još uvijek su bili valjani na dan stupanja na snagu Direktive. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   Nadležno tijelo države članice nadležnim tijelima svih drugih država članica te Europskoj komisiji dostavlja i informacije o prethodnim poreznim mišljenjima
  s prekograničnim učinkom
  i prethodnim sporazumima o cijenama koji su izdani
  tijekom razdoblja od deset godina
  prije stupanja na snagu ove Direktive i još uvijek su bili valjani na dan stupanja na snagu Direktive.

2.   Nadležno tijelo države članice nadležnim tijelima svih drugih država članica te Europskoj komisiji dostavlja i informacije o prethodnim poreznim mišljenjima i prethodnim sporazumima o cijenama koji su izdani prije stupanja na snagu ove Direktive i još uvijek su bili valjani na dan stupanja na snagu Direktive.

Amandman 36

Prijedlog direktive

Članak 1. – točka 3.

Direktiva 2011/16/EU

Članak 8.a – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   3. Stavak 1. ne primjenjuje se u slučaju kada se prethodno porezno mišljenje
  u prekograničnim predmetima
  isključivo odnosi na porezna davanja jedne ili više fizičkih osoba. | 3.   Stavak 1. ne primjenjuje se u slučaju kada se prethodno porezno mišljenje isključivo odnosi na porezna davanja jedne ili više fizičkih osoba. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3.   3. Stavak 1. ne primjenjuje se u slučaju kada se prethodno porezno mišljenje
  u prekograničnim predmetima
  isključivo odnosi na porezna davanja jedne ili više fizičkih osoba.

3.   Stavak 1. ne primjenjuje se u slučaju kada se prethodno porezno mišljenje isključivo odnosi na porezna davanja jedne ili više fizičkih osoba.

Amandman 37

Prijedlog direktive

Članak 1. – točka 3.

Direktiva 2011/16/EU

Članak 8.a – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Stavak 1. također se primjenjuje kada se zahtjev za prethodno porezno mišljenje odnosi na pravnu strukturu bez pravne osobnosti. U takvoj situaciji nadležno tijelo države članice koje izdaje prethodno porezno mišljenje prosljeđuje svoje informacije nadležnim tijelima svih drugih država članica i organizira prijenos osnivačkog akta državi boravišta svakog osnivača i svakog korisnika strukture. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3a.
     
  Stavak 1. također se primjenjuje kada se zahtjev za prethodno porezno mišljenje odnosi na pravnu strukturu bez pravne osobnosti. U takvoj situaciji nadležno tijelo države članice koje izdaje prethodno porezno mišljenje prosljeđuje svoje informacije nadležnim tijelima svih drugih država članica i organizira prijenos osnivačkog akta državi boravišta svakog osnivača i svakog korisnika strukture.

Amandman 38

Prijedlog direktive

Članak 1. – točka 3.

Direktiva 2011/16/EU

Članak 8.a – stavak 4. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | u pogledu informacija razmijenjenih u skladu sa stavkom 1.:
  u roku od mjesec dana od završetka tromjesečja tijekom kojeg
  su izdana ili izmijenjena prethodna porezna mišljenja
  s prekograničnim učinkom
  ili prethodni dogovori o cijenama; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(a)

u pogledu informacija razmijenjenih u skladu sa stavkom 1.:
  u roku od mjesec dana od završetka tromjesečja tijekom kojeg
  su izdana ili izmijenjena prethodna porezna mišljenja
  s prekograničnim učinkom
  ili prethodni dogovori o cijenama;

| (a) | u pogledu informacija razmijenjenih u skladu sa stavkom 1.:
  odmah i najkasnije jedan mjesec nakon što
  su izdana ili izmijenjena prethodna porezna mišljenja ili prethodni dogovori o cijenama; |
| --- | --- |

(a)

u pogledu informacija razmijenjenih u skladu sa stavkom 1.:
  odmah i najkasnije jedan mjesec nakon što
  su izdana ili izmijenjena prethodna porezna mišljenja ili prethodni dogovori o cijenama;

Amandman 39

Prijedlog direktive

Article 1 – paragraph 1 – point 3

Direktiva 2011/16/EU

Članak 8.a – stavak 4. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | u pogledu informacija razmijenjenih u skladu sa stavkom 2.:
  do 31. prosinca 2016.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(b)

u pogledu informacija razmijenjenih u skladu sa stavkom 2.:
  do 31. prosinca 2016.;

| (b) | u pogledu informacija razmijenjenih u skladu sa stavkom 2.:
  u roku od tri mjeseca od stupanja na snagu; |
| --- | --- |

(b)

u pogledu informacija razmijenjenih u skladu sa stavkom 2.:
  u roku od tri mjeseca od stupanja na snagu;

Amandman 40

Prijedlog direktive

Članak 1. – točka 3.

Direktiva 2011/16/EU

Članak 8.a – stavak 5. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | sadržaj prethodnog poreznog mišljenja
  s prekograničnim učinkom
  ili prethodnog dogovora o cijenama, uključujući opis odgovarajućih poslovnih djelatnosti ili transakcija ili niza transakcija; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(b)

sadržaj prethodnog poreznog mišljenja
  s prekograničnim učinkom
  ili prethodnog dogovora o cijenama, uključujući opis odgovarajućih poslovnih djelatnosti ili transakcija ili niza transakcija;

| (b) | sadržaj prethodnog poreznog mišljenja ili prethodnog dogovora o cijenama, uključujući opis odgovarajućih poslovnih djelatnosti ili transakcija ili niza transakcija; |
| --- | --- |

(b)

sadržaj prethodnog poreznog mišljenja ili prethodnog dogovora o cijenama, uključujući opis odgovarajućih poslovnih djelatnosti ili transakcija ili niza transakcija;

Amandman 41

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Direktiva 2011/16/EU

Članak 8.a. – stavak 5. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | kriterije korištene za utvrđivanje prethodnog poreznog mišljenja ili prethodnog sporazuma o transfernim cijenama kao i vremensko ograničenje, ako postoji, ili okolnosti u kojima se odluka može opozvati; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(ba)

kriterije korištene za utvrđivanje prethodnog poreznog mišljenja ili prethodnog sporazuma o transfernim cijenama kao i vremensko ograničenje, ako postoji, ili okolnosti u kojima se odluka može opozvati;

Amandman 42

Prijedlog direktive

Članak 1. – točka 3.

Direktiva 2011/16/EU

Članak 8.a – stavak 5. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | druge države članice na koje bi prethodno porezno mišljenje
  s prekograničnim učinkom
  ili prethodni dogovor o cijenama mogli izravno ili neizravno utjecati; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(d)

druge države članice na koje bi prethodno porezno mišljenje
  s prekograničnim učinkom
  ili prethodni dogovor o cijenama mogli izravno ili neizravno utjecati;

| (d) | druge države članice na koje bi prethodno porezno mišljenje ili prethodni dogovor o cijenama mogli izravno ili neizravno utjecati; |
| --- | --- |

(d)

druge države članice na koje bi prethodno porezno mišljenje ili prethodni dogovor o cijenama mogli izravno ili neizravno utjecati;

Amandman 43

Prijedlog direktive

Članak 1. – točka 3.

Direktiva 2011/16/EU

Članak 8.a – stavak 5. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | sve osobe, osim fizičkih osoba, u drugim državama članicama na koje bi moglo izravno ili neizravno utjecati prethodno porezno mišljenje
  s prekograničnim učinkom
  ili prethodnim dogovorom o cijenama (pri čemu treba navesti s kojom su državom članicom te osobe povezane). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(e)

sve osobe, osim fizičkih osoba, u drugim državama članicama na koje bi moglo izravno ili neizravno utjecati prethodno porezno mišljenje
  s prekograničnim učinkom
  ili prethodnim dogovorom o cijenama (pri čemu treba navesti s kojom su državom članicom te osobe povezane).

| (e) | sve osobe, osim fizičkih osoba, u drugim državama članicama na koje bi moglo izravno ili neizravno utjecati prethodno porezno mišljenje ili prethodni dogovor o cijenama (pri čemu treba navesti s kojom su državom članicom te osobe povezane). |
| --- | --- |

(e)

sve osobe, osim fizičkih osoba, u drugim državama članicama na koje bi moglo izravno ili neizravno utjecati prethodno porezno mišljenje ili prethodni dogovor o cijenama (pri čemu treba navesti s kojom su državom članicom te osobe povezane).

Amandman 44

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Direktiva 2011/16/EU

Članak 8.a – stavak 5. – točka ea (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ea) | čim bude dostupan, europski porezni identifikacijski broj, kao što je navedeno u Akcijskom planu Komisije o borbi protiv poreznih prijevara i utaje poreza iz 2012.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(ea)

čim bude dostupan, europski porezni identifikacijski broj, kao što je navedeno u Akcijskom planu Komisije o borbi protiv poreznih prijevara i utaje poreza iz 2012.;

Amandman 45

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Direktiva 2011/16/EU

Članak 8.a. – stavak 5. – točka eb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (eb) | opis skupa upotrijebljenih kriterija i primjenjivog sustava, kad se pravnim ili de facto mehanizmom može smanjiti porezna osnovica poreznog obveznika s pomoću sustava odstupanja od uobičajenih pravila države članice koja izdaje mišljenje, kao što su, na primjer, odobrenje bržeg ritma amortizacije od uobičajenog ili odbitak troškova koji nisu izravni ili stvarni troškovi poreznog obveznika; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(eb)

opis skupa upotrijebljenih kriterija i primjenjivog sustava, kad se pravnim ili de facto mehanizmom može smanjiti porezna osnovica poreznog obveznika s pomoću sustava odstupanja od uobičajenih pravila države članice koja izdaje mišljenje, kao što su, na primjer, odobrenje bržeg ritma amortizacije od uobičajenog ili odbitak troškova koji nisu izravni ili stvarni troškovi poreznog obveznika;

Amandman 46

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Direktiva 2011/16/EU

Članak 8.a. – stavak 5. – točka ec (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ec) | opis skupa upotrijebljenih kriterija i primjenjivog sustava kad se poreznom obvezniku odobrava porezna stopa koja je niža od uobičajene porezne stope u državi članici koja izdaje mišljenje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(ec)

opis skupa upotrijebljenih kriterija i primjenjivog sustava kad se poreznom obvezniku odobrava porezna stopa koja je niža od uobičajene porezne stope u državi članici koja izdaje mišljenje;

Amandman 47

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Direktiva 2011/16/EU

Članak 8.a. – stavak 5. – točka ed (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ed) | opis skupa upotrijebljenih kriterija i primijenjenog mehanizma ako jedna od strana na koje se primjenjuje taj mehanizam ima poslovni nastan u trećoj zemlji u kojoj je oporezivanje mnogo povoljnije ili ga uopće nema |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(ed)

opis skupa upotrijebljenih kriterija i primijenjenog mehanizma ako jedna od strana na koje se primjenjuje taj mehanizam ima poslovni nastan u trećoj zemlji u kojoj je oporezivanje mnogo povoljnije ili ga uopće nema

Amandman 48

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Direktiva 2011/16/EU

Članak 8.a – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Kako bi olakšala razmjenu informacija, Komisija donosi mjere i praktična rješenja potrebna za provedbu ovog članka, uključujući mjere za standardizaciju priopćavanja informacija iz stavka 5. ovog članka, u okviru postupka za utvrđivanje standardnog obrasca iz članka 20. stavka 5. | 6.   Kako bi olakšala razmjenu informacija, Komisija donosi mjere i praktična rješenja potrebna za provedbu ovog članka, uključujući mjere za standardizaciju priopćavanja informacija iz stavka 5. ovog članka, u okviru postupka za utvrđivanje standardnog obrasca iz članka 20. stavka 5.
  Komisija pomaže državama članicama koje su decentraliziranim teritorijalnim ili upravnim tijelima dale nadležnost u vezi s porezima da učine sve što je potrebno kako bi ispunile svoja obveze obučavanja i pružanja potpore tim tijelima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

6.   Kako bi olakšala razmjenu informacija, Komisija donosi mjere i praktična rješenja potrebna za provedbu ovog članka, uključujući mjere za standardizaciju priopćavanja informacija iz stavka 5. ovog članka, u okviru postupka za utvrđivanje standardnog obrasca iz članka 20. stavka 5.

6.   Kako bi olakšala razmjenu informacija, Komisija donosi mjere i praktična rješenja potrebna za provedbu ovog članka, uključujući mjere za standardizaciju priopćavanja informacija iz stavka 5. ovog članka, u okviru postupka za utvrđivanje standardnog obrasca iz članka 20. stavka 5.
  Komisija pomaže državama članicama koje su decentraliziranim teritorijalnim ili upravnim tijelima dale nadležnost u vezi s porezima da učine sve što je potrebno kako bi ispunile svoja obveze obučavanja i pružanja potpore tim tijelima.

Amandman 49

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Direktiva 2011/16/EU

Članak 8.a – stavak 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 7.   Nadležno tijelo koje je primilo informacije u skladu sa stavkom 1. mora odmah i po mogućnosti elektroničkim putem potvrditi primitak informacija nadležnom tijelu koje ih je poslalo, a najkasnije u roku od sedam radnih dana. | 7.   Nadležno tijelo koje je primilo informacije u skladu sa stavkom 1. mora odmah i po mogućnosti elektroničkim putem potvrditi primitak informacija nadležnom tijelu koje ih je poslalo, a najkasnije u roku od sedam radnih dana
  , olakšavajući tako funkcioniranje učinkovitog sustava automatske razmjene informacija
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

7.   Nadležno tijelo koje je primilo informacije u skladu sa stavkom 1. mora odmah i po mogućnosti elektroničkim putem potvrditi primitak informacija nadležnom tijelu koje ih je poslalo, a najkasnije u roku od sedam radnih dana.

7.   Nadležno tijelo koje je primilo informacije u skladu sa stavkom 1. mora odmah i po mogućnosti elektroničkim putem potvrditi primitak informacija nadležnom tijelu koje ih je poslalo, a najkasnije u roku od sedam radnih dana
  , olakšavajući tako funkcioniranje učinkovitog sustava automatske razmjene informacija
  .

Amandman 50

Prijedlog direktive

Članak 1. – točka 3.

Direktiva 2011/16/EU

Članak 8.a – stavak 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 8.   Države članice mogu, u skladu s člankom 5., zatražiti dodatne informacije od države članice koja je izdala prethodno porezno mišljenje
  s prekograničnim učinkom
  ili prethodni dogovor o cijenama, uključujući njihov cjeloviti tekst. | 8.   Države članice
  , ili njihova teritorijalna ili upravna tijela, uključujući i lokalne vlasti, ako je primjenjivo,
  mogu, u skladu s člankom 5., zatražiti dodatne informacije od države članice koja je izdala prethodno porezno mišljenje s prekograničnim učinkom ili prethodni dogovor o cijenama, uključujući njihov cjeloviti tekst. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

8.   Države članice mogu, u skladu s člankom 5., zatražiti dodatne informacije od države članice koja je izdala prethodno porezno mišljenje
  s prekograničnim učinkom
  ili prethodni dogovor o cijenama, uključujući njihov cjeloviti tekst.

8.   Države članice
  , ili njihova teritorijalna ili upravna tijela, uključujući i lokalne vlasti, ako je primjenjivo,
  mogu, u skladu s člankom 5., zatražiti dodatne informacije od države članice koja je izdala prethodno porezno mišljenje s prekograničnim učinkom ili prethodni dogovor o cijenama, uključujući njihov cjeloviti tekst.

Amandman 51

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Direktiva 2011/16/EU

Članak 8.a – stavak 9.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 9a.
     
  Države članice u ranoj fazi obavješćuju Komisiju i ostale države članice o svim relevantnim promjenama u svojoj praksi poreznih mišljenja (formalnosti podnošenja zahtjeva, postupak odlučivanja itd.); |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

9a.
     
  Države članice u ranoj fazi obavješćuju Komisiju i ostale države članice o svim relevantnim promjenama u svojoj praksi poreznih mišljenja (formalnosti podnošenja zahtjeva, postupak odlučivanja itd.);

Amandman 52

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Direktiva 2011/16/EU

Članak 8.a – stavak 9.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 9b.
     
  Porezna tijela država članica obavješćuju Komisiju i ostale države članice o svim relevantnim promjenama u svojim nacionalnim propisima o oporezivanju poduzeća (uvođenje nove naknade, olakšice, izuzeća, poticaja ili slične mjere itd.) koje bi mogle utjecati na njihove efektivne porezne stope ili na prihod od poreza bilo koje druge države članice. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

9b.
     
  Porezna tijela država članica obavješćuju Komisiju i ostale države članice o svim relevantnim promjenama u svojim nacionalnim propisima o oporezivanju poduzeća (uvođenje nove naknade, olakšice, izuzeća, poticaja ili slične mjere itd.) koje bi mogle utjecati na njihove efektivne porezne stope ili na prihod od poreza bilo koje druge države članice.

Amandman 53

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Direktiva 2011/16/EU

Članak 8.b. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Države članice do 1. listopada 2017. Komisiji svake godine dostavljaju statistike o opsegu automatskih razmjena na temelju članaka 8. i 8.a te u mjeri u kojoj je to moguće informacije o administrativnim i drugim relevantnim troškovima i koristima povezanima s obavljenom razmjenom te o mogućim promjenama za porezne uprave i treće strane. | 1.   Države članice do 1. listopada 2017. Komisiji svake godine dostavljaju statistike o opsegu automatskih razmjena na temelju članaka 8. i 8.a,
  vrsti izdanih poreznih mišljenja
  te u mjeri u kojoj je to moguće informacije o administrativnim i drugim relevantnim troškovima i koristima povezanima s obavljenom razmjenom te o mogućim promjenama za porezne uprave i treće strane. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Države članice do 1. listopada 2017. Komisiji svake godine dostavljaju statistike o opsegu automatskih razmjena na temelju članaka 8. i 8.a te u mjeri u kojoj je to moguće informacije o administrativnim i drugim relevantnim troškovima i koristima povezanima s obavljenom razmjenom te o mogućim promjenama za porezne uprave i treće strane.

1.   Države članice do 1. listopada 2017. Komisiji svake godine dostavljaju statistike o opsegu automatskih razmjena na temelju članaka 8. i 8.a,
  vrsti izdanih poreznih mišljenja
  te u mjeri u kojoj je to moguće informacije o administrativnim i drugim relevantnim troškovima i koristima povezanima s obavljenom razmjenom te o mogućim promjenama za porezne uprave i treće strane.

Amandman 54

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Direktiva 2011/16/EU

Članak 8.b – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Najkasnije do 1. listopada 2017., a nakon toga jednom u godini, Komisija objavljuje izvješće u kojem se sažeto navode glavni predmeti u sigurnom središnjem direktoriju iz članka 21. stavka 5. Komisija pritom poštuje odredbe o povjerljivosti iz članka 23.a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2a.
     
  Najkasnije do 1. listopada 2017., a nakon toga jednom u godini, Komisija objavljuje izvješće u kojem se sažeto navode glavni predmeti u sigurnom središnjem direktoriju iz članka 21. stavka 5. Komisija pritom poštuje odredbe o povjerljivosti iz članka 23.a.

Amandman 55

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Direktiva 2011/16/EU

Članak 14. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Država članica koja upotrijebi informacije koje je dostavila druga država članica u skladu s člankom 8.a obvezna je o tome dostaviti povratnu informaciju nadležnom tijelu koje je te informacije dostavilo u što je moguće kraćem roku, a najkasnije tri mjeseca nakon što bude poznat ishod uporabe traženih informacija, osim ako je povratna informacija već dostavljena u skladu sa stavkom 1. ovog članka. Komisija određuje praktična rješenja u skladu s postupkom navedenim u članku 26. stavku 2. | 3.   Država članica koja upotrijebi informacije koje je dostavila druga država članica u skladu s člankom 8.a obvezna je o tome dostaviti povratnu informaciju
  Komisiji i
  nadležnom tijelu koje je te informacije dostavilo u što je moguće kraćem roku, a najkasnije tri mjeseca nakon što bude poznat ishod uporabe traženih informacija, osim ako je povratna informacija već dostavljena u skladu sa stavkom 1. ovog članka. Komisija određuje praktična rješenja u skladu s postupkom navedenim u članku 26. stavku 2. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3.   Država članica koja upotrijebi informacije koje je dostavila druga država članica u skladu s člankom 8.a obvezna je o tome dostaviti povratnu informaciju nadležnom tijelu koje je te informacije dostavilo u što je moguće kraćem roku, a najkasnije tri mjeseca nakon što bude poznat ishod uporabe traženih informacija, osim ako je povratna informacija već dostavljena u skladu sa stavkom 1. ovog članka. Komisija određuje praktična rješenja u skladu s postupkom navedenim u članku 26. stavku 2.

3.   Država članica koja upotrijebi informacije koje je dostavila druga država članica u skladu s člankom 8.a obvezna je o tome dostaviti povratnu informaciju
  Komisiji i
  nadležnom tijelu koje je te informacije dostavilo u što je moguće kraćem roku, a najkasnije tri mjeseca nakon što bude poznat ishod uporabe traženih informacija, osim ako je povratna informacija već dostavljena u skladu sa stavkom 1. ovog članka. Komisija određuje praktična rješenja u skladu s postupkom navedenim u članku 26. stavku 2.

Amandman 56

Prijedlog direktive

Članak 1. – točka 5.

Direktiva 2011/16/EU

Članak 20. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Automatska razmjena informacija o prethodnim poreznim rješenjima
  s prekograničnim učinkom
  i prethodnim dogovorima o cijenama u skladu s člankom 8.a provodi se s pomoću standardnog obrasca nakon što Komisija donese taj obrazac u skladu s postupkom iz članka 26. stavka 2. | 5.   Automatska razmjena informacija o prethodnim poreznim mišljenjima i prethodnim dogovorima o cijenama u skladu s člankom 8.a provodi se s pomoću standardnog obrasca nakon što Komisija donese taj obrazac u skladu s postupkom iz članka 26. stavka 2. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

5.   Automatska razmjena informacija o prethodnim poreznim rješenjima
  s prekograničnim učinkom
  i prethodnim dogovorima o cijenama u skladu s člankom 8.a provodi se s pomoću standardnog obrasca nakon što Komisija donese taj obrazac u skladu s postupkom iz članka 26. stavka 2.

5.   Automatska razmjena informacija o prethodnim poreznim mišljenjima i prethodnim dogovorima o cijenama u skladu s člankom 8.a provodi se s pomoću standardnog obrasca nakon što Komisija donese taj obrazac u skladu s postupkom iz članka 26. stavka 2.

Amandman 57

Prijedlog direktive

Članak 1. – točka 6.

Direktiva 2011/16/EU

Članak 21. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Komisija uspostavlja sigurni središnji direktorij za evidenciju informacija koje se dostavljaju u okviru članka 8.a ove Direktive kako bi omogućila automatsku razmjenu predviđenu u članku 8.a stavcima 1. i 2. Komisija ima pristup informacijama koje se evidentiraju u tom direktoriju. Komisija donosi potrebne praktične postupke u skladu s postupkom iz članka 26. stavka 2. | 5.   
  Najkasnije do 31. prosinca 2016.
  Komisija uspostavlja sigurni središnji direktorij za evidenciju informacija koje se dostavljaju u okviru članka 8.a ove Direktive kako bi omogućila automatsku razmjenu predviđenu u članku 8.a stavcima 1. i 2.
  Države članice osiguravaju da se sve informacije koje se priopćuju u okviru članka 8.a u prijelaznom razdoblju u kojem još ne postoji sigurni središnji direktorij premjeste u sigurni središnji direktorij do 1. travnja 2017.
  Komisija
  i države članice
  imaju pristup informacijama koje se evidentiraju u tom direktoriju. Komisija donosi potrebne praktične postupke u skladu s postupkom iz članka 26. stavka 2. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

5.   Komisija uspostavlja sigurni središnji direktorij za evidenciju informacija koje se dostavljaju u okviru članka 8.a ove Direktive kako bi omogućila automatsku razmjenu predviđenu u članku 8.a stavcima 1. i 2. Komisija ima pristup informacijama koje se evidentiraju u tom direktoriju. Komisija donosi potrebne praktične postupke u skladu s postupkom iz članka 26. stavka 2.

5.   
  Najkasnije do 31. prosinca 2016.
  Komisija uspostavlja sigurni središnji direktorij za evidenciju informacija koje se dostavljaju u okviru članka 8.a ove Direktive kako bi omogućila automatsku razmjenu predviđenu u članku 8.a stavcima 1. i 2.
  Države članice osiguravaju da se sve informacije koje se priopćuju u okviru članka 8.a u prijelaznom razdoblju u kojem još ne postoji sigurni središnji direktorij premjeste u sigurni središnji direktorij do 1. travnja 2017.
  Komisija
  i države članice
  imaju pristup informacijama koje se evidentiraju u tom direktoriju. Komisija donosi potrebne praktične postupke u skladu s postupkom iz članka 26. stavka 2.

Amandman 58

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 8.

Direktiva 2011/16/EU

Članak 23.a – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Informacije priopćene Komisiji u skladu s ovom Direktivom Komisija smatra povjerljivima u skladu s odredbama primjenjivima na tijela vlasti u Uniji. | 1.   Informacije priopćene Komisiji u skladu s ovom Direktivom Komisija smatra povjerljivima u skladu s odredbama primjenjivima na tijela vlasti u Uniji
  , kako je utvrđeno člankom 8. Povelje o temeljnim pravima Europske unije
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Informacije priopćene Komisiji u skladu s ovom Direktivom Komisija smatra povjerljivima u skladu s odredbama primjenjivima na tijela vlasti u Uniji.

1.   Informacije priopćene Komisiji u skladu s ovom Direktivom Komisija smatra povjerljivima u skladu s odredbama primjenjivima na tijela vlasti u Uniji
  , kako je utvrđeno člankom 8. Povelje o temeljnim pravima Europske unije
  .

Amandman 59

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 8.

Direktiva 2011/16/EU

Članak 23.a – stavak 2. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Informacije koje država članica priopći Komisiji u skladu s člankom 23. te izvješća ili dokumenti koje Komisija sastavi koristeći se takvim informacijama mogu se proslijediti drugim državama članicama. Informacije koje se prosljeđuju drugim državama članicama podliježu obvezi čuvanja službene tajne te se moraju čuvati na način na koji se čuvaju slične informacije u državi članici koja ih je primila, u skladu s njezinim nacionalnim zakonodavstvom. | 2.   Informacije koje država članica
  EU-a ili EGP-a
  priopći Komisiji u skladu s člankom 23. te izvješća ili dokumenti koje Komisija sastavi koristeći se takvim informacijama mogu se proslijediti drugim državama članicama
  EU-a (a u slučaju reciprociteta i državama članicama EGP-a)
  . Informacije koje se prosljeđuju drugim državama članicama podliježu obvezi čuvanja službene tajne te se moraju čuvati na način na koji se čuvaju slične informacije u državi članici
  EU-a (a u slučaju reciprociteta i državi članici EGP-a)
  koja ih je primila, u skladu s njezinim nacionalnim zakonodavstvom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   Informacije koje država članica priopći Komisiji u skladu s člankom 23. te izvješća ili dokumenti koje Komisija sastavi koristeći se takvim informacijama mogu se proslijediti drugim državama članicama. Informacije koje se prosljeđuju drugim državama članicama podliježu obvezi čuvanja službene tajne te se moraju čuvati na način na koji se čuvaju slične informacije u državi članici koja ih je primila, u skladu s njezinim nacionalnim zakonodavstvom.

2.   Informacije koje država članica
  EU-a ili EGP-a
  priopći Komisiji u skladu s člankom 23. te izvješća ili dokumenti koje Komisija sastavi koristeći se takvim informacijama mogu se proslijediti drugim državama članicama
  EU-a (a u slučaju reciprociteta i državama članicama EGP-a)
  . Informacije koje se prosljeđuju drugim državama članicama podliježu obvezi čuvanja službene tajne te se moraju čuvati na način na koji se čuvaju slične informacije u državi članici
  EU-a (a u slučaju reciprociteta i državi članici EGP-a)
  koja ih je primila, u skladu s njezinim nacionalnim zakonodavstvom.

Amandman 60

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 8.

Direktiva 2011/16/EU

Članak 23.a – stavak 2. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Izvješća i dokumente iz prvog podstavka koje je sastavila Komisija države članice mogu upotrebljavati samo u analitičke svrhe te ih ne smiju objavljivati niti davati na raspolaganje drugim osobama ili tijelima bez izričite suglasnosti Komisije. | Izvješća i dokumente iz prvog podstavka koje je sastavila Komisija države članice
  EU-a ili EGP-a
  mogu upotrebljavati samo u analitičke svrhe te ih ne smiju objavljivati niti davati na raspolaganje drugim osobama ili tijelima bez izričite suglasnosti Komisije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izvješća i dokumente iz prvog podstavka koje je sastavila Komisija države članice mogu upotrebljavati samo u analitičke svrhe te ih ne smiju objavljivati niti davati na raspolaganje drugim osobama ili tijelima bez izričite suglasnosti Komisije.

Izvješća i dokumente iz prvog podstavka koje je sastavila Komisija države članice
  EU-a ili EGP-a
  mogu upotrebljavati samo u analitičke svrhe te ih ne smiju objavljivati niti davati na raspolaganje drugim osobama ili tijelima bez izričite suglasnosti Komisije.

Amandman 61

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 8.a (nova)

Direktiva 2011/16/EU

Članak 23.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8a) | Umeće se sljedeći članak:



  „Članak 23.b




  Sankcije




  Komisija razmatra sve sankcije koje treba utvrditi u slučaju odbijanja razmjene informacija ili izostavljanja informacija.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8a)

„Članak 23.b

Sankcije

Komisija razmatra sve sankcije koje treba utvrditi u slučaju odbijanja razmjene informacija ili izostavljanja informacija.”

Amandman 62

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 9.a (nova)

Direktiva 2011/16/EU

Članak 25.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9a) | Umeće se sljedeći članak:



  „Članak 25.a




  Razvoj događaja u OECD-u




  Ova je Direktiva u skladu s razvojem događaja u okviru OECD-a i u njoj se vodi računa o sveobuhvatnom setu pravila OECD-a navedenom u standardu za automatsku razmjenu informacija o financijskim računima .” |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9a)

„Članak 25.a

Razvoj događaja u OECD-u

Ova je Direktiva u skladu s razvojem događaja u okviru OECD-a i u njoj se vodi računa o sveobuhvatnom setu pravila OECD-a navedenom u standardu za automatsku razmjenu informacija o financijskim računima .”

Amandman 63

Prijedlog direktive

Članak 4. – stavak 1. – točka 9.b (nova)

Direktiva 2011/16/EU

Članak 25.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9b) | Umeće se sljedeći članak:



  „Članak 25. b




  Dodatne mjere država članica




  Ova Direktiva ne sprečava države članice da poduzimaju dodatne mjere za izradu nacionalnih odredbi ili odredbi donesenih na temelju sporazuma čiji je cilj stati na kraj izbjegavanju plaćanja poreza.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9b)

„Članak 25. b

Dodatne mjere država članica

Ova Direktiva ne sprečava države članice da poduzimaju dodatne mjere za izradu nacionalnih odredbi ili odredbi donesenih na temelju sporazuma čiji je cilj stati na kraj izbjegavanju plaćanja poreza.”

Amandman 64

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 9.c (nova)

Direktiva 2011/16/EU

Članak 27.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9c) | Članak 27. zamjenjuje se sljedećim:



  „Članak 27.




  Izvješćivanje




  Komisija podnosi izvješće o primjeni ove Direktive Europskom parlamentu i Vijeću svake tri godine nakon stupanja na snagu ove Direktive.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9c)

„Članak 27.

Izvješćivanje

Komisija podnosi izvješće o primjeni ove Direktive Europskom parlamentu i Vijeću svake tri godine nakon stupanja na snagu ove Direktive.”

---

(13)  Direktiva Vijeća 2011/16/EU od 15. veljače 2011. o administrativnoj suradnji u području oporezivanja i stavljanju izvan snage Direktive 77/799/EEZ (SL L 64, 11.3.2011., str. 1.).

(13)  Direktiva Vijeća 2011/16/EU od 15. veljače 2011. o administrativnoj suradnji u području oporezivanja i stavljanju izvan snage Direktive 77/799/EEZ (SL L 64, 11.3.2011., str. 1.).

---

Srijeda, 28. listopada 2015.

| 20.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 355/146 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 355/146

---

P8_TA(2015)0376

Opći proračun Europske unije za 2016.

Rezolucija Europskog parlamenta od 28. listopada 2015. o stajalištu Vijeća o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2016. (11706/2015 – C8-0274/2015 – 2015/2132(BUD))

(2017/C 355/22)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2007/436/EZ, Euratom od 7. lipnja 2007. o sustavu vlastitih sredstava Europskih zajednica (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2007/436/EZ, Euratom od 7. lipnja 2007. o sustavu vlastitih sredstava Europskih zajednica (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (3),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2015. o općim smjernicama za pripremu proračuna – dio III. – Komisija (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2015. o općim smjernicama za pripremu proračuna – dio III. – Komisija (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 29. travnja 2015. o procjeni prihoda i rashoda Europskog parlamenta za financijsku godinu 2016. (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 29. travnja 2015. o procjeni prihoda i rashoda Europskog parlamenta za financijsku godinu 2016. (6),

| — | uzimajući u obzir nacrt općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2016. koji je Komisija usvojila 24. lipnja 2015. (COM(2015)0300), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2016. koji je Komisija usvojila 24. lipnja 2015. (COM(2015)0300),

| — | uzimajući u obzir stajalište o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2016. koje je Vijeće usvojilo 4. rujna 2015. i proslijedilo Europskom parlamentu 17. rujna 2015. (11706/2015 – C8-0274/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2016. koje je Vijeće usvojilo 4. rujna 2015. i proslijedilo Europskom parlamentu 17. rujna 2015. (11706/2015 – C8-0274/2015),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. srpnja 2015. o mandatu za trijalog o nacrtu proračuna za 2016. (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. srpnja 2015. o mandatu za trijalog o nacrtu proračuna za 2016. (7),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju koju je 23. rujna 2015. Komisija predstavila Europskom parlamentu, Europskom vijeću i Vijeću o upravljanju izbjegličkom krizom: hitne operativne, proračunske i pravne mjere Europskog migracijskog programa (COM(2015)0490), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju koju je 23. rujna 2015. Komisija predstavila Europskom parlamentu, Europskom vijeću i Vijeću o upravljanju izbjegličkom krizom: hitne operativne, proračunske i pravne mjere Europskog migracijskog programa (COM(2015)0490),

| — | uzimajući u obzir pisma izmjene br. 1/2016 (COM(2015)0317) i br. 2/2016 (COM(2015)0513) nacrta općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pisma izmjene br. 1/2016 (COM(2015)0317) i br. 2/2016 (COM(2015)0513) nacrta općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2016.,

| — | uzimajući u obzir članak 88. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 88. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune i mišljenja drugih relevantnih odbora (A8-0298/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune i mišljenja drugih relevantnih odbora (A8-0298/2015),

Dio III.

Opći pregled

| 1. | naglašava da u svom čitanju proračuna za 2016. Parlament u potpunosti održava političke prioritete koje je usvojila velika većina u prethodno spomenutim rezolucijama od 11. ožujka 2015. o općim smjernicama i od 8. srpnja 2015. o mandatu za trijalog; podsjeća da su ti prioriteti unutarnja i vanjska solidarnost, posebno učinkovito rješavanje migracijske i izbjegličke krize, kao i povećanje konkurentnosti stvaranjem dostojanstvenih i kvalitetnih poslova te razvojem poduzeća i poduzetništva u Uniji („tri P”); |
| --- | --- |

1.

naglašava da u svom čitanju proračuna za 2016. Parlament u potpunosti održava političke prioritete koje je usvojila velika većina u prethodno spomenutim rezolucijama od 11. ožujka 2015. o općim smjernicama i od 8. srpnja 2015. o mandatu za trijalog; podsjeća da su ti prioriteti unutarnja i vanjska solidarnost, posebno učinkovito rješavanje migracijske i izbjegličke krize, kao i povećanje konkurentnosti stvaranjem dostojanstvenih i kvalitetnih poslova te razvojem poduzeća i poduzetništva u Uniji („tri P”);

| 2. | ističe da se Unija trenutno suočava s nizom ozbiljnih kriza, prije svega nezapamćenom migracijskom i izbjegličkom krizom; uvjeren je da je u proračunu Unije nužno predvidjeti potrebna financijska sredstva koja bi bila dovoljna za rješavanje političkih izazova i kojima bi se Uniji omogućilo da hitno pronađe rješenja i učinkovito odgovori na te krize, što mora biti njezin prioritet; razumije da migracijska i izbjeglička kriza ne mogu biti riješene isključivo financijskim sredstvima i da je potreban sveobuhvatan pristup kako bi se uhvatilo u koštac s njezinom unutarnjom i vanjskom dimenzijom; smatra da iznimno vrijeme zahtijeva iznimne mjere te da je potrebno snažno se politički obvezati kako bi se u tu svrhu osigurala nova sredstva iz proračuna; u tom kontekstu ističe da je solidarnost temeljno načelo proračuna EU-a; zabrinut je što tijekom izbjegličke krize solidarnost nije jednako prisutna u svim državama članicama; traži od Komisije da izradi prijedlog o tome kako proračun EU-a države članice može potaknuti na uravnoteženiji pristup solidarnosti; |
| --- | --- |

2.

ističe da se Unija trenutno suočava s nizom ozbiljnih kriza, prije svega nezapamćenom migracijskom i izbjegličkom krizom; uvjeren je da je u proračunu Unije nužno predvidjeti potrebna financijska sredstva koja bi bila dovoljna za rješavanje političkih izazova i kojima bi se Uniji omogućilo da hitno pronađe rješenja i učinkovito odgovori na te krize, što mora biti njezin prioritet; razumije da migracijska i izbjeglička kriza ne mogu biti riješene isključivo financijskim sredstvima i da je potreban sveobuhvatan pristup kako bi se uhvatilo u koštac s njezinom unutarnjom i vanjskom dimenzijom; smatra da iznimno vrijeme zahtijeva iznimne mjere te da je potrebno snažno se politički obvezati kako bi se u tu svrhu osigurala nova sredstva iz proračuna; u tom kontekstu ističe da je solidarnost temeljno načelo proračuna EU-a; zabrinut je što tijekom izbjegličke krize solidarnost nije jednako prisutna u svim državama članicama; traži od Komisije da izradi prijedlog o tome kako proračun EU-a države članice može potaknuti na uravnoteženiji pristup solidarnosti;

| 3. | napominje da Parlament od samog početka u proračunu za 2016. poseban naglasak stavlja na migracije i izbjeglice; podsjeća na svoje ranije izjave da se rješenje migracijskih tokova nalazi na raskrižju unutarnje i vanjske solidarnosti te da se na integrirani način moraju aktivirati i vanjski financijski instrumenti kako bi se pronašlo rješenje temeljnih uzroka problema s kojima se Unija suočava; skreće pozornost na ugovore i sporazume oko kojih je postignut dogovor poput schengenske pravne stečevine, Uredbe Dublin (8) te Komisijina prijedloga o obveznom kriznom mehanizmu premještanja (COM(2015)0450); |
| --- | --- |

3.

napominje da Parlament od samog početka u proračunu za 2016. poseban naglasak stavlja na migracije i izbjeglice; podsjeća na svoje ranije izjave da se rješenje migracijskih tokova nalazi na raskrižju unutarnje i vanjske solidarnosti te da se na integrirani način moraju aktivirati i vanjski financijski instrumenti kako bi se pronašlo rješenje temeljnih uzroka problema s kojima se Unija suočava; skreće pozornost na ugovore i sporazume oko kojih je postignut dogovor poput schengenske pravne stečevine, Uredbe Dublin (8) te Komisijina prijedloga o obveznom kriznom mehanizmu premještanja (COM(2015)0450);

| 4. | stoga odlučuje da će odmah predložiti sveobuhvatni paket izmjena kojim se nacrt proračuna povećava za 1 161 milijun EUR za Naslov 3. (Sigurnost i građanstvo) i Naslov 4. (Globalna Europa) u svrhu pružanja prvotnog odgovora na migracijsku krizu; što se tiče unutarnje dimenzije krize, naglašava da se u izmjenama Parlamenta već u potpunosti uključuju i usklađuju dva paketa o premještanju tražitelja azila, a istovremeno se u njima predlažu dodatna povećanja za Fond za azil, migracije i integraciju (AMIF) i agencije Unije iz tog područja; što se tiče vanjske dimenzije, naglašava niz dodatnih povećanja usmjerenih na posebne programe u Naslovu 4. kao što su Europski instrument za susjedstvo, Instrument za razvojnu suradnju, humanitarna pomoć i Instrument pretpristupne pomoći; |
| --- | --- |

4.

stoga odlučuje da će odmah predložiti sveobuhvatni paket izmjena kojim se nacrt proračuna povećava za 1 161 milijun EUR za Naslov 3. (Sigurnost i građanstvo) i Naslov 4. (Globalna Europa) u svrhu pružanja prvotnog odgovora na migracijsku krizu; što se tiče unutarnje dimenzije krize, naglašava da se u izmjenama Parlamenta već u potpunosti uključuju i usklađuju dva paketa o premještanju tražitelja azila, a istovremeno se u njima predlažu dodatna povećanja za Fond za azil, migracije i integraciju (AMIF) i agencije Unije iz tog područja; što se tiče vanjske dimenzije, naglašava niz dodatnih povećanja usmjerenih na posebne programe u Naslovu 4. kao što su Europski instrument za susjedstvo, Instrument za razvojnu suradnju, humanitarna pomoć i Instrument pretpristupne pomoći;

| 5. | međutim, naglašava da se te izmjene mora sagledati u skladu s Komisijinim pismom izmjene 2/2016 za koje se očekuje da će sadržavati, povrh drugog paketa mjera za premještanje izbjeglica, dodatne mjere iz Komunikacije Komisije od 23. rujna 2015.; žali što Parlament i Vijeće nemaju više vremena da preispitaju prikladnost tog pisma izmjene, no razumije da je potrebno pružiti brzi odgovor i da je vremena vrlo malo; naglašava da Parlament u potpunosti podržava te nove mjere te se namjerava zauzeti za njihovo financiranje novim sredstvima čiji će iznos biti veći od onoga koji je predložio u vlastitom stajalištu o proračunu za 2016.; |
| --- | --- |

5.

međutim, naglašava da se te izmjene mora sagledati u skladu s Komisijinim pismom izmjene 2/2016 za koje se očekuje da će sadržavati, povrh drugog paketa mjera za premještanje izbjeglica, dodatne mjere iz Komunikacije Komisije od 23. rujna 2015.; žali što Parlament i Vijeće nemaju više vremena da preispitaju prikladnost tog pisma izmjene, no razumije da je potrebno pružiti brzi odgovor i da je vremena vrlo malo; naglašava da Parlament u potpunosti podržava te nove mjere te se namjerava zauzeti za njihovo financiranje novim sredstvima čiji će iznos biti veći od onoga koji je predložio u vlastitom stajalištu o proračunu za 2016.;

| 6. | donio je također odluku da će poduzeti mjere u pogledu aktualne krize koja pogađa europske poljoprivrednike, osobito u mliječnom sektoru, te da će već u svom stajalištu o proračunu za 2016. uključiti mjere podrške u hitnim slučajevima u iznosu od 500 milijuna EUR koje je najavila Komisija; vjeruje da će pismo izmjene 2/2016 koje će poslati Komisija omogućiti određivanje točnih proračunskih linija koje će u tom kontekstu biti povećane; pozdravlja odluku Komisije da neiskorištena sredstva iz pričuve za slučaj krize prenese iz proračuna za 2015. u proračun za 2016. te napominje da će ta neiskorištena sredstva biti iskorištena za povrat sredstava korisnicima izravnih plaćanja, kao što je predviđeno u Uredbi (EU) br. 1306/2013; |
| --- | --- |

6.

donio je također odluku da će poduzeti mjere u pogledu aktualne krize koja pogađa europske poljoprivrednike, osobito u mliječnom sektoru, te da će već u svom stajalištu o proračunu za 2016. uključiti mjere podrške u hitnim slučajevima u iznosu od 500 milijuna EUR koje je najavila Komisija; vjeruje da će pismo izmjene 2/2016 koje će poslati Komisija omogućiti određivanje točnih proračunskih linija koje će u tom kontekstu biti povećane; pozdravlja odluku Komisije da neiskorištena sredstva iz pričuve za slučaj krize prenese iz proračuna za 2015. u proračun za 2016. te napominje da će ta neiskorištena sredstva biti iskorištena za povrat sredstava korisnicima izravnih plaćanja, kao što je predviđeno u Uredbi (EU) br. 1306/2013;

| 7. | priznaje da se još mnogo toga mora učiniti kako bi se riješili nedostaci u gospodarstvu Unije povećanjem konkurentnosti, rasta i kvalitetnih radnih mjesta; naglašava ključnu ulogu koju u tom smislu imaju mikro, mala i srednja poduzeća te socijalna poduzeća; stoga povećava sredstva za program COSME za 16,5 milijuna EUR; također odlučuje da će predložiti nova sredstva 2016. godine za nastavak Inicijative za zapošljavanje mladih čija je cjelokupna financijska omotnica bila prebačena na početak razdoblja od 2014. do 2015. godine; priznaje znatan doprinos tog programa borbi protiv nezaposlenosti i odlučan je u osiguranju potrebnih sredstava kako bi se spriječio manjak financiranja za njegovu provedbu; stoga odobrava povećanje od 473,2 milijuna EUR za 2016., koje odgovara iznosu godišnje rate koja je prvotno bila predviđena za Inicijativu za zapošljavanje mladih; |
| --- | --- |

7.

priznaje da se još mnogo toga mora učiniti kako bi se riješili nedostaci u gospodarstvu Unije povećanjem konkurentnosti, rasta i kvalitetnih radnih mjesta; naglašava ključnu ulogu koju u tom smislu imaju mikro, mala i srednja poduzeća te socijalna poduzeća; stoga povećava sredstva za program COSME za 16,5 milijuna EUR; također odlučuje da će predložiti nova sredstva 2016. godine za nastavak Inicijative za zapošljavanje mladih čija je cjelokupna financijska omotnica bila prebačena na početak razdoblja od 2014. do 2015. godine; priznaje znatan doprinos tog programa borbi protiv nezaposlenosti i odlučan je u osiguranju potrebnih sredstava kako bi se spriječio manjak financiranja za njegovu provedbu; stoga odobrava povećanje od 473,2 milijuna EUR za 2016., koje odgovara iznosu godišnje rate koja je prvotno bila predviđena za Inicijativu za zapošljavanje mladih;

| 8. | ponavlja svoj stav da se iz proračuna Unije ne bi trebale financirati nove inicijative na štetu već postojećih programa i politika Unije te da se ne bi smjele zanemarivati već preuzete političke obveze; u potpunosti potvrđuje svoju veliku političku i financijsku podršku osnivanju Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSI), namjerava ispuniti svoje obećanje koje je dao tijekom pregovora o EFSI-u, tj. u najvećoj mogućoj mjeri smanjiti učinak koji će to imati na Obzor 2020. i Instrument za povezivanje Europe (CEF) u okviru godišnjeg proračunskog postupka; stoga predlaže da se 2016. godine u potpunosti nadoknade rezovi za ta dva programa, nastali zbog izvršenih uplata jamstvenom fondu EFSI-a, kako bi im se omogućilo da u cijelosti provedu ciljeve dogovorene samo dvije godine ranije, prilikom usvajanja pravne osnove tih dvaju programa; |
| --- | --- |

8.

ponavlja svoj stav da se iz proračuna Unije ne bi trebale financirati nove inicijative na štetu već postojećih programa i politika Unije te da se ne bi smjele zanemarivati već preuzete političke obveze; u potpunosti potvrđuje svoju veliku političku i financijsku podršku osnivanju Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSI), namjerava ispuniti svoje obećanje koje je dao tijekom pregovora o EFSI-u, tj. u najvećoj mogućoj mjeri smanjiti učinak koji će to imati na Obzor 2020. i Instrument za povezivanje Europe (CEF) u okviru godišnjeg proračunskog postupka; stoga predlaže da se 2016. godine u potpunosti nadoknade rezovi za ta dva programa, nastali zbog izvršenih uplata jamstvenom fondu EFSI-a, kako bi im se omogućilo da u cijelosti provedu ciljeve dogovorene samo dvije godine ranije, prilikom usvajanja pravne osnove tih dvaju programa;

| 9. | naglašava da je važno u potpunosti poštovati zajedničku izjavu o planu plaćanja za razdoblje 2015. – 2016. koja je usuglašena između Parlamenta, Vijeća i Komisije te koja je nastala nakon preuzimanja zajedničke obveze da se smanje zaostaci u nepodmirenim zahtjevima za plaćanja za kohezijske programe u razdoblju 2007. – 2013. na otprilike 2 milijarde EUR do kraja 2016.; u tom pogledu kritizira rezove koje je predložilo Vijeće i koji su u izravnom proturječju s tim planom plaćanja; nadalje, ističe potrebu da se izbjegne svako buduće gomilanje takvih neodrživih zaostataka u plaćanjima te poziva Komisiju da donese konkretne prijedloge u vezi s time; stoga smatra da nepredviđena plaćanja treba financirati novim sredstvima te da bi koncentracija financiranja na početku razdoblja u Grčkoj od 1 milijarde EUR trebala biti u okviru gornje granice plaćanja višegodišnjeg financijskog okvira; naglašava svoj dugogodišnji stav da se plaćanja koja proizlaze iz obveza aktiviranih u okviru instrumenta fleksibilnosti trebaju računaju iznad te gornje granice; |
| --- | --- |

9.

naglašava da je važno u potpunosti poštovati zajedničku izjavu o planu plaćanja za razdoblje 2015. – 2016. koja je usuglašena između Parlamenta, Vijeća i Komisije te koja je nastala nakon preuzimanja zajedničke obveze da se smanje zaostaci u nepodmirenim zahtjevima za plaćanja za kohezijske programe u razdoblju 2007. – 2013. na otprilike 2 milijarde EUR do kraja 2016.; u tom pogledu kritizira rezove koje je predložilo Vijeće i koji su u izravnom proturječju s tim planom plaćanja; nadalje, ističe potrebu da se izbjegne svako buduće gomilanje takvih neodrživih zaostataka u plaćanjima te poziva Komisiju da donese konkretne prijedloge u vezi s time; stoga smatra da nepredviđena plaćanja treba financirati novim sredstvima te da bi koncentracija financiranja na početku razdoblja u Grčkoj od 1 milijarde EUR trebala biti u okviru gornje granice plaćanja višegodišnjeg financijskog okvira; naglašava svoj dugogodišnji stav da se plaćanja koja proizlaze iz obveza aktiviranih u okviru instrumenta fleksibilnosti trebaju računaju iznad te gornje granice;

| 10. | sve rezove Vijeće vraća na razinu iz nacrta proračuna (563,6 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za obveze i 1 421,8 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za plaćanja); ne razumije razlog predloženih rezova, na primjer za Obzor 2020. i Instrument za povezivanje Europe, dva programa koji su već pogođeni preusmjeravanjem sredstava na Europski fond za strateška ulaganja, te za razvojne politike i politike susjedstva, posebno u svjetlu nedavnih događaja; zabrinut je zbog toga što predlaganjem tako velikih rezova u nacrtu proračuna Vijeće uvelike podcjenjuje neprikosnovenu vrijednost proračuna Unije; u svakom slučaju osporava namjeru Vijeća da će ciljati na one proračunske linije koje imaju slabu stopu izvršenja ili sposobnost apsorpcije jer to nije potkrijepljeno stvarnim podacima o provedbi i ne uzima u obzir različite načine na koje se neki programi provode; |
| --- | --- |

10.

sve rezove Vijeće vraća na razinu iz nacrta proračuna (563,6 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za obveze i 1 421,8 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za plaćanja); ne razumije razlog predloženih rezova, na primjer za Obzor 2020. i Instrument za povezivanje Europe, dva programa koji su već pogođeni preusmjeravanjem sredstava na Europski fond za strateška ulaganja, te za razvojne politike i politike susjedstva, posebno u svjetlu nedavnih događaja; zabrinut je zbog toga što predlaganjem tako velikih rezova u nacrtu proračuna Vijeće uvelike podcjenjuje neprikosnovenu vrijednost proračuna Unije; u svakom slučaju osporava namjeru Vijeća da će ciljati na one proračunske linije koje imaju slabu stopu izvršenja ili sposobnost apsorpcije jer to nije potkrijepljeno stvarnim podacima o provedbi i ne uzima u obzir različite načine na koje se neki programi provode;

| 11. | žali zbog toga što u stručnim skupinama Komisije i dalje nema ravnoteže jer njima pretjerano dominiraju korporativni interesi; |
| --- | --- |

11.

žali zbog toga što u stručnim skupinama Komisije i dalje nema ravnoteže jer njima pretjerano dominiraju korporativni interesi;

| 12. | zaključuje da će se, kako bi se u dovoljnoj mjeri financirale te hitne potrebe i s obzirom na vrlo uske granice višegodišnjeg financijskog okvira 2016. godine, trebati upotrijebiti sva sredstva dostupna u Uredbi o VFO-u u pogledu fleksibilnosti, uključujući i potpunu aktivaciju instrumenta fleksibilnosti; očekuje da će Vijeće slijediti taj pristup te da će se sporazum lako postići u postupku mirenja, što će Uniji omogućiti da bude spremna i učinkovito odgovori na predstojeće izazove; u tom pogledu naglašava da bi ukupnu razliku VFO-a za obveze iz 2015. trebalo mobilizirati čim se za to ispune pravni uvjeti; očekuje da će o tom pitanju postići načelni dogovor s Vijećem i Komisijom; |
| --- | --- |

12.

zaključuje da će se, kako bi se u dovoljnoj mjeri financirale te hitne potrebe i s obzirom na vrlo uske granice višegodišnjeg financijskog okvira 2016. godine, trebati upotrijebiti sva sredstva dostupna u Uredbi o VFO-u u pogledu fleksibilnosti, uključujući i potpunu aktivaciju instrumenta fleksibilnosti; očekuje da će Vijeće slijediti taj pristup te da će se sporazum lako postići u postupku mirenja, što će Uniji omogućiti da bude spremna i učinkovito odgovori na predstojeće izazove; u tom pogledu naglašava da bi ukupnu razliku VFO-a za obveze iz 2015. trebalo mobilizirati čim se za to ispune pravni uvjeti; očekuje da će o tom pitanju postići načelni dogovor s Vijećem i Komisijom;

| 13. | podsjeća na zajedničku deklaraciju triju institucija Unije u kontekstu političkog dogovora oko VFO-a da će godišnji proračunski postupci sadržavati, prema potrebi, rodne sastavnice; naglašava da bi rodno osviještena politika trebala podupirati, kao horizontalno načelo, politike Unije te poziva na sveobuhvatnu provedbu rodno pravednog proračunskog planiranja; nadalje, pozdravlja uvođenje zelenih politika u proračun Unije; ističe potrebu za dodatnim jačanjem tog postupka kako bi se ispunili dogovoreni ciljevi u području rashoda za klimu i ekoloških rashoda; |
| --- | --- |

13.

podsjeća na zajedničku deklaraciju triju institucija Unije u kontekstu političkog dogovora oko VFO-a da će godišnji proračunski postupci sadržavati, prema potrebi, rodne sastavnice; naglašava da bi rodno osviještena politika trebala podupirati, kao horizontalno načelo, politike Unije te poziva na sveobuhvatnu provedbu rodno pravednog proračunskog planiranja; nadalje, pozdravlja uvođenje zelenih politika u proračun Unije; ističe potrebu za dodatnim jačanjem tog postupka kako bi se ispunili dogovoreni ciljevi u području rashoda za klimu i ekoloških rashoda;

| 14. | stoga utvrđuje ukupnu razinu odobrenih sredstava za 2016. na 157 427,3 milijuna EUR za preuzimanje obveza te 146 459,3 milijuna EUR za plaćanja; |
| --- | --- |

14.

stoga utvrđuje ukupnu razinu odobrenih sredstava za 2016. na 157 427,3 milijuna EUR za preuzimanje obveza te 146 459,3 milijuna EUR za plaćanja;

Podnaslov 1.a – Konkurentnost za rast i zapošljavanje

| 15. | kritizira činjenicu da je i ove godine Naslov 1.a ozbiljno pogođen rezovima Vijeća u iznosu od 140,9 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za obveze i 435,4 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za plaćanja u usporedbi s nacrtom proračuna; naglašava da je gotovo polovica tih rezova usmjerena na Obzor 2020., što rezultira daljnjim smanjenjem sredstava za taj program 2016. godine, nakon što se taj dio njegovih sredstava preusmjeri na Europski fond za strateška ulaganja; |
| --- | --- |

15.

kritizira činjenicu da je i ove godine Naslov 1.a ozbiljno pogođen rezovima Vijeća u iznosu od 140,9 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za obveze i 435,4 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za plaćanja u usporedbi s nacrtom proračuna; naglašava da je gotovo polovica tih rezova usmjerena na Obzor 2020., što rezultira daljnjim smanjenjem sredstava za taj program 2016. godine, nakon što se taj dio njegovih sredstava preusmjeri na Europski fond za strateška ulaganja;

| 16. | naglašava da se, zbog primjene načela dosljednosti, nekoliko rezova koje je Vijeće u lipnju 2015. provelo na temelju slabe sposobnosti apsorpcije mnogih programa u okviru naslova 1.a mora poništiti zbog ubrzane provedbe tih programa u rujnu 2015.; napominje da je to opći trend, u skladu sa životnim ciklusom tih programa; stoga odlučuje zadržati razinu iz nacrta proračuna za proračunske linije na kojima je Vijeće izvršilo rezove, i to za odobrena sredstva za obveze kao i za plaćanja; |
| --- | --- |

16.

naglašava da se, zbog primjene načela dosljednosti, nekoliko rezova koje je Vijeće u lipnju 2015. provelo na temelju slabe sposobnosti apsorpcije mnogih programa u okviru naslova 1.a mora poništiti zbog ubrzane provedbe tih programa u rujnu 2015.; napominje da je to opći trend, u skladu sa životnim ciklusom tih programa; stoga odlučuje zadržati razinu iz nacrta proračuna za proračunske linije na kojima je Vijeće izvršilo rezove, i to za odobrena sredstva za obveze kao i za plaćanja;

| 17. | u skladu s prioritetima za 2016. – posao, poduzeća, poduzetništvo – i nakon pažljivog razmatranja njihove sposobnosti apsorpcije do sada, odlučuje predložiti, uz potpunu nadoknadu rezova za Obzor 2020. i Instrument za povezivanje Europe, a koji su bili povezani s EFSU-om, određena selektivna povećanja iznad razine iz nacrta proračuna za programe COSME, Obzor 2020., EaSI i Erasmus+; |
| --- | --- |

17.

u skladu s prioritetima za 2016. – posao, poduzeća, poduzetništvo – i nakon pažljivog razmatranja njihove sposobnosti apsorpcije do sada, odlučuje predložiti, uz potpunu nadoknadu rezova za Obzor 2020. i Instrument za povezivanje Europe, a koji su bili povezani s EFSU-om, određena selektivna povećanja iznad razine iz nacrta proračuna za programe COSME, Obzor 2020., EaSI i Erasmus+;

| 18. | posebno naglašava da se prebacivanje sredstava na početak razdoblja za program COSME od 2014. – 2015. pokazalo posebno korisnim s obzirom da u proteklih nekoliko godina stalno raste potražnja malih i srednjih poduzeća za pružanje potpore u pristupu tržištima i u financiranju; stoga se protivi smanjenju za program COSME u nacrtu proračuna u odnosu na 2015. te odlučuje povećati sredstva iznad granice iz nacrta proračuna za taj program; podsjeća da je Komisija već ukazala na nedostatak financijskih instrumenata za COSME za 2015., 2016. i 2017., što pokazuje veliki jaz između dostupnih obveza i očekivane potražnje; traži, u okviru programa COSME, znatno povećanje sredstava za Erasmus za mlade poduzetnike s obzirom da dostupna sredstva nisu dovoljna kako bi se zadovoljila velika potražnja za sudjelovanjem; |
| --- | --- |

18.

posebno naglašava da se prebacivanje sredstava na početak razdoblja za program COSME od 2014. – 2015. pokazalo posebno korisnim s obzirom da u proteklih nekoliko godina stalno raste potražnja malih i srednjih poduzeća za pružanje potpore u pristupu tržištima i u financiranju; stoga se protivi smanjenju za program COSME u nacrtu proračuna u odnosu na 2015. te odlučuje povećati sredstva iznad granice iz nacrta proračuna za taj program; podsjeća da je Komisija već ukazala na nedostatak financijskih instrumenata za COSME za 2015., 2016. i 2017., što pokazuje veliki jaz između dostupnih obveza i očekivane potražnje; traži, u okviru programa COSME, znatno povećanje sredstava za Erasmus za mlade poduzetnike s obzirom da dostupna sredstva nisu dovoljna kako bi se zadovoljila velika potražnja za sudjelovanjem;

| 19. | poziva Komisiju da analizira financijsko opterećenje prouzročeno naknadama i pristojbama koje se moraju podmiriti u okviru obveznih postupaka certificiranja i licenciranja; potiče Komisiju da izradi temeljitu procjenu učinka tih troškova na konkurentnost industrije i malih i srednjih poduzeća; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisiju da analizira financijsko opterećenje prouzročeno naknadama i pristojbama koje se moraju podmiriti u okviru obveznih postupaka certificiranja i licenciranja; potiče Komisiju da izradi temeljitu procjenu učinka tih troškova na konkurentnost industrije i malih i srednjih poduzeća;

| 20. | odlučuje povećati sredstva iznad razine iz nacrta proračuna za tri nadzorne agencije (EBA, EIOPA i ESMA) te Europsku agenciju za suradnju energetskih regulatora (ACER) kako bi im se namijenila dostatna sredstva za suočavanje sa sve većim brojem zadaća; |
| --- | --- |

20.

odlučuje povećati sredstva iznad razine iz nacrta proračuna za tri nadzorne agencije (EBA, EIOPA i ESMA) te Europsku agenciju za suradnju energetskih regulatora (ACER) kako bi im se namijenila dostatna sredstva za suočavanje sa sve većim brojem zadaća;

| 21. | potvrđuje svoju potporu programu ITER te se obvezuje da će mu osigurati dostatna sredstva; međutim, zabrinut je zbog mogućih daljnjih kašnjenja i dodatnih troškova tih programa kao i zbog s tim povezanih potencijalnih posljedica na proračun Unije; stoga žali što nije mogao procijeniti razinu sredstava za ITER za 2016. u odnosu na novi plan i raspored plaćanja koji će biti predstavljen tek na vijeću ITER-a u studenom 2015.; međutim, očekuje da će taj revidirani plan sadržavati dovoljno dokaza da su prijedlozi Parlamenta, iz relevantne Odluke o razrješnici za financijsku godinu 2013. (9), propisno uzeti u obzir te da će financijska stabilnost i učinkovitost potrošnje biti zajamčeni; to pitanje namjerava postaviti tijekom mirenja u proračunskom postupku za 2016.; nadalje, ustraje na potrebi za potpunom transparentnošću u pogledu korištenja doprinosima koje Fuzija za energiju pruža programu ITER; poziva na izradu odgovarajućeg mehanizma za odgovornost kojim će se dati jasan pregled iznosa financijskih sredstava za međunarodne projekte i ocijeniti uspješnost njihove uporabe; |
| --- | --- |

21.

potvrđuje svoju potporu programu ITER te se obvezuje da će mu osigurati dostatna sredstva; međutim, zabrinut je zbog mogućih daljnjih kašnjenja i dodatnih troškova tih programa kao i zbog s tim povezanih potencijalnih posljedica na proračun Unije; stoga žali što nije mogao procijeniti razinu sredstava za ITER za 2016. u odnosu na novi plan i raspored plaćanja koji će biti predstavljen tek na vijeću ITER-a u studenom 2015.; međutim, očekuje da će taj revidirani plan sadržavati dovoljno dokaza da su prijedlozi Parlamenta, iz relevantne Odluke o razrješnici za financijsku godinu 2013. (9), propisno uzeti u obzir te da će financijska stabilnost i učinkovitost potrošnje biti zajamčeni; to pitanje namjerava postaviti tijekom mirenja u proračunskom postupku za 2016.; nadalje, ustraje na potrebi za potpunom transparentnošću u pogledu korištenja doprinosima koje Fuzija za energiju pruža programu ITER; poziva na izradu odgovarajućeg mehanizma za odgovornost kojim će se dati jasan pregled iznosa financijskih sredstava za međunarodne projekte i ocijeniti uspješnost njihove uporabe;

| 22. | stavlja u pričuvu dio sredstava za standardizaciju financijskog izvještavanja i financijske revizije te poziva na usvajanje preporuka iz izvješća gospodina Maystadta, koje se odnose na zadaću i odgovornosti Europske savjetodavne skupine za financijsko izvještavanje, čime bi se također ojačao utjecaj Europske unije u određivanju međunarodnih računovodstvenih normi; također je zabrinut zbog toga što se znatna financijska sredstva EU-a izdvajaju za zakladu IFRS, a ona nije ostvarila potrebna poboljšanja u smislu odgovornosti, transparentnosti i demokracije; |
| --- | --- |

22.

stavlja u pričuvu dio sredstava za standardizaciju financijskog izvještavanja i financijske revizije te poziva na usvajanje preporuka iz izvješća gospodina Maystadta, koje se odnose na zadaću i odgovornosti Europske savjetodavne skupine za financijsko izvještavanje, čime bi se također ojačao utjecaj Europske unije u određivanju međunarodnih računovodstvenih normi; također je zabrinut zbog toga što se znatna financijska sredstva EU-a izdvajaju za zakladu IFRS, a ona nije ostvarila potrebna poboljšanja u smislu odgovornosti, transparentnosti i demokracije;

| 23. | kao rezultat toga povećava razinu odobrenih sredstava za obveze i plaćanja za Naslov 1.a iznad razine iz nacrta proračuna za 1 405,5 milijuna EUR, tj. 491,5 milijuna EUR (uključujući pilot-projekte i pripremna djelovanja), čime se premašuje gornja granica za preuzimanje obveza za 1 316,9 milijuna EUR, koja će se financirati iz svih raspoloživih sredstava s obzirom na fleksibilnost Uredbe o VFO-u i nakon što se iscrpe sve dostupne razlike; |
| --- | --- |

23.

kao rezultat toga povećava razinu odobrenih sredstava za obveze i plaćanja za Naslov 1.a iznad razine iz nacrta proračuna za 1 405,5 milijuna EUR, tj. 491,5 milijuna EUR (uključujući pilot-projekte i pripremna djelovanja), čime se premašuje gornja granica za preuzimanje obveza za 1 316,9 milijuna EUR, koja će se financirati iz svih raspoloživih sredstava s obzirom na fleksibilnost Uredbe o VFO-u i nakon što se iscrpe sve dostupne razlike;

Podnaslov 1.b — Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija

| 24. | ne slaže se s predloženim rezovima Vijeća u iznosu od 3,1 milijuna EUR za obveze i, još važnije, 220,1 milijun EUR za plaćanja u okviru podnaslova 1.b, kao i za proračunske linije za zaključenje; poziva Vijeće da objasni kako su ti rezovi spojivi s ciljevima, s jedne strane, smanjenja zaostataka u nepodmirenim računima i, s druge strane, izbjegavanja negativnih posljedica i nepotrebnih kašnjenja u provedbi programa tijekom razdoblja 2014. – 2020.; podsjeća da kohezijska politika predstavlja glavnu ulagačku politiku Unije čiji je cilj smanjiti nejednakosti među europskim regijama povećanjem ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije; naglašava da su instrumenti poput ESF-a, EFRR-a, Kohezijskog fonda ili Inicijative za zapošljavanje mladih ključni u poticanju konvergencije, smanjenju razvojnog jaza te pružanju podrške stvaranju kvalitetnih i održivih radnih mjesta; |
| --- | --- |

24.

ne slaže se s predloženim rezovima Vijeća u iznosu od 3,1 milijuna EUR za obveze i, još važnije, 220,1 milijun EUR za plaćanja u okviru podnaslova 1.b, kao i za proračunske linije za zaključenje; poziva Vijeće da objasni kako su ti rezovi spojivi s ciljevima, s jedne strane, smanjenja zaostataka u nepodmirenim računima i, s druge strane, izbjegavanja negativnih posljedica i nepotrebnih kašnjenja u provedbi programa tijekom razdoblja 2014. – 2020.; podsjeća da kohezijska politika predstavlja glavnu ulagačku politiku Unije čiji je cilj smanjiti nejednakosti među europskim regijama povećanjem ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije; naglašava da su instrumenti poput ESF-a, EFRR-a, Kohezijskog fonda ili Inicijative za zapošljavanje mladih ključni u poticanju konvergencije, smanjenju razvojnog jaza te pružanju podrške stvaranju kvalitetnih i održivih radnih mjesta;

| 25. | napominje preliminarnu procjenu Komisije, temeljenu na posljednjim predviđanjima država članica, prema kojoj će provedba programa u području kohezijske politike najvjerojatnije kasniti 2016. godine; zabrinut je da svako znatnije smanjenje potrošnje u trećoj godini provedbe novog ciklusa europskih strukturnih i investicijskih fondova, u vrijeme kada bi programi trebali biti u punom zamahu, ne samo da će negativno utjecati na pravovremeno postizanje rezultata na terenu, već može uzrokovati ozbiljan pritisak na plaćanja u sljedećim godinama, zbog čega može ponovno doći do zaostataka u neplaćenim računima; poziva dotične države članice da postignu brzi napredak u rješavanju temeljnih uzroka tih kašnjenja u provedbi, na primjer brzim imenovanjem tijela nadležnih za programe te izradom jedinstvenih i pojednostavljenih nacionalnih administrativnih postupaka; u skladu s planom plaćanja traži od Komisije da pomno prati trendove u plaćanjima u okviru naslova 1.b koji se odnosi na programsko razdoblje 2014. – 2020., između ostalog detaljnim, redovito ažuriranim predviđanjima o kojima će se raspravljati na prigodnim međuinstitucijskim sastancima te da prema potrebi donosi korisne prijedloge; |
| --- | --- |

25.

napominje preliminarnu procjenu Komisije, temeljenu na posljednjim predviđanjima država članica, prema kojoj će provedba programa u području kohezijske politike najvjerojatnije kasniti 2016. godine; zabrinut je da svako znatnije smanjenje potrošnje u trećoj godini provedbe novog ciklusa europskih strukturnih i investicijskih fondova, u vrijeme kada bi programi trebali biti u punom zamahu, ne samo da će negativno utjecati na pravovremeno postizanje rezultata na terenu, već može uzrokovati ozbiljan pritisak na plaćanja u sljedećim godinama, zbog čega može ponovno doći do zaostataka u neplaćenim računima; poziva dotične države članice da postignu brzi napredak u rješavanju temeljnih uzroka tih kašnjenja u provedbi, na primjer brzim imenovanjem tijela nadležnih za programe te izradom jedinstvenih i pojednostavljenih nacionalnih administrativnih postupaka; u skladu s planom plaćanja traži od Komisije da pomno prati trendove u plaćanjima u okviru naslova 1.b koji se odnosi na programsko razdoblje 2014. – 2020., između ostalog detaljnim, redovito ažuriranim predviđanjima o kojima će se raspravljati na prigodnim međuinstitucijskim sastancima te da prema potrebi donosi korisne prijedloge;

| 26. | podsjeća da Komisija nije predložila osiguranje sredstava za preuzimanje obveza za Inicijativu za zapošljavanje mladih za 2016. zbog pojačanog financiranja te inicijative na početku njezina razdoblja 2014. i 2015.; odlučuje, u skladu s Uredbom o Europskom socijalnom fondu (10), kojom se predviđa mogućnost takvog nastavka, da Inicijativi za zapošljavanje mladih dodijeli 473,2 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza, što je iznos jednak prvotnoj godišnjoj rati predviđenoj za taj program; uvjeren je da se financiranje tog važnog programa, koji se bavi jednim od najvažnijih izazova Unije, ne smije zaustaviti 2015. godine; naglašava da bi dodatno financiranje trebalo biti iskorišteno za širenje programa, čime bi se pomoglo većem broju mladih da pronađu dostojno i stalno radno mjesto; poziva države članice da učine sve što je u njihovoj moći kako bi ubrzale provedbu te inicijative na terenu, što će izravno koristiti mladim Europljanima; potiče Komisiju da izvještava Parlament o mjerama borbe protiv nezaposlenosti mladih koje financira Unija i o rezultatima postignutim tim mjerama; |
| --- | --- |

26.

podsjeća da Komisija nije predložila osiguranje sredstava za preuzimanje obveza za Inicijativu za zapošljavanje mladih za 2016. zbog pojačanog financiranja te inicijative na početku njezina razdoblja 2014. i 2015.; odlučuje, u skladu s Uredbom o Europskom socijalnom fondu (10), kojom se predviđa mogućnost takvog nastavka, da Inicijativi za zapošljavanje mladih dodijeli 473,2 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza, što je iznos jednak prvotnoj godišnjoj rati predviđenoj za taj program; uvjeren je da se financiranje tog važnog programa, koji se bavi jednim od najvažnijih izazova Unije, ne smije zaustaviti 2015. godine; naglašava da bi dodatno financiranje trebalo biti iskorišteno za širenje programa, čime bi se pomoglo većem broju mladih da pronađu dostojno i stalno radno mjesto; poziva države članice da učine sve što je u njihovoj moći kako bi ubrzale provedbu te inicijative na terenu, što će izravno koristiti mladim Europljanima; potiče Komisiju da izvještava Parlament o mjerama borbe protiv nezaposlenosti mladih koje financira Unija i o rezultatima postignutim tim mjerama;

| 27. | uzimajući u obzir pilot-projekte i pripremna djelovanja, povećava odobrena sredstva za preuzimanje obveza za naslov 1.b za 482,7 milijuna EUR i odobrena sredstva za plaćanja za 1 164 milijuna EUR iznad nacrta sporazuma, čime se premašuje prag za obveze za 467,3 milijuna EUR, koji će se financirati svim dostupnim sredstvima s obzirom na fleksibilnost u Uredbi o VFO-u; |
| --- | --- |

27.

uzimajući u obzir pilot-projekte i pripremna djelovanja, povećava odobrena sredstva za preuzimanje obveza za naslov 1.b za 482,7 milijuna EUR i odobrena sredstva za plaćanja za 1 164 milijuna EUR iznad nacrta sporazuma, čime se premašuje prag za obveze za 467,3 milijuna EUR, koji će se financirati svim dostupnim sredstvima s obzirom na fleksibilnost u Uredbi o VFO-u;

Naslov 2. — Održivi rast: prirodni resursi

| 28. | napominje da je Vijeće također smanjilo sredstva u Naslovu 2. za 199,9 milijuna EUR za odobrena sredstva za obveze i 251,1 milijun EUR za plaćanja, uključujući za ruralni razvoj, Europski fond za pomorstvo i ribarstvo i program LIFE; smatra da pismo izmjene o poljoprivredi treba ostati osnova za svaku pouzdanu reviziju sredstava Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP); u skladu s tim zadržava razine iz nacrta sporazuma; |
| --- | --- |

28.

napominje da je Vijeće također smanjilo sredstva u Naslovu 2. za 199,9 milijuna EUR za odobrena sredstva za obveze i 251,1 milijun EUR za plaćanja, uključujući za ruralni razvoj, Europski fond za pomorstvo i ribarstvo i program LIFE; smatra da pismo izmjene o poljoprivredi treba ostati osnova za svaku pouzdanu reviziju sredstava Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP); u skladu s tim zadržava razine iz nacrta sporazuma;

| 29. | pozdravlja predstavljanje sveobuhvatnog paketa mjera Komisije za hitne slučajeve u vrijednosti od 500 milijuna EUR za podršku europskim poljoprivrednicima, prvenstveno u mliječnom sektoru zbog sve manjih cijena sirovine i sve veće proizvodnje mlijeka; naglašava da su posljedice najozbiljnije u udaljenim područjima gdje je socioekonomska važnost mliječnog sektora neupitna; taj iznos uvrštava u svoje čitanje kao znak podrške najavi Komisije te sa zadovoljstvom očekuje njegovo cjelovito uvrštavanje tijekom postupka mirenja na temelju pisma izmjene; naglašava da bi taj paket trebao doprinijeti cijelom nizu mjera usmjerenih na pronalazak rješenja za gubitke i dugoročne posljedice koje je za europske poljoprivrednike imao ruski embargo na poljoprivredne proizvode, jer je Rusija do sada bila druga najvažnija destinacija za izvoz poljoprivrednih proizvoda Unije; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja predstavljanje sveobuhvatnog paketa mjera Komisije za hitne slučajeve u vrijednosti od 500 milijuna EUR za podršku europskim poljoprivrednicima, prvenstveno u mliječnom sektoru zbog sve manjih cijena sirovine i sve veće proizvodnje mlijeka; naglašava da su posljedice najozbiljnije u udaljenim područjima gdje je socioekonomska važnost mliječnog sektora neupitna; taj iznos uvrštava u svoje čitanje kao znak podrške najavi Komisije te sa zadovoljstvom očekuje njegovo cjelovito uvrštavanje tijekom postupka mirenja na temelju pisma izmjene; naglašava da bi taj paket trebao doprinijeti cijelom nizu mjera usmjerenih na pronalazak rješenja za gubitke i dugoročne posljedice koje je za europske poljoprivrednike imao ruski embargo na poljoprivredne proizvode, jer je Rusija do sada bila druga najvažnija destinacija za izvoz poljoprivrednih proizvoda Unije;

| 30. | smatra da se izvoznim subvencijama narušava trgovina i da su u suprotnosti s razvojnim ciljevima EU-a; stoga podržava njihovo potpuno ukidanje; |
| --- | --- |

30.

smatra da se izvoznim subvencijama narušava trgovina i da su u suprotnosti s razvojnim ciljevima EU-a; stoga podržava njihovo potpuno ukidanje;

| 31. | ponavlja da se ni odobrena sredstva za plaćanje za zajedničku poljoprivrednu politiku, ni bilo koja druga odobrena sredstva za plaćanje iz proračuna ne bi trebala upotrijebiti za financiranje smrtonosnih borbi bikova; podsjeća da je takvo financiranje evidentno kršenje Europske konvencije za zaštitu životinja koje se drže u svrhu proizvodnje (Direktiva Vijeća 98/58/EZ) (11); |
| --- | --- |

31.

ponavlja da se ni odobrena sredstva za plaćanje za zajedničku poljoprivrednu politiku, ni bilo koja druga odobrena sredstva za plaćanje iz proračuna ne bi trebala upotrijebiti za financiranje smrtonosnih borbi bikova; podsjeća da je takvo financiranje evidentno kršenje Europske konvencije za zaštitu životinja koje se drže u svrhu proizvodnje (Direktiva Vijeća 98/58/EZ) (11);

| 32. | naglašava sve veći broj zadaća dodijeljenih Uniji u sklopu Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo; stoga zadržava razinu sredstava iz proračuna za 2015. za znanstveno savjetovanje i znanje u ribarstvu zbog važnosti sakupljanja podataka u postupku donošenja odluka te jača proračun Europske agencije za kontrolu ribarstva (EFCA) kako bi podržao njezinu ulogu u usklađivanju i provedbi zajedničke ribarstvene politike; |
| --- | --- |

32.

naglašava sve veći broj zadaća dodijeljenih Uniji u sklopu Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo; stoga zadržava razinu sredstava iz proračuna za 2015. za znanstveno savjetovanje i znanje u ribarstvu zbog važnosti sakupljanja podataka u postupku donošenja odluka te jača proračun Europske agencije za kontrolu ribarstva (EFCA) kako bi podržao njezinu ulogu u usklađivanju i provedbi zajedničke ribarstvene politike;

| 33. | stoga povećava razinu sredstava za preuzimanje obveza za 510,4 milijuna EUR i 520,6 milijuna EUR za plaćanja (uključujući pilot-projekte i pripremna djelovanja), ostavljajući razliku od 647,2 milijuna EUR ispod gornje granice za preuzimanje obveza u Naslovu 2.; |
| --- | --- |

33.

stoga povećava razinu sredstava za preuzimanje obveza za 510,4 milijuna EUR i 520,6 milijuna EUR za plaćanja (uključujući pilot-projekte i pripremna djelovanja), ostavljajući razliku od 647,2 milijuna EUR ispod gornje granice za preuzimanje obveza u Naslovu 2.;

Naslov 3. – Sigurnost i građanstvo

| 34. | podsjeća da su u nacrtu proračuna bila predviđena povećanja u području sigurnosti i migracija, uključujući i 150 milijuna EUR za program za premještanje 40 000 osoba kojima je potrebna međunarodna zaštita, što je dovelo do toga da je Komisija premašila gornju granicu za taj naslov za 124 milijuna EUR i predložila odgovarajuću aktivaciju instrumenta fleksibilnosti; pozdravlja činjenicu da se Vijeće složilo s načelom aktivacije instrumenta fleksibilnosti u tu svrhu; napominje, međutim, da je potreban dugoročni financijski plan za pružanje odgovora na izbjegličku krizu te smatra da će se o tome voditi računa i tijekom revizije VFO-a; |
| --- | --- |

34.

podsjeća da su u nacrtu proračuna bila predviđena povećanja u području sigurnosti i migracija, uključujući i 150 milijuna EUR za program za premještanje 40 000 osoba kojima je potrebna međunarodna zaštita, što je dovelo do toga da je Komisija premašila gornju granicu za taj naslov za 124 milijuna EUR i predložila odgovarajuću aktivaciju instrumenta fleksibilnosti; pozdravlja činjenicu da se Vijeće složilo s načelom aktivacije instrumenta fleksibilnosti u tu svrhu; napominje, međutim, da je potreban dugoročni financijski plan za pružanje odgovora na izbjegličku krizu te smatra da će se o tome voditi računa i tijekom revizije VFO-a;

| 35. | odlučuje, u svjetlu aktualnih, izvanrednih priljeva migranata i izbjeglica, da će da će dodatnim sredstvima osnažiti Fond za azil, migracije i integraciju (AMIF); u tom kontekstu snažno podržava drugi paket mjera u iznosu od 780 milijuna EUR za premještanje dodatnih 120 000 osoba; odlučuje da će nužna sredstva uvrstiti u svoje čitanje te da će prvi paket mjera uskladiti s drugim dodavanjem 20 milijuna EUR za financiranje troškova prijevoza (500 EUR po migrantu za Italiju i Grčku); odobrava dodatno povećanje od 79 milijuna EUR da za opća povećanja namijenjena AMIF-u; naglašava nužnost izdvajanja dostatnih financijskih sredstava i za AMIF u nadolazećim godinama; podsjeća da se u točki 17. MIS-a odobrava povećanje predviđenih sredstava za više od 10 % tijekom trajanja cijelog programa ako iskrsnu nove, objektivne dugoročne okolnosti; |
| --- | --- |

35.

odlučuje, u svjetlu aktualnih, izvanrednih priljeva migranata i izbjeglica, da će da će dodatnim sredstvima osnažiti Fond za azil, migracije i integraciju (AMIF); u tom kontekstu snažno podržava drugi paket mjera u iznosu od 780 milijuna EUR za premještanje dodatnih 120 000 osoba; odlučuje da će nužna sredstva uvrstiti u svoje čitanje te da će prvi paket mjera uskladiti s drugim dodavanjem 20 milijuna EUR za financiranje troškova prijevoza (500 EUR po migrantu za Italiju i Grčku); odobrava dodatno povećanje od 79 milijuna EUR da za opća povećanja namijenjena AMIF-u; naglašava nužnost izdvajanja dostatnih financijskih sredstava i za AMIF u nadolazećim godinama; podsjeća da se u točki 17. MIS-a odobrava povećanje predviđenih sredstava za više od 10 % tijekom trajanja cijelog programa ako iskrsnu nove, objektivne dugoročne okolnosti;

| 36. | podsjeća da su takve mjere samo prvi korak prema cjelovitoj provedbi načela solidarnosti na kojima Unija počiva; poziva Komisiju i Vijeće da u cijelosti primijene planove predložene 23. rujna 2015. i iskažu punu predanost poštovanju ljudskih prava, u skladu s Poveljom o ljudskim pravima Europske unije; naglašava važnost dostatnog financiranja operacija vraćanja, u skladu s Poveljom i načelom „non-refoulment”, kako bi se provodila uspješna politika vraćanja te pritom spriječila i smanjila ilegalna migracija; naglašava važnost pružanja potpore izbjeglicama koje se nalaze u blizini svojih zemalja porijekla te pojednostavnjenja postupaka za dobivanje azila u državama članicama; |
| --- | --- |

36.

podsjeća da su takve mjere samo prvi korak prema cjelovitoj provedbi načela solidarnosti na kojima Unija počiva; poziva Komisiju i Vijeće da u cijelosti primijene planove predložene 23. rujna 2015. i iskažu punu predanost poštovanju ljudskih prava, u skladu s Poveljom o ljudskim pravima Europske unije; naglašava važnost dostatnog financiranja operacija vraćanja, u skladu s Poveljom i načelom „non-refoulment”, kako bi se provodila uspješna politika vraćanja te pritom spriječila i smanjila ilegalna migracija; naglašava važnost pružanja potpore izbjeglicama koje se nalaze u blizini svojih zemalja porijekla te pojednostavnjenja postupaka za dobivanje azila u državama članicama;

| 37. | naposljetku, odlučuje da će financijski osnažiti agencije sa zadaćama u području migracije s ukupno 26 milijuna EUR, od čega će se najviše povećati sredstva za Europski potporni ured za azil, i to za 12 milijuna EUR više u odnosu na iznos iz nacrta proračuna; podsjeća da ta agencija ima središnju ulogu u koordiniranju provedbe privremenih mjera u području međunarodne zaštite, a države članice sve češće joj se obraćaju radi dobivanja pomoći; |
| --- | --- |

37.

naposljetku, odlučuje da će financijski osnažiti agencije sa zadaćama u području migracije s ukupno 26 milijuna EUR, od čega će se najviše povećati sredstva za Europski potporni ured za azil, i to za 12 milijuna EUR više u odnosu na iznos iz nacrta proračuna; podsjeća da ta agencija ima središnju ulogu u koordiniranju provedbe privremenih mjera u području međunarodne zaštite, a države članice sve češće joj se obraćaju radi dobivanja pomoći;

| 38. | pozdravlja Komunikaciju Komisije od 23. rujna 2015. i povezne mjere obuhvaćene u pismu izmjene 2/2016, prvenstveno 600 milijuna EUR dodatnih sredstava za hitne slučajeve za države članice koje su najviše pogođene; zadovoljan je što Komisija preuzima vodeću ulogu u tom području te time potvrđuje pristup koji je Parlament zauzeo u svom čitanju; spreman je razmotriti dodatna povećanja tijekom postupka mirenja; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja Komunikaciju Komisije od 23. rujna 2015. i povezne mjere obuhvaćene u pismu izmjene 2/2016, prvenstveno 600 milijuna EUR dodatnih sredstava za hitne slučajeve za države članice koje su najviše pogođene; zadovoljan je što Komisija preuzima vodeću ulogu u tom području te time potvrđuje pristup koji je Parlament zauzeo u svom čitanju; spreman je razmotriti dodatna povećanja tijekom postupka mirenja;

| 39. | žali što Vijeće smanjuje odobrena sredstva za preuzimanje obveza za 25,1 milijun EUR i odobrena sredstva za plaćanja za 33,6 milijuna EUR u odnosu na nacrt proračuna; vjeruje da ta smanjenja ugrožavaju propisnu provedbu programa i djelovanja iz Naslova 3.; u tom kontekstu podsjeća da iako se neka smanjenja mogu činiti neznatna, mora se uzeti u obzir da su neki važni i vrijedni programi relativno malog opsega, zbog čega su i posebno osjetljivi na rezove; stoga odlučuje zadržati razinu iz nacrta proračuna; |
| --- | --- |

39.

žali što Vijeće smanjuje odobrena sredstva za preuzimanje obveza za 25,1 milijun EUR i odobrena sredstva za plaćanja za 33,6 milijuna EUR u odnosu na nacrt proračuna; vjeruje da ta smanjenja ugrožavaju propisnu provedbu programa i djelovanja iz Naslova 3.; u tom kontekstu podsjeća da iako se neka smanjenja mogu činiti neznatna, mora se uzeti u obzir da su neki važni i vrijedni programi relativno malog opsega, zbog čega su i posebno osjetljivi na rezove; stoga odlučuje zadržati razinu iz nacrta proračuna;

| 40. | nadalje, smatra da je nužno povećati sredstva kulturnim i medijskim programima za ukupno 10,5 milijuna EUR u sredstvima za preuzimanje obveza iznad razine iz nacrta sporazuma, s obzirom na njihovu važnu ulogu u podupiranju kulturne i kreativne industrije koja u sebi nosi temeljne europske vrijednosti, pa i za multimedijalne aktivnosti i Instrument jamstva za kulturni i kreativni sektor (CCSGF) planiran za 2016., kojim se namjerava riješiti kritično pitanje pristupa financiranju za mala i srednja poduzeća i organizacije u kulturnim i kreativnim sektorima; |
| --- | --- |

40.

nadalje, smatra da je nužno povećati sredstva kulturnim i medijskim programima za ukupno 10,5 milijuna EUR u sredstvima za preuzimanje obveza iznad razine iz nacrta sporazuma, s obzirom na njihovu važnu ulogu u podupiranju kulturne i kreativne industrije koja u sebi nosi temeljne europske vrijednosti, pa i za multimedijalne aktivnosti i Instrument jamstva za kulturni i kreativni sektor (CCSGF) planiran za 2016., kojim se namjerava riješiti kritično pitanje pristupa financiranju za mala i srednja poduzeća i organizacije u kulturnim i kreativnim sektorima;

| 41. | smatra da je prioritet podržati i program Europa za građane s 1,5 milijuna EUR kao i izmijeniti proračunsku nomenklaturu tog programa tako što će posebna proračunska linija biti posvećena provedbi europske građanske inicijative; |
| --- | --- |

41.

smatra da je prioritet podržati i program Europa za građane s 1,5 milijuna EUR kao i izmijeniti proračunsku nomenklaturu tog programa tako što će posebna proračunska linija biti posvećena provedbi europske građanske inicijative;

| 42. | napominje da njegovo čitanje (uključujući pilot-projekte i pripremna djelovanja) premašuje gornju granicu Naslova 3. za 1 055,1 milijun EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza, što je 931,1 milijun EUR iznad iznosa iz nacrta proračuna, dok se odobrena sredstva za plaćanja povisuju za 586,5 milijun EUR; stoga predlaže aktivaciju svih sredstava dostupnih u okviru VFO-u za financiranje paketa dodatnih sredstava za migracije; |
| --- | --- |

42.

napominje da njegovo čitanje (uključujući pilot-projekte i pripremna djelovanja) premašuje gornju granicu Naslova 3. za 1 055,1 milijun EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza, što je 931,1 milijun EUR iznad iznosa iz nacrta proračuna, dok se odobrena sredstva za plaćanja povisuju za 586,5 milijun EUR; stoga predlaže aktivaciju svih sredstava dostupnih u okviru VFO-u za financiranje paketa dodatnih sredstava za migracije;

Naslov 4. – Globalna Europa

| 43. | ističe da od svih naslova, Vijeće za Naslov 4. predviđa najveće rezove i to za odobrena sredstva za preuzimanje obveza (- 163,4 milijuna EUR) i za odobrena sredstva za plaćanja (- 450,4 milijuna EUR); s iznenađenjem napominje da se među onima koji su najviše pogođeni ubrajaju Europski instrument za susjedstvo (odnosno siromaštvo i sigurnost u zemljama Sredozemlja), Instrument za razvojnu suradnju (uključujući tematski cilj u pogledu migracija i azila) i instrument pretpristupne pomoći (unatoč tomu što se u državama kandidatkinjama nalazi velik broj izbjeglica ili se one nalaze na glavnim migracijskim putovima); ističe da je takav pristup u čistoj suprotnosti s izjavama Vijeća i Europskog vijeća o migracijskom programu, izbjegličkoj krizi i suradnji sa zemljama podrijetla i tranzita; |
| --- | --- |

43.

ističe da od svih naslova, Vijeće za Naslov 4. predviđa najveće rezove i to za odobrena sredstva za preuzimanje obveza (- 163,4 milijuna EUR) i za odobrena sredstva za plaćanja (- 450,4 milijuna EUR); s iznenađenjem napominje da se među onima koji su najviše pogođeni ubrajaju Europski instrument za susjedstvo (odnosno siromaštvo i sigurnost u zemljama Sredozemlja), Instrument za razvojnu suradnju (uključujući tematski cilj u pogledu migracija i azila) i instrument pretpristupne pomoći (unatoč tomu što se u državama kandidatkinjama nalazi velik broj izbjeglica ili se one nalaze na glavnim migracijskim putovima); ističe da je takav pristup u čistoj suprotnosti s izjavama Vijeća i Europskog vijeća o migracijskom programu, izbjegličkoj krizi i suradnji sa zemljama podrijetla i tranzita;

| 44. | s obzirom na to, odlučuje zadržati razinu odobrenih sredstava iz nacrta proračuna; napominje da je stanje u vezi s plaćanjima u Naslovu 4. još uvijek zabrinjavajuće zbog prijenosa velikih zaostataka u nepodmirenim računima i umjetnog odgađanja izvršenja ugovornih obveza kako bi mogao nadoknaditi kontinuirani manjak u proračunu za plaćanja; stoga ponavlja da su povećanja odobrenih sredstava za plaćanja koja je predložila Komisija bila samo nužnost, unatoč činjenici da je dosad nezabilježena migracijska i izbjeglička kriza u međuvremenu nametnula nove izazove za vanjsko djelovanje Unije; |
| --- | --- |

44.

s obzirom na to, odlučuje zadržati razinu odobrenih sredstava iz nacrta proračuna; napominje da je stanje u vezi s plaćanjima u Naslovu 4. još uvijek zabrinjavajuće zbog prijenosa velikih zaostataka u nepodmirenim računima i umjetnog odgađanja izvršenja ugovornih obveza kako bi mogao nadoknaditi kontinuirani manjak u proračunu za plaćanja; stoga ponavlja da su povećanja odobrenih sredstava za plaćanja koja je predložila Komisija bila samo nužnost, unatoč činjenici da je dosad nezabilježena migracijska i izbjeglička kriza u međuvremenu nametnula nove izazove za vanjsko djelovanje Unije;

| 45. | doprinosi paketu izmjena o migracijskoj i izbjegličkoj krizi usvajanjem ciljanog povećanja odobrenih sredstava za preuzimanje obveza, prije svega za Europski instrument za susjedstvo (+ 178,1 milijun EUR), ali i za Instrument za razvojnu suradnju (+26,6 milijuna EUR), humanitarnu pomoć (+ 26 milijuna EUR), Instrument pretpristupne pomoći (+11,2 milijuna EUR), Instrument za doprinos stabilnosti i miru (+12,6 milijuna EUR) i Europski instrument za demokraciju i ljudska prava (+ 1 milijun EUR); iako podržava, tamo gdje je to potrebno, ponovno određivanje prioriteta u okviru programa osmišljenih za rješavanje gorućih pitanja, ističe da to ne smije voditi k smanjenju nastojanja da se ostvare prvotni ciljevi iz pripadajućih pravnih osnova, čime bi se stvorila opasnost od destabilizacije europskog susjedstva ili drugih regija o kojima je riječ; ponavlja da je potrebno usvojiti sveobuhvatan pristup utemeljen na ljudskim pravima kojim se migracija povezuje s razvojem i radi na integraciji legalnih migranata, tražitelja azila i izbjeglica; naglašava potrebu za jačanjem suradnje i zbližavanjem sa zemljama porijekla i tranzitnim zemljama kako bi se uspješno suzbila trenutačna migrantska kriza, a posebno ističe potrebe raseljenih osoba u trećim zemljama u području zdravlja i obrazovanja; stoga smatra da su ta povećanja nužna kako bi se, povrh prvotnih ciljeva predviđenih njihovim pravnim osnovama, financirale i dodatne inicijative; |
| --- | --- |

45.

doprinosi paketu izmjena o migracijskoj i izbjegličkoj krizi usvajanjem ciljanog povećanja odobrenih sredstava za preuzimanje obveza, prije svega za Europski instrument za susjedstvo (+ 178,1 milijun EUR), ali i za Instrument za razvojnu suradnju (+26,6 milijuna EUR), humanitarnu pomoć (+ 26 milijuna EUR), Instrument pretpristupne pomoći (+11,2 milijuna EUR), Instrument za doprinos stabilnosti i miru (+12,6 milijuna EUR) i Europski instrument za demokraciju i ljudska prava (+ 1 milijun EUR); iako podržava, tamo gdje je to potrebno, ponovno određivanje prioriteta u okviru programa osmišljenih za rješavanje gorućih pitanja, ističe da to ne smije voditi k smanjenju nastojanja da se ostvare prvotni ciljevi iz pripadajućih pravnih osnova, čime bi se stvorila opasnost od destabilizacije europskog susjedstva ili drugih regija o kojima je riječ; ponavlja da je potrebno usvojiti sveobuhvatan pristup utemeljen na ljudskim pravima kojim se migracija povezuje s razvojem i radi na integraciji legalnih migranata, tražitelja azila i izbjeglica; naglašava potrebu za jačanjem suradnje i zbližavanjem sa zemljama porijekla i tranzitnim zemljama kako bi se uspješno suzbila trenutačna migrantska kriza, a posebno ističe potrebe raseljenih osoba u trećim zemljama u području zdravlja i obrazovanja; stoga smatra da su ta povećanja nužna kako bi se, povrh prvotnih ciljeva predviđenih njihovim pravnim osnovama, financirale i dodatne inicijative;

| 46. | napominje da su Regionalni uzajamni fond Europske unije osnovan kao odgovor na sirijsku krizu i Uzajamni fond EU-a za hitne slučajeve za stabilnost i rješavanje glavnih uzroka nezakonite migracije i raseljavanja stanovništva u Africi stvoreni zato što Uniji manjka i fleksibilnosti i sredstava kojima bi se omogućilo pružanje brzog i sveobuhvatnog odgovora na te krize; smatra da je u okviru preispitivanja/revizije VFO-a potrebno pronaći cjelovitija rješenja za način na koji se podrška za humanitarnu pomoć i razvoj iz proračuna Unije može učiniti djelotvornijom i dostupnijom te kako je uspješno spojiti s Europskim razvojnim fondom i bilateralnom pomoći država članica; poziva da se dodatna sredstva za programe u okviru naslova 4. u prvom redu namijene za povećanje financiranja dvaju uzajamnih fondova te za pružanje trenutačne pomoći preko UNHCR-a i Svjetskog programa za hranu; poziva pojedinačne države članice da smjesta prijeđu s riječi na djela te da doprinesu dodatnim nužnim sredstvima kako bi Unija ispunila svoju obvezu spram uzajamnog fonda te kako bi se pokrio manjak u financiranju agencija UN-a; napominje da priprema projekata koji će se potencijalno financirati iz uzajamnih fondova dodatno opovrgava tezu Vijeća o navodnom nedostatku apsorpcijske sposobnosti u Naslovu 4.; |
| --- | --- |

46.

napominje da su Regionalni uzajamni fond Europske unije osnovan kao odgovor na sirijsku krizu i Uzajamni fond EU-a za hitne slučajeve za stabilnost i rješavanje glavnih uzroka nezakonite migracije i raseljavanja stanovništva u Africi stvoreni zato što Uniji manjka i fleksibilnosti i sredstava kojima bi se omogućilo pružanje brzog i sveobuhvatnog odgovora na te krize; smatra da je u okviru preispitivanja/revizije VFO-a potrebno pronaći cjelovitija rješenja za način na koji se podrška za humanitarnu pomoć i razvoj iz proračuna Unije može učiniti djelotvornijom i dostupnijom te kako je uspješno spojiti s Europskim razvojnim fondom i bilateralnom pomoći država članica; poziva da se dodatna sredstva za programe u okviru naslova 4. u prvom redu namijene za povećanje financiranja dvaju uzajamnih fondova te za pružanje trenutačne pomoći preko UNHCR-a i Svjetskog programa za hranu; poziva pojedinačne države članice da smjesta prijeđu s riječi na djela te da doprinesu dodatnim nužnim sredstvima kako bi Unija ispunila svoju obvezu spram uzajamnog fonda te kako bi se pokrio manjak u financiranju agencija UN-a; napominje da priprema projekata koji će se potencijalno financirati iz uzajamnih fondova dodatno opovrgava tezu Vijeća o navodnom nedostatku apsorpcijske sposobnosti u Naslovu 4.;

| 47. | povećava za 40 milijuna EUR proračunsku liniju za potporu mirovnom procesu i financijsku pomoć Palestini i Agenciji Ujedinjenih naroda za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku (UNRWA); napominje da UNRWA ima učinkovitu ulogu u potpori sve većeg broja palestinskih izbjeglica koji direktno osjećaju posljedice krize u Siriji, što predstavlja dodatan teret za agenciju; zabrinut je zbog manjka financiranja s kojim se suočava UNRWA te poziva da se ta dodatna sredstva usmjere u njegov opći fond za podršku osnovnom obrazovanju te socijalnim i zdravstvenim uslugama; |
| --- | --- |

47.

povećava za 40 milijuna EUR proračunsku liniju za potporu mirovnom procesu i financijsku pomoć Palestini i Agenciji Ujedinjenih naroda za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku (UNRWA); napominje da UNRWA ima učinkovitu ulogu u potpori sve većeg broja palestinskih izbjeglica koji direktno osjećaju posljedice krize u Siriji, što predstavlja dodatan teret za agenciju; zabrinut je zbog manjka financiranja s kojim se suočava UNRWA te poziva da se ta dodatna sredstva usmjere u njegov opći fond za podršku osnovnom obrazovanju te socijalnim i zdravstvenim uslugama;

| 48. | podsjeća da je radi ublažavanja štetnih dugoročnih posljedica koje proizlaze iz humanitarnih kriza presudno pobrinuti se za to da se djeca koja su njima zahvaćena i dalje obrazuju; stoga povećava sredstva za podršku obrazovanju u sklopu proračuna za humanitarnu pomoć kako bi ona iznosila 3 % umjesto 1 % te dosegla prag od 4 % do 2019.; |
| --- | --- |

48.

podsjeća da je radi ublažavanja štetnih dugoročnih posljedica koje proizlaze iz humanitarnih kriza presudno pobrinuti se za to da se djeca koja su njima zahvaćena i dalje obrazuju; stoga povećava sredstva za podršku obrazovanju u sklopu proračuna za humanitarnu pomoć kako bi ona iznosila 3 % umjesto 1 % te dosegla prag od 4 % do 2019.;

| 49. | podržava simbolično povećanje proračuna za ZVSP kako bi se podržale sve inicijative čiji je cilj migraciju učiniti posebnom komponentom civilnih misija zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP), istovremeno u potpunosti podržavajući vojnu operaciju EUNAVFOR Med usmjerenu na borbu protiv krijumčara i trgovaca ljudima; |
| --- | --- |

49.

podržava simbolično povećanje proračuna za ZVSP kako bi se podržale sve inicijative čiji je cilj migraciju učiniti posebnom komponentom civilnih misija zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP), istovremeno u potpunosti podržavajući vojnu operaciju EUNAVFOR Med usmjerenu na borbu protiv krijumčara i trgovaca ljudima;

| 50. | cijeni postupak razmatranja koji ESVD trenutačno provodi u pogledu budućnosti posebnih predstavnika EU-a i njihova odnosa s ESVD-om; smatra da ne bi trebalo uvoditi nikakve izmjene u proračunskoj liniji za posebne predstavnike EU-a prije nego što se zaključi postupak razmatranja koji se trenutačno provodi; |
| --- | --- |

50.

cijeni postupak razmatranja koji ESVD trenutačno provodi u pogledu budućnosti posebnih predstavnika EU-a i njihova odnosa s ESVD-om; smatra da ne bi trebalo uvoditi nikakve izmjene u proračunskoj liniji za posebne predstavnike EU-a prije nego što se zaključi postupak razmatranja koji se trenutačno provodi;

| 51. | smatra da je potrebno povećati sredstva u proračunskoj liniji za tursko-ciparsku zajednicu (za 2 milijuna EUR) kako bi se jasno doprinijelo nastavku i jačanju misije Odbora za nestale osobe na Cipru te podržava Tehnički odbor za kulturnu baštinu dviju zajednica, te tako promicati povjerenje i pomirenje između tih dviju zajednica; |
| --- | --- |

51.

smatra da je potrebno povećati sredstva u proračunskoj liniji za tursko-ciparsku zajednicu (za 2 milijuna EUR) kako bi se jasno doprinijelo nastavku i jačanju misije Odbora za nestale osobe na Cipru te podržava Tehnički odbor za kulturnu baštinu dviju zajednica, te tako promicati povjerenje i pomirenje između tih dviju zajednica;

| 52. | naglašava da će provedba Sporazuma o olakšavanju trgovine postignutog na 9. ministarskoj konferenciji Svjetske trgovinske organizacije iziskivati veću financijsku potporu za najslabije razvijene zemlje i zemlje u razvoju; naglašava da se Komisija i države članice trebaju koordinirati u svojim naporima oko međunarodnih financijskih institucija kako bi se izbjeglo smanjenje odobrenih sredstava za inicijativu „Pomoć za trgovinu” i multilateralne inicijative, kao i neregularnosti u vezi sa suradnjom s određenim partnerima koje bi dovele do smanjene učinkovitosti potrošnje, te kako bi se zajamčilo da Sporazum o olakšavanju trgovine djeluje u interesu razvoja; |
| --- | --- |

52.

naglašava da će provedba Sporazuma o olakšavanju trgovine postignutog na 9. ministarskoj konferenciji Svjetske trgovinske organizacije iziskivati veću financijsku potporu za najslabije razvijene zemlje i zemlje u razvoju; naglašava da se Komisija i države članice trebaju koordinirati u svojim naporima oko međunarodnih financijskih institucija kako bi se izbjeglo smanjenje odobrenih sredstava za inicijativu „Pomoć za trgovinu” i multilateralne inicijative, kao i neregularnosti u vezi sa suradnjom s određenim partnerima koje bi dovele do smanjene učinkovitosti potrošnje, te kako bi se zajamčilo da Sporazum o olakšavanju trgovine djeluje u interesu razvoja;

| 53. | odlučuje da će, zajedno s pilot-projektima i pripremnim djelovanjima, da će iskoristiti razliku od 261,3 milijuna EUR koja je još dostupna u Naslovu 4. jer njezina gornja granica nije do kraja iskorištena u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza te da u ovom trenutku neće ići dalje; odobrena sredstva za plaćanja također povisuje za 132,5 milijuna EUR; sa zadovoljstvom očekuje uspješan postupak mirenja na temelju tih izmjena, uzimajući pritom u obzir i pismo izmjene 2/2016; međutim, naglašava da će ta gornja granica možda biti nedovoljna s obzirom da je određena mnogo prije važnih zbivanja u Ukrajini, Siriji, Tunisu i općenito u susjednim zemljama, na Bliskom istoku i u Africi; stoga poziva da se u potpunosti upotrijebi sav potencijal pričuve za pomoć u nuždi te ostaje otvoren za svu daljnju aktivaciju odredaba o fleksibilnosti predviđenih u VFO-u za razmatranje vanjske dimenzije migracijske i izbjegličke krize; |
| --- | --- |

53.

odlučuje da će, zajedno s pilot-projektima i pripremnim djelovanjima, da će iskoristiti razliku od 261,3 milijuna EUR koja je još dostupna u Naslovu 4. jer njezina gornja granica nije do kraja iskorištena u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza te da u ovom trenutku neće ići dalje; odobrena sredstva za plaćanja također povisuje za 132,5 milijuna EUR; sa zadovoljstvom očekuje uspješan postupak mirenja na temelju tih izmjena, uzimajući pritom u obzir i pismo izmjene 2/2016; međutim, naglašava da će ta gornja granica možda biti nedovoljna s obzirom da je određena mnogo prije važnih zbivanja u Ukrajini, Siriji, Tunisu i općenito u susjednim zemljama, na Bliskom istoku i u Africi; stoga poziva da se u potpunosti upotrijebi sav potencijal pričuve za pomoć u nuždi te ostaje otvoren za svu daljnju aktivaciju odredaba o fleksibilnosti predviđenih u VFO-u za razmatranje vanjske dimenzije migracijske i izbjegličke krize;

Naslov 5. — Administracija; Ostali naslovi – rashodi za potporu administraciji i istraživanju

| 54. | napominje da rezovi Vijeća u tom naslovu iznose 31,2 milijuna EUR od čega se 19,3 milijuna EUR odnosi na administrativni proračun Komisije, prije svega za njezine zgrade, opremu i u prvom redu osoblje, kao posljedica povećanja standardnog paušalnog smanjenja na 4,3 %; ne vidi opravdanje za takvo stajalište u prvom čitanju Vijeća te podsjeća da su nakon primjene stalnih ograničenja proteklih nekoliko godina predloženi administrativni rashodi Komisije za 2016. ostali blizu očekivane razine inflacije, tj. stabilni u realnim vrijednostima, te da Komisija kontinuirano provodi smanjenje broja svog osoblja; |
| --- | --- |

54.

napominje da rezovi Vijeća u tom naslovu iznose 31,2 milijuna EUR od čega se 19,3 milijuna EUR odnosi na administrativni proračun Komisije, prije svega za njezine zgrade, opremu i u prvom redu osoblje, kao posljedica povećanja standardnog paušalnog smanjenja na 4,3 %; ne vidi opravdanje za takvo stajalište u prvom čitanju Vijeća te podsjeća da su nakon primjene stalnih ograničenja proteklih nekoliko godina predloženi administrativni rashodi Komisije za 2016. ostali blizu očekivane razine inflacije, tj. stabilni u realnim vrijednostima, te da Komisija kontinuirano provodi smanjenje broja svog osoblja;

| 55. | štoviše smatra da su ti rezovi proizvoljni s obzirom na predvidljivost te vrste rashoda koji se uvelike temelje na ugovornim obvezama i s obzirom na svoju vrlo visoku provedbe o kojoj je izvijestila Komisija; posebno napominje da je popunjenost prema planu radnih mjesta Komisije dosegla vrhunac 1. travnja 2015. kada je stvarno bilo popunjeno 97,8 % radnih mjesta; izražava žaljenje što je, osim u Naslovu 5., Vijeće smanjilo troškove za administraciju i istraživanje za ukupno 28 milijuna EUR, unatoč činjenici da su oni ključni za jamčenje uspjeha programa u različitim područjima politike Unije; |
| --- | --- |

55.

štoviše smatra da su ti rezovi proizvoljni s obzirom na predvidljivost te vrste rashoda koji se uvelike temelje na ugovornim obvezama i s obzirom na svoju vrlo visoku provedbe o kojoj je izvijestila Komisija; posebno napominje da je popunjenost prema planu radnih mjesta Komisije dosegla vrhunac 1. travnja 2015. kada je stvarno bilo popunjeno 97,8 % radnih mjesta; izražava žaljenje što je, osim u Naslovu 5., Vijeće smanjilo troškove za administraciju i istraživanje za ukupno 28 milijuna EUR, unatoč činjenici da su oni ključni za jamčenje uspjeha programa u različitim područjima politike Unije;

| 56. | stoga odlučuje zadržati nacrt sporazuma u svim stavkama rashoda za podršku administraciji i istraživanju u političkim područjima i u svim proračunskim linijama iz Naslova 5 koje je smanjilo Vijeće te odobrava određeni broj malih povećanja; |
| --- | --- |

56.

stoga odlučuje zadržati nacrt sporazuma u svim stavkama rashoda za podršku administraciji i istraživanju u političkim područjima i u svim proračunskim linijama iz Naslova 5 koje je smanjilo Vijeće te odobrava određeni broj malih povećanja;

| 57. | poziva Komisiju da se pobrine da zajednički proračun Nadzornog odbora Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF) i njegova tajništva bude naznačen u zasebnoj proračunskoj liniji proračuna OLAF-a za 2016. godinu; |
| --- | --- |

57.

poziva Komisiju da se pobrine da zajednički proračun Nadzornog odbora Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF) i njegova tajništva bude naznačen u zasebnoj proračunskoj liniji proračuna OLAF-a za 2016. godinu;

Agencije

| 58. | u načelu potvrđuje procjene Komisije o proračunskim potrebama agencija; primjećuje da je Komisija već znatno smanjila početne zahtjeve većine agencija; |
| --- | --- |

58.

u načelu potvrđuje procjene Komisije o proračunskim potrebama agencija; primjećuje da je Komisija već znatno smanjila početne zahtjeve većine agencija;

| 59. | stoga smatra da bi dodatni rezovi koje predlaže Vijeće ugrozili dobro funkcioniranje agencija te bi im onemogućili da ispune svoje zadaće koje su im dodijelila zakonodavna tijela; |
| --- | --- |

59.

stoga smatra da bi dodatni rezovi koje predlaže Vijeće ugrozili dobro funkcioniranje agencija te bi im onemogućili da ispune svoje zadaće koje su im dodijelila zakonodavna tijela;

| 60. | odlučuje u okviru ukupnog paketa o migraciji povećati sredstva glavnim agencijama koje rade u tom području: Europskom potpornom uredu za azil, Frontex-u, Europol-u, Eurojust-u, eu.LISA-i, Cepol-u i Agenciji za temeljna prava, za ukupno 26 milijuna EUR jer su te agencije ključne za učinkovito rješavanje aktualnog gorućeg problema migracijskih tokova; pozdravlja dodatna sredstva i dodatnih 120 radnih mjesta u planu radnih mjesta za agencije u nacrtu izmjene proračuna br. 7/2015 te očekuje da će ta odluka utjecati i na proračun za 2016. i proračune u narednim godinama; ističe da se kriza brzo pogoršava i da se priljev migranata znatno povećao; potiče Komisiju da prosljeđuje ažurirane i konsolidirane podatke o potrebama agencija prije proračunskog mirenja; poziva Komisiju da predloži srednjoročnu i dugoročnu strategiju za rad agencija za pravosuđe i unutarnje poslove: ciljeve, zadaće, koordinaciju, razvoj centara za prikupljanje otisaka i registraciju te financijske resurse; |
| --- | --- |

60.

odlučuje u okviru ukupnog paketa o migraciji povećati sredstva glavnim agencijama koje rade u tom području: Europskom potpornom uredu za azil, Frontex-u, Europol-u, Eurojust-u, eu.LISA-i, Cepol-u i Agenciji za temeljna prava, za ukupno 26 milijuna EUR jer su te agencije ključne za učinkovito rješavanje aktualnog gorućeg problema migracijskih tokova; pozdravlja dodatna sredstva i dodatnih 120 radnih mjesta u planu radnih mjesta za agencije u nacrtu izmjene proračuna br. 7/2015 te očekuje da će ta odluka utjecati i na proračun za 2016. i proračune u narednim godinama; ističe da se kriza brzo pogoršava i da se priljev migranata znatno povećao; potiče Komisiju da prosljeđuje ažurirane i konsolidirane podatke o potrebama agencija prije proračunskog mirenja; poziva Komisiju da predloži srednjoročnu i dugoročnu strategiju za rad agencija za pravosuđe i unutarnje poslove: ciljeve, zadaće, koordinaciju, razvoj centara za prikupljanje otisaka i registraciju te financijske resurse;

| 61. | nadalje odlučuje povećati proračunska sredstva za 2016. za tri financijske nadzorne agencije zbog njihovih dodatnih zadaća i povećanog obujma posla; poziva Komisiju da do 2017. izradi prijedlog za koncept financiranja koji se temelji na naknadama i koji bi u potpunosti zamijenio trenutačne doprinose država članica kao način jamčenja neovisnosti europskih tijela od nacionalnih vlasti država članica; |
| --- | --- |

61.

nadalje odlučuje povećati proračunska sredstva za 2016. za tri financijske nadzorne agencije zbog njihovih dodatnih zadaća i povećanog obujma posla; poziva Komisiju da do 2017. izradi prijedlog za koncept financiranja koji se temelji na naknadama i koji bi u potpunosti zamijenio trenutačne doprinose država članica kao način jamčenja neovisnosti europskih tijela od nacionalnih vlasti država članica;

| 62. | također odlučuje povećati odobrena sredstva Europskoj agenciji za suradnju energetskih regulatora, Europskoj agenciji za kontrolu ribarstva i Europskom centru za praćenje droga i ovisnosti o drogama kako bi se dostupna sredstva uskladila sa zadacima agencija; |
| --- | --- |

62.

također odlučuje povećati odobrena sredstva Europskoj agenciji za suradnju energetskih regulatora, Europskoj agenciji za kontrolu ribarstva i Europskom centru za praćenje droga i ovisnosti o drogama kako bi se dostupna sredstva uskladila sa zadacima agencija;

| 63. | međutim, ne može prihvatiti pristup Komisije i Vijeća prema zapošljavanju u agencijama te stoga izmjenjuje velik broj planova radnih mjesta; još jednom naglašava da svaka agencija mora smanjiti za 5 % broj radnih mjesta tijekom pet godina, kao što je dogovoreno u Međuinstitucijskom sporazumu, ali nova radna mjesta koja su potrebna kako bi se ispunili dodatni zadaci nastali zbog novih razvoja politike i novog zakonodavstva od 2013. moraju biti popraćena dodatnim sredstvima koja ne smiju biti obuhvaćena ciljem smanjenja osoblja iz Međuinstitucijskog sporazuma; |
| --- | --- |

63.

međutim, ne može prihvatiti pristup Komisije i Vijeća prema zapošljavanju u agencijama te stoga izmjenjuje velik broj planova radnih mjesta; još jednom naglašava da svaka agencija mora smanjiti za 5 % broj radnih mjesta tijekom pet godina, kao što je dogovoreno u Međuinstitucijskom sporazumu, ali nova radna mjesta koja su potrebna kako bi se ispunili dodatni zadaci nastali zbog novih razvoja politike i novog zakonodavstva od 2013. moraju biti popraćena dodatnim sredstvima koja ne smiju biti obuhvaćena ciljem smanjenja osoblja iz Međuinstitucijskog sporazuma;

| 64. | stoga još jednom naglašava svoje protivljenje konceptu preraspodjele djelatnika među agencijama, ali ponovno potvrđuje da je spreman osloboditi radna mjesta tako što će postići veću učinkovitost agencija povećanom administrativnom suradnjom te udruživanjem određenih službi bilo s Komisijom bilo s agencijom, a prema potrebi i razmotriti mogućnosti spajanja; |
| --- | --- |

64.

stoga još jednom naglašava svoje protivljenje konceptu preraspodjele djelatnika među agencijama, ali ponovno potvrđuje da je spreman osloboditi radna mjesta tako što će postići veću učinkovitost agencija povećanom administrativnom suradnjom te udruživanjem određenih službi bilo s Komisijom bilo s agencijom, a prema potrebi i razmotriti mogućnosti spajanja;

| 65. | još jednom naglašava da radna mjesta koje financira industrija nemaju učinak na proračun Unije te se stoga smanjenje osoblja ne bi trebalo odnositi na njih; naglašava da bi svaka agencija trebala sama upravljati promjenjivom količinom posla, ne popunjavajući pritom sva radna mjesta kojima raspolaže; |
| --- | --- |

65.

još jednom naglašava da radna mjesta koje financira industrija nemaju učinak na proračun Unije te se stoga smanjenje osoblja ne bi trebalo odnositi na njih; naglašava da bi svaka agencija trebala sama upravljati promjenjivom količinom posla, ne popunjavajući pritom sva radna mjesta kojima raspolaže;

| 66. | stoga izmjenjuje niz planova radnih mjesta agencija u skladu s prethodno navedenim prioritetima kako bi zapošljavanje bilo u skladu s dodatnim zadaćama, dok druge planove izmjenjuje kako bi ih uskladio s realnim smanjenjem od 5 % tijekom 5 godina te kako bi se na drugačiji način postupalo prema radnim mjestima koja se financiraju sredstvima od naknada; podsjeća da je smanjenje od 5 % za razdoblje od pet godina uvedeno kako bi se smanjili troškovi administracije; u tom kontekstu naglašava da dodatna radna mjesta u planu radnih mjesta nemaju automatski financijski učinak na proračun Unije jer agencije popunjavaju radna mjesta prema svojim potrebama, koja stoga nisu uvijek sva popunjena; |
| --- | --- |

66.

stoga izmjenjuje niz planova radnih mjesta agencija u skladu s prethodno navedenim prioritetima kako bi zapošljavanje bilo u skladu s dodatnim zadaćama, dok druge planove izmjenjuje kako bi ih uskladio s realnim smanjenjem od 5 % tijekom 5 godina te kako bi se na drugačiji način postupalo prema radnim mjestima koja se financiraju sredstvima od naknada; podsjeća da je smanjenje od 5 % za razdoblje od pet godina uvedeno kako bi se smanjili troškovi administracije; u tom kontekstu naglašava da dodatna radna mjesta u planu radnih mjesta nemaju automatski financijski učinak na proračun Unije jer agencije popunjavaju radna mjesta prema svojim potrebama, koja stoga nisu uvijek sva popunjena;

Pilot-projekti i pripremna djelovanja

| 67. | nakon pažljive analize podnesenih pilot-projekata i pripremnih djelovanja u pogledu uspješnosti tekućih projekata i djelovanja te isključujući inicijative koje su već obuhvaćene postojećim pravnim osnovama te u potpunosti uzimajući u obzir procjenu Komisije o provedivosti projekata, odlučuje usvojiti kompromisni paket koji se sastoji od ograničenog broja pilot-projekata i pripremnih djelovanja, također imajući u vidu ograničene raspoložive razlike do gornje granice; |
| --- | --- |

67.

nakon pažljive analize podnesenih pilot-projekata i pripremnih djelovanja u pogledu uspješnosti tekućih projekata i djelovanja te isključujući inicijative koje su već obuhvaćene postojećim pravnim osnovama te u potpunosti uzimajući u obzir procjenu Komisije o provedivosti projekata, odlučuje usvojiti kompromisni paket koji se sastoji od ograničenog broja pilot-projekata i pripremnih djelovanja, također imajući u vidu ograničene raspoložive razlike do gornje granice;

Plaćanja

| 68. | još jednom potvrđuje važnost zajedničkog plana plaćanja za razdoblje 2015. – 2016. koji su prije proračunskog postupka dogovorili Parlament, Vijeće i Komisija i kojim se odražava zalaganje tih triju institucija da se smanji zaostatak u nepodmirenim plaćanjima; napominje da su se tri institucije obvezale na punu suradnju u cilju odobravanja one razine odobrenih sredstava za plaćanja u proračunu za 2016. kojom se omogućuje ostvarenje tog cilja te da je prema tome Komisija izračunala zatražena odobrena sredstva za plaćanja za 2016.; smatra da bi svaka mjera za ublažavanje rizika od neodrživog gomilanja nepodmirenih plaćanja trebala biti popraćena nastojanjima da se ostvari plodnija razmjena mišljenja i unaprijedi duh suradnje između Vijeća s jedne strane i Parlamenta i Komisije s druge strane; podsjeća da prema članku 310. UFEU-a svi prihodi i rashodi prikazani u proračunu Unije moraju biti uravnoteženi; |
| --- | --- |

68.

još jednom potvrđuje važnost zajedničkog plana plaćanja za razdoblje 2015. – 2016. koji su prije proračunskog postupka dogovorili Parlament, Vijeće i Komisija i kojim se odražava zalaganje tih triju institucija da se smanji zaostatak u nepodmirenim plaćanjima; napominje da su se tri institucije obvezale na punu suradnju u cilju odobravanja one razine odobrenih sredstava za plaćanja u proračunu za 2016. kojom se omogućuje ostvarenje tog cilja te da je prema tome Komisija izračunala zatražena odobrena sredstva za plaćanja za 2016.; smatra da bi svaka mjera za ublažavanje rizika od neodrživog gomilanja nepodmirenih plaćanja trebala biti popraćena nastojanjima da se ostvari plodnija razmjena mišljenja i unaprijedi duh suradnje između Vijeća s jedne strane i Parlamenta i Komisije s druge strane; podsjeća da prema članku 310. UFEU-a svi prihodi i rashodi prikazani u proračunu Unije moraju biti uravnoteženi;

| 69. | žali što je unatoč umjerenim povećanjima i širokom manevarskom prostoru koji iz toga proizlazi i koje je predložila Komisija, Vijeće odlučilo smanjiti odobrena sredstva za plaćanja za 1,4 milijarde EUR za proračunske linije za zaključenje kao i za programe koji su u punom jeku, čime se ugrozilo postupno smanjenje ogromnih nepodmirenih plaćanja; podsjeća da se u programima pod direktnim upravljanjem manjak u odobrenim sredstvima za plaćanja ne vidi samo u kretanjima zaostalih plaćanja već i u umjetnom odgađanju provedbe programa, na primjer u odgađanju poziva na podnošenje prijedloga i/ili potpisivanja novih ugovora; |
| --- | --- |

69.

žali što je unatoč umjerenim povećanjima i širokom manevarskom prostoru koji iz toga proizlazi i koje je predložila Komisija, Vijeće odlučilo smanjiti odobrena sredstva za plaćanja za 1,4 milijarde EUR za proračunske linije za zaključenje kao i za programe koji su u punom jeku, čime se ugrozilo postupno smanjenje ogromnih nepodmirenih plaćanja; podsjeća da se u programima pod direktnim upravljanjem manjak u odobrenim sredstvima za plaćanja ne vidi samo u kretanjima zaostalih plaćanja već i u umjetnom odgađanju provedbe programa, na primjer u odgađanju poziva na podnošenje prijedloga i/ili potpisivanja novih ugovora;

| 70. | odlučuje zadržati razinu za plaćanja iz nacrta proračuna za sve proračunske linije na kojima je Vijeće izvršilo rezove, pod uvjetom da su razine plaćanja koje je Komisija predložila u svom nacrtu sporazuma dovoljne za postizanje ciljeva iz plana plaćanja; |
| --- | --- |

70.

odlučuje zadržati razinu za plaćanja iz nacrta proračuna za sve proračunske linije na kojima je Vijeće izvršilo rezove, pod uvjetom da su razine plaćanja koje je Komisija predložila u svom nacrtu sporazuma dovoljne za postizanje ciljeva iz plana plaćanja;

| 71. | u istom omjeru povećava odobrena sredstva za plaćanja za sve proračunske linije u kojima su izmijenjena odobrena sredstva za preuzete obveze, uzimajući u obzir područja koja imaju sposobnost brze isplate ili kojima je isplata hitno potrebna, prije svega Erasmus+, dva sustava za premještanje izbjeglica, UNRWA i humanitarna pomoć; povećava odobrena sredstva za plaćanja za dodatnih 1 milijardu EUR kako bi nova sredstva u potpunosti pokrila prebacivanje sredstava za plaćanja na početak razdoblja za Grčku; također odlučuje, s obzirom na prijašnju provedbu, povećati plaćanja za Europski fond za prilagodbu globalizaciji; |
| --- | --- |

71.

u istom omjeru povećava odobrena sredstva za plaćanja za sve proračunske linije u kojima su izmijenjena odobrena sredstva za preuzete obveze, uzimajući u obzir područja koja imaju sposobnost brze isplate ili kojima je isplata hitno potrebna, prije svega Erasmus+, dva sustava za premještanje izbjeglica, UNRWA i humanitarna pomoć; povećava odobrena sredstva za plaćanja za dodatnih 1 milijardu EUR kako bi nova sredstva u potpunosti pokrila prebacivanje sredstava za plaćanja na početak razdoblja za Grčku; također odlučuje, s obzirom na prijašnju provedbu, povećati plaćanja za Europski fond za prilagodbu globalizaciji;

Ostali dijelovi

Dio I. – Europski parlament

| 72. | podsjeća da su procjene Parlamenta za 2016. iznosile 1 823 648 600 EUR, što predstavlja povećanje od 1,6 % u odnosu na proračun iz 2015.; uz to podsjeća da je 15 milijuna EUR bilo namijenjeno hitnim ulaganjima u sigurnost i računalnu sigurnost, čime je ukupna razina proračuna za 2016. određena na 1 838 648 600 EUR; |
| --- | --- |

72.

podsjeća da su procjene Parlamenta za 2016. iznosile 1 823 648 600 EUR, što predstavlja povećanje od 1,6 % u odnosu na proračun iz 2015.; uz to podsjeća da je 15 milijuna EUR bilo namijenjeno hitnim ulaganjima u sigurnost i računalnu sigurnost, čime je ukupna razina proračuna za 2016. određena na 1 838 648 600 EUR;

| 73. | naglašava da je 15. lipnja 2015., nakon usvajanja procjena Parlamenta, osnovan novi klub zastupnika te da je zbog tih promjena u organizaciji Parlamenta potrebno osigurati dodatna sredstva kako bi se zajamčilo jednako postupanje prema svima klubovima zastupnika; |
| --- | --- |

73.

naglašava da je 15. lipnja 2015., nakon usvajanja procjena Parlamenta, osnovan novi klub zastupnika te da je zbog tih promjena u organizaciji Parlamenta potrebno osigurati dodatna sredstva kako bi se zajamčilo jednako postupanje prema svima klubovima zastupnika;

| 74. | u potpunosti nadomješta ta povećanja smanjenjem odobrenih sredstava u proračunskim linijama za nepredviđene troškove, opće troškove zastupnika, daljnja osposobljavanja, opremanje prostorija, potrošnju energije, obradu podataka i telekomunikacije – ulaganje u projekte i namještaj; |
| --- | --- |

74.

u potpunosti nadomješta ta povećanja smanjenjem odobrenih sredstava u proračunskim linijama za nepredviđene troškove, opće troškove zastupnika, daljnja osposobljavanja, opremanje prostorija, potrošnju energije, obradu podataka i telekomunikacije – ulaganje u projekte i namještaj;

| 75. | napominje zaključke Predsjedništva od 7. rujna 2015. u pogledu parlamentarnog čitanja proračuna za 2016. u kojem se predlaže uvrštavanje nedavnih odluka i tehničkih prilagodbi u proračun; odobrava te ograničene tehničke promjene koje predlaže Predsjedništvo, koje uključuju prilagodbe odobrenih sredstava i plana radnih mjesta koje su neutralne za proračun i ažuriranja određenih aspekata proračunske nomenklature; |
| --- | --- |

75.

napominje zaključke Predsjedništva od 7. rujna 2015. u pogledu parlamentarnog čitanja proračuna za 2016. u kojem se predlaže uvrštavanje nedavnih odluka i tehničkih prilagodbi u proračun; odobrava te ograničene tehničke promjene koje predlaže Predsjedništvo, koje uključuju prilagodbe odobrenih sredstava i plana radnih mjesta koje su neutralne za proračun i ažuriranja određenih aspekata proračunske nomenklature;

| 76. | stoga zadržava nepromijenjenom ukupnu razinu svog proračuna za 2016.u iznosu od 1 838 648 600 EUR u iznosu u kojemu je usvojen na plenarnoj sjednici 29. travnja 2015.; |
| --- | --- |

76.

stoga zadržava nepromijenjenom ukupnu razinu svog proračuna za 2016.u iznosu od 1 838 648 600 EUR u iznosu u kojemu je usvojen na plenarnoj sjednici 29. travnja 2015.;

| 77. | naglašava da aktivnosti klubova zastupnika nisu istovjetne s administrativnim poslovima; potvrđuje da iz tog razloga ukupna razina osoblja u klubovima zastupnika neće biti obuhvaćena ciljem smanjenja osoblja od 5 % u skladu s donesenim odlukama koje se odnose na financijske godine 2014. (12), 2015. (13) i procjene za 2016. (14); |
| --- | --- |

77.

naglašava da aktivnosti klubova zastupnika nisu istovjetne s administrativnim poslovima; potvrđuje da iz tog razloga ukupna razina osoblja u klubovima zastupnika neće biti obuhvaćena ciljem smanjenja osoblja od 5 % u skladu s donesenim odlukama koje se odnose na financijske godine 2014. (12), 2015. (13) i procjene za 2016. (14);

| 78. | podsjeća da klubovi zastupnika od 2012. nisu zaposlili novo osoblje i da su njihove potrebe tek djelomično ispunjene u proteklim proračunskim godinama; |
| --- | --- |

78.

podsjeća da klubovi zastupnika od 2012. nisu zaposlili novo osoblje i da su njihove potrebe tek djelomično ispunjene u proteklim proračunskim godinama;

| 79. | ponavlja da se obvezao primijeniti točku 27. Međuinstitucijskog sporazuma i smanjiti broj osoblja za 1 %; |
| --- | --- |

79.

ponavlja da se obvezao primijeniti točku 27. Međuinstitucijskog sporazuma i smanjiti broj osoblja za 1 %;

| 80. | ističe da Parlament i Vijeće moraju razmotriti potrebu za izradom plana za jedinstveno sjedište, u skladu sa zahtjevom velike većine ovog Parlamenta iskazanim u više rezolucija, kako bi se ostvarile dugoročne uštede u proračunu Unije; |
| --- | --- |

80.

ističe da Parlament i Vijeće moraju razmotriti potrebu za izradom plana za jedinstveno sjedište, u skladu sa zahtjevom velike većine ovog Parlamenta iskazanim u više rezolucija, kako bi se ostvarile dugoročne uštede u proračunu Unije;

Izmjene plana radnih mjesta

| 81. | smanjuje plan radnih mjesta svog Glavnog tajništva za 2016. za 57 radnih mjesta (cilj smanjenja osoblja od 1 %) kako slijedi: stalna radna mjesta koja po razredima ubrajaju četiri AD14, 13 AD13, dva AD12, jedno AD9, dva AD8, jedno AD5, dva AST11, jedno AST10, tri AST9, osam AST8, sedam AST7, četiri AST6, tri AST5, dva AST4, jedno AST3, jedno AST1 i dva privremena radna mjesta razreda AST4; podsjeća da je u procjenama već uzet u obzir proračunski učinak tih mjera; |
| --- | --- |

81.

smanjuje plan radnih mjesta svog Glavnog tajništva za 2016. za 57 radnih mjesta (cilj smanjenja osoblja od 1 %) kako slijedi: stalna radna mjesta koja po razredima ubrajaju četiri AD14, 13 AD13, dva AD12, jedno AD9, dva AD8, jedno AD5, dva AST11, jedno AST10, tri AST9, osam AST8, sedam AST7, četiri AST6, tri AST5, dva AST4, jedno AST3, jedno AST1 i dva privremena radna mjesta razreda AST4; podsjeća da je u procjenama već uzet u obzir proračunski učinak tih mjera;

| 82. | u skladu s novim Pravilnikom o osoblju 80 stalnih radnih mjesta razreda AST (25 AST 11, 10 AST 10, 5 AST 8, 15 AST 7, 5 AST 6, 5 AST 5, 5 AST 4, 5 AST 3 i 5 AST 2) pretvara u 80 radnih mjesta razreda AST/SC1; |
| --- | --- |

82.

u skladu s novim Pravilnikom o osoblju 80 stalnih radnih mjesta razreda AST (25 AST 11, 10 AST 10, 5 AST 8, 15 AST 7, 5 AST 6, 5 AST 5, 5 AST 4, 5 AST 3 i 5 AST 2) pretvara u 80 radnih mjesta razreda AST/SC1;

| 83. | unosi sljedeće tehničke izmjene: briše tri radna mjesta razreda AST7 i tri AST te dodaje šest radnih mjesta razreda AST5 i briše bilješku br. 1 u planu radnih mjesta s obzirom da se relevantni postupak u zadnje vrijeme nije koristio; |
| --- | --- |

83.

unosi sljedeće tehničke izmjene: briše tri radna mjesta razreda AST7 i tri AST te dodaje šest radnih mjesta razreda AST5 i briše bilješku br. 1 u planu radnih mjesta s obzirom da se relevantni postupak u zadnje vrijeme nije koristio;

| 84. | odobrava otvaranje 43 privremena radna mjesta (dva AD 7, 19 AD 5, pet AST 5, pet AST 3 i 12 AST 1) te prijelaz jednog privremenog radnog mjesta iz razreda AD 10 na AD 14 za dodatne potrebe u vezi s osnivanjem novog kluba zastupnika; |
| --- | --- |

84.

odobrava otvaranje 43 privremena radna mjesta (dva AD 7, 19 AD 5, pet AST 5, pet AST 3 i 12 AST 1) te prijelaz jednog privremenog radnog mjesta iz razreda AD 10 na AD 14 za dodatne potrebe u vezi s osnivanjem novog kluba zastupnika;

Smanjenje osoblja za 5 %

| 85. | podsjeća da Parlament treću godinu za redom provodi cilj smanjenja osoblja od 5 % uzimajući u obzir slovo i duh Međuinstitucijskog sporazuma; ističe da je u tu svrhu od 2014. u njegovu planu radnih mjesta ukinuto 171 stalno radno mjesto (15); naglašava da bi, kako bi se u potpunosti ispunio cilj smanjenja osoblja od 5 %, do 2018. trebalo provesti dva dodatna godišnja smanjenja od 57 radnih mjesta (16); |
| --- | --- |

85.

podsjeća da Parlament treću godinu za redom provodi cilj smanjenja osoblja od 5 % uzimajući u obzir slovo i duh Međuinstitucijskog sporazuma; ističe da je u tu svrhu od 2014. u njegovu planu radnih mjesta ukinuto 171 stalno radno mjesto (15); naglašava da bi, kako bi se u potpunosti ispunio cilj smanjenja osoblja od 5 %, do 2018. trebalo provesti dva dodatna godišnja smanjenja od 57 radnih mjesta (16);

| 86. | naglašava da je, u skladu s točkom 27. Međuinstitucijskog sporazuma, cilj smanjenja osoblja od 5 % ustupak u pogledu osoblja koji se odnosi na povećanje radnog vremena s 37,5 na 40 sati tjedno, u usporedbi s planom osoblja od 1. siječnja 2013.; smatra da se to smanjenje mora odnositi na uobičajeni obujam posla te da nove odgovornosti i zadaci moraju biti izuzeti iz tog izračuna; |
| --- | --- |

86.

naglašava da je, u skladu s točkom 27. Međuinstitucijskog sporazuma, cilj smanjenja osoblja od 5 % ustupak u pogledu osoblja koji se odnosi na povećanje radnog vremena s 37,5 na 40 sati tjedno, u usporedbi s planom osoblja od 1. siječnja 2013.; smatra da se to smanjenje mora odnositi na uobičajeni obujam posla te da nove odgovornosti i zadaci moraju biti izuzeti iz tog izračuna;

| 87. | napominje da su, uzimajući u obzir jačanje odgovornosti i nove zadatke Parlamenta od 2013. te važne strukturne promjene kao što su postupci internalizacije za koje su u najvećoj mogućoj mjeri bili zaposleni radnici u okviru unutarnje preraspodjele, nova radna mjesta otvarana samo kada je to bilo nužno potrebno; odlučuje da ta dodatna radna mjesta neće uključiti u svoja nastojanja da smanji broj osoblja za 5 %; |
| --- | --- |

87.

napominje da su, uzimajući u obzir jačanje odgovornosti i nove zadatke Parlamenta od 2013. te važne strukturne promjene kao što su postupci internalizacije za koje su u najvećoj mogućoj mjeri bili zaposleni radnici u okviru unutarnje preraspodjele, nova radna mjesta otvarana samo kada je to bilo nužno potrebno; odlučuje da ta dodatna radna mjesta neće uključiti u svoja nastojanja da smanji broj osoblja za 5 %;

| 88. | poziva Komisiju da prilikom praćenja provedbe cilja smanjenja osoblja Parlamenta uzme u obzir nova dodatna razmatranja kao što su stalan obujam posla, izuzeće klubova zastupnika, internalizacije neutralizirane smanjenjem u proračunskim linijama za vanjske usluge i nove ovlasti i zadaće; |
| --- | --- |

88.

poziva Komisiju da prilikom praćenja provedbe cilja smanjenja osoblja Parlamenta uzme u obzir nova dodatna razmatranja kao što su stalan obujam posla, izuzeće klubova zastupnika, internalizacije neutralizirane smanjenjem u proračunskim linijama za vanjske usluge i nove ovlasti i zadaće;

| 89. | naglašava da provedba smanjenja osoblja od 5 % ne smije ugroziti pravilno funkcioniranje Parlamenta i provođenje njegovih temeljnih ovlasti te ne smije izmijeniti njegovu zakonodavnu izvrsnost ni kvalitetu radnih uvjeta za zastupnike i osoblje; |
| --- | --- |

89.

naglašava da provedba smanjenja osoblja od 5 % ne smije ugroziti pravilno funkcioniranje Parlamenta i provođenje njegovih temeljnih ovlasti te ne smije izmijeniti njegovu zakonodavnu izvrsnost ni kvalitetu radnih uvjeta za zastupnike i osoblje;

| 90. | podsjeća da ni jedan sporazum ne može Europskom parlamentu i Vijeću uskratiti njihovu slobodu procjene i ovlast da svake godine odlučuju o sadržaju proračuna; |
| --- | --- |

90.

podsjeća da ni jedan sporazum ne može Europskom parlamentu i Vijeću uskratiti njihovu slobodu procjene i ovlast da svake godine odlučuju o sadržaju proračuna;

Pitanja povezana s ostalim osobljem

| 91. | podsjeća da bi nova mjesta u Glavnom tajništvu trebala biti popunjena unutarnjom preraspodjelom, osim ako potreba za otvaranjem novih radnih mjesta nije propisno opravdana i dokazana; |
| --- | --- |

91.

podsjeća da bi nova mjesta u Glavnom tajništvu trebala biti popunjena unutarnjom preraspodjelom, osim ako potreba za otvaranjem novih radnih mjesta nije propisno opravdana i dokazana;

| 92. | podsjeća da ni jedan oblik preustroja rada ili postupaka Parlamenta ne bi trebao voditi k pogoršanju radnih uvjeta i socijalnih prava osoblja, neovisno o njihovu položaju; |
| --- | --- |

92.

podsjeća da ni jedan oblik preustroja rada ili postupaka Parlamenta ne bi trebao voditi k pogoršanju radnih uvjeta i socijalnih prava osoblja, neovisno o njihovu položaju;

| 93. | ponavlja da je radi jamčenja primjerene potpore zastupnicima u uspješnom obavljanju njihovih parlamentarnih aktivnosti potrebna uspostava nove ravnoteže između akreditiranih parlamentarnih asistenata i lokalnih asistenata; prima na znanje činjenicu da je Glavno tajništvo izašlo s prijedlogom Predsjedništvu kako bi ostvarilo taj cilj; prima na znanje sporazum postignut na razini Predsjedništva koji uglavnom odgovara zahtjevu Europskog parlamenta u njegovoj gore spomenutoj Rezoluciji od 29. travnja 2015. o procjeni Europskog parlamenta; pozdravlja odluku o neposrednoj primjeni tog sporazuma. |
| --- | --- |

93.

ponavlja da je radi jamčenja primjerene potpore zastupnicima u uspješnom obavljanju njihovih parlamentarnih aktivnosti potrebna uspostava nove ravnoteže između akreditiranih parlamentarnih asistenata i lokalnih asistenata; prima na znanje činjenicu da je Glavno tajništvo izašlo s prijedlogom Predsjedništvu kako bi ostvarilo taj cilj; prima na znanje sporazum postignut na razini Predsjedništva koji uglavnom odgovara zahtjevu Europskog parlamenta u njegovoj gore spomenutoj Rezoluciji od 29. travnja 2015. o procjeni Europskog parlamenta; pozdravlja odluku o neposrednoj primjeni tog sporazuma.

| 94. | ponavlja svoju predanost višejezičnosti u radu Parlamenta održavanjem visokih standarda u usmenom i pismenom prevođenju; traži od glavnog tajnika da Odboru za proračune predstavi rezultate analize i procjene koje je pokrenuo nakon neuspjelog pokušaja da se postigne dogovor oko novih radnih uvjeta za usmene prevoditelje (proljeće 2015.); očekuje od glavnog tajnika da se koristi svim raspoloživim mjerama fleksibilnosti kada je riječ o pružanju visokokvalitetnih usluga usmenog i pismenog prevođenja za zastupnike; |
| --- | --- |

94.

ponavlja svoju predanost višejezičnosti u radu Parlamenta održavanjem visokih standarda u usmenom i pismenom prevođenju; traži od glavnog tajnika da Odboru za proračune predstavi rezultate analize i procjene koje je pokrenuo nakon neuspjelog pokušaja da se postigne dogovor oko novih radnih uvjeta za usmene prevoditelje (proljeće 2015.); očekuje od glavnog tajnika da se koristi svim raspoloživim mjerama fleksibilnosti kada je riječ o pružanju visokokvalitetnih usluga usmenog i pismenog prevođenja za zastupnike;

| 95. | traži od glavnog tajnika da predstavi detaljan pregled svih radnih mjesta u Parlamentu za razdoblje 2014. – 2016., uključujući preraspodjelu mjesta po službi te kategoriji i vrsti ugovora; |
| --- | --- |

95.

traži od glavnog tajnika da predstavi detaljan pregled svih radnih mjesta u Parlamentu za razdoblje 2014. – 2016., uključujući preraspodjelu mjesta po službi te kategoriji i vrsti ugovora;

Politika nekretnina

| 96. | podsjeća da je Odbor za proračune trebao biti redovito informiran o novim razvojima događaja u vezi s politikom nekretnina Parlamenta te bi trebao biti pravodobno, tj. prije sklapanja ugovora, obaviješten o svakom građevinskom projektu s financijskim implikacijama; potvrđuje da će se financijski učinak svih građevinskih projekata pomno pratiti; |
| --- | --- |

96.

podsjeća da je Odbor za proračune trebao biti redovito informiran o novim razvojima događaja u vezi s politikom nekretnina Parlamenta te bi trebao biti pravodobno, tj. prije sklapanja ugovora, obaviješten o svakom građevinskom projektu s financijskim implikacijama; potvrđuje da će se financijski učinak svih građevinskih projekata pomno pratiti;

| 97. | smatra da bi odluke u vezi s građevinskim projektima trebale biti transparentne; |
| --- | --- |

97.

smatra da bi odluke u vezi s građevinskim projektima trebale biti transparentne;

| 98. | još jednom poziva da se Odboru za proračune što prije iznese nova srednjoročna strategija za nekretnine, a najkasnije početkom 2016., odnosno dovoljno rano da Parlament može izraditi procjenu za financijsku godinu 2017.; poziva glavnoga tajnika da Odboru za proračune predstavi okvirnu dugoročnu strategiju za razdoblje do 2025., i to prije čitanja proračuna u Parlamentu ujesen 2016. godine; |
| --- | --- |

98.

još jednom poziva da se Odboru za proračune što prije iznese nova srednjoročna strategija za nekretnine, a najkasnije početkom 2016., odnosno dovoljno rano da Parlament može izraditi procjenu za financijsku godinu 2017.; poziva glavnoga tajnika da Odboru za proračune predstavi okvirnu dugoročnu strategiju za razdoblje do 2025., i to prije čitanja proračuna u Parlamentu ujesen 2016. godine;

| 99. | napominje da od 2014. nisu dodijeljena nikakva sredstva za ulaganje u izgradnju zgrade Konrad Adenauer (KAD) u Luxembourgu; podsjeća da su procjene iz 2016. uključivale samo sredstva za radove i usluge koje će platiti izravno Parlament, prvenstveno za vođenje projekta, tehničko stručno znanje i savjetovanje; poziva glavnog tajnika da prije kraja godine procijeni sredstva koja nisu iskorištena 2015. godine i da ih podnošenjem zahtjeva za prijenos na kraju 2015. dodijeli projektu KAD kako bi se što je više moguće spriječilo buduće plaćanje kamata za tu zgradu; |
| --- | --- |

99.

napominje da od 2014. nisu dodijeljena nikakva sredstva za ulaganje u izgradnju zgrade Konrad Adenauer (KAD) u Luxembourgu; podsjeća da su procjene iz 2016. uključivale samo sredstva za radove i usluge koje će platiti izravno Parlament, prvenstveno za vođenje projekta, tehničko stručno znanje i savjetovanje; poziva glavnog tajnika da prije kraja godine procijeni sredstva koja nisu iskorištena 2015. godine i da ih podnošenjem zahtjeva za prijenos na kraju 2015. dodijeli projektu KAD kako bi se što je više moguće spriječilo buduće plaćanje kamata za tu zgradu;

Troškovi zastupnika

| 100. | ponovno apelira na veću transparentnost u pogledu naknada za opće troškove zastupnika; poziva Predsjedništvo Parlamenta da počne raditi na definiranju preciznijih pravila kada je riječ o odgovornosti za opravdane rashode u okviru te naknade, bez stvaranja dodatnih troškova za Parlament; |
| --- | --- |

100.

ponovno apelira na veću transparentnost u pogledu naknada za opće troškove zastupnika; poziva Predsjedništvo Parlamenta da počne raditi na definiranju preciznijih pravila kada je riječ o odgovornosti za opravdane rashode u okviru te naknade, bez stvaranja dodatnih troškova za Parlament;

| 101. | zahtijeva ocjenu dobrovoljnog pristupa koji je zajednička radna skupina odabrala za ograničavanje letova zastupnika i osoblja u prvom razredu te mogućih načina da se dobiju povoljnije cijene kako bi se smanjili putni troškovi zastupnika i osoblja; |
| --- | --- |

101.

zahtijeva ocjenu dobrovoljnog pristupa koji je zajednička radna skupina odabrala za ograničavanje letova zastupnika i osoblja u prvom razredu te mogućih načina da se dobiju povoljnije cijene kako bi se smanjili putni troškovi zastupnika i osoblja;

Dio IV. – Sud Europske unije

| 102. | žali što je, unatoč stalnom porastu aktivnosti Suda i planiranoj reformi Općeg suda, Komisija smanjila ukupno osoblje za 20 radnih mjesta, što može uzrokovati stvaranje uskih grla i ugroziti pravilno funkcioniranje i pravovremeno donošenje odluka; stoga odlučuje da će ponovno uvesti 20 radnih mjesta koje je isprva tražio Sud; |
| --- | --- |

102.

žali što je, unatoč stalnom porastu aktivnosti Suda i planiranoj reformi Općeg suda, Komisija smanjila ukupno osoblje za 20 radnih mjesta, što može uzrokovati stvaranje uskih grla i ugroziti pravilno funkcioniranje i pravovremeno donošenje odluka; stoga odlučuje da će ponovno uvesti 20 radnih mjesta koje je isprva tražio Sud;

| 103. | žali što je Vijeće povećalo standardno paušalno smanjenje koje se primjenjuje na odobrena sredstva za plaće zaposlenika od 2,5 % na 3,2 % što je jednako smanjenju od 1,55 milijuna EUR i u suprotnosti s izrazito visokom stopom popunjenosti radnih mjesta na Sudu (98 % na kraju 2014. godine) i visokom stopom provedbe proračuna (99 % 2014. godine); stoga ponovno prilagođava standardno paušalno smanjenje razini iz nacrta proračuna te poništava s tim povezano smanjenje sredstava kako bi osigurao da se Sud na odgovarajući način može nositi sa znatnim porastom broja predmeta te u potpunosti iskoristiti sva radna mjesta koja su mu dodijeljena; |
| --- | --- |

103.

žali što je Vijeće povećalo standardno paušalno smanjenje koje se primjenjuje na odobrena sredstva za plaće zaposlenika od 2,5 % na 3,2 % što je jednako smanjenju od 1,55 milijuna EUR i u suprotnosti s izrazito visokom stopom popunjenosti radnih mjesta na Sudu (98 % na kraju 2014. godine) i visokom stopom provedbe proračuna (99 % 2014. godine); stoga ponovno prilagođava standardno paušalno smanjenje razini iz nacrta proračuna te poništava s tim povezano smanjenje sredstava kako bi osigurao da se Sud na odgovarajući način može nositi sa znatnim porastom broja predmeta te u potpunosti iskoristiti sva radna mjesta koja su mu dodijeljena;

| 104. | nadalje odlučuje ponovno uvesti sedam radnih mjesta koja je Sud isprva zatražio kako bi mogao ispuniti dvostruki zahtjev koji s jedne strane uključuje jačanje službe za zaštitu i sigurnost Suda kako bi bolje zaštitio osoblje, posjetitelje i dokumente, a s druge strane provedbu novog članka 105. Poslovnika Općeg suda Europske unije prema kojem je potrebno uspostaviti strogo siguran sustav kako bi se strankama u nekom postupku omogućilo da daju informacije i materijale koji se odnose na sigurnost Unije, država članica ili vođenje njihovih međunarodnih odnosa; |
| --- | --- |

104.

nadalje odlučuje ponovno uvesti sedam radnih mjesta koja je Sud isprva zatražio kako bi mogao ispuniti dvostruki zahtjev koji s jedne strane uključuje jačanje službe za zaštitu i sigurnost Suda kako bi bolje zaštitio osoblje, posjetitelje i dokumente, a s druge strane provedbu novog članka 105. Poslovnika Općeg suda Europske unije prema kojem je potrebno uspostaviti strogo siguran sustav kako bi se strankama u nekom postupku omogućilo da daju informacije i materijale koji se odnose na sigurnost Unije, država članica ili vođenje njihovih međunarodnih odnosa;

| 105. | u istom kontekstu ističe potrebu za sredstvima za sigurnost i nadzor zgrada Suda te stoga odlučuje rezove u tom području koje je predložilo Vijeće vratiti na razinu iz nacrta proračuna; |
| --- | --- |

105.

u istom kontekstu ističe potrebu za sredstvima za sigurnost i nadzor zgrada Suda te stoga odlučuje rezove u tom području koje je predložilo Vijeće vratiti na razinu iz nacrta proračuna;

| 106. | ukida postojeću pričuvu koja se odnosi na misije i zamjenjuje je novom koja će se osloboditi kada Sud objavi informacije o vanjskim aktivnostima sudaca, kao što je Parlament zatražio u svojoj odluci o razrješnici za financijsku godinu 2013. koja se odnosi na Sud (17); |
| --- | --- |

106.

ukida postojeću pričuvu koja se odnosi na misije i zamjenjuje je novom koja će se osloboditi kada Sud objavi informacije o vanjskim aktivnostima sudaca, kao što je Parlament zatražio u svojoj odluci o razrješnici za financijsku godinu 2013. koja se odnosi na Sud (17);

Dio V. — Revizorski sud

| 107. | prilagođava standardno paušalno smanjenje na početnu razinu od 2,76 % kako bi se Revizorskom sudu omogućilo da ispuni svoje potrebe u odnosu na plan radnih mjesta; |
| --- | --- |

107.

prilagođava standardno paušalno smanjenje na početnu razinu od 2,76 % kako bi se Revizorskom sudu omogućilo da ispuni svoje potrebe u odnosu na plan radnih mjesta;

| 108. | zadržava razinu plaćanja iz nacrta proračuna za sve druge proračunske linije u kojima je Vijeće izvršilo rezove kako bi Revizorski sud mogao provesti svoj program rada i dostaviti planirana izvješća o reviziji; |
| --- | --- |

108.

zadržava razinu plaćanja iz nacrta proračuna za sve druge proračunske linije u kojima je Vijeće izvršilo rezove kako bi Revizorski sud mogao provesti svoj program rada i dostaviti planirana izvješća o reviziji;

Dio VI — Europski gospodarski i socijalni odbor

| 109. | prilagođava standardno paušalno smanjenje na početnu razinu od 4,5 % kako bi se Odboru omogućilo da ispuni svoje potrebe i da se nosi sa stalnim smanjenjem osoblja u kontekstu sporazuma o suradnji između Parlamenta i Odbora; |
| --- | --- |

109.

prilagođava standardno paušalno smanjenje na početnu razinu od 4,5 % kako bi se Odboru omogućilo da ispuni svoje potrebe i da se nosi sa stalnim smanjenjem osoblja u kontekstu sporazuma o suradnji između Parlamenta i Odbora;

| 110. | nadalje odlučuje zadržati nacrt proračuna za putne troškove i dnevnice; |
| --- | --- |

110.

nadalje odlučuje zadržati nacrt proračuna za putne troškove i dnevnice;

Dio VII. – Odbor regija

| 111. | s jedne strane smanjuje plaće i naknade za iznos koji je jednak iznosu za 66 prijelaza na viši razred i četiri dodatna radna mjesta za koja prethodno nisu predviđena sredstva u nacrtu proračuna kako bi odražavao prijelaz tih radnih mjesta u Parlament; |
| --- | --- |

111.

s jedne strane smanjuje plaće i naknade za iznos koji je jednak iznosu za 66 prijelaza na viši razred i četiri dodatna radna mjesta za koja prethodno nisu predviđena sredstva u nacrtu proračuna kako bi odražavao prijelaz tih radnih mjesta u Parlament;

| 112. | s druge strane povećava niz proračunskih linija (korištenje vanjskim uslugama prevođenja, treće strane, komunikacija, troškovi predstavljanja, komunikacija klubova zastupnika, misije i čišćenje i održavanje) u skladu s vlastitim procjenama Odbora, kako bi Odbor mogao nastaviti sa svojim političkim radom i ispunjavati svoje obveze; |
| --- | --- |

112.

s druge strane povećava niz proračunskih linija (korištenje vanjskim uslugama prevođenja, treće strane, komunikacija, troškovi predstavljanja, komunikacija klubova zastupnika, misije i čišćenje i održavanje) u skladu s vlastitim procjenama Odbora, kako bi Odbor mogao nastaviti sa svojim političkim radom i ispunjavati svoje obveze;

| 113. | naposljetku, ukida rezove Vijeća u području sigurnost i nadzora zgrada Odbora kako bi se osiguralo dovoljno sredstava za sigurnosne mjere u slučaju povećane razine sigurnosnog rizika („žuta” razina) tijekom 2016.; |
| --- | --- |

113.

naposljetku, ukida rezove Vijeća u području sigurnost i nadzora zgrada Odbora kako bi se osiguralo dovoljno sredstava za sigurnosne mjere u slučaju povećane razine sigurnosnog rizika („žuta” razina) tijekom 2016.;

Dio VIII. – Europski ombudsman

| 114. | sa žaljenjem napominje da je Vijeće smanjilo nacrt proračuna za Europskog ombudsmana za 135 000 EUR; ističe da bi to smanjenje stvorilo nerazmjeran teret vrlo ograničenom proračunu Ombudsmana te bi imalo znatan učinak na sposobnost te institucije da na učinkoviti način služi građanima; stoga zadržava razinu plaćanja iz nacrta proračuna za većinu proračunskih linija na kojima je Vijeće izvršilo rezove kako bi se omogućilo da Ombudsman izvršava svoj mandat i ispunjava svoje obveze; |
| --- | --- |

114.

sa žaljenjem napominje da je Vijeće smanjilo nacrt proračuna za Europskog ombudsmana za 135 000 EUR; ističe da bi to smanjenje stvorilo nerazmjeran teret vrlo ograničenom proračunu Ombudsmana te bi imalo znatan učinak na sposobnost te institucije da na učinkoviti način služi građanima; stoga zadržava razinu plaćanja iz nacrta proračuna za većinu proračunskih linija na kojima je Vijeće izvršilo rezove kako bi se omogućilo da Ombudsman izvršava svoj mandat i ispunjava svoje obveze;

Dio IX. – Europski nadzornik za zaštitu podataka

| 115. | sa žaljenjem napominje da je Vijeće smanjilo nacrt proračuna Europskog nadzornika za zaštitu podataka za 135 000 EUR; ističe da bi to smanjenje stvorilo nerazmjeran teret vrlo ograničenom proračunu Europskog nadzornika za zaštitu podataka te bi imalo znatan učinak na sposobnost te institucije da na učinkoviti način služi institucijama Unije; stoga zadržava razinu plaćanja iz nacrta proračuna za sve proračunske linije na kojima je Vijeće izvršilo rezove kako bi se omogućilo da Europski nadzornik za zaštitu podataka izvršava svoje zadaće i obveze; |
| --- | --- |

115.

sa žaljenjem napominje da je Vijeće smanjilo nacrt proračuna Europskog nadzornika za zaštitu podataka za 135 000 EUR; ističe da bi to smanjenje stvorilo nerazmjeran teret vrlo ograničenom proračunu Europskog nadzornika za zaštitu podataka te bi imalo znatan učinak na sposobnost te institucije da na učinkoviti način služi institucijama Unije; stoga zadržava razinu plaćanja iz nacrta proračuna za sve proračunske linije na kojima je Vijeće izvršilo rezove kako bi se omogućilo da Europski nadzornik za zaštitu podataka izvršava svoje zadaće i obveze;

Dio X. – Europska služba za vanjsko djelovanje

| 116. | smatra da je radi nošenja s izazovima geopolitičke nesigurnosti i održavanja prisutnosti Unije u svijetu nužno namijeniti dostatna sredstva za ESVD; stoga zadržava razinu plaćanja iz nacrta proračuna za sve proračunske linije na kojima je Vijeće izvršilo rezove i briše sve pričuve koje se odnose na nestabilnost deviznog tečaja eura; |
| --- | --- |

116.

smatra da je radi nošenja s izazovima geopolitičke nesigurnosti i održavanja prisutnosti Unije u svijetu nužno namijeniti dostatna sredstva za ESVD; stoga zadržava razinu plaćanja iz nacrta proračuna za sve proračunske linije na kojima je Vijeće izvršilo rezove i briše sve pričuve koje se odnose na nestabilnost deviznog tečaja eura;

o

o o

| 117. | uvjeren je da proračun Unije može doprinijeti učinkovitom razmatranju ne samo posljedica, već i temeljnih uzroka krize s kojom se Unija trenutno suočava; međutim, smatra da bi se nepredviđeni događaji koji se tiču cijele Unije trebali rješavati zajedničkim snagama i osiguranjem dodatnih sredstava na razini Unije, a ne dovođenjem u pitanje preuzetih obveza ili vraćanjem na stav da je rješenje moguće postići isključivo na nacionalnoj razini; stoga naglašava da odredbe o fleksibilnosti služe za pružanje zajedničkog i brzog odgovora i trebale bi se u potpunosti iskoristiti kako bi se nadoknadila stroga ograničenja zadana u okviru gornjih granica VFO-a; |
| --- | --- |

117.

uvjeren je da proračun Unije može doprinijeti učinkovitom razmatranju ne samo posljedica, već i temeljnih uzroka krize s kojom se Unija trenutno suočava; međutim, smatra da bi se nepredviđeni događaji koji se tiču cijele Unije trebali rješavati zajedničkim snagama i osiguranjem dodatnih sredstava na razini Unije, a ne dovođenjem u pitanje preuzetih obveza ili vraćanjem na stav da je rješenje moguće postići isključivo na nacionalnoj razini; stoga naglašava da odredbe o fleksibilnosti služe za pružanje zajedničkog i brzog odgovora i trebale bi se u potpunosti iskoristiti kako bi se nadoknadila stroga ograničenja zadana u okviru gornjih granica VFO-a;

| 118. | naglašava da je samo dvije godine nakon početka sadašnjeg VFO-a Komisija u dva navrata morala zatražiti mobilizaciju instrumenta fleksibilnosti te korištenje pričuvom za nepredviđene izdatke kako bi mogla pokriti hitne i nepredviđene potrebe koje nisu mogle biti financirane u okviru postojećih gornjih granica VFO-a; također napominje da je ukupna razlika za obveze tijekom 2015., prve godine njegove primjene, odmah iskorištena u punoj mjeri, dok su sredstva za dva važna programa Unije morala biti smanjena kako bi se omogućilo financiranje novih inicijativa; naglašava da će 2016. zbog koncentracije sredstava u 2014. i 2015. više programa Unije imati manje sredstava ili ih uopće neće imati; stoga je jasno da su gornje granice VFO-a u mnogim naslovima prenisko postavljene i paraliziraju Uniju u mnogim važnim područjima, a mehanizmi fleksibilnosti u okviru VFO-a pogurani su do svojih granica; smatra da je zbog tih okolnosti opravdano zatražiti temeljitu reviziju VFO-a na polovici razdoblja; s nestrpljenjem iščekuje ambiciozne prijedloge Komisije u vezi s time tijekom 2016.; |
| --- | --- |

118.

naglašava da je samo dvije godine nakon početka sadašnjeg VFO-a Komisija u dva navrata morala zatražiti mobilizaciju instrumenta fleksibilnosti te korištenje pričuvom za nepredviđene izdatke kako bi mogla pokriti hitne i nepredviđene potrebe koje nisu mogle biti financirane u okviru postojećih gornjih granica VFO-a; također napominje da je ukupna razlika za obveze tijekom 2015., prve godine njegove primjene, odmah iskorištena u punoj mjeri, dok su sredstva za dva važna programa Unije morala biti smanjena kako bi se omogućilo financiranje novih inicijativa; naglašava da će 2016. zbog koncentracije sredstava u 2014. i 2015. više programa Unije imati manje sredstava ili ih uopće neće imati; stoga je jasno da su gornje granice VFO-a u mnogim naslovima prenisko postavljene i paraliziraju Uniju u mnogim važnim područjima, a mehanizmi fleksibilnosti u okviru VFO-a pogurani su do svojih granica; smatra da je zbog tih okolnosti opravdano zatražiti temeljitu reviziju VFO-a na polovici razdoblja; s nestrpljenjem iščekuje ambiciozne prijedloge Komisije u vezi s time tijekom 2016.;

| 119. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s amandmanima na nacrt općeg proračuna, proslijedi Vijeću, Komisiji, drugim relevantnim institucijama i tijelima te nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

119.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s amandmanima na nacrt općeg proračuna, proslijedi Vijeću, Komisiji, drugim relevantnim institucijama i tijelima te nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL L 163, 23.6.2007., str. 17.

(2)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.

(3)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(4)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(5)  Usvojeni tekstovi od tog datuma, P8_TA(2015)0061.

(6)  Usvojeni tekstovi od tog datuma, P8_TA(2015)0172.

(7)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0263.

(8)  Uredba (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o utvrđivanju kriterija i mehanizama za određivanje države članice odgovorne za razmatranje zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji je u jednoj od država članica podnio državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva (SL L 180, 29.6.2013., str. 31.).

(9)  Rezolucija Europskog parlamenta od 29. travnja 2015. s primjedbama koje su sastavni dio Odluke o razrješnici za izvršenje proračuna Zajedničkog poduzeća za ITER i razvoj energije fuzije za financijsku godinu 2013. (SL L 255, 30.9.2015., str. 395.).

(10)  Uredba (EU) br. 1304/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom socijalnom fondu i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1081/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 470.).

(11)  Direktiva Vijeća 98/58/EZ od 20. srpnja 1998. o zaštiti životinja koje se drže u svrhu proizvodnje (SL L 221, 8.8.1998., str. 23.).

(12)  Rezolucija Europskog parlamenta od 23. listopada 2013. o stajalištu Vijeća o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2014. (usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0437).

(13)  Rezolucija Europskog parlamenta od 22. listopada 2014. o stajalištu Vijeća o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2015. (usvojeni tekstovi, P8_TA(2014)0036).

(14)  Rezolucija Europskog parlamenta od 29. travnja 2015. o procjeni prihoda i rashoda Europskog parlamenta za financijsku godinu 2016. (usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0172).

(15)  – 67 radnih mjesta 2014., – 47 radnih mjesta 2015. i – 57 radnih mjesta 2016.

(16)  S obzirom da je donesena odluka u kojoj se klubovi zastupnika isključuju iz ovog izračuna, ovo smanjenje se primjenjuje na dio plana radnih mjesta koji se odnosi na Glavno tajništvo (referentni broj radnih mjesta (1 %): – 57)

(17)  Rezolucija Europskog parlamenta od 29. travnja 2015. s primjedbama koje su sastavni dio Odluke o razrješnici za izvršenje općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2013., Dio IV. – Sud (SL L 255, 30.9.2015., str. 118.).

---

| 20.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 355/163 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 355/163

---

P8_TA(2015)0377

Sud Europske unije: broj sudaca Općeg suda ***II

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 28. listopada 2015. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Protokola br. 3 o Statutu Suda Europske unije (09375/1/2015 – C8-0166/2015 – 2011/0901B(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: drugo čitanje)

(2017/C 355/23)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (09375/1/2015 – C8-0166/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (09375/1/2015 – C8-0166/2015),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju (1) o zahtjevu Suda Europske unije podnesenom Europskom parlamentu i Vijeću (02074/2011), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju (1) o zahtjevu Suda Europske unije podnesenom Europskom parlamentu i Vijeću (02074/2011),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 21. listopada 2015. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u drugom čitanju u skladu s člankom 294. stavkom 8. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 21. listopada 2015. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u drugom čitanju u skladu s člankom 294. stavkom 8. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 69. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 69. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za pravna pitanja (A8-0296/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za pravna pitanja (A8-0296/2015),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u drugom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u drugom čitanju;

| 2. | odobrava zajedničku izjavu Europskog parlamenta i Vijeća priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobrava zajedničku izjavu Europskog parlamenta i Vijeća priloženu ovoj Rezoluciji;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Sudu Europske unije, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Sudu Europske unije, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  Usvojeni tekstovi od 15.4.2014., P7_TA(2014)0358.

---

P8_TC2-COD(2011)0901B

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u drugom čitanju 28. listopada 2015. radi donošenja Uredbe (EU, Euratom) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Protokola br. 3 o Statutu Suda Europske unije

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2015/2422.)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

Zajednička izjava Europskog parlamenta i Vijeća

Na kraju procesa reformi Opći sud će se sastojati od dvoje sudaca iz svake države članice. Stoga bi, kako bi se ostvarila jednakost između muškaraca i žena, što je cilj Europske unije prema članku 3. UEU-a, vlade država članica trebale u najvećoj mogućoj mjeri tijekom procesa izbora kandidata za mjesta sudaca Općeg suda prema članku 254. UFEU-a zajamčiti jednak broj muškaraca i žena.

---

| 20.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 355/164 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 355/164

---

P8_TA(2015)0378

Odredbe za ribolov u području Sporazuma o GFCM-u (Opća komisija za ribarstvo Sredozemlja) ***II

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 28. listopada 2015. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju radi donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1343/2011 o određenim odredbama za ribolov u području Sporazuma o GFCM-u (Opća komisija za ribarstvo Sredozemlja) (08806/1/2015 – C8-0260/2015 – 2014/0213(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: drugo čitanje)

(2017/C 355/24)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (08806/1/2015 – C8-0260/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (08806/1/2015 – C8-0260/2015),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 15. listopada 2014. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 15. listopada 2014. (1),

| — | uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (2) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0457), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (2) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0457),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 76. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 76. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za ribarstvo (A8-0295/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za ribarstvo (A8-0295/2015),

| 1. | prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju;

| 2. | odobrava izjavu priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobrava izjavu priloženu ovoj Rezoluciji;

| 3. | utvrđuje da je akt prihvaćen u skladu sa stajalištem Vijeća; |
| --- | --- |

3.

utvrđuje da je akt prihvaćen u skladu sa stajalištem Vijeća;

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije;

| 5. | nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu, zajedno s relevantnom izjavom Europskog parlamenta, u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

5.

nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu, zajedno s relevantnom izjavom Europskog parlamenta, u Službenom listu Europske unije;

| 6. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

6.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 12, 15.1.2015., str. 116.

(2)  Usvojeni tekstovi od 13.1.2015., P8_TA(2015)0005.

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

Izjava Europskog parlamenta o odobravanju odstupanja za upotrebu povlačnih mreža koća i ribolov jednostrukim mrežama stajaćicama u Crnome moru

„Europski parlament izjavljuje da su odredbe iz članka 15.a koji treba uvrstiti u Uredbu (EU) br. 1343/2011 u vezi s odstupanjem od zabrane upotrebe određene opreme u obalnim vodama Crnog mora iznimne naravi. Njima se uzima u obzir trenutačna situacija u regiji u kojoj su države članice uvele mjere kako bi se dopustila upotreba dotične opreme u skladu s relevantnim preporukama GFCM-a. Tom je informacijom Parlament već raspolagao prije podnošenja aktualnog prijedloga Komisije. Iz tih razloga Parlament u danom kontekstu prihvaća dogovor kojim se dotične države članice ovlašćuju da odobre ta odstupanja. No, Parlament naglašava da se te odredbe neće uzimati ili upotrebljavati kao presedan u budućim pravnim aktima.”

---

| 20.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 355/165 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 355/165

---

P8_TA(2015)0379

Uporaba genetski modificirane hrane i hrane za životinje ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 28. listopada 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 u pogledu mogućnosti država članica da ograniče ili zabrane uporabu genetski modificirane hrane i hrane za životinje na svojem državnom području (COM(2015)0177 – C8-0107/2015 – 2015/0093(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2017/C 355/25)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2015)0177), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2015)0177),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0107/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0107/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir obrazložena mišljenja Zastupničkog doma Belgije, Parlamenta Španjolske, Zastupničkog doma Nizozemske i Saveznog vijeća Austrije, podnesena u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazložena mišljenja Zastupničkog doma Belgije, Parlamenta Španjolske, Zastupničkog doma Nizozemske i Saveznog vijeća Austrije, podnesena u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 16. rujna 2015. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 16. rujna 2015. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 13. listopada 2015. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 13. listopada 2015. (2),

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i mišljenje Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0305/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i mišljenje Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0305/2015),

| 1. | odbija prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

odbija prijedlog Komisije;

| 2. | poziva Komisiju da povuče svoj prijedlog i podnese novi; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisiju da povuče svoj prijedlog i podnese novi;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

(2)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

---

| 20.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 355/166 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 355/166

---

P8_TA(2015)0380

Nova hrana ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 28. listopada 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o novoj hrani (COM(2013)0894 – C7-0487/2013 – 2013/0435(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2017/C 355/26)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0894), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0894),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0487/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0487/2013),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir stajališta Vijeća i Europskog parlamenta od 29. ožujka 2011. prilikom neuspješnog postupka mirenja o novoj hrani; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajališta Vijeća i Europskog parlamenta od 29. ožujka 2011. prilikom neuspješnog postupka mirenja o novoj hrani;

| — | uzimajući u obzir obrazložena mišljenja francuskog Senata i francuske Nacionalne skupštine podnesena u okviru protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti u kojima se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazložena mišljenja francuskog Senata i francuske Nacionalne skupštine podnesena u okviru protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti u kojima se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 30. travnja 2014. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 30. travnja 2014. (1),

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i mišljenja Odbora za međunarodnu trgovinu i Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0046/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i mišljenja Odbora za međunarodnu trgovinu i Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0046/2014),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 311, 12.9.2014., str. 73.

---

P8_TC1-COD(2013)0435

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 28. listopada 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o novoj hrani, o izmjeni Uredbe (EU) br. 1169/2011 Europskog parlamenta i Vijeća i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 258/97 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe Komisije (EZ) br. 1852/2001

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2015/2283.)

---

| 20.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 355/167 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 355/167

---

P8_TA(2015)0381

Emisije određenih atmosferskih onečišćivača ***I

Amandmani koje je Europski parlament usvojio 28. listopada 2015. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o smanjenju nacionalnih emisija određenih atmosferskih onečišćivača i izmjeni Direktive 2003/35/EZ (COM(2013)0920 – C7-0004/2014 – 2013/0443(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2017/C 355/27)

Amandman 2

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | Sedmim akcijskim programom (18) potvrđuje se dugoročni cilj Unije za politiku u području kakvoće zraka, radi postizanja razina kakvoće zraka koje nemaju za posljedicu znatne negativne utjecaje na ljudsko zdravlje i okoliš i rizike za njih i u tom se cilju njime zahtijeva potpuna sukladnost s tekućim zakonodavstvom Unije u području kakvoće zraka, sa strateškim ciljevima i djelovanjima nakon 2020., s pojačanim naporima na područjima na kojima su stanovnici i ekosustavi izloženi visokim razinama onečišćivača zraka i s pojačanom sinergijom između zakonodavstva u području kakvoće zraka i ciljeva politike koje si je Unija postavila za promjenu klime i posebno za bioraznolikost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

Sedmim akcijskim programom (18) potvrđuje se dugoročni cilj Unije za politiku u području kakvoće zraka, radi postizanja razina kakvoće zraka koje nemaju za posljedicu znatne negativne utjecaje na ljudsko zdravlje i okoliš i rizike za njih i u tom se cilju njime zahtijeva potpuna sukladnost s tekućim zakonodavstvom Unije u području kakvoće zraka, sa strateškim ciljevima i djelovanjima nakon 2020., s pojačanim naporima na područjima na kojima su stanovnici i ekosustavi izloženi visokim razinama onečišćivača zraka i s pojačanom sinergijom između zakonodavstva u području kakvoće zraka i ciljeva politike koje si je Unija postavila za promjenu klime i posebno za bioraznolikost.

| (2) | Sedmim akcijskim programom (18) potvrđuje se dugoročni cilj Unije za politiku u području kakvoće zraka, radi postizanja razina kakvoće zraka koje nemaju za posljedicu znatne negativne utjecaje na ljudsko zdravlje i okoliš i rizike za njih i u tom se cilju njime zahtijeva potpuna sukladnost s tekućim zakonodavstvom Unije u području kakvoće zraka, sa strateškim ciljevima i djelovanjima nakon 2020., s pojačanim naporima na područjima na kojima su stanovnici i ekosustavi izloženi visokim razinama onečišćivača zraka i s pojačanom sinergijom između zakonodavstva u području kakvoće zraka i ciljeva politike koje si je Unija postavila za klimatske promjene i posebno za bioraznolikost.
  Zajedničkom poljoprivrednom politikom za razdoblje 2014. – 2020. državama članicama otvara se mogućnost da provođenjem posebnih mjera doprinesu kakvoći zraka. Budućim evaluacijama postići će se bolje razumijevanje učinaka tih mjera. |
| --- | --- |

(2)

Sedmim akcijskim programom (18) potvrđuje se dugoročni cilj Unije za politiku u području kakvoće zraka, radi postizanja razina kakvoće zraka koje nemaju za posljedicu znatne negativne utjecaje na ljudsko zdravlje i okoliš i rizike za njih i u tom se cilju njime zahtijeva potpuna sukladnost s tekućim zakonodavstvom Unije u području kakvoće zraka, sa strateškim ciljevima i djelovanjima nakon 2020., s pojačanim naporima na područjima na kojima su stanovnici i ekosustavi izloženi visokim razinama onečišćivača zraka i s pojačanom sinergijom između zakonodavstva u području kakvoće zraka i ciljeva politike koje si je Unija postavila za klimatske promjene i posebno za bioraznolikost.
  Zajedničkom poljoprivrednom politikom za razdoblje 2014. – 2020. državama članicama otvara se mogućnost da provođenjem posebnih mjera doprinesu kakvoći zraka. Budućim evaluacijama postići će se bolje razumijevanje učinaka tih mjera.

Amandman 3

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4a) | Države članice i Unija potpisnice su Minamatske konvencije o živi iz 2013., čiji je cilj poboljšanje zdravlja ljudi i zaštita okoliša smanjenjem emisija žive iz postojećih i novih izvora. Ovom bi se Direktivom trebalo doprinijeti smanjenju emisija žive u Uniji kao što je utvrđeno komunikacijom Komisije Vijeću i Europskom parlamentu od 28. siječnja 2005. o Strategiji Zajednice o živi i Minamatskoj konvenciji o živi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4a)

Države članice i Unija potpisnice su Minamatske konvencije o živi iz 2013., čiji je cilj poboljšanje zdravlja ljudi i zaštita okoliša smanjenjem emisija žive iz postojećih i novih izvora. Ovom bi se Direktivom trebalo doprinijeti smanjenju emisija žive u Uniji kao što je utvrđeno komunikacijom Komisije Vijeću i Europskom parlamentu od 28. siječnja 2005. o Strategiji Zajednice o živi i Minamatskoj konvenciji o živi.

Amandman 4

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Režim nacionalnih gornjih granica emisija utvrđen Direktivom 2001/81/EZ potrebno je stoga revidirati kako bi
  ga se uskladilo
  s međunarodnim obvezama Unije i država članica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Režim nacionalnih gornjih granica emisija utvrđen Direktivom 2001/81/EZ potrebno je stoga revidirati kako bi
  ga se uskladilo
  s međunarodnim obvezama Unije i država članica.

| (6) | Režim nacionalnih gornjih granica emisija utvrđen Direktivom 2001/81/EZ potrebno je stoga revidirati kako bi
  se zajamčila usklađenost
  s međunarodnim obvezama Unije i država članica. |
| --- | --- |

(6)

Režim nacionalnih gornjih granica emisija utvrđen Direktivom 2001/81/EZ potrebno je stoga revidirati kako bi
  se zajamčila usklađenost
  s međunarodnim obvezama Unije i država članica.

Amandman 5

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | Ovom se Direktivom treba pridonijeti i ostvarenju ciljeva u području kakvoće zraka koji su utvrđeni u zakonodavstvu Unije i ublažavanju utjecaja
  promjene klime
  tako da se smanje emisije klimatskih onečišćivača kratkog vijeka te
  poboljšanju kakvoće zraka na svjetskoj razini
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

Ovom se Direktivom treba pridonijeti i ostvarenju ciljeva u području kakvoće zraka koji su utvrđeni u zakonodavstvu Unije i ublažavanju utjecaja
  promjene klime
  tako da se smanje emisije klimatskih onečišćivača kratkog vijeka te
  poboljšanju kakvoće zraka na svjetskoj razini
  .

| (8) | Ovom se Direktivom treba
  na troškovno učinkovit način
  pridonijeti i ostvarenju ciljeva u području kakvoće zraka koji su utvrđeni u zakonodavstvu Unije i ublažavanju utjecaja
  klimatskih promjena
  tako da se
  uz poboljšanje kakvoće zraka na svjetskoj razini
  smanje emisije klimatskih onečišćivača kratkog vijeka te
  poboljšaju sinergije s klimatskim i energetskim politikama Unije i zajamči nepreklapanje postojećeg zakonodavstva
  .
  Posebice, ova bi Direktiva trebala biti usklađena s mjerama Unije i međunarodnim mjerama koje se razvijaju i usmjerene su na borbu protiv klimatskih promjena, što između ostalog uključuje okvir za klimatsku i energetsku politiku za 2030. i sveobuhvatan, obvezujući svjetski sporazum o klimatskim promjenama. |
| --- | --- |

(8)

Ovom se Direktivom treba
  na troškovno učinkovit način
  pridonijeti i ostvarenju ciljeva u području kakvoće zraka koji su utvrđeni u zakonodavstvu Unije i ublažavanju utjecaja
  klimatskih promjena
  tako da se
  uz poboljšanje kakvoće zraka na svjetskoj razini
  smanje emisije klimatskih onečišćivača kratkog vijeka te
  poboljšaju sinergije s klimatskim i energetskim politikama Unije i zajamči nepreklapanje postojećeg zakonodavstva
  .
  Posebice, ova bi Direktiva trebala biti usklađena s mjerama Unije i međunarodnim mjerama koje se razvijaju i usmjerene su na borbu protiv klimatskih promjena, što između ostalog uključuje okvir za klimatsku i energetsku politiku za 2030. i sveobuhvatan, obvezujući svjetski sporazum o klimatskim promjenama.

Amandman 6

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 8.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8a) | Ovom bi se direktivom također trebalo doprinijeti smanjenju troškova povezanih sa zdravljem nastalih zbog onečišćenja zraka u Uniji poboljšanjem kvalitete života građana EU-a te poticanjem prelaska na zelenu ekonomiju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8a)

Ovom bi se direktivom također trebalo doprinijeti smanjenju troškova povezanih sa zdravljem nastalih zbog onečišćenja zraka u Uniji poboljšanjem kvalitete života građana EU-a te poticanjem prelaska na zelenu ekonomiju.

Amandman 7

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 8.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8b) | Kako bi se smanjile emisije iz pomorskog prometa, potrebno je zajamčiti potpunu i pravovremenu provedbu ograničenja koja je utvrdila Međunarodna pomorska organizacija te strogu primjenu Direktive 2012/33/EU Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  . Također je potrebno poduzeti daljnje korake za kontrolu emisija iz pomorskog prometa. Unija i države članice trebale bi razmotriti definiranje novih područja kontrole emisija i nastaviti djelovati u okviru Međunarodne pomorske organizacije kako bi se emisije dodatno smanjile. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8b)

Kako bi se smanjile emisije iz pomorskog prometa, potrebno je zajamčiti potpunu i pravovremenu provedbu ograničenja koja je utvrdila Međunarodna pomorska organizacija te strogu primjenu Direktive 2012/33/EU Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  . Također je potrebno poduzeti daljnje korake za kontrolu emisija iz pomorskog prometa. Unija i države članice trebale bi razmotriti definiranje novih područja kontrole emisija i nastaviti djelovati u okviru Međunarodne pomorske organizacije kako bi se emisije dodatno smanjile.

Amandman 8

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | Države članice morale bi udovoljiti obvezama
  smanjenja emisija za 2020. i 2030.
  utvrđenima u ovoj Direktivi. Kako bi osigurale dokaziv napredak u ispunjenju obveza za 2030., države članice morale bi u 2025. ostvariti prijelazne razine emisija, utvrđene na temelju linearnog smanjenja između njihovih razina emisija za 2020. i razina emisija definiranih obvezama smanjenja emisija za 2030., osim ako bi to podrazumijevalo nerazmjerne troškove. U slučaju da emisije za 2025. nije moguće ograničiti na takav način, države članice morale bi navesti razloge za to u svojim izvješćima pripremljenima u skladu s ovom Direktivom |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

Države članice morale bi udovoljiti obvezama
  smanjenja emisija za 2020. i 2030.
  utvrđenima u ovoj Direktivi. Kako bi osigurale dokaziv napredak u ispunjenju obveza za 2030., države članice morale bi u 2025. ostvariti prijelazne razine emisija, utvrđene na temelju linearnog smanjenja između njihovih razina emisija za 2020. i razina emisija definiranih obvezama smanjenja emisija za 2030., osim ako bi to podrazumijevalo nerazmjerne troškove. U slučaju da emisije za 2025. nije moguće ograničiti na takav način, države članice morale bi navesti razloge za to u svojim izvješćima pripremljenima u skladu s ovom Direktivom

| (9) | Kako bi se ograničile atmosferske emisije onečišćivača zraka i kako bi se učinkovito doprinijelo cilju Unije za postizanje kakvoće zraka koja ne dovodi do znatnih negativnih učinaka i rizika za zdravlje te kako bi se razine i taloženja onečišćivača koji uzrokuju zakiseljavanje i eutrofikaciju smanjile ispod kritičnih opterećenja i razina, ovom se Direktivom utvrđuju nacionalne obveze
  smanjenja emisija za
  2020., 2025. i 2030
  . |
| --- | --- |

(9)

Kako bi se ograničile atmosferske emisije onečišćivača zraka i kako bi se učinkovito doprinijelo cilju Unije za postizanje kakvoće zraka koja ne dovodi do znatnih negativnih učinaka i rizika za zdravlje te kako bi se razine i taloženja onečišćivača koji uzrokuju zakiseljavanje i eutrofikaciju smanjile ispod kritičnih opterećenja i razina, ovom se Direktivom utvrđuju nacionalne obveze
  smanjenja emisija za
  2020., 2025. i 2030
  .

Amandman 9

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | Radi promicanja troškovno učinkovitog ispunjavanja nacionalnih obveza smanjenja emisija
  i prijelaznih razina emisija
  , države članice trebale bi imati mogućnost da
  uzmu o obzir smanjenja emisija iz međunarodnog pomorskog prometa ako su emisije iz tog sektora niže od razina emisija koje bi proizlazile iz sukladnosti sa standardima prava Unije, uključujući ograničenja koja se odnose na sumpor za goriva utvrđena Direktivom Vijeća 1999/32/EZ (21).


  Države članice trebale bi imati i mogućnost da
  zajedno ispune svoje obveze
  i prijelazne razine emisija
  koje se odnose na metan (CH4) te da se pritom mogu služiti Odlukom br. 406/2009/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (22). Radi provjere usklađenosti sa svojim nacionalnim gornjim granicama emisija, obvezama smanjenja emisija i
  prijelaznim
  razinama emisija, države članice mogle bi prilagoditi svoje nacionalne evidencije emisija s obzirom na unaprijeđene znanstvene spoznaje i metode koje se odnose na emisije. Komisija bi se mogla usprotiviti uporabi
  svake od tih
  fleksibilnosti od strane države članice ako uvjeti iz ove Direktive nisu ispunjeni. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

Radi promicanja troškovno učinkovitog ispunjavanja nacionalnih obveza smanjenja emisija
  i prijelaznih razina emisija
  , države članice trebale bi imati mogućnost da
  uzmu o obzir smanjenja emisija iz međunarodnog pomorskog prometa ako su emisije iz tog sektora niže od razina emisija koje bi proizlazile iz sukladnosti sa standardima prava Unije, uključujući ograničenja koja se odnose na sumpor za goriva utvrđena Direktivom Vijeća 1999/32/EZ (21).


  Države članice trebale bi imati i mogućnost da
  zajedno ispune svoje obveze
  i prijelazne razine emisija
  koje se odnose na metan (CH4) te da se pritom mogu služiti Odlukom br. 406/2009/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (22). Radi provjere usklađenosti sa svojim nacionalnim gornjim granicama emisija, obvezama smanjenja emisija i
  prijelaznim
  razinama emisija, države članice mogle bi prilagoditi svoje nacionalne evidencije emisija s obzirom na unaprijeđene znanstvene spoznaje i metode koje se odnose na emisije. Komisija bi se mogla usprotiviti uporabi
  svake od tih
  fleksibilnosti od strane države članice ako uvjeti iz ove Direktive nisu ispunjeni.

| (11) | Radi promicanja troškovno učinkovitog ispunjavanja nacionalnih obveza smanjenja emisija, države članice trebale bi imati mogućnost da zajedno ispune svoje obveze koje se odnose na metan (CH4) te da se pritom mogu služiti Odlukom br. 406/2009/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (22). Radi provjere usklađenosti sa svojim nacionalnim gornjim granicama emisija, obvezama smanjenja emisija i razinama emisija, države članice mogle bi prilagoditi svoje nacionalne evidencije emisija s obzirom na unaprijeđene znanstvene spoznaje i metode koje se odnose na emisije. Komisija bi se mogla usprotiviti uporabi
  takve
  fleksibilnosti od strane države članice ako uvjeti iz ove Direktive nisu ispunjeni. |
| --- | --- |

(11)

Radi promicanja troškovno učinkovitog ispunjavanja nacionalnih obveza smanjenja emisija, države članice trebale bi imati mogućnost da zajedno ispune svoje obveze koje se odnose na metan (CH4) te da se pritom mogu služiti Odlukom br. 406/2009/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (22). Radi provjere usklađenosti sa svojim nacionalnim gornjim granicama emisija, obvezama smanjenja emisija i razinama emisija, države članice mogle bi prilagoditi svoje nacionalne evidencije emisija s obzirom na unaprijeđene znanstvene spoznaje i metode koje se odnose na emisije. Komisija bi se mogla usprotiviti uporabi
  takve
  fleksibilnosti od strane države članice ako uvjeti iz ove Direktive nisu ispunjeni.

Amandman 10

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (12) | Države članice trebale bi donijeti i provesti nacionalni program kontrole onečišćenja zraka kako bi ispunile zahtjeve za smanjenje emisija i
  prijelazne razine emisija, i
  učinkovito pridonijele ostvarenju ciljeva Unije u području kakvoće zraka. U tu svrhu, države članice trebale bi uzeti u obzir potrebu da se smanje emisije u zonama i aglomeracijama koje su pogođene prekomjernim koncentracijama onečišćivača zraka i/ili u onima koje znatno pridonose onečišćenju zraka u drugim zonama ili aglomeracijama, uključujući u susjednim zemljama. Nacionalnim programima kontrole onečišćenja zraka trebalo bi se u tom smislu pridonijeti uspješnoj provedbi planova u području kakvoće zraka donesenih na temelju članka 23. Direktive 2008/50/EZ Europskog parlamenta i Vijeća. (23) |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

Države članice trebale bi donijeti i provesti nacionalni program kontrole onečišćenja zraka kako bi ispunile zahtjeve za smanjenje emisija i
  prijelazne razine emisija, i
  učinkovito pridonijele ostvarenju ciljeva Unije u području kakvoće zraka. U tu svrhu, države članice trebale bi uzeti u obzir potrebu da se smanje emisije u zonama i aglomeracijama koje su pogođene prekomjernim koncentracijama onečišćivača zraka i/ili u onima koje znatno pridonose onečišćenju zraka u drugim zonama ili aglomeracijama, uključujući u susjednim zemljama. Nacionalnim programima kontrole onečišćenja zraka trebalo bi se u tom smislu pridonijeti uspješnoj provedbi planova u području kakvoće zraka donesenih na temelju članka 23. Direktive 2008/50/EZ Europskog parlamenta i Vijeća. (23)

| (12) | Države članice trebale bi donijeti i provesti nacionalni program kontrole onečišćenja zraka kako bi ispunile zahtjeve za smanjenje emisija i učinkovito pridonijele ostvarenju ciljeva Unije u području kakvoće zraka. U tu svrhu, države članice trebale bi uzeti u obzir potrebu da se smanje emisije u zonama i aglomeracijama koje su pogođene prekomjernim koncentracijama onečišćivača zraka i/ili u onima koje znatno pridonose onečišćenju zraka u drugim zonama ili aglomeracijama, uključujući u susjednim zemljama. Nacionalnim programima kontrole onečišćenja zraka trebalo bi se u tom smislu pridonijeti uspješnoj provedbi planova u području kakvoće zraka donesenih na temelju članka 23. Direktive 2008/50/EZ Europskog parlamenta i Vijeća. (23) |
| --- | --- |

(12)

Države članice trebale bi donijeti i provesti nacionalni program kontrole onečišćenja zraka kako bi ispunile zahtjeve za smanjenje emisija i učinkovito pridonijele ostvarenju ciljeva Unije u području kakvoće zraka. U tu svrhu, države članice trebale bi uzeti u obzir potrebu da se smanje emisije u zonama i aglomeracijama koje su pogođene prekomjernim koncentracijama onečišćivača zraka i/ili u onima koje znatno pridonose onečišćenju zraka u drugim zonama ili aglomeracijama, uključujući u susjednim zemljama. Nacionalnim programima kontrole onečišćenja zraka trebalo bi se u tom smislu pridonijeti uspješnoj provedbi planova u području kakvoće zraka donesenih na temelju članka 23. Direktive 2008/50/EZ Europskog parlamenta i Vijeća. (23)

Amandman 11

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (13) | Kako bi se smanjile atmosferske emisije NH3 i PM2,5 glavnih uzročnika, u nacionalnim programima kontrole onečišćenja zraka trebale bi biti uključene mjere primjenjive na poljoprivredni sektor. Države članice trebale bi imati mogućnost provedbe mjera, osim mjera utvrđenih ovom Direktivom, koje su na jednakoj razini ekološke djelotvornosti zbog posebnih nacionalnih okolnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13)

Kako bi se smanjile atmosferske emisije NH3 i PM2,5 glavnih uzročnika, u nacionalnim programima kontrole onečišćenja zraka trebale bi biti uključene mjere primjenjive na poljoprivredni sektor. Države članice trebale bi imati mogućnost provedbe mjera, osim mjera utvrđenih ovom Direktivom, koje su na jednakoj razini ekološke djelotvornosti zbog posebnih nacionalnih okolnosti.

| (13) | Kako bi se smanjile atmosferske emisije NH3

  , CH4

  i PM2,5

  iz
  glavnih uzročnika, u nacionalnim programima kontrole onečišćenja zraka trebale bi biti uključene mjere primjenjive na poljoprivredni sektor.
  Te bi mjere trebale biti troškovno učinkovite i temeljiti se na specifičnim informacijama i podacima, uzimajući u obzir znanstveni napredak i mjere koje su
  države članice
  prethodno poduzele. Razvoj smjernica o dobrim poljoprivrednim praksama za uporabu NH3, koje će se razmijeniti na razini Unije, također bi bio poželjan kao pokušaj da se te emisije smanje. Države članice
  trebale bi imati mogućnost provedbe mjera, osim mjera utvrđenih ovom Direktivom, koje su na jednakoj razini ekološke djelotvornosti zbog posebnih nacionalnih okolnosti. |
| --- | --- |

(13)

Kako bi se smanjile atmosferske emisije NH3

  , CH4

  i PM2,5

  iz
  glavnih uzročnika, u nacionalnim programima kontrole onečišćenja zraka trebale bi biti uključene mjere primjenjive na poljoprivredni sektor.
  Te bi mjere trebale biti troškovno učinkovite i temeljiti se na specifičnim informacijama i podacima, uzimajući u obzir znanstveni napredak i mjere koje su
  države članice
  prethodno poduzele. Razvoj smjernica o dobrim poljoprivrednim praksama za uporabu NH3, koje će se razmijeniti na razini Unije, također bi bio poželjan kao pokušaj da se te emisije smanje. Države članice
  trebale bi imati mogućnost provedbe mjera, osim mjera utvrđenih ovom Direktivom, koje su na jednakoj razini ekološke djelotvornosti zbog posebnih nacionalnih okolnosti.

Amandman 12

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 13.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (13a) | Kako bi se smanjile emisije glavnih uzročnika, u nacionalne programe kontrole onečišćenja zraka trebalo bi uključiti mjere primjenjive na sve odgovarajuće sektore, uključujući poljoprivredu, industriju, cestovni prijevoz, izvancestovne pokretne strojeve, unutarnji brodski promet i domaći pomorski promet, grijanje u kućanstvima i otapala. Države članice trebale bi imati mogućnost provedbe mjera, osim mjera utvrđenih ovom Direktivom, koje su na jednakoj razini ekološke djelotvornosti uzimajući u obzir posebne nacionalne okolnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13a)

Kako bi se smanjile emisije glavnih uzročnika, u nacionalne programe kontrole onečišćenja zraka trebalo bi uključiti mjere primjenjive na sve odgovarajuće sektore, uključujući poljoprivredu, industriju, cestovni prijevoz, izvancestovne pokretne strojeve, unutarnji brodski promet i domaći pomorski promet, grijanje u kućanstvima i otapala. Države članice trebale bi imati mogućnost provedbe mjera, osim mjera utvrđenih ovom Direktivom, koje su na jednakoj razini ekološke djelotvornosti uzimajući u obzir posebne nacionalne okolnosti.

Amandman 13

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 13.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (13b) | Prilikom provedbe mjera koje će se obuhvatiti nacionalnim programima kontrole zraka, a koje se primjenjuju na poljoprivredni sektor, države članice trebale bi zajamčiti da se u potpunosti vodi računa o utjecaju na mala i srednja poljoprivredna gospodarstva te da ti utjecaji ne dovode do znatnih dodatnih troškova koje takva poljoprivredna gospodarstva ne mogu snositi. Poboljšanja kakvoće zraka trebala bi se postići provedbom razmjernih mjera kojima se štiti budućnost poljoprivrednih gospodarstava. Nacionalnim programima kontrole onečišćenja zraka trebala bi se pružiti ravnoteža između uzgoja životinja i kontrole onečišćenja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13b)

Prilikom provedbe mjera koje će se obuhvatiti nacionalnim programima kontrole zraka, a koje se primjenjuju na poljoprivredni sektor, države članice trebale bi zajamčiti da se u potpunosti vodi računa o utjecaju na mala i srednja poljoprivredna gospodarstva te da ti utjecaji ne dovode do znatnih dodatnih troškova koje takva poljoprivredna gospodarstva ne mogu snositi. Poboljšanja kakvoće zraka trebala bi se postići provedbom razmjernih mjera kojima se štiti budućnost poljoprivrednih gospodarstava. Nacionalnim programima kontrole onečišćenja zraka trebala bi se pružiti ravnoteža između uzgoja životinja i kontrole onečišćenja.

Amandman 14

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 13.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (13c) | Za mjere koje se provode u okviru nacionalnih programa kontrole onečišćenja zraka u cilju sprečavanja emisija NH3, CH4 i PM2,5 u poljoprivrednom sektoru trebala bi biti moguća financijska potpora, između ostalog iz fondova za ruralni razvoj, posebno za mjere koje provode mala i srednja poljoprivredna gospodarstva i koje zahtijevaju znatnu promjenu prakse ili znatna ulaganja, poput intenzivne ispaše, agroekologije, anaerobnog varenja za proizvodnju bioplina s pomoću otpada s poljoprivrednih gospodarstava te sustava za smještaj životinja s niskim emisijama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13c)

Za mjere koje se provode u okviru nacionalnih programa kontrole onečišćenja zraka u cilju sprečavanja emisija NH3, CH4 i PM2,5 u poljoprivrednom sektoru trebala bi biti moguća financijska potpora, između ostalog iz fondova za ruralni razvoj, posebno za mjere koje provode mala i srednja poljoprivredna gospodarstva i koje zahtijevaju znatnu promjenu prakse ili znatna ulaganja, poput intenzivne ispaše, agroekologije, anaerobnog varenja za proizvodnju bioplina s pomoću otpada s poljoprivrednih gospodarstava te sustava za smještaj životinja s niskim emisijama.

Amandman 15

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 14.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (14a) | Kako bi se poboljšala kakvoća zraka, osobito u urbanim područjima, u nacionalne programe kontrole onečišćenja zraka trebale bi biti uključene mjere za smanjenje emisija dušikovih oksida i čestica u tim područjima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14a)

Kako bi se poboljšala kakvoća zraka, osobito u urbanim područjima, u nacionalne programe kontrole onečišćenja zraka trebale bi biti uključene mjere za smanjenje emisija dušikovih oksida i čestica u tim područjima.

Amandman 16

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 15.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (15a) | U skladu s Arhuškom konvencijom o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša i sa sudskom praksom Suda Europske unije, javnost bi trebala imati slobodan pristup pravosuđu kako bi se osigurala učinkovita provedba i primjena ove Direktive i kako bi se pridonijelo zaštiti prava na život u okolišu primjerenom osobnom zdravlju i blagostanju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15a)

U skladu s Arhuškom konvencijom o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša i sa sudskom praksom Suda Europske unije, javnost bi trebala imati slobodan pristup pravosuđu kako bi se osigurala učinkovita provedba i primjena ove Direktive i kako bi se pridonijelo zaštiti prava na život u okolišu primjerenom osobnom zdravlju i blagostanju.

Amandman 17

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 15.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (15b) | Kako bi se osigurala učinkovitost ove Direktive i mjera usvojenih za postizanje njezinih ciljeva, potreban je inspekcijski nadzor okoliša i nadzor tržišta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15b)

Amandman 18

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 15.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (15c) | Prilikom procjene sinergija između politike kakvoće zraka te klimatske i energetske politike EU-a Komisija bi trebala voditi računa o studiji Službe Europskog parlamenta za istraživanja pod nazivom „Kakvoća zraka – Dopunska procjena učinka interakcija između politike kakvoće zraka i klimatske i energetske politike EU-a”. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15c)

Prilikom procjene sinergija između politike kakvoće zraka te klimatske i energetske politike EU-a Komisija bi trebala voditi računa o studiji Službe Europskog parlamenta za istraživanja pod nazivom „Kakvoća zraka – Dopunska procjena učinka interakcija između politike kakvoće zraka i klimatske i energetske politike EU-a”.

Amandman 123

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 20.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (20) | Potrebno je izmijeniti Direktivu 2003/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (26) kako bi se osigurala dosljednost ove Direktive s Konvencijom iz Aarhusa iz 1998. o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20)

Potrebno je izmijeniti Direktivu 2003/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (26) kako bi se osigurala dosljednost ove Direktive s Konvencijom iz Aarhusa iz 1998. o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša.

| (20) | Potrebno je izmijeniti Direktivu 2003/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (26) kako bi se osigurala dosljednost ove Direktive
  i Direktive 2008/50/EZ
  s Konvencijom iz Aarhusa iz 1998. o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša. |
| --- | --- |

(20)

Potrebno je izmijeniti Direktivu 2003/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (26) kako bi se osigurala dosljednost ove Direktive
  i Direktive 2008/50/EZ
  s Konvencijom iz Aarhusa iz 1998. o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša.

Amandman 19

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 21.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (21) | Kako bi se uzeo u obzir tehnički napredak, ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije treba delegirati Komisiji u vezi s izmjenjivanjem smjernica o izvješćivanju utvrđenih u Prilogu I. te u Prilogu III. dijelu 1., i Prilozima IV. i V. kako bi ih se prilagodilo tehničkom napretku. Posebno je važno da Komisija provede odgovarajuća savjetovanja tijekom pripremnog rada, uključujući na stručnoj razini. Komisija bi, prilikom pripreme i izrade delegiranih akata, trebala osigurati istovremen, pravovremen i odgovarajući prijenos relevantnih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(21)

Kako bi se uzeo u obzir tehnički napredak, ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije treba delegirati Komisiji u vezi s izmjenjivanjem smjernica o izvješćivanju utvrđenih u Prilogu I. te u Prilogu III. dijelu 1., i Prilozima IV. i V. kako bi ih se prilagodilo tehničkom napretku. Posebno je važno da Komisija provede odgovarajuća savjetovanja tijekom pripremnog rada, uključujući na stručnoj razini. Komisija bi, prilikom pripreme i izrade delegiranih akata, trebala osigurati istovremen, pravovremen i odgovarajući prijenos relevantnih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću.

| (21) | Kako bi se uzeo u obzir tehnički napredak, ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije treba delegirati Komisiji
  na određeno razdoblje
  u vezi s izmjenjivanjem smjernica o izvješćivanju utvrđenih u Prilogu I. te u Prilogu III. dijelu 1., i Prilozima IV. i V. kako bi ih se prilagodilo tehničkom napretku. Posebno je važno da Komisija provede odgovarajuća savjetovanja tijekom pripremnog rada, uključujući na stručnoj razini. Komisija bi, prilikom pripreme i izrade delegiranih akata, trebala osigurati istovremen, pravovremen i odgovarajući prijenos relevantnih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću. |
| --- | --- |

(21)

Kako bi se uzeo u obzir tehnički napredak, ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije treba delegirati Komisiji
  na određeno razdoblje
  u vezi s izmjenjivanjem smjernica o izvješćivanju utvrđenih u Prilogu I. te u Prilogu III. dijelu 1., i Prilozima IV. i V. kako bi ih se prilagodilo tehničkom napretku. Posebno je važno da Komisija provede odgovarajuća savjetovanja tijekom pripremnog rada, uključujući na stručnoj razini. Komisija bi, prilikom pripreme i izrade delegiranih akata, trebala osigurati istovremen, pravovremen i odgovarajući prijenos relevantnih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću.

Amandman 21

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 26.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (26a) | Države kandidatkinje i potencijalne države kandidatkinje trebale bi, što je više moguće, uskladiti svoje nacionalne zakone s ovom Direktivom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(26a)

Države kandidatkinje i potencijalne države kandidatkinje trebale bi, što je više moguće, uskladiti svoje nacionalne zakone s ovom Direktivom.

Amandman 22

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Cilj je ove Direktive ograničavanje atmosferskih emisija onečišćivača koji uzrokuju zakiseljavanje i eutrofikaciju, prekursora ozona, primarnih čestica i prekursora sekundarnih čestica i drugih onečišćivača zraka, čime se pridonosi: |
| | (a) | dugoročnom cilju Unije u pogledu postizanja razine kvalitete zraka koja ne dovodi do znatnih negativnih učinaka i rizika za ljudsko zdravlje i okoliš u skladu sa smjernicama o kakvoći zraka koje je objavila Svjetska zdravstvena organizacija; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Cilj je ove Direktive ograničavanje atmosferskih emisija onečišćivača koji uzrokuju zakiseljavanje i eutrofikaciju, prekursora ozona, primarnih čestica i prekursora sekundarnih čestica i drugih onečišćivača zraka, čime se pridonosi:

(a)

dugoročnom cilju Unije u pogledu postizanja razine kvalitete zraka koja ne dovodi do znatnih negativnih učinaka i rizika za ljudsko zdravlje i okoliš u skladu sa smjernicama o kakvoći zraka koje je objavila Svjetska zdravstvena organizacija;

| (b) | ostvarenju ciljeva Unije koji se odnose na bioraznolikost i ekosustave smanjenjem razine i taloženja onečišćivača zraka koji uzrokuju zakiseljavanje i eutrofikaciju te drugih onečišćivača, uključujući prizemni ozon, ispod kritičnih opterećenja i razina; |
| --- | --- |

(b)

ostvarenju ciljeva Unije koji se odnose na bioraznolikost i ekosustave smanjenjem razine i taloženja onečišćivača zraka koji uzrokuju zakiseljavanje i eutrofikaciju te drugih onečišćivača, uključujući prizemni ozon, ispod kritičnih opterećenja i razina;

| (c) | ostvarenju ciljeva koji se odnose na kakvoću zraka utvrđenih u zakonodavnim aktima Unije; |
| --- | --- |

(c)

ostvarenju ciljeva koji se odnose na kakvoću zraka utvrđenih u zakonodavnim aktima Unije;

| (d) | ublažavanju utjecaja klimatskih promjena smanjenjem emisija klimatskih onečišćivača kratkog vijeka te poboljšanjem sinergija s klimatskim i energetskim politikama Unije. |
| --- | --- |

(d)

ublažavanju utjecaja klimatskih promjena smanjenjem emisija klimatskih onečišćivača kratkog vijeka te poboljšanjem sinergija s klimatskim i energetskim politikama Unije.

Ova je Direktiva posebice usklađena s mjerama Unije i međunarodnim mjerama koje se razvijaju i usmjerene su na borbu protiv klimatskih promjena, što između ostalog uključuje okvir za klimatsku i energetsku politiku za 2030. i sveobuhvatan, obvezujući svjetski sporazum o klimatskim promjenama.

Amandman 131

Prijedlog direktive

Članak 3. – točka 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2. | „prekursori ozona” znači dušikovi oksidi, nemetanski hlapljivi organski spojevi
  , metan
  i ugljični monoksid; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.

„prekursori ozona” znači dušikovi oksidi, nemetanski hlapljivi organski spojevi
  , metan
  i ugljični monoksid;

| 2. | „prekursori ozona” znači dušikovi oksidi, nemetanski hlapljivi organski spojevi i ugljični monoksid; |
| --- | --- |

2.

„prekursori ozona” znači dušikovi oksidi, nemetanski hlapljivi organski spojevi i ugljični monoksid;

Amandman 23

Prijedlog direktive

Članak 3. – točka 3.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3a. | „kritično opterećenje” znači kvantitativna procjena izloženosti jednoj onečišćujućoj tvari ili više njih ispod koje se prema sadašnjim saznanjima ne javljaju znatni nepovoljni učinci na određene osjetljive elemente okoliša; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3a.

Amandman 24

Prijedlog direktive

Članak 3. – točka 3.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3b.„ | kritična razina” znači koncentracija onečišćujućih tvari u atmosferi ili strujanja na receptore iznad koje prema sadašnjim saznanjima može doći do izravnih nepovoljnih učinaka na primatelje, kao što su ljudska bića, biljke, ekosustavi ili materijali; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3b.„

Amandman 25

Prijedlog direktive

Članak 3. – točka 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4a. | „prizemni ozon” znači ozon u najnižim dijelovima troposfere; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

4a.

Amandman 26

Prijedlog direktive

Članak 3. – točka 4.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4b. | „hlapivi organski spojevi” (HOS) znači svi organski spojevi koji su posljedica ljudskih aktivnosti, osim metana, koji mogu proizvoditi fotokemijske oksidanse reagirajući s dušikovim oksidima uz djelovanje sunčeve svjetlosti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

4b.

Amandman 28

Prijedlog direktive

Članak 3. – točka 6.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 6a. | „nacionalna gornja granica emisije” znači najviša dopuštena količina tvari koju može emitirati država članica u jednoj kalendarskoj godini, izražena u kilotonama; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

6a.

Amandman 29

Prijedlog direktive

Članak 3. – točka 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 9. | „međunarodni pomorski promet” znači putovanja na moru i obalnim vodama plovila svih zastava, osim ribarskih plovila, koja odlaze s državnog područja jedne zemlje i dolaze na državno područje druge zemlje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

9.

Briše se.

Amandman 30

Prijedlog direktive

Članak 3. – točka 12.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 12a. | „politika EU-a za smanjenje onečišćenja zraka na izvoru” znači uredbe ili direktive čiji je cilj, neovisno o obvezama utvrđenima u tim uredbama ili direktivama, u cijelosti ili djelomično smanjiti emisije sumporovog dioksida (SO2), dušikovih oksida (NOx), nemetanskih hlapljivih organskih spojeva (NMHOS), amonijaka (NH3), čestica (PM2,5 ) i metana (CH4) poduzimanjem mjera za ublažavanje utjecaja na izvoru te uključujući barem smanjenja emisija postignuta zahvaljujući sljedećim aktima, ali ne nužno samo njima: |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

12a.

| — | Direktivi 94/63/EZ

   (1a)

  ; |
| --- | --- |

—

Direktivi 94/63/EZ

   (1a)

  ;

| — | Direktivi 97/68/EZ

   (1b)

  ; |
| --- | --- |

—

Direktivi 97/68/EZ

   (1b)

  ;

| — | Direktivi 98/70/EZ

   (1c)

  ; |
| --- | --- |

—

Direktivi 98/70/EZ

   (1c)

  ;

| — | Direktivi 1999/32/EZ

   (1d)

  ; |
| --- | --- |

—

Direktivi 1999/32/EZ

   (1d)

  ;

| — | Direktivi 2009/126/EZ

   (1e)

  ; |
| --- | --- |

—

Direktivi 2009/126/EZ

   (1e)

  ;

| — | Direktivi 2004/42/EZ

   (1f)

  ; |
| --- | --- |

—

Direktivi 2004/42/EZ

   (1f)

  ;

| — | Direktivi 2007/46/EZ

   (1 g),
  uključujući Uredbu (EZ) br. 715/2007

   (1h)

  , |
| --- | --- |

—

Direktivi 2007/46/EZ

   (1 g),
  uključujući Uredbu (EZ) br. 715/2007

   (1h)

  ,

| — | Uredbu (EZ) br. 79/2009

   (1i)

  , |
| --- | --- |

—

Uredbu (EZ) br. 79/2009

   (1i)

  ,

| — | Uredbu (EZ) br. 595/2009

   (1j)

  i Uredbu (EZ) br. 661/2009

   (1k)

  ; |
| --- | --- |

—

Uredbu (EZ) br. 595/2009

   (1j)

  i Uredbu (EZ) br. 661/2009

   (1k)

  ;

| — | Direktivi 2010/75/EU

   (1l)

  ; |
| --- | --- |

—

Direktivi 2010/75/EU

   (1l)

  ;

| — | Uredbi (EU) br. 167/2013

   (1m)

  ; |
| --- | --- |

—

Uredbi (EU) br. 167/2013

   (1m)

  ;

| — | Uredbi (EU) br. 168/2013

   (1n)

  ; |
| --- | --- |

—

Uredbi (EU) br. 168/2013

   (1n)

  ;

| — | Direktivi 2014/94/EU

   (1o)

  ; |
| --- | --- |

—

Direktivi 2014/94/EU

   (1o)

  ;

Amandman 31

Prijedlog direktive

Članak 3. – točka 12.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 12b. | „zainteresirana javnost” znači javnost na koju utječu ili na koju će vjerojatno utjecati emisije onečišćenog zraka u atmosferu ili koja ima interes u tom pogledu; za potrebe ove definicije smatra se da interes imaju nevladine organizacije koje promiču zaštitu okoliša, organizacije potrošača, organizacije koje predstavljaju interese osjetljivih skupina stanovništva i druga relevantna zdravstvena tijela koja ispunjavaju zahtjeve u skladu s nacionalnim pravom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

12b.

Amandman 32

Prijedlog direktive

Članak 4. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Države članice dužne su ograničiti barem svoje godišnje antropogene emisije sumporovog dioksida (SO2), dušikovih oksida (NOx), nemetanskih hlapljivih organskih spojeva (NMHOS), amonijaka (NH3), čestica (PM2,5 ) i
  metana (CH4
  ) u skladu s nacionalnim obvezama smanjenja emisija primjenjivima od 2020. i 2030., kako je navedeno u Prilogu II. | 1.   Države članice dužne su ograničiti barem svoje godišnje antropogene emisije sumporovog dioksida (SO2), dušikovih oksida (NOx), nemetanskih hlapljivih organskih spojeva (NMHOS), amonijaka (NH3), čestica (PM2,5 ) u skladu s nacionalnim obvezama smanjenja emisija primjenjivima od 2020.
  , 2025.
  i 2030., kako je navedeno u Prilogu II. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Države članice dužne su ograničiti barem svoje godišnje antropogene emisije sumporovog dioksida (SO2), dušikovih oksida (NOx), nemetanskih hlapljivih organskih spojeva (NMHOS), amonijaka (NH3), čestica (PM2,5 ) i
  metana (CH4
  ) u skladu s nacionalnim obvezama smanjenja emisija primjenjivima od 2020. i 2030., kako je navedeno u Prilogu II.

1.   Države članice dužne su ograničiti barem svoje godišnje antropogene emisije sumporovog dioksida (SO2), dušikovih oksida (NOx), nemetanskih hlapljivih organskih spojeva (NMHOS), amonijaka (NH3), čestica (PM2,5 ) u skladu s nacionalnim obvezama smanjenja emisija primjenjivima od 2020.
  , 2025.
  i 2030., kako je navedeno u Prilogu II.

Amandman 33

Prijedlog direktive

Članak 4. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Države članice dužne su ograničiti barem svoje godišnje antropogene emisije metana (CH4), osim emisija metana koji nastaje u probavnom sustavu preživača, u skladu s nacionalnim obvezama smanjenja emisija primjenjivima od 2030., kako je navedeno u Prilogu II. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1a.
     
  Države članice dužne su ograničiti barem svoje godišnje antropogene emisije metana (CH4), osim emisija metana koji nastaje u probavnom sustavu preživača, u skladu s nacionalnim obvezama smanjenja emisija primjenjivima od 2030., kako je navedeno u Prilogu II.

Amandman 34

Prijedlog direktive

Članak 4. – stavak 2. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   
  Ne dovodeći u pitanje stavak 1.,
  države članice
  poduzimaju sve potrebne mjere koje ne podrazumijevaju nerazmjerne troškove kako bi ograničile svoje antropogene emisije SO2, NOx, NMHOS-a, NH3, PM2,5 i CH4 za 2025. Razine tih emisija utvrđuju se na temelju prodanoga goriva, putem linearnog
  smanjenja
  utvrđenog između njihovih razina
  emisija
  za 2020
  .
  i razina emisija definiranih obvezama smanjenja emisija za 2030. | 2.   Države članice
  u izvješćima koja podnose Komisiji u skladu s člankom 9. pružaju ažurirane informacije o napretku u ispunjenju svojih nacionalnih obveza
  smanjenja emisija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   
  Ne dovodeći u pitanje stavak 1.,
  države članice
  poduzimaju sve potrebne mjere koje ne podrazumijevaju nerazmjerne troškove kako bi ograničile svoje antropogene emisije SO2, NOx, NMHOS-a, NH3, PM2,5 i CH4 za 2025. Razine tih emisija utvrđuju se na temelju prodanoga goriva, putem linearnog
  smanjenja
  utvrđenog između njihovih razina
  emisija
  za 2020
  .
  i razina emisija definiranih obvezama smanjenja emisija za 2030.

2.   Države članice
  u izvješćima koja podnose Komisiji u skladu s člankom 9. pružaju ažurirane informacije o napretku u ispunjenju svojih nacionalnih obveza
  smanjenja emisija.

Amandman 35

Prijedlog direktive

Članak 4. – stavak 3. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Sljedeće emisije ne uzimaju se u obzir u svrhu usklađivanja sa
  stavcima
  1.
  i 2.
  : | 3.   Sljedeće emisije ne uzimaju se u obzir u svrhu usklađivanja sa
  stavkom
  1.: |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3.   Sljedeće emisije ne uzimaju se u obzir u svrhu usklađivanja sa
  stavcima
  1.
  i 2.
  :

3.   Sljedeće emisije ne uzimaju se u obzir u svrhu usklađivanja sa
  stavkom
  1.:

Amandman 36

Prijedlog direktive

Članak 4. – stavak 3. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | emisije međunarodnog pomorskog prometa
  , ne dovodeći u pitanje članak 5. stavak 1. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(d)

emisije međunarodnog pomorskog prometa
  , ne dovodeći u pitanje članak 5. stavak 1.

| (d) | emisije međunarodnog pomorskog prometa. |
| --- | --- |

(d)

emisije međunarodnog pomorskog prometa.

Amandman 37

Prijedlog direktive

Članak 5. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.
     
  Radi usklađivanja s prijelaznim razinama emisija utvrđenima za 2025. u skladu s člankom 4. stavkom 2., i nacionalnim obvezama smanjenja emisija navedenih u Prilogu II. koje su primjenjive od 2030. za NOx, SO2 i PM2,5 , države članice mogu prebiti smanjenja emisija NOx, SO2 i PM2,5 ostvarena u sektoru međunarodnog pomorskog prometa s emisijama NOx, SO2 i PM2,5 koje su oslobođene iz drugih izvora tijekom iste godine, ako udovolje sljedećim uvjetima: | Briše se. |
| (a) | smanjenja emisija ostvarena su na morskim područjima koja spadaju pod teritorijalna mora država članica, isključiva gospodarska područja ili područja kontrole onečišćenja ako su takva područja uspostavljena; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.
     
  Radi usklađivanja s prijelaznim razinama emisija utvrđenima za 2025. u skladu s člankom 4. stavkom 2., i nacionalnim obvezama smanjenja emisija navedenih u Prilogu II. koje su primjenjive od 2030. za NOx, SO2 i PM2,5 , države članice mogu prebiti smanjenja emisija NOx, SO2 i PM2,5 ostvarena u sektoru međunarodnog pomorskog prometa s emisijama NOx, SO2 i PM2,5 koje su oslobođene iz drugih izvora tijekom iste godine, ako udovolje sljedećim uvjetima:

Briše se.

(a)

smanjenja emisija ostvarena su na morskim područjima koja spadaju pod teritorijalna mora država članica, isključiva gospodarska područja ili područja kontrole onečišćenja ako su takva područja uspostavljena;

| (b) | donijele su i provele učinkovite mjere praćenja i inspekcije kako bi osigurale dobro funkcioniranje ove fleksibilnosti; |
| --- | --- |

(b)

donijele su i provele učinkovite mjere praćenja i inspekcije kako bi osigurale dobro funkcioniranje ove fleksibilnosti;

| (c) | provele su mjere kako bi postigle niže emisije NOx, SO2 i PM2,5 ostvarene u sektoru međunarodnog pomorskog prometa u odnosu na razine emisija koje bi se postigle usklađivanjem s normama Unije primjenjivima na emisije NOx, SO2 i PM2,5 te su na primjeren način kvantificirale dodatna smanjenja emisija koja proizlaze iz tih mjera; |
| --- | --- |

(c)

provele su mjere kako bi postigle niže emisije NOx, SO2 i PM2,5 ostvarene u sektoru međunarodnog pomorskog prometa u odnosu na razine emisija koje bi se postigle usklađivanjem s normama Unije primjenjivima na emisije NOx, SO2 i PM2,5 te su na primjeren način kvantificirale dodatna smanjenja emisija koja proizlaze iz tih mjera;

| (d) | nisu prebile više od 20 % smanjenja emisija NOx, SO2 i PM2,5 izračunanih u skladu s točkom (c), uz uvjet da prebijanje nema za posljedicu nesukladnost s nacionalnim obvezama smanjenja emisija za 2020. navedenima u Prilogu II. |
| --- | --- |

(d)

nisu prebile više od 20 % smanjenja emisija NOx, SO2 i PM2,5 izračunanih u skladu s točkom (c), uz uvjet da prebijanje nema za posljedicu nesukladnost s nacionalnim obvezama smanjenja emisija za 2020. navedenima u Prilogu II.

Amandman 38

Prijedlog direktive

Članak 5. – stavak 2. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Države članice mogu zajednički provesti svoje obveze smanjenja emisija
  i prijelazne razine emisija
  metana navedene u Prilogu II. ako udovolje sljedećim uvjetima: | 2.   Države članice mogu zajednički provesti svoje obveze smanjenja emisija metana navedene u Prilogu II. ako udovolje sljedećim uvjetima: |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   Države članice mogu zajednički provesti svoje obveze smanjenja emisija
  i prijelazne razine emisija
  metana navedene u Prilogu II. ako udovolje sljedećim uvjetima:

2.   Države članice mogu zajednički provesti svoje obveze smanjenja emisija metana navedene u Prilogu II. ako udovolje sljedećim uvjetima:

Amandman 39

Prijedlog direktive

Članak 5. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Države članice mogu uspostaviti prilagođene nacionalne evidencije emisija za SO2, NOx, NH3, NMHOS i PM2,5 u skladu s Prilogom IV. ako bi primjena unaprijeđenog načina evidentiranja emisija prilagođenog novim znanstvenim saznanjima dovela do nesukladnosti s njihovim nacionalnim obvezama smanjenja emisija
  ili njihovim prijelaznim razinama emisija
  . | 3.   Države članice mogu uspostaviti prilagođene nacionalne evidencije emisija za SO2, NOx, NH3, NMHOS i PM2,5 u skladu s Prilogom IV. ako bi primjena unaprijeđenog načina evidentiranja emisija prilagođenog novim znanstvenim saznanjima dovela do nesukladnosti s njihovim nacionalnim obvezama smanjenja emisija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3.   Države članice mogu uspostaviti prilagođene nacionalne evidencije emisija za SO2, NOx, NH3, NMHOS i PM2,5 u skladu s Prilogom IV. ako bi primjena unaprijeđenog načina evidentiranja emisija prilagođenog novim znanstvenim saznanjima dovela do nesukladnosti s njihovim nacionalnim obvezama smanjenja emisija
  ili njihovim prijelaznim razinama emisija
  .

3.   Države članice mogu uspostaviti prilagođene nacionalne evidencije emisija za SO2, NOx, NH3, NMHOS i PM2,5 u skladu s Prilogom IV. ako bi primjena unaprijeđenog načina evidentiranja emisija prilagođenog novim znanstvenim saznanjima dovela do nesukladnosti s njihovim nacionalnim obvezama smanjenja emisija.

Amandman 40

Prijedlog direktive

Članak 5. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Države članice koje namjeravaju primijeniti
  stavke 1., 2. i 3.
  o tome izvješćuju Komisiju do
  30. rujna
  godine koja prethodi predmetnoj godini izvješćivanja. U izvješću navode predmetne onečišćivače i sektore i, kada je moguće, razmjer utjecaja na nacionalne evidencije emisija. | 4.   Države članice koje namjeravaju primijeniti
  fleksibilnosti u skladu s ovom Direktivom
  o tome izvješćuju Komisiju do
  31. prosinca
  godine koja prethodi predmetnoj godini izvješćivanja. U izvješću navode predmetne onečišćivače i sektore i, kada je moguće, razmjer utjecaja na nacionalne evidencije emisija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

4.   Države članice koje namjeravaju primijeniti
  stavke 1., 2. i 3.
  o tome izvješćuju Komisiju do
  30. rujna
  godine koja prethodi predmetnoj godini izvješćivanja. U izvješću navode predmetne onečišćivače i sektore i, kada je moguće, razmjer utjecaja na nacionalne evidencije emisija.

4.   Države članice koje namjeravaju primijeniti
  fleksibilnosti u skladu s ovom Direktivom
  o tome izvješćuju Komisiju do
  31. prosinca
  godine koja prethodi predmetnoj godini izvješćivanja. U izvješću navode predmetne onečišćivače i sektore i, kada je moguće, razmjer utjecaja na nacionalne evidencije emisija.

Amandman 41

Prijedlog direktive

Članak 5. – stavak 5. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Komisija uz pomoć Europske agencije za okoliš pregledava i procjenjuje udovoljava li primjena
  neke od
  fleksibilnosti za određenu godinu relevantnim zahtjevima i kriterijima. | 5.   Komisija uz pomoć Europske agencije za okoliš pregledava i procjenjuje udovoljava li primjena fleksibilnosti
  ili prilagodbe
  za određenu godinu relevantnim zahtjevima i kriterijima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

5.   Komisija uz pomoć Europske agencije za okoliš pregledava i procjenjuje udovoljava li primjena
  neke od
  fleksibilnosti za određenu godinu relevantnim zahtjevima i kriterijima.

5.   Komisija uz pomoć Europske agencije za okoliš pregledava i procjenjuje udovoljava li primjena fleksibilnosti
  ili prilagodbe
  za određenu godinu relevantnim zahtjevima i kriterijima.

Amandman 42

Prijedlog direktive

Članak 5. – stavak 5. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ako Komisija nije uložila prigovor u roku od
  devet
  mjeseci od datuma primitka relevantnog izvješća navedenog u članku 7. stavcima
  4.,
  5. i 6., predmetna država članica smatra da je primjena fleksibilnosti prihvaćena i valjana za tu godinu. Ako Komisija smatra da primjena neke od fleksibilnosti nije u skladu s primjenjivim zahtjevima i kriterijima, ona donosi odluku i izvješćuje državu članicu da se primjena fleksibilnosti ne može prihvatiti. | Ako Komisija nije uložila prigovor u roku od
  šest
  mjeseci od datuma primitka relevantnog izvješća navedenog u članku 7. stavcima 5. i 6., predmetna država članica smatra da je primjena fleksibilnosti prihvaćena i valjana za tu godinu. Ako Komisija smatra da primjena neke od fleksibilnosti nije u skladu s primjenjivim zahtjevima i kriterijima, ona
  u roku od devet mjeseci od datuma primitka relevantnog izvješća
  donosi odluku i izvješćuje državu članicu da se primjena fleksibilnosti ne može prihvatiti.
  Odluci mora biti priloženo obrazloženje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Ako Komisija nije uložila prigovor u roku od
  devet
  mjeseci od datuma primitka relevantnog izvješća navedenog u članku 7. stavcima
  4.,
  5. i 6., predmetna država članica smatra da je primjena fleksibilnosti prihvaćena i valjana za tu godinu. Ako Komisija smatra da primjena neke od fleksibilnosti nije u skladu s primjenjivim zahtjevima i kriterijima, ona donosi odluku i izvješćuje državu članicu da se primjena fleksibilnosti ne može prihvatiti.

Ako Komisija nije uložila prigovor u roku od
  šest
  mjeseci od datuma primitka relevantnog izvješća navedenog u članku 7. stavcima 5. i 6., predmetna država članica smatra da je primjena fleksibilnosti prihvaćena i valjana za tu godinu. Ako Komisija smatra da primjena neke od fleksibilnosti nije u skladu s primjenjivim zahtjevima i kriterijima, ona
  u roku od devet mjeseci od datuma primitka relevantnog izvješća
  donosi odluku i izvješćuje državu članicu da se primjena fleksibilnosti ne može prihvatiti.
  Odluci mora biti priloženo obrazloženje.

Amandman 43

Prijedlog direktive

Članak 5. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Komisija može donijeti provedbene akte u kojima se podrobno određuju pravila za korištenje fleksibilnosti kako je navedeno u stavcima
  1.,
  2. i 3. te u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 14. | 6.   Komisija može donijeti provedbene akte u kojima se podrobno određuju pravila za korištenje fleksibilnosti kako je navedeno u stavcima 2. i 3. te u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 14. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

6.   Komisija može donijeti provedbene akte u kojima se podrobno određuju pravila za korištenje fleksibilnosti kako je navedeno u stavcima
  1.,
  2. i 3. te u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 14.

6.   Komisija može donijeti provedbene akte u kojima se podrobno određuju pravila za korištenje fleksibilnosti kako je navedeno u stavcima 2. i 3. te u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 14.

Amandman 44

Prijedlog direktive

Članak 6. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Države članice izrađuju i donose nacionalni program kontrole onečišćenja zraka u skladu s Prilogom III. dijelom 2. kako bi se ograničile njihove godišnje
  antropogene
  emisije u skladu s člankom 4. | 1.   Države članice izrađuju i donose nacionalni program kontrole onečišćenja zraka u skladu s Prilogom III. dijelom 2. kako bi se ograničile njihove godišnje emisije u skladu s člankom 4.
  te kako bi postigle ciljeve iz ove Direktive u skladu s člankom 1. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Države članice izrađuju i donose nacionalni program kontrole onečišćenja zraka u skladu s Prilogom III. dijelom 2. kako bi se ograničile njihove godišnje
  antropogene
  emisije u skladu s člankom 4.

1.   Države članice izrađuju i donose nacionalni program kontrole onečišćenja zraka u skladu s Prilogom III. dijelom 2. kako bi se ograničile njihove godišnje emisije u skladu s člankom 4.
  te kako bi postigle ciljeve iz ove Direktive u skladu s člankom 1.

Amandman 45

Prijedlog direktive

Članak 6. – stavak 2. – podstavak 1. – točka aa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa) | razmatraju troškovnu učinkovitost mjera za smanjenje emisija te uzimaju u obzir smanjenja emisija koja su postignuta ili, ako su državi članici mjere za smanjenje emisija prioritet, koja se mogu postići primjenom postojećeg zakonodavstva Unije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(aa)

razmatraju troškovnu učinkovitost mjera za smanjenje emisija te uzimaju u obzir smanjenja emisija koja su postignuta ili, ako su državi članici mjere za smanjenje emisija prioritet, koja se mogu postići primjenom postojećeg zakonodavstva Unije;

Amandman 46

Prijedlog direktive

Članak 6. – stavak 2. – podstavak 1. – točka ab (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ab) | postavljaju kao prioritet posebne mjere politike čiji je cilj smanjenje rizika za zdravlje osjetljivih skupina osoba te jamčenje sukladnosti u cilju smanjenja izloženosti utvrđenim u skladu s odjeljkom B Priloga XIV. Direktivi 2008/50/EZ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(ab)

postavljaju kao prioritet posebne mjere politike čiji je cilj smanjenje rizika za zdravlje osjetljivih skupina osoba te jamčenje sukladnosti u cilju smanjenja izloženosti utvrđenim u skladu s odjeljkom B Priloga XIV. Direktivi 2008/50/EZ;

Amandman 47

Prijedlog direktive

Članak 6. – stavak 2. – podstavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | uzimaju u obzir potrebu smanjenja emisija
  onečišćivača zraka radi ostvarenja usklađenosti s ciljevima kakvoće zraka na svojim državnim područjima i, prema potrebi, u susjednim državama članicama; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(b)

uzimaju u obzir potrebu smanjenja emisija
  onečišćivača zraka radi ostvarenja usklađenosti s ciljevima kakvoće zraka na svojim državnim područjima i, prema potrebi, u susjednim državama članicama;

| (b) | smanjuju emisije
  onečišćivača zraka radi ostvarenja usklađenosti s ciljevima kakvoće zraka na svojim državnim područjima
  , osobito graničnim vrijednostima na temelju Direktive 2008/50/EZ
  i, prema potrebi, u susjednim državama članicama; |
| --- | --- |

(b)

smanjuju emisije
  onečišćivača zraka radi ostvarenja usklađenosti s ciljevima kakvoće zraka na svojim državnim područjima
  , osobito graničnim vrijednostima na temelju Direktive 2008/50/EZ
  i, prema potrebi, u susjednim državama članicama;

Amandman 48

Prijedlog direktive

Članak 6. – stavak 2. – podstavak 1. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | kvantificiraju dodatna smanjenja emisija koja su potrebna kako bi se do 2030. postigle razine kakvoće okolnog zraka jednake ili manje od razina koje preporučuje Svjetska zdravstvena organizacija; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(ba)

kvantificiraju dodatna smanjenja emisija koja su potrebna kako bi se do 2030. postigle razine kakvoće okolnog zraka jednake ili manje od razina koje preporučuje Svjetska zdravstvena organizacija;

Amandman 49

Prijedlog direktive

Članak 6. – stavak 2. – podstavak 1. – točka bb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (bb) | kvantificiraju dodatna smanjenja emisija koja su potrebna kako bi dostigle kritična opterećenja i razine za zaštitu okoliša do 2030.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(bb)

kvantificiraju dodatna smanjenja emisija koja su potrebna kako bi dostigle kritična opterećenja i razine za zaštitu okoliša do 2030.;

Amandman 50

Prijedlog direktive

Članak 6. – stavak 2. – podstavak 1. – točka bc (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (bc) | identificiraju odgovarajuće mjere kako bi se ispunili ciljevi iz točaka (ba) i (bb); |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(bc)

identificiraju odgovarajuće mjere kako bi se ispunili ciljevi iz točaka (ba) i (bb);

Amandman 51

Prijedlog direktive

Članak 6. – stavak 2. – podstavak 1. – točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | podržavaju pomak ulaganja u smjeru čistih i učinkovitih tehnologija te održive proizvodnje s pomoću fiskalnih poticaja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(ca)

podržavaju pomak ulaganja u smjeru čistih i učinkovitih tehnologija te održive proizvodnje s pomoću fiskalnih poticaja;

Amandman 52

Prijedlog direktive

Članak 6. – stavak 2. – podstavak 1. – točka cb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (cb) | procjenjuju u kojoj mjeri različite nacionalne zemljopisne regije imaju različite potrebe i poteškoće pri rješavanju problema onečišćenja zraka; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(cb)

procjenjuju u kojoj mjeri različite nacionalne zemljopisne regije imaju različite potrebe i poteškoće pri rješavanju problema onečišćenja zraka;

Amandman 53

Prijedlog direktive

Članak 6. – stavak 2. – podstavak 1. – točka da (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (da) | osiguravaju da relevantna nadležna tijela nadziru učinkovitost mjera koje stupe na snagu u državama članicama kako bi se uskladile s ovom Direktivom te da, prema potrebi, mogu djelovati. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(da)

osiguravaju da relevantna nadležna tijela nadziru učinkovitost mjera koje stupe na snagu u državama članicama kako bi se uskladile s ovom Direktivom te da, prema potrebi, mogu djelovati.

Amandman 124

Prijedlog direktive

Članak 6. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisija jamči da su sve politike EU-a za smanjenje onečišćenja zraka na izvoru primjerene svrsi i da doprinose ostvarenju ciljeva Unije u području kakvoće zraka.




  U tu svrhu Komisija i države članice odmah postižu dogovor u vezi s novim prijedlogom Uredbe o normi Euro 6 o stvarnim emisijama tijekom vožnje (RDE) koji se trenutačno razmatra.




  Novi postupak ispitivanja homologacije tipa započinje najkasnije 2017. i njime se jamči da su onečišćivači poput NOx te čestice (PM2,5 i PM10) učinkovito ograničeni čimbenicima sukladnosti koji su neophodni kako bi se predočili stvarni uvjeti vožnje. Nova ispitivanja su neovisna i transparentna.




  Ti su čimbenici sukladnosti strogi i kvantificirani kako bi predstavljali samo nesigurnost postupka ispitivanja emisija u stvarnim uvjetima vožnje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2a.
     
  Komisija jamči da su sve politike EU-a za smanjenje onečišćenja zraka na izvoru primjerene svrsi i da doprinose ostvarenju ciljeva Unije u području kakvoće zraka.

U tu svrhu Komisija i države članice odmah postižu dogovor u vezi s novim prijedlogom Uredbe o normi Euro 6 o stvarnim emisijama tijekom vožnje (RDE) koji se trenutačno razmatra.

Novi postupak ispitivanja homologacije tipa započinje najkasnije 2017. i njime se jamči da su onečišćivači poput NOx te čestice (PM2,5 i PM10) učinkovito ograničeni čimbenicima sukladnosti koji su neophodni kako bi se predočili stvarni uvjeti vožnje. Nova ispitivanja su neovisna i transparentna.

Ti su čimbenici sukladnosti strogi i kvantificirani kako bi predstavljali samo nesigurnost postupka ispitivanja emisija u stvarnim uvjetima vožnje.

Amandman 55

Prijedlog direktive

Članak 6. – stavak 2.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Države članice uspostavljaju sustav rutinskih i nerutinskih ekoloških inspekcija i nadzora tržišta te javnog izvješćivanja o pokretnim i statičnim izvorima kako bi se osiguralo da su politike i mjere učinkovite u postizanju smanjenja emisija u stvarnim radnim uvjetima. |
| | Do ...

   (*1)

  Komisija predstavlja zakonodavni prijedlog za sustav provjere nadzora prilikom uporabe i javnog izvješćivanja o standardima za emisije za laka gospodarska vozila na razini Unije, kojim upravlja relevantno nadležno tijelo kako bi potvrdilo da su vozila i motori u skladu sa zahtjevima propisa Euro 6 tijekom cijelog svog uporabnog vijeka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2b.
     
  Države članice uspostavljaju sustav rutinskih i nerutinskih ekoloških inspekcija i nadzora tržišta te javnog izvješćivanja o pokretnim i statičnim izvorima kako bi se osiguralo da su politike i mjere učinkovite u postizanju smanjenja emisija u stvarnim radnim uvjetima.

Do ...

   (*1)

  Komisija predstavlja zakonodavni prijedlog za sustav provjere nadzora prilikom uporabe i javnog izvješćivanja o standardima za emisije za laka gospodarska vozila na razini Unije, kojim upravlja relevantno nadležno tijelo kako bi potvrdilo da su vozila i motori u skladu sa zahtjevima propisa Euro 6 tijekom cijelog svog uporabnog vijeka.

Amandman 56

Prijedlog direktive

Članak 6. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Države članice mogu podržavati postupno ukidanje izvora emisija niske razine poticanjem zamjene propusnih crijeva koja propuštaju emisije nepropusnima u području prometa i na benzinskim crpkama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3a.
     
  Države članice mogu podržavati postupno ukidanje izvora emisija niske razine poticanjem zamjene propusnih crijeva koja propuštaju emisije nepropusnima u području prometa i na benzinskim crpkama.

Amandman 57

Prijedlog direktive

Članak 6. – stavak 4. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | države članice odlučile su iskoristiti
  neku od fleksibilnosti
  iz članka 5. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(b)

države članice odlučile su iskoristiti
  neku od fleksibilnosti
  iz članka 5.

| (b) | države članice odlučile su iskoristiti
  fleksibilnosti
  iz članka 5. |
| --- | --- |

(b)

države članice odlučile su iskoristiti
  fleksibilnosti
  iz članka 5.

Amandman 58

Prijedlog direktive

Članak 6. – stavak 4. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Nacionalni programi kontrole onečišćenja zraka pokazuju namjeravaju li države članice iskoristiti neku od fleksibilnosti iz članka 5. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Nacionalni programi kontrole onečišćenja zraka pokazuju namjeravaju li države članice iskoristiti neku od fleksibilnosti iz članka 5.

Amandman 59

Prijedlog direktive

Članak 6. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Države članice se u skladu s relevantnim zakonodavstvom Unije savjetuju s
  javnošću i
  nadležnim tijelima na koja se, zbog njihovih posebnih ekoloških nadležnosti u području onečišćenja zraka, kakvoće i upravljanja na svim razinama, može odnositi provedba nacionalnih programa kontrole onečišćenja zraka, o nacrtu nacionalnog programa kontrole onečišćenja zraka i svim
  bitnim
  ažuriranjima prije njegova dovršenja.
  Prema potrebi osiguravaju se prekogranična
  savjetovanja u
  skladu s relevantnim zakonodavstvom Unije
  . | 5.   Države članice se u skladu s relevantnim zakonodavstvom Unije savjetuju s nadležnim tijelima na koja se, zbog njihovih posebnih ekoloških nadležnosti u području onečišćenja zraka, kakvoće i upravljanja na svim razinama, može odnositi provedba nacionalnih programa kontrole onečišćenja zraka, o nacrtu nacionalnog programa kontrole onečišćenja zraka i svim ažuriranjima prije njegova dovršenja.
  Ta
  savjetovanja
  obuhvaćaju nadležna lokalna ili regionalna tijela odgovorna za provedbu politika smanjenja emisija
  u
  određenim zonama i/ili aglomeracijama i ne isključuju zone i/ili aglomeracije koje su smještene u najmanje dvjema državama članicama
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

5.   Države članice se u skladu s relevantnim zakonodavstvom Unije savjetuju s
  javnošću i
  nadležnim tijelima na koja se, zbog njihovih posebnih ekoloških nadležnosti u području onečišćenja zraka, kakvoće i upravljanja na svim razinama, može odnositi provedba nacionalnih programa kontrole onečišćenja zraka, o nacrtu nacionalnog programa kontrole onečišćenja zraka i svim
  bitnim
  ažuriranjima prije njegova dovršenja.
  Prema potrebi osiguravaju se prekogranična
  savjetovanja u
  skladu s relevantnim zakonodavstvom Unije
  .

5.   Države članice se u skladu s relevantnim zakonodavstvom Unije savjetuju s nadležnim tijelima na koja se, zbog njihovih posebnih ekoloških nadležnosti u području onečišćenja zraka, kakvoće i upravljanja na svim razinama, može odnositi provedba nacionalnih programa kontrole onečišćenja zraka, o nacrtu nacionalnog programa kontrole onečišćenja zraka i svim ažuriranjima prije njegova dovršenja.
  Ta
  savjetovanja
  obuhvaćaju nadležna lokalna ili regionalna tijela odgovorna za provedbu politika smanjenja emisija
  u
  određenim zonama i/ili aglomeracijama i ne isključuju zone i/ili aglomeracije koje su smještene u najmanje dvjema državama članicama
  .

Amandman 60

Prijedlog direktive

Članak 6. – stavak 5. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Države članice u skladu s relevantnim pravom Unije osiguravaju savjetovanje s članovima zainteresirane javnosti u ranoj fazi sastavljanja i revizije nacrta nacionalnih programa kontrole onečišćenja zraka te o svim ažuriranjima tih programa prije njihova dovršenja. Prema potrebi osiguravaju se prekogranična savjetovanja u skladu s relevantnim pravom Unije, uključujući članak 25. Direktive 2008/50/EZ. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Države članice u skladu s relevantnim pravom Unije osiguravaju savjetovanje s članovima zainteresirane javnosti u ranoj fazi sastavljanja i revizije nacrta nacionalnih programa kontrole onečišćenja zraka te o svim ažuriranjima tih programa prije njihova dovršenja. Prema potrebi osiguravaju se prekogranična savjetovanja u skladu s relevantnim pravom Unije, uključujući članak 25. Direktive 2008/50/EZ.

Amandman 61

Prijedlog direktive

Članak 6. – stavak 5.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Države članice imenuju svoje neovisno stručno tijelo da provede reviziju nacrta nacionalnih programa kontrole onečišćenja zraka kako bi se procijenila točnost informacija te prikladnost politika i mjera koje su navedene u tim programima. Rezultati te revizije javno su dostupni prije objave nacrta nacionalnog programa kontrole onečišćenja zraka kako bi se olakšalo smisleno javno sudjelovanje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

5a.
     
  Države članice imenuju svoje neovisno stručno tijelo da provede reviziju nacrta nacionalnih programa kontrole onečišćenja zraka kako bi se procijenila točnost informacija te prikladnost politika i mjera koje su navedene u tim programima. Rezultati te revizije javno su dostupni prije objave nacrta nacionalnog programa kontrole onečišćenja zraka kako bi se olakšalo smisleno javno sudjelovanje.

Amandman 62

Prijedlog direktive

Članak 6. – stavak 6. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Komisija daje smjernice za mjere smanjenja emisija koje nisu obuhvaćene dijelom 1. Priloga III., uključujući grijanje kućanstava i cestovni prijevoz, koje države članice mogu uključiti u nacionalni program kontrole onečišćenja zraka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Komisija daje smjernice za mjere smanjenja emisija koje nisu obuhvaćene dijelom 1. Priloga III., uključujući grijanje kućanstava i cestovni prijevoz, koje države članice mogu uključiti u nacionalni program kontrole onečišćenja zraka.

Amandman 63

Prijedlog direktive

Članak 6. – stavak 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 8.   Komisija
  može uspostaviti
  smjernice za izradu i provedbu nacionalnih programa kontrole onečišćenja zraka. | 8.   Komisija
  uspostavlja
  smjernice za izradu i provedbu nacionalnih programa kontrole onečišćenja zraka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

8.   Komisija
  može uspostaviti
  smjernice za izradu i provedbu nacionalnih programa kontrole onečišćenja zraka.

8.   Komisija
  uspostavlja
  smjernice za izradu i provedbu nacionalnih programa kontrole onečišćenja zraka.

Amandman 64

Prijedlog direktive

Članak 6. – stavak 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 9.   Komisija
  može
  provedbenim aktima također pobliže
  odrediti
  format i potrebne informacije koje se odnose na nacionalne programe kontrole onečišćenja zraka država članica. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja navedenim u članku 14. | 9.   Komisija provedbenim aktima također pobliže
  određuje
  format i potrebne informacije koje se odnose na nacionalne programe kontrole onečišćenja zraka država članica. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja navedenim u članku 14. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

9.   Komisija
  može
  provedbenim aktima također pobliže
  odrediti
  format i potrebne informacije koje se odnose na nacionalne programe kontrole onečišćenja zraka država članica. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja navedenim u članku 14.

9.   Komisija provedbenim aktima također pobliže
  određuje
  format i potrebne informacije koje se odnose na nacionalne programe kontrole onečišćenja zraka država članica. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja navedenim u članku 14.

Amandman 65

Prijedlog direktive

Članak 6.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 6.a




  Fond za čisti zrak




  Komisija olakšava pristup financijskoj potpori kako bi se zajamčilo pokretanje odgovarajućih mjera u skladu s ciljevima iz ove Direktive.




  To uključuje financiranje dostupno u sklopu, između ostalog:










  (a) | poljoprivrednog financiranja, uključujući financiranje dostupno u okviru Zajedničke poljoprivredne politike za razdoblje 2014. – 2020., prema izmjenama iz revizije na sredini razdoblja iz 2017. kako bi uključivala kvalitetu zraka kao javno dobro, posebno uzimajući u obzir amonijak ili metan ili oboje, kako bi se državama članicama te relevantnim regionalnim i lokalnim tijelima omogućilo da doprinesu smanjenju emisija posebnim mjerama i kako bi im se omogućila pomoć da to učine; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Članak 6.a

Fond za čisti zrak

Komisija olakšava pristup financijskoj potpori kako bi se zajamčilo pokretanje odgovarajućih mjera u skladu s ciljevima iz ove Direktive.

To uključuje financiranje dostupno u sklopu, između ostalog:

(a)

poljoprivrednog financiranja, uključujući financiranje dostupno u okviru Zajedničke poljoprivredne politike za razdoblje 2014. – 2020., prema izmjenama iz revizije na sredini razdoblja iz 2017. kako bi uključivala kvalitetu zraka kao javno dobro, posebno uzimajući u obzir amonijak ili metan ili oboje, kako bi se državama članicama te relevantnim regionalnim i lokalnim tijelima omogućilo da doprinesu smanjenju emisija posebnim mjerama i kako bi im se omogućila pomoć da to učine;

| (b) | budućih radnih programa u okviru Programa za istraživanje i inovacije Obzor 2020.; |
| --- | --- |

(b)

budućih radnih programa u okviru Programa za istraživanje i inovacije Obzor 2020.;

| (c) | europskih strukturnih i investicijskih fondova; |
| --- | --- |

(c)

europskih strukturnih i investicijskih fondova;

| (d) | instrumenata za financiranje u području zaštite okoliša i klimatskog djelovanja kao što je Program LIFE; |
| --- | --- |

(d)

instrumenata za financiranje u području zaštite okoliša i klimatskog djelovanja kao što je Program LIFE;

| (e) | bilo koje kombinacije navedenog. |
| --- | --- |

(e)

bilo koje kombinacije navedenog.

Komisija osigurava da su postupci financiranja jednostavni, transparentni i dostupni različitim razinama upravljanja.

Komisija procjenjuje mogućnost stvaranja jedinstvenog mjesta na kojem subjekti jednostavno mogu pronaći informacije o dostupnosti sredstava i postupcima potrebnima za pristup projektima koji se bave problemom onečišćenja zraka.

Amandman 67

Prijedlog direktive

Članak 7. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.
     
  Države članice koje primjenjuju fleksibilnost na temelju članka 5. stavka 1. uključuju sljedeće informacije i informativno izvješće o evidenciji predmetne godine: | Briše se. |
| (a) | količinu emisija NOx, SO2 i PM2,5 koja bi nastala u nedostatku područja kontrole emisija; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

4.
     
  Države članice koje primjenjuju fleksibilnost na temelju članka 5. stavka 1. uključuju sljedeće informacije i informativno izvješće o evidenciji predmetne godine:

Briše se.

(a)

količinu emisija NOx, SO2 i PM2,5 koja bi nastala u nedostatku područja kontrole emisija;

| (b) | razinu smanjenja emisija koju je država članica postigla u svojem dijelu područja kontrole emisija u skladu s člankom 5. stavkom 1. točkom (c); |
| --- | --- |

(b)

razinu smanjenja emisija koju je država članica postigla u svojem dijelu područja kontrole emisija u skladu s člankom 5. stavkom 1. točkom (c);

| (c) | mjeru u kojoj primjenjuju tu fleksibilnost; |
| --- | --- |

(c)

mjeru u kojoj primjenjuju tu fleksibilnost;

| (d) | sve dodatne podatke koje država članica može smatrati primjerenima kako bi se Komisiji omogućilo da uz pomoć Europske agencije za okoliš izvrši potpunu procjenu uvjeta pod kojima je fleksibilnost primijenjena. |
| --- | --- |

(d)

sve dodatne podatke koje država članica može smatrati primjerenima kako bi se Komisiji omogućilo da uz pomoć Europske agencije za okoliš izvrši potpunu procjenu uvjeta pod kojima je fleksibilnost primijenjena.

Amandman 68

Prijedlog direktive

Članak 7. – stavak 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 7.   Države članice određuju evidencije emisija, uključujući prilagođene evidencije emisija, predviđanja emisija i informativna izvješća o evidencijama u skladu s Prilogom IV. | 7.   Države članice određuju evidencije emisija, uključujući
  , ako je to primjereno,
  prilagođene evidencije emisija, predviđanja emisija i informativna izvješća o evidencijama u skladu s Prilogom IV. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

7.   Države članice određuju evidencije emisija, uključujući prilagođene evidencije emisija, predviđanja emisija i informativna izvješća o evidencijama u skladu s Prilogom IV.

7.   Države članice određuju evidencije emisija, uključujući
  , ako je to primjereno,
  prilagođene evidencije emisija, predviđanja emisija i informativna izvješća o evidencijama u skladu s Prilogom IV.

Amandman 69

Prijedlog direktive

Članak 8. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Države članice
  osiguravaju, ako je moguće, praćenje štetnih učinaka
  onečišćenja zraka na ekosustave u skladu sa zahtjevima utvrđenima u Prilogu V. | 1.   Države članice
  prate štetne učinke
  onečišćenja zraka na ekosustave u skladu sa zahtjevima utvrđenima u Prilogu V. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Države članice
  osiguravaju, ako je moguće, praćenje štetnih učinaka
  onečišćenja zraka na ekosustave u skladu sa zahtjevima utvrđenima u Prilogu V.

1.   Države članice
  prate štetne učinke
  onečišćenja zraka na ekosustave u skladu sa zahtjevima utvrđenima u Prilogu V.

Amandman 70

Prijedlog direktive

Članak 8. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Države članice
  prema potrebi
  koordiniraju praćenje utjecaja onečišćenja zraka s drugim programima praćenja uspostavljenima u skladu sa zakonodavstvom Unije, uključujući Direktivu 2008/50/EZ i Direktivu 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (30). | 2.   Države članice koordiniraju praćenje utjecaja onečišćenja zraka s drugim programima praćenja uspostavljenima u skladu sa zakonodavstvom Unije, uključujući Direktivu 2008/50/EZ i Direktivu 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (30). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   Države članice
  prema potrebi
  koordiniraju praćenje utjecaja onečišćenja zraka s drugim programima praćenja uspostavljenima u skladu sa zakonodavstvom Unije, uključujući Direktivu 2008/50/EZ i Direktivu 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (30).

2.   Države članice koordiniraju praćenje utjecaja onečišćenja zraka s drugim programima praćenja uspostavljenima u skladu sa zakonodavstvom Unije, uključujući Direktivu 2008/50/EZ i Direktivu 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (30).

Amandman 71

Prijedlog direktive

Članak 9. – stavak 1. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Države članice Komisiji dostavljaju svoje nacionalne programe kontrole onečišćenja zraka
  [u roku od tri mjeseca od datuma navedenog u članku 17., datuma koji unosi OPOCE]
  i ažurirane verzije svake dvije godine nakon toga. | 1.   Države članice Komisiji dostavljaju svoje nacionalne programe kontrole onečišćenja zraka
  do ...

   (*2) i ažurirane verzije svake dvije godine nakon toga. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Države članice Komisiji dostavljaju svoje nacionalne programe kontrole onečišćenja zraka
  [u roku od tri mjeseca od datuma navedenog u članku 17., datuma koji unosi OPOCE]
  i ažurirane verzije svake dvije godine nakon toga.

1.   Države članice Komisiji dostavljaju svoje nacionalne programe kontrole onečišćenja zraka
  do ...

   (*2) i ažurirane verzije svake dvije godine nakon toga.

Amandman 72

Prijedlog direktive

Članak 9. – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Kada se nacionalni program kontrole onečišćenja zraka ažurira na temelju
  članka 6
  .
  stavka 4.
  , predmetna država članica
  o tome obavješćuje Komisiju
  u roku od dva mjeseca. | Kada se nacionalni program kontrole onečišćenja zraka ažurira na temelju
  članka 6
  .
  stavka 4.
  , predmetna država članica
  dostavlja ažurirani program Komisiji
  u roku od dva mjeseca. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Kada se nacionalni program kontrole onečišćenja zraka ažurira na temelju
  članka 6
  .
  stavka 4.
  , predmetna država članica
  o tome obavješćuje Komisiju
  u roku od dva mjeseca.

Kada se nacionalni program kontrole onečišćenja zraka ažurira na temelju
  članka 6
  .
  stavka 4.
  , predmetna država članica
  dostavlja ažurirani program Komisiji
  u roku od dva mjeseca.

Amandman 73

Prijedlog direktive

Članak 9. – stavak 2. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Države članice od 2017. dostavljaju svoje nacionalne evidencije emisija, predviđanja emisija, prostorno raščlanjene evidencije emisija, evidencije o velikim točkastim izvorima i izvješća iz članka 7. stavaka 1., 2. i 3. te, ako je primjereno, članka 7. stavaka
  4.,
  5. i 6., Komisiji i Europskoj agenciji za okoliš u skladu s datumima izvješćivanja utvrđenima u Prilogu I. | 2.   Države članice od 2017. dostavljaju svoje nacionalne evidencije emisija, predviđanja emisija, prostorno raščlanjene evidencije emisija, evidencije o velikim točkastim izvorima i izvješća iz članka 7. stavaka 1., 2. i 3. te, ako je primjereno, članka 7. stavaka 5. i 6., Komisiji i Europskoj agenciji za okoliš u skladu s datumima izvješćivanja utvrđenima u Prilogu I. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   Države članice od 2017. dostavljaju svoje nacionalne evidencije emisija, predviđanja emisija, prostorno raščlanjene evidencije emisija, evidencije o velikim točkastim izvorima i izvješća iz članka 7. stavaka 1., 2. i 3. te, ako je primjereno, članka 7. stavaka
  4.,
  5. i 6., Komisiji i Europskoj agenciji za okoliš u skladu s datumima izvješćivanja utvrđenima u Prilogu I.

2.   Države članice od 2017. dostavljaju svoje nacionalne evidencije emisija, predviđanja emisija, prostorno raščlanjene evidencije emisija, evidencije o velikim točkastim izvorima i izvješća iz članka 7. stavaka 1., 2. i 3. te, ako je primjereno, članka 7. stavaka 5. i 6., Komisiji i Europskoj agenciji za okoliš u skladu s datumima izvješćivanja utvrđenima u Prilogu I.

Amandman 134

Prijedlog direktive

Članak 9. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.
     
  Države članice o svojim nacionalnim emisija i predviđanjima za CH4 izvješćuju u skladu s Uredbom (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (31). | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3.
     
  Države članice o svojim nacionalnim emisija i predviđanjima za CH4 izvješćuju u skladu s Uredbom (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (31).

Briše se.

Amandman 74

Prijedlog direktive

Članak 9. – stavak 4. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Komisija uz pomoć Europske agencije za okoliš i država članica redovno revidira dostavljene podatke nacionalne evidencije emisija. Tom je revizijom obuhvaćeno kako slijedi: | 4.   Komisija uz pomoć Europske agencije za okoliš i država članica redovno revidira dostavljene podatke nacionalne evidencije emisija
  i nacionalne programe kontrole onečišćenja zraka
  . Tom je revizijom obuhvaćeno kako slijedi: |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

4.   Komisija uz pomoć Europske agencije za okoliš i država članica redovno revidira dostavljene podatke nacionalne evidencije emisija. Tom je revizijom obuhvaćeno kako slijedi:

4.   Komisija uz pomoć Europske agencije za okoliš i država članica redovno revidira dostavljene podatke nacionalne evidencije emisija
  i nacionalne programe kontrole onečišćenja zraka
  . Tom je revizijom obuhvaćeno kako slijedi:

Amandman 75

Prijedlog direktive

Članak 9. – stavak 4. – točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | provjere kojima se želi ustanoviti zadovoljavaju li nacionalni programi kontrole onečišćenja zraka uvjete iz članka 6. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(ca)

provjere kojima se želi ustanoviti zadovoljavaju li nacionalni programi kontrole onečišćenja zraka uvjete iz članka 6.

Amandman 76

Prijedlog direktive

Članak 9. – stavak 4. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Rezultati revizije Komisije javno su dostupni u skladu s člankom 11. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Rezultati revizije Komisije javno su dostupni u skladu s člankom 11.

Amandman 77

Prijedlog direktive

Članak 10. – stavak 1. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Komisija
  najmanje
  svakih
  pet godina izvješćuje Europski parlament i Vijeće o napretku u pogledu provedbe
  ove Direktive
  , uključujući procjenu svojeg doprinosa u ostvarenju ciljeva ove Direktive
  . | 1.   Komisija svakih
  30 mjeseci od ...

   (*3)

  podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o provedbi
  ove Direktive.
  Pritom Komisija procjenjuje: |
| | (a) | svoj doprinos i napore država članica u postizanju ciljeva ove Direktive; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Komisija
  najmanje
  svakih
  pet godina izvješćuje Europski parlament i Vijeće o napretku u pogledu provedbe
  ove Direktive
  , uključujući procjenu svojeg doprinosa u ostvarenju ciljeva ove Direktive
  .

1.   Komisija svakih
  30 mjeseci od ...

   (*3)

  podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o provedbi
  ove Direktive.
  Pritom Komisija procjenjuje:

(a)

svoj doprinos i napore država članica u postizanju ciljeva ove Direktive;

| (b) | napredak u smanjenju emisija onečišćivača zraka do 2025. i 2030.; |
| --- | --- |

(b)

napredak u smanjenju emisija onečišćivača zraka do 2025. i 2030.;

| (c) | napredak u postizanju dugoročnih ciljeva u okviru ciljeva za kakvoću zraka utvrđenih u Sedmom akcijskom programu za okoliš; |
| --- | --- |

(c)

napredak u postizanju dugoročnih ciljeva u okviru ciljeva za kakvoću zraka utvrđenih u Sedmom akcijskom programu za okoliš;

| (d) | jesu li premašena kritična opterećenja i razine te orijentacijske vrijednosti za onečišćenje zraka Svjetske zdravstvene organizacije te |
| --- | --- |

(d)

jesu li premašena kritična opterećenja i razine te orijentacijske vrijednosti za onečišćenje zraka Svjetske zdravstvene organizacije te

| (e) | koliko su dostupnih financijskih sredstava EU-a države članice primile ako su ona upotrijebljena u cilju smanjenja onečišćenja zraka. |
| --- | --- |

(e)

koliko su dostupnih financijskih sredstava EU-a države članice primile ako su ona upotrijebljena u cilju smanjenja onečišćenja zraka.

Amandman 78

Prijedlog direktive

Članak 10. – stavak 1. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Pri izvješćivanju o smanjenju emisija država članica za 2020., 2025. i 2030. godinu Komisija obuhvaća razloge eventualnih neuspjeha. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Pri izvješćivanju o smanjenju emisija država članica za 2020., 2025. i 2030. godinu Komisija obuhvaća razloge eventualnih neuspjeha.

Amandman 79

Prijedlog direktive

Članak 10. – stavak 1. – podstavak 1.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Kada se u izvješću navodi da države članice nisu u mogućnosti poštovati pravo Unije i granične vrijednosti kvalitete zraka utvrđene u Direktivi 2008/50/EZ, Komisija: |
| | (a) | procjenjuje je li taj neuspjeh posljedica neučinkovite politike EU-a za smanjenje onečišćenja zraka na izvoru, uključujući njezinu provedbu na razini država članica; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Kada se u izvješću navodi da države članice nisu u mogućnosti poštovati pravo Unije i granične vrijednosti kvalitete zraka utvrđene u Direktivi 2008/50/EZ, Komisija:

(a)

procjenjuje je li taj neuspjeh posljedica neučinkovite politike EU-a za smanjenje onečišćenja zraka na izvoru, uključujući njezinu provedbu na razini država članica;

| (b) | savjetuje se s odborom iz članka 14. i identificira gdje postoji potreba za novim propisima o izvorima emisija i, po potrebi, predstavlja zakonodavne prijedloge kako bi se zajamčila usklađenost s ciljevima ove Direktive. Svaki takav prijedlog podupire se opsežnom procjenom učinka i odražava najnovije znanstvene spoznaje. |
| --- | --- |

(b)

savjetuje se s odborom iz članka 14. i identificira gdje postoji potreba za novim propisima o izvorima emisija i, po potrebi, predstavlja zakonodavne prijedloge kako bi se zajamčila usklađenost s ciljevima ove Direktive. Svaki takav prijedlog podupire se opsežnom procjenom učinka i odražava najnovije znanstvene spoznaje.

Amandman 80

Prijedlog direktive

Članak 10. – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija
  u svakom slučaju dostavlja izvješće kako je prethodno navedeno za godinu 2025. te uključuje i informacije o postizanju prijelaznih razina emisija navedenih u članku 4. stavku 2. i razloge eventualnog nepostizanja tih razina.
  Utvrđuje potrebu za
  dodatnim mjerama
  uzimajući u obzir učinke provedbe na sektore. | Na temelju tih izvješća
  Komisija
  zajedno s državama članicama
  utvrđuje potrebu za
  pokretanjem dodatnih mjera, uključujući na nacionalnoj razini,
  uzimajući u obzir učinke provedbe na sektore. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Komisija
  u svakom slučaju dostavlja izvješće kako je prethodno navedeno za godinu 2025. te uključuje i informacije o postizanju prijelaznih razina emisija navedenih u članku 4. stavku 2. i razloge eventualnog nepostizanja tih razina.
  Utvrđuje potrebu za
  dodatnim mjerama
  uzimajući u obzir učinke provedbe na sektore.

Na temelju tih izvješća
  Komisija
  zajedno s državama članicama
  utvrđuje potrebu za
  pokretanjem dodatnih mjera, uključujući na nacionalnoj razini,
  uzimajući u obzir učinke provedbe na sektore.

Amandman 81

Prijedlog direktive

Članak 10. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Izvješća iz stavka 1.
  mogu uključivati
  procjenu ekoloških i društveno-gospodarskih utjecaja ove Direktive. | 2.   Izvješća iz stavka 1.
  uključuju
  procjenu
  zdravlja,
  ekoloških i društveno-gospodarskih utjecaja ove Direktive
  , uključujući utjecaj na zdravstvene sustave država članica i troškove u slučaju neprovođenja
  .
  Komisija ta izvješća stavlja na raspolaganje javnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   Izvješća iz stavka 1.
  mogu uključivati
  procjenu ekoloških i društveno-gospodarskih utjecaja ove Direktive.

2.   Izvješća iz stavka 1.
  uključuju
  procjenu
  zdravlja,
  ekoloških i društveno-gospodarskih utjecaja ove Direktive
  , uključujući utjecaj na zdravstvene sustave država članica i troškove u slučaju neprovođenja
  .
  Komisija ta izvješća stavlja na raspolaganje javnosti.

Amandman 152

Prijedlog direktive

Članak 10. – stavak 2.a(novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Komisija također provodi procjenu učinka žive (Hg) prije utvrđivanja nacionalne obveze smanjenja emisija te po potrebi podnosi novi zakonodavni prijedlog. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.a
     
  Komisija također provodi procjenu učinka žive (Hg) prije utvrđivanja nacionalne obveze smanjenja emisija te po potrebi podnosi novi zakonodavni prijedlog.

Amandman 82

Prijedlog direktive

Članak 10.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 10.a




  Europski forum za čisti zrak




  Komisija osniva Europski forum za čisti zrak kako bi olakšala koordiniranu provedbu Programa za čisti zrak te svake dvije godine okupila sve relevantne sudionike, uključujući nadležna tijela država članica na svim bitnim razinama, Komisiju, industriju, civilno društvo i znanstvenu zajednicu. Europski forum za čisti zrak nadzire uspostavljanje smjernica o izradi i provedbi nacionalnih programa kontrole onečišćenja zraka, razvoj načina smanjenja emisija, uključujući procjenu obveze izvješćivanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Članak 10.a

Europski forum za čisti zrak

Komisija osniva Europski forum za čisti zrak kako bi olakšala koordiniranu provedbu Programa za čisti zrak te svake dvije godine okupila sve relevantne sudionike, uključujući nadležna tijela država članica na svim bitnim razinama, Komisiju, industriju, civilno društvo i znanstvenu zajednicu. Europski forum za čisti zrak nadzire uspostavljanje smjernica o izradi i provedbi nacionalnih programa kontrole onečišćenja zraka, razvoj načina smanjenja emisija, uključujući procjenu obveze izvješćivanja.

Amandman 83

Prijedlog direktive

Članak 11. – stavak 1. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | napredak država članica u postizanju obvezujućih ciljeva o onečišćenju zraka po državama do 2025. i 2030. za svaki onečišćivač; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(ba)

napredak država članica u postizanju obvezujućih ciljeva o onečišćenju zraka po državama do 2025. i 2030. za svaki onečišćivač;

Amandman 84

Prijedlog direktive

Članak 11. – stavak 1. – točka bb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (bb) | rezultati revizije iz članka 9. stavka 4. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(bb)

rezultati revizije iz članka 9. stavka 4.

Amandman 85

Prijedlog direktive

Članak 11. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a.
     
  Države članice osiguravaju da zainteresirana javnost ima pristup administrativnim ili pravosudnim postupcima kako bi se preispitalo djelovanje i nedjelovanje nadležnih tijela ili privatnih osoba koje nisu u skladu s ovom Direktivom.




  Takvi postupci omogućuju odgovarajuće i učinkovite pravne lijekove, uključujući po potrebi privremenu pravnu zaštitu, te su pošteni, pravedni, pravovremeni i nisu pretjerano skupi.




  Države članice osiguravaju da su informacije o načinu pristupa takvim postupcima javno dostupne i razmatraju uspostavu odgovarajućih pomoćnih mehanizama za uklanjanje ili smanjivanje financijskih i drugih prepreka za pristup pravosuđu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.a.
     
  Države članice osiguravaju da zainteresirana javnost ima pristup administrativnim ili pravosudnim postupcima kako bi se preispitalo djelovanje i nedjelovanje nadležnih tijela ili privatnih osoba koje nisu u skladu s ovom Direktivom.

Takvi postupci omogućuju odgovarajuće i učinkovite pravne lijekove, uključujući po potrebi privremenu pravnu zaštitu, te su pošteni, pravedni, pravovremeni i nisu pretjerano skupi.

Države članice osiguravaju da su informacije o načinu pristupa takvim postupcima javno dostupne i razmatraju uspostavu odgovarajućih pomoćnih mehanizama za uklanjanje ili smanjivanje financijskih i drugih prepreka za pristup pravosuđu.

Amandman 127

Prijedlog direktive

Članak 11. – stavak 2.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.b.
     
  Na osnovi izvješća navedenih u članku 10. stavku 1. Komisija u pogledu NH3 ocjenjuje postojeće nacionalne obveze u vezi sa smanjenjem emisija, koje su pravno obvezujuće, a to čini na temelju najnovijih znanstvenih dokaza, uzimajući u obzir postignuća država članica u okviru Direktive 2001/81/EZ i Protokola uz Konvenciju o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka radi suzbijanja zakiseljavanja, eutrofikacije i prizemnog ozona.




  Komisija do 2022. ocjenjuje napredak u ispunjavanju obveza iz ove Direktive, uzimajući u obzir, između ostalog:










  (a) | Smjernice UNECE-a za sprečavanje i smanjenje emisija amonijaka, Okvirni kodeks UNECE-a za dobru poljoprivrednu praksu za smanjenje emisija amonijaka, revidiran 2014., te najbolje dostupne tehnike utvrđene u Direktivi 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.b.
     
  Na osnovi izvješća navedenih u članku 10. stavku 1. Komisija u pogledu NH3 ocjenjuje postojeće nacionalne obveze u vezi sa smanjenjem emisija, koje su pravno obvezujuće, a to čini na temelju najnovijih znanstvenih dokaza, uzimajući u obzir postignuća država članica u okviru Direktive 2001/81/EZ i Protokola uz Konvenciju o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka radi suzbijanja zakiseljavanja, eutrofikacije i prizemnog ozona.

Komisija do 2022. ocjenjuje napredak u ispunjavanju obveza iz ove Direktive, uzimajući u obzir, između ostalog:

(a)

Smjernice UNECE-a za sprečavanje i smanjenje emisija amonijaka, Okvirni kodeks UNECE-a za dobru poljoprivrednu praksu za smanjenje emisija amonijaka, revidiran 2014., te najbolje dostupne tehnike utvrđene u Direktivi 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća.

| (b) | agroekološke mjere u okviru zajedničke poljoprivredne politike; |
| --- | --- |

(b)

agroekološke mjere u okviru zajedničke poljoprivredne politike;

| (c) | revizije svih relevantnih propisa na području kvalitete zraka zajedno s, između ostaloga, revizijama iz članka 3. točke 12.a ove Direktive; |
| --- | --- |

(c)

revizije svih relevantnih propisa na području kvalitete zraka zajedno s, između ostaloga, revizijama iz članka 3. točke 12.a ove Direktive;

Komisija po potrebi podnosi zakonodavne prijedloge s ciljevima za razdoblje nakon 2030. na području poboljšanja normi za kvalitetu zraka.

Amandman 86

Prijedlog direktive

Članak 11.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 11.a




  Na temelju izvješća iz članka 10. stavka 1. Komisija preispituje ovu Direktivu najkasnije 2025. u cilju očuvanja napretka prema ostvarivanju razina kakvoće zraka koje je preporučila Svjetska zdravstvena organizacija i dugoročne vizije iz Sedmog akcijskog programa za okoliš. Komisija posebice, a po potrebi uzimajući u obzir i znanstveni i tehnološki napredak, predlaže promjene nacionalnih obveza smanjenja emisija iz Priloga II.




  Na temelju redovitih izvješća iz članka 10. stavka 1. Komisija razmatra mjere za smanjenje emisija iz međunarodnog pomorskog prometa, posebice u teritorijalnim vodama i isključivim gospodarskim zonama država članica, te po potrebi podnosi zakonodavni prijedlog. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Članak 11.a

Na temelju izvješća iz članka 10. stavka 1. Komisija preispituje ovu Direktivu najkasnije 2025. u cilju očuvanja napretka prema ostvarivanju razina kakvoće zraka koje je preporučila Svjetska zdravstvena organizacija i dugoročne vizije iz Sedmog akcijskog programa za okoliš. Komisija posebice, a po potrebi uzimajući u obzir i znanstveni i tehnološki napredak, predlaže promjene nacionalnih obveza smanjenja emisija iz Priloga II.

Na temelju redovitih izvješća iz članka 10. stavka 1. Komisija razmatra mjere za smanjenje emisija iz međunarodnog pomorskog prometa, posebice u teritorijalnim vodama i isključivim gospodarskim zonama država članica, te po potrebi podnosi zakonodavni prijedlog.

Amandman 87

Prijedlog direktive

Članak 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| U cilju poboljšanja osnova za smanjenje emisija, Unija i države članice, prema potrebi, ostvaruju dvostranu i višestranu suradnju s trećim zemljama te koordinaciju unutar relevantnih međunarodnih organizacija kao što su Program Ujedinjenih naroda za okoliš (UNEP), Gospodarska komisija Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE), Međunarodna pomorska organizacija i Međunarodna organizacija civilnog zrakoplovstva (ICAO), uključujući
  razmjenom
  podataka koji se odnose na tehnička i znanstvena istraživanja i razvoj. | U cilju poboljšanja osnova za smanjenje emisija, Unija i države članice, prema potrebi, ostvaruju dvostranu i višestranu suradnju s trećim zemljama te koordinaciju unutar relevantnih međunarodnih organizacija kao što su Program Ujedinjenih naroda za okoliš (UNEP), Gospodarska komisija Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE),
  Organizacija Ujedinjenih naroda za hranu i poljoprivredu (FAO),
  Međunarodna pomorska organizacija i Međunarodna organizacija civilnog zrakoplovstva (ICAO), uključujući
  razmjenu
  podataka koji se odnose na tehnička i znanstvena istraživanja i razvoj.
  Države članice održavaju prekogranična savjetovanja o međusobnim prijetnjama koje predstavljaju emisije iz susjednih industrijskih regija u tim zemljama i dotične države članice izrađuju zajedničke planove za uklanjanje ili smanjenje tih emisija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

U cilju poboljšanja osnova za smanjenje emisija, Unija i države članice, prema potrebi, ostvaruju dvostranu i višestranu suradnju s trećim zemljama te koordinaciju unutar relevantnih međunarodnih organizacija kao što su Program Ujedinjenih naroda za okoliš (UNEP), Gospodarska komisija Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE), Međunarodna pomorska organizacija i Međunarodna organizacija civilnog zrakoplovstva (ICAO), uključujući
  razmjenom
  podataka koji se odnose na tehnička i znanstvena istraživanja i razvoj.

U cilju poboljšanja osnova za smanjenje emisija, Unija i države članice, prema potrebi, ostvaruju dvostranu i višestranu suradnju s trećim zemljama te koordinaciju unutar relevantnih međunarodnih organizacija kao što su Program Ujedinjenih naroda za okoliš (UNEP), Gospodarska komisija Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE),
  Organizacija Ujedinjenih naroda za hranu i poljoprivredu (FAO),
  Međunarodna pomorska organizacija i Međunarodna organizacija civilnog zrakoplovstva (ICAO), uključujući
  razmjenu
  podataka koji se odnose na tehnička i znanstvena istraživanja i razvoj.
  Države članice održavaju prekogranična savjetovanja o međusobnim prijetnjama koje predstavljaju emisije iz susjednih industrijskih regija u tim zemljama i dotične države članice izrađuju zajedničke planove za uklanjanje ili smanjenje tih emisija.

Amandman 88

Prijedlog direktive

Članak 13. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   
  Delegiranje ovlasti navedenih
  u članku 6. stavku 7., članku 7. stavku 9. i članku 8. stavku 3. dodjeljuje se Komisiji na
  neodređeno
  razdoblje od
  datuma stupanja na snagu ove Direktive
  . | 2.   
  Ovlast za donošenje delegiranih akata navedena
  u članku 6. stavku 7., članku 7. stavku 9. i članku 8. stavku 3. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od
  5 godina od...

   (*4).
  Komisija sastavlja izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije isteka petogodišnjeg razdoblja. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju ne usprotive najkasnije tri mjeseca prije isteka svakog razdoblja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   
  Delegiranje ovlasti navedenih
  u članku 6. stavku 7., članku 7. stavku 9. i članku 8. stavku 3. dodjeljuje se Komisiji na
  neodređeno
  razdoblje od
  datuma stupanja na snagu ove Direktive
  .

2.   
  Ovlast za donošenje delegiranih akata navedena
  u članku 6. stavku 7., članku 7. stavku 9. i članku 8. stavku 3. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od
  5 godina od...

   (*4).
  Komisija sastavlja izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije isteka petogodišnjeg razdoblja. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju ne usprotive najkasnije tri mjeseca prije isteka svakog razdoblja.

Amandman 89

Prijedlog direktive

Članak 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Države članice donose pravila o kaznama primjenjivima na kršenje nacionalnih odredbi donesenih u skladu s ovom Direktivom i poduzimaju sve potrebne mjere da bi osigurale da se ta pravila primjenjuju. Predviđene
  kazne
  moraju biti učinkovite,
  razmjerne
  i odvraćajuće. | Države članice donose pravila o kaznama primjenjivima na kršenje nacionalnih odredbi donesenih u skladu s ovom Direktivom i poduzimaju sve potrebne mjere da bi osigurale da se ta pravila primjenjuju. Predviđene
  sankcije
  moraju biti učinkovite,
  proporcionalne
  i odvraćajuće.
  Države članice o tim mjerama obavješćuju Komisiju najkasnije ...

   (*5)

  , a o svakoj njihovoj naknadnoj izmjeni obavješćuju je bez odlaganja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Države članice donose pravila o kaznama primjenjivima na kršenje nacionalnih odredbi donesenih u skladu s ovom Direktivom i poduzimaju sve potrebne mjere da bi osigurale da se ta pravila primjenjuju. Predviđene
  kazne
  moraju biti učinkovite,
  razmjerne
  i odvraćajuće.

Države članice donose pravila o kaznama primjenjivima na kršenje nacionalnih odredbi donesenih u skladu s ovom Direktivom i poduzimaju sve potrebne mjere da bi osigurale da se ta pravila primjenjuju. Predviđene
  sankcije
  moraju biti učinkovite,
  proporcionalne
  i odvraćajuće.
  Države članice o tim mjerama obavješćuju Komisiju najkasnije ...

   (*5)

  , a o svakoj njihovoj naknadnoj izmjeni obavješćuju je bez odlaganja.

Amandman 90

Prijedlog direktive

Članak 15. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Ne dovodeći u pitanje stavak 1. države članice ne prenose teret sukladnosti na tijela koja nemaju strateške ovlasti za usklađivanje sa zahtjevima Direktive. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Ne dovodeći u pitanje stavak 1. države članice ne prenose teret sukladnosti na tijela koja nemaju strateške ovlasti za usklađivanje sa zahtjevima Direktive.

Amandman 125

Prijedlog direktive

Članak 16. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| U Prilogu I. Direktivi 2003/35/EZ
  dodaje se sljedeće slovo
  (g); | U Prilogu I. Direktivi 2003/35/EZ
  dodaju se sljedeća slova
  (g)
  i (h)
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

U Prilogu I. Direktivi 2003/35/EZ
  dodaje se sljedeće slovo
  (g);

U Prilogu I. Direktivi 2003/35/EZ
  dodaju se sljedeća slova
  (g)
  i (h)
  ;

Amandman 126

Prijedlog direktive

Članak 16. – točka 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | „(h) | Članak 23. Direktiva 2008/50/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2008. o kvaliteti zraka i čišćem zraku za Europu.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

„(h)

Članak 23. Direktiva 2008/50/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2008. o kvaliteti zraka i čišćem zraku za Europu.”

Amandman 135

Amandman 135

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – tablica A – redak 4.

Prilog I. – tablica A – redak 4.

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

| Ukupne nacionalne emisije prema kategoriji izvora | — | CH4 |
| --- | --- | --- |

Ukupne nacionalne emisije prema kategoriji izvora

Ukupne nacionalne emisije prema kategoriji izvora

—

CH4

CH4

Godišnje, od 2005. do godine izvješćivanja minus 2 (X-2)

Godišnje, od 2005. do godine izvješćivanja minus 2 (X-2)

15/02****

15/02****

Izmjena

Izmjena

Briše se.

Briše se.

Amandman 91

Amandman 91

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – tablica A – redak 5.

Prilog I. – tablica A – redak 5.

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

| Preliminarne nacionalne emisije prema skupnom NZI-ju(2) | — | SO2, NOX, NH3, NMHOS, PM2,5 |
| --- | --- | --- |

Preliminarne nacionalne emisije prema skupnom NZI-ju(2)

(2)

—

SO2, NOX, NH3, NMHOS, PM2,5

2

X

3

2,5

Godišnje, za godinu izvješćivanja minus 1 (X-1)

30.9.

30.9.

Izmjena

Izmjena

| Preliminarne nacionalne emisije prema skupnom NZI-ju(2) | — | SO2, NOX, NH3, NMHOS, PM2,5 |
| --- | --- | --- |

Preliminarne nacionalne emisije prema skupnom NZI-ju(2)

(2)

—

SO2, NOX, NH3, NMHOS, PM2,5

2

X

3

2,5

Svake druge godine za godinu izvješćivanja minus 1 (X-1)

31.12.

31.12.

Amandman 136

Amandman 136

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – tablica C – redak 5.

Prilog I. – tablica C – redak 5.

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

| Predviđene emisije prema skupnoj kategoriji izvora | — | CH4 |
| --- | --- | --- |

Predviđene emisije prema skupnoj kategoriji izvora

Predviđene emisije prema skupnoj kategoriji izvora

—

CH4

CH4

Izvješćivanje svake druge godine koje obuhvaća svaku godinu od godine X do 2030. i, kada je moguće, 2040. i 2050.

Izvješćivanje svake druge godine koje obuhvaća svaku godinu od godine X do 2030. i, kada je moguće, 2040. i 2050.

15/03

15/03

Izmjena

Izmjena

Briše se.

Amandman 95

Amandman 95

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog III. – dio 1. – odjeljak A – točka 1. – točka a

Prilog III. – dio 1. – odjeljak A – točka 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | upravljanje dušikom, vodeći računa o čitavom ciklusu dušika; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

upravljanje dušikom, vodeći računa o čitavom ciklusu dušika;

| (a) | upravljanje dušikom, vodeći računa o čitavom ciklusu dušika
  i razmatranje donošenja planova za upravljanje tlom i hranjivim tvarima
  ; |
| --- | --- |

(a)

upravljanje dušikom, vodeći računa o čitavom ciklusu dušika
  i razmatranje donošenja planova za upravljanje tlom i hranjivim tvarima
  ;

i razmatranje donošenja planova za upravljanje tlom i hranjivim tvarima

Amandman 96

Amandman 96

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog III. – dio 1. – odjeljak A – točka 1. – točka c

Prilog III. – dio 1. – odjeljak A – točka 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | načini razgrtanja gnojiva uz niske emisije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

načini razgrtanja gnojiva uz niske emisije;

| (c) | načini razgrtanja gnojiva uz niske emisije
  i tehnike koje obuhvaćaju razdvajanje na tekući i kruti dio
  ; |
| --- | --- |

(c)

načini razgrtanja gnojiva uz niske emisije
  i tehnike koje obuhvaćaju razdvajanje na tekući i kruti dio
  ;

i tehnike koje obuhvaćaju razdvajanje na tekući i kruti dio

Amandman 97

Amandman 97

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog III. – dio 1. – odjeljak A – točka 1. – točka e

Prilog III. – dio 1. – odjeljak A – točka 1. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | sustavi prerade gnojiva i kompostiranja uz niske emisije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

sustavi prerade gnojiva i kompostiranja uz niske emisije;

| (e) | sustavi prerade gnojiva i kompostiranja uz niske emisije
  , uključujući razdvajanje na tekući i kruti dio
  ; |
| --- | --- |

(e)

sustavi prerade gnojiva i kompostiranja uz niske emisije
  , uključujući razdvajanje na tekući i kruti dio
  ;

, uključujući razdvajanje na tekući i kruti dio

Amandman 98

Amandman 98

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog III. – dio 1. – odjeljak A – točka 1. – točka ga (nova)

Prilog III. – dio 1. – odjeljak A – točka 1. – točka ga (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ga) | poticanje ispaše i ekstenzivnog uzgoja te povećanje bioraznolikosti pašnjaka uvođenjem biljaka s visokim razinama aminokiselina kao što su djetelina, lucerna i žitarice; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ga)

(ga)

poticanje ispaše i ekstenzivnog uzgoja te povećanje bioraznolikosti pašnjaka uvođenjem biljaka s visokim razinama aminokiselina kao što su djetelina, lucerna i žitarice;

poticanje ispaše i ekstenzivnog uzgoja te povećanje bioraznolikosti pašnjaka uvođenjem biljaka s visokim razinama aminokiselina kao što su djetelina, lucerna i žitarice;

Amandman 99

Amandman 99

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog III. – dio 1. – odjeljak A – točka 1. – točka gb (nova)

Prilog III. – dio 1. – odjeljak A – točka 1. – točka gb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (gb) | poticanje plodoreda koji obuhvaćaju usjeve koji fiksiraju dušik; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(gb)

(gb)

poticanje plodoreda koji obuhvaćaju usjeve koji fiksiraju dušik;

poticanje plodoreda koji obuhvaćaju usjeve koji fiksiraju dušik;

Amandman 100

Amandman 100

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog III. – dio 1. – odjeljak A – točka 1. – točka gc (nova)

Prilog III. – dio 1. – odjeljak A – točka 1. – točka gc (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (gc) | poticanje poljoprivredno-ekološkog uzgoja na temelju kojega se postižu poljoprivredni sustavi visoke bioraznolikosti, učinkovitost resursa i smanjenje ovisnosti o kemijskim dodatcima ili, u najboljem slučaju, izostanak te ovisnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(gc)

(gc)

poticanje poljoprivredno-ekološkog uzgoja na temelju kojega se postižu poljoprivredni sustavi visoke bioraznolikosti, učinkovitost resursa i smanjenje ovisnosti o kemijskim dodatcima ili, u najboljem slučaju, izostanak te ovisnosti.

poticanje poljoprivredno-ekološkog uzgoja na temelju kojega se postižu poljoprivredni sustavi visoke bioraznolikosti, učinkovitost resursa i smanjenje ovisnosti o kemijskim dodatcima ili, u najboljem slučaju, izostanak te ovisnosti.

Amandman 101

Amandman 101

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog III. – dio 1. – odjeljak A – točka 3. – točka d

Prilog III. – dio 1. – odjeljak A – točka 3. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | anorganska gnojiva razgrću se u skladu s predvidivim potrebama predmetnih usjeva ili travnjaka u vezi s dušikom i fosforom, uzimajući u obzir i postojeći hranjivi sadržaj u tlu i hranjive tvari iz drugih gnojiva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

anorganska gnojiva razgrću se u skladu s predvidivim potrebama predmetnih usjeva ili travnjaka u vezi s dušikom i fosforom, uzimajući u obzir i postojeći hranjivi sadržaj u tlu i hranjive tvari iz drugih gnojiva.

| (d) | anorganska gnojiva
  zamjenjuju se što više moguće organskim gnojivima; ako se i dalje upotrebljavaju anorganska gnojiva,
  razgrću se u skladu s predvidivim potrebama predmetnih usjeva ili travnjaka u vezi s dušikom i fosforom, uzimajući u obzir i postojeći hranjivi sadržaj u tlu i hranjive tvari iz drugih gnojiva. |
| --- | --- |

(d)

anorganska gnojiva
  zamjenjuju se što više moguće organskim gnojivima; ako se i dalje upotrebljavaju anorganska gnojiva,
  razgrću se u skladu s predvidivim potrebama predmetnih usjeva ili travnjaka u vezi s dušikom i fosforom, uzimajući u obzir i postojeći hranjivi sadržaj u tlu i hranjive tvari iz drugih gnojiva.

zamjenjuju se što više moguće organskim gnojivima; ako se i dalje upotrebljavaju anorganska gnojiva,

Amandman 108

Amandman 108

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog III. – dio 1. – odjeljak Aa (novi)

Prilog III. – dio 1. – odjeljak Aa (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Aa. | Mjere za kontrolu emisija dušikovih oksida i čestica u urbanim područjima |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Aa.

Aa.

Mjere za kontrolu emisija dušikovih oksida i čestica u urbanim područjima

Prilikom savjetovanja s lokalnim i regionalnim tijelima države članice razmatraju sljedeće mjere:

Prilikom savjetovanja s lokalnim i regionalnim tijelima države članice razmatraju sljedeće mjere:

| — | održive planove o gradskoj mobilnosti, uključujući mjere kao što su zone s niskim emisijama, naplaćivanje ulaska u gradsko središte, kontrole parkiranja, ograničenja brzine, programe grupnog prijevoza automobilom i uvođenje alternativne infrastrukture za punjenje; |
| --- | --- |

—

održive planove o gradskoj mobilnosti, uključujući mjere kao što su zone s niskim emisijama, naplaćivanje ulaska u gradsko središte, kontrole parkiranja, ograničenja brzine, programe grupnog prijevoza automobilom i uvođenje alternativne infrastrukture za punjenje;

održive planove o gradskoj mobilnosti, uključujući mjere kao što su zone s niskim emisijama, naplaćivanje ulaska u gradsko središte, kontrole parkiranja, ograničenja brzine, programe grupnog prijevoza automobilom i uvođenje alternativne infrastrukture za punjenje;

| — | promicanje promjena u načinu prijevoza radi povećanja vožnje biciklom, i javnim prijevozom te hodanja; |
| --- | --- |

—

promicanje promjena u načinu prijevoza radi povećanja vožnje biciklom, i javnim prijevozom te hodanja;

promicanje promjena u načinu prijevoza radi povećanja vožnje biciklom, i javnim prijevozom te hodanja;

| — | održive planove o teretnom prometu u gradovima, kao što su uvođenje logističkih centara i mjere za poticanje premještanja regionalnog teretnog prometa s cesta na električnu željeznicu i vodene putove; |
| --- | --- |

—

održive planove o teretnom prometu u gradovima, kao što su uvođenje logističkih centara i mjere za poticanje premještanja regionalnog teretnog prometa s cesta na električnu željeznicu i vodene putove;

održive planove o teretnom prometu u gradovima, kao što su uvođenje logističkih centara i mjere za poticanje premještanja regionalnog teretnog prometa s cesta na električnu željeznicu i vodene putove;

| — | uporabu sustava za prostorno planiranje radi rješavanja problema emisija iz novih građevinskih objekata i kotlovnica; mjere modernizacije u pogledu energetske učinkovitosti za postojeće građevine; |
| --- | --- |

—

uporabu sustava za prostorno planiranje radi rješavanja problema emisija iz novih građevinskih objekata i kotlovnica; mjere modernizacije u pogledu energetske učinkovitosti za postojeće građevine;

uporabu sustava za prostorno planiranje radi rješavanja problema emisija iz novih građevinskih objekata i kotlovnica; mjere modernizacije u pogledu energetske učinkovitosti za postojeće građevine;

| — | programe modernizacije za promicanje zamjene starih kućanskih sustava za grijanje boljom izolacijom domova, toplinskim crpkama, lakim loživim uljem, novim sustavima na drvene pelete, kvartnim grijanjem ili plinom; |
| --- | --- |

—

programe modernizacije za promicanje zamjene starih kućanskih sustava za grijanje boljom izolacijom domova, toplinskim crpkama, lakim loživim uljem, novim sustavima na drvene pelete, kvartnim grijanjem ili plinom;

programe modernizacije za promicanje zamjene starih kućanskih sustava za grijanje boljom izolacijom domova, toplinskim crpkama, lakim loživim uljem, novim sustavima na drvene pelete, kvartnim grijanjem ili plinom;

| — | gospodarske i fiskalne poticaje za promicanje uporabe uređaja za grijanje s niskom razinom emisija; |
| --- | --- |

—

gospodarske i fiskalne poticaje za promicanje uporabe uređaja za grijanje s niskom razinom emisija;

gospodarske i fiskalne poticaje za promicanje uporabe uređaja za grijanje s niskom razinom emisija;

| — | zabranu paljenja krutih goriva u stambenim područjima i drugim osjetljivim područjima radi zaštite osjetljivih skupina stanovništva, uključujući djecu; |
| --- | --- |

—

zabranu paljenja krutih goriva u stambenim područjima i drugim osjetljivim područjima radi zaštite osjetljivih skupina stanovništva, uključujući djecu;

zabranu paljenja krutih goriva u stambenim područjima i drugim osjetljivim područjima radi zaštite osjetljivih skupina stanovništva, uključujući djecu;

| — | jamčenje maksimalnog smanjenja emisija od građevinske djelatnosti uvođenjem i provedbom politika za smanjenje i praćenje građevinske prašine te postavljanje granica emisija za necestovne pokretne strojeve; |
| --- | --- |

—

jamčenje maksimalnog smanjenja emisija od građevinske djelatnosti uvođenjem i provedbom politika za smanjenje i praćenje građevinske prašine te postavljanje granica emisija za necestovne pokretne strojeve;

jamčenje maksimalnog smanjenja emisija od građevinske djelatnosti uvođenjem i provedbom politika za smanjenje i praćenje građevinske prašine te postavljanje granica emisija za necestovne pokretne strojeve;

| — | reviziju stopa oporezivanja vozila poštujući veće stvarne emisije iz dizelskih automobila i benzinskih vozila s izravnim ubrizgavanjem radi poticanja prodaje vozila koja manje zagađuju; |
| --- | --- |

—

reviziju stopa oporezivanja vozila poštujući veće stvarne emisije iz dizelskih automobila i benzinskih vozila s izravnim ubrizgavanjem radi poticanja prodaje vozila koja manje zagađuju;

reviziju stopa oporezivanja vozila poštujući veće stvarne emisije iz dizelskih automobila i benzinskih vozila s izravnim ubrizgavanjem radi poticanja prodaje vozila koja manje zagađuju;

| — | javnu nabavu i fiskalne poticaje za promicanje brzog prihvaćanja vozila s vrlo malim emisijama; |
| --- | --- |

—

javnu nabavu i fiskalne poticaje za promicanje brzog prihvaćanja vozila s vrlo malim emisijama;

javnu nabavu i fiskalne poticaje za promicanje brzog prihvaćanja vozila s vrlo malim emisijama;

| — | potporu za ugradnju filtara čestica UNECE REC klase IV na dizelskim strojevima, kamionima, autobusima i taksijima; |
| --- | --- |

—

potporu za ugradnju filtara čestica UNECE REC klase IV na dizelskim strojevima, kamionima, autobusima i taksijima;

potporu za ugradnju filtara čestica UNECE REC klase IV na dizelskim strojevima, kamionima, autobusima i taksijima;

| — | reguliranje emisija iz građevinskih strojeva i drugih necestovnih pokretnih strojeva koji rade u gusto naseljenim područjima (uključujući modernizaciju); |
| --- | --- |

—

reguliranje emisija iz građevinskih strojeva i drugih necestovnih pokretnih strojeva koji rade u gusto naseljenim područjima (uključujući modernizaciju);

reguliranje emisija iz građevinskih strojeva i drugih necestovnih pokretnih strojeva koji rade u gusto naseljenim područjima (uključujući modernizaciju);

| — | kampanje senzibiliziranja javnosti i upozorenja. |
| --- | --- |

—

kampanje senzibiliziranja javnosti i upozorenja.

kampanje senzibiliziranja javnosti i upozorenja.

Amandman 109

Amandman 109

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog III. – dio 1. – odjeljak Ca (novi)

Prilog III. – dio 1. – odjeljak Ca (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Ca. | Mjere za smanjenje emisija radi ograničenja emisija ugljikovodika |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ca.

Ca.

Mjere za smanjenje emisija radi ograničenja emisija ugljikovodika

Države članice smanjuju emisije nemetanskih hlapljivih organskih spojeva (NMHOS) poticanjem korištenja modernih crijeva koja ne propuštaju emisije i upotrebljavaju se u raznim sektorima.

Države članice smanjuju emisije nemetanskih hlapljivih organskih spojeva (NMHOS) poticanjem korištenja modernih crijeva koja ne propuštaju emisije i upotrebljavaju se u raznim sektorima.

Amandman 110

Amandman 110

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog III. – dio 2. – točka 1. – točka a – točka i

Prilog III. – dio 2. – točka 1. – točka a – točka i

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| i. | prioritete politike i njihov odnos s prioritetima utvrđenima u drugim relevantnim područjima politike, uključujući
  promjenu klime
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

i.

prioritete politike i njihov odnos s prioritetima utvrđenima u drugim relevantnim područjima politike, uključujući
  promjenu klime
  ;

promjenu klime

| i. | prioritete politike i njihov odnos s prioritetima utvrđenima u drugim relevantnim područjima politike, uključujući
  poljoprivredu, ruralno gospodarstvo, industriju, mobilnost i prijevoz, očuvanje prirode i klimatske promjene
  ; |
| --- | --- |

i.

prioritete politike i njihov odnos s prioritetima utvrđenima u drugim relevantnim područjima politike, uključujući
  poljoprivredu, ruralno gospodarstvo, industriju, mobilnost i prijevoz, očuvanje prirode i klimatske promjene
  ;

poljoprivredu, ruralno gospodarstvo, industriju, mobilnost i prijevoz, očuvanje prirode i klimatske promjene

Amandman 111

Amandman 111

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog III. – dio 2. – točka 1. – točka b

Prilog III. – dio 2. – točka 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | razmatrane opcije politike za ostvarenje obveza smanjenja emisija za 2020. i 2030.
  i nadalje, i prijelaznih razina emisija utvrđenih za 2025.
  te za doprinos poboljšanju kakvoće zraka i analizâ tih opcija, uključujući metodu analize; individualni ili kombinirani utjecaj politika i mjera za smanjenje emisija, kakvoću zraka i okoliš; i povezane neizvjesnosti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

razmatrane opcije politike za ostvarenje obveza smanjenja emisija za 2020. i 2030.
  i nadalje, i prijelaznih razina emisija utvrđenih za 2025.
  te za doprinos poboljšanju kakvoće zraka i analizâ tih opcija, uključujući metodu analize; individualni ili kombinirani utjecaj politika i mjera za smanjenje emisija, kakvoću zraka i okoliš; i povezane neizvjesnosti;

i nadalje, i prijelaznih razina emisija utvrđenih za 2025.

| (b) | razmatrane opcije politike za ostvarenje obveza smanjenja emisija za 2020.
  , 2025.
  i 2030. te za doprinos poboljšanju kakvoće zraka i analizâ tih opcija, uključujući metodu analize; individualni ili kombinirani utjecaj politika i mjera za smanjenje emisija, kakvoću zraka i okoliš; i povezane neizvjesnosti; |
| --- | --- |

(b)

razmatrane opcije politike za ostvarenje obveza smanjenja emisija za 2020.
  , 2025.
  i 2030. te za doprinos poboljšanju kakvoće zraka i analizâ tih opcija, uključujući metodu analize; individualni ili kombinirani utjecaj politika i mjera za smanjenje emisija, kakvoću zraka i okoliš; i povezane neizvjesnosti;

, 2025.

Amandman 112

Amandman 112

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog III. – dio 2. – točka 1. – točka d

Prilog III. – dio 2. – točka 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | prema potrebi,
  objašnjenje
  razlogâ zašto se prijelazne razine
  emisija
  za 2025. ne mogu postići bez mjera koje podrazumijevaju nerazmjerne troškove
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

prema potrebi,
  objašnjenje
  razlogâ zašto se prijelazne razine
  emisija
  za 2025. ne mogu postići bez mjera koje podrazumijevaju nerazmjerne troškove
  ;

prema potrebi,

razlogâ zašto se prijelazne razine

za 2025. ne mogu postići bez mjera koje podrazumijevaju nerazmjerne troškove

| (d) | objašnjenje
  mjera poduzetih kako bi se ostvarile nacionalne obveze smanjenja
  emisija; |
| --- | --- |

(d)

objašnjenje
  mjera poduzetih kako bi se ostvarile nacionalne obveze smanjenja
  emisija;

mjera poduzetih kako bi se ostvarile nacionalne obveze smanjenja

Amandman 113

Amandman 113

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog III. – dio 2. – točka 1. – točka da (nova)

Prilog III. – dio 2. – točka 1. – točka da (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (da) | objašnjenje upotrijebljene metodologije kako bi se zajamčilo da se mjerama za postizanje nacionalnih obveza za smanjenje emisija PM2,5 prednost pruži smanjenju emisija crnog ugljika; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(da)

(da)

objašnjenje upotrijebljene metodologije kako bi se zajamčilo da se mjerama za postizanje nacionalnih obveza za smanjenje emisija PM2,5 prednost pruži smanjenju emisija crnog ugljika;

objašnjenje upotrijebljene metodologije kako bi se zajamčilo da se mjerama za postizanje nacionalnih obveza za smanjenje emisija PM2,5

Amandman 114

Amandman 114

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog III. – dio 2. – točka 1. – točka e

Prilog III. – dio 2. – točka 1. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | procjena o načinu na koji se politikama i mjerama osigurava dosljednost s planovima i programima uspostavljenima u drugim relevantnim područjima politike. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

procjena o načinu na koji se politikama i mjerama osigurava dosljednost s planovima i programima uspostavljenima u drugim relevantnim područjima politike.

| (e) | procjena o načinu na koji se politikama i mjerama osigurava dosljednost s planovima i programima uspostavljenima u drugim relevantnim područjima politike
  , posebice, između ostaloga, s planovima o kakvoći zraka iz Direktive 2008/50/EZ, prijelaznim nacionalnim planovima i planovima inspekcije iz Direktive 2010/75/EU, nacionalnim akcijskim planovima za energetsku učinkovitost iz Direktive 2012/27/EU, nacionalnim akcijskim planovima za obnovljivu energiju iz Direktive 2009/28/EZ i relevantnim planovima ili programima podložnim zahtjevima iz DIrektive 2001/42/EZ ili jednakovrijednim odredbama zakonodavstva koje ih zamjenjuje
  . |
| --- | --- |

(e)

procjena o načinu na koji se politikama i mjerama osigurava dosljednost s planovima i programima uspostavljenima u drugim relevantnim područjima politike
  , posebice, između ostaloga, s planovima o kakvoći zraka iz Direktive 2008/50/EZ, prijelaznim nacionalnim planovima i planovima inspekcije iz Direktive 2010/75/EU, nacionalnim akcijskim planovima za energetsku učinkovitost iz Direktive 2012/27/EU, nacionalnim akcijskim planovima za obnovljivu energiju iz Direktive 2009/28/EZ i relevantnim planovima ili programima podložnim zahtjevima iz DIrektive 2001/42/EZ ili jednakovrijednim odredbama zakonodavstva koje ih zamjenjuje
  .

, posebice, između ostaloga, s planovima o kakvoći zraka iz Direktive 2008/50/EZ, prijelaznim nacionalnim planovima i planovima inspekcije iz Direktive 2010/75/EU, nacionalnim akcijskim planovima za energetsku učinkovitost iz Direktive 2012/27/EU, nacionalnim akcijskim planovima za obnovljivu energiju iz Direktive 2009/28/EZ i relevantnim planovima ili programima podložnim zahtjevima iz DIrektive 2001/42/EZ ili jednakovrijednim odredbama zakonodavstva koje ih zamjenjuje

Amandman 115

Amandman 115

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog III. – dio 2. – točka 2. – točka a

Prilog III. – dio 2. – točka 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | procjena napretka ostvarenog u vezi s provedbom programa, smanjenjem emisija
  i
  smanjenjem koncentracija; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

procjena napretka ostvarenog u vezi s provedbom programa, smanjenjem emisija
  i
  smanjenjem koncentracija;

i

| (a) | procjena napretka ostvarenog u vezi s provedbom programa, smanjenjem emisija, smanjenjem koncentracija
  i povezanih okolišnih, javnozdravstvenih i društveno-gospodarskih prednosti
  ; |
| --- | --- |

(a)

procjena napretka ostvarenog u vezi s provedbom programa, smanjenjem emisija, smanjenjem koncentracija
  i povezanih okolišnih, javnozdravstvenih i društveno-gospodarskih prednosti
  ;

i povezanih okolišnih, javnozdravstvenih i društveno-gospodarskih prednosti

Amandman 116

Amandman 116

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog III. – dio 2. – točka 2. – točka b

Prilog III. – dio 2. – točka 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | sve znatne promjene u kontekstu politike, procjene, program ili raspored provedbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

sve znatne promjene u kontekstu politike, procjene, program ili raspored provedbe.

| (b) | sve znatne promjene u kontekstu politike, procjene
  (uključujući rezultate inspekcija i nadzora tržišta provedenih u skladu s člankom 6. stavkom 2. točkom (b))
  , program ili raspored provedbe. |
| --- | --- |

(b)

sve znatne promjene u kontekstu politike, procjene
  (uključujući rezultate inspekcija i nadzora tržišta provedenih u skladu s člankom 6. stavkom 2. točkom (b))
  , program ili raspored provedbe.

(uključujući rezultate inspekcija i nadzora tržišta provedenih u skladu s člankom 6. stavkom 2. točkom (b))

Amandman 117

Amandman 117

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog III. – dio 2. – točka 2. – točka ba (nova)

Prilog III. – dio 2. – točka 2. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | procjena napretka postignutog u postizanju dugoročnih ciljeva EU-a za zaštitu zdravlja i okoliša s obzirom na sva potrebna ažuriranja tih ciljeva, uključujući sve nove smjernice o kakvoći zraka koje utvrdi Svjetska zdravstvena organizacija; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

procjena napretka postignutog u postizanju dugoročnih ciljeva EU-a za zaštitu zdravlja i okoliša s obzirom na sva potrebna ažuriranja tih ciljeva, uključujući sve nove smjernice o kakvoći zraka koje utvrdi Svjetska zdravstvena organizacija;

procjena napretka postignutog u postizanju dugoročnih ciljeva EU-a za zaštitu zdravlja i okoliša s obzirom na sva potrebna ažuriranja tih ciljeva, uključujući sve nove smjernice o kakvoći zraka koje utvrdi Svjetska zdravstvena organizacija;

Amandman 118

Amandman 118

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog III. – dio 2. – točka 2. – točka bb (nova)

Prilog III. – dio 2. – točka 2. – točka bb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (bb) | Kad se nacionalni program kontrole onečišćenja zraka ažurira u skladu s člankom 6. stavkom 4., mora obuhvaćati informacije o svim dodatnim mjerama za smanjenje zagađenja zraka čija je provedba u vezi s postizanjem obveza smanjenja emisija i ciljeva kakvoće zraka razmotrena na odgovarajućoj lokalnoj, regionalnoj ili nacionalnoj razini, uključujući one navedene u Prilogu III. ovoj Direktivi i stavku 3. dijela B Priloga XV. Direktivi 2008/50/EZ. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(bb)

(bb)

Kad se nacionalni program kontrole onečišćenja zraka ažurira u skladu s člankom 6. stavkom 4., mora obuhvaćati informacije o svim dodatnim mjerama za smanjenje zagađenja zraka čija je provedba u vezi s postizanjem obveza smanjenja emisija i ciljeva kakvoće zraka razmotrena na odgovarajućoj lokalnoj, regionalnoj ili nacionalnoj razini, uključujući one navedene u Prilogu III. ovoj Direktivi i stavku 3. dijela B Priloga XV. Direktivi 2008/50/EZ.

Kad se nacionalni program kontrole onečišćenja zraka ažurira u skladu s člankom 6. stavkom 4., mora obuhvaćati informacije o svim dodatnim mjerama za smanjenje zagađenja zraka čija je provedba u vezi s postizanjem obveza smanjenja emisija i ciljeva kakvoće zraka razmotrena na odgovarajućoj lokalnoj, regionalnoj ili nacionalnoj razini, uključujući one navedene u Prilogu III. ovoj Direktivi i stavku 3. dijela B Priloga XV. Direktivi 2008/50/EZ.

---

(1)  Predmet je vraćen nadležnom odboru na ponovno razmatranje na temelju članka 61. stavka 2. drugog podstavka (A8-0249/2015).

1

(18)  Prijedlog Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o Općem akcijskom programu Unije za okoliš do 2020. „Živjeti dobro unutar granica našeg planeta”, COM(2012)0710, 29.11.2012.

18

(18)  Prijedlog Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o Općem akcijskom programu Unije za okoliš do 2020. „Živjeti dobro unutar granica našeg planeta”, COM(2012)0710, 29.11.2012.

18

(1a)  
  Direktiva 2012/33/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o izmjeni Direktive 1999/32/EZ u vezi sa sadržajem sumpora u brodskim gorivima (SL L 327, 27.11.2012., str. 1.).

1a

Direktiva 2012/33/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o izmjeni Direktive 1999/32/EZ u vezi sa sadržajem sumpora u brodskim gorivima (SL L 327, 27.11.2012., str. 1.).

(21)  
  Direktiva Vijeća 1999/32/EZ od 26. travnja 1999. o smanjenju sadržaja sumpora u određenim tekućim gorivima i o izmjeni Direktive 93/12/EEZ (SL L 121, 11.5.1999., str. 13.).

21

Direktiva Vijeća 1999/32/EZ od 26. travnja 1999. o smanjenju sadržaja sumpora u određenim tekućim gorivima i o izmjeni Direktive 93/12/EEZ (SL L 121, 11.5.1999., str. 13.).

(22)  Odluka br. 406/2009/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o naporima koje poduzimaju države članice radi smanjenja emisija stakleničkih plinova s ciljem ostvarenja ciljeva Zajednice vezanih za smanjenje emisija stakleničkih plinova do 2020. godine (SL L 140, 5.6.2009., str. 136.).

22

(22)  Odluka br. 406/2009/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o naporima koje poduzimaju države članice radi smanjenja emisija stakleničkih plinova s ciljem ostvarenja ciljeva Zajednice vezanih za smanjenje emisija stakleničkih plinova do 2020. godine (SL L 140, 5.6.2009., str. 136.).

22

(23)  Direktiva 2008/50/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2008. o kakvoći zraka i čišćem zraku za Europu (SL L 152, 11.6.2008., str.1.).

23

(23)  Direktiva 2008/50/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2008. o kakvoći zraka i čišćem zraku za Europu (SL L 152, 11.6.2008., str.1.).

23

(26)  Direktiva 2003/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 26. svibnja 2003. o osiguravanju sudjelovanja javnosti u izradi određenih planova i programa koji se odnose na okoliš i o izmjeni direktiva Vijeća 85/337/EEZ i 96/61/EZ s obzirom na sudjelovanje javnosti i pristup pravosuđu (SL L 156, 25.6.2003., str. 17.).

26

(26)  Direktiva 2003/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 26. svibnja 2003. o osiguravanju sudjelovanja javnosti u izradi određenih planova i programa koji se odnose na okoliš i o izmjeni direktiva Vijeća 85/337/EEZ i 96/61/EZ s obzirom na sudjelovanje javnosti i pristup pravosuđu (SL L 156, 25.6.2003., str. 17.).

26

(1a)  
  Direktiva 94/63/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 1994. o kontroli emisija hlapivih organskih spojeva (HOS-a) koje proizlaze iz skladištenja benzina i njegove distribucije od terminala do benzinskih postaja (SL L 365, 31.12.1994., str. 24.)

1a

Direktiva 94/63/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 1994. o kontroli emisija hlapivih organskih spojeva (HOS-a) koje proizlaze iz skladištenja benzina i njegove distribucije od terminala do benzinskih postaja (SL L 365, 31.12.1994., str. 24.)

(1b)  
  Direktiva 97/68/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 1997. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na mjere protiv emisije plinovitih i krutih onečišćujućih tvari iz motora s unutarnjim izgaranjem koji se ugrađuju u izvancestovne pokretne strojeve (SL L 59, 27.2.1998., str. 1.).

1b

Direktiva 97/68/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 1997. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na mjere protiv emisije plinovitih i krutih onečišćujućih tvari iz motora s unutarnjim izgaranjem koji se ugrađuju u izvancestovne pokretne strojeve (SL L 59, 27.2.1998., str. 1.).

(1c)  
  Direktiva 98/70/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 1998. o kakvoći benzinskih i dizelskih goriva i izmjeni Direktive Vijeća 93/12/EEZ (SL L 350, 28.12.1998., str. 58.).

1c

Direktiva 98/70/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 1998. o kakvoći benzinskih i dizelskih goriva i izmjeni Direktive Vijeća 93/12/EEZ (SL L 350, 28.12.1998., str. 58.).

(1d)  
  Direktiva Vijeća 1999/32/EZ od 26. travnja 1999. o smanjenju sadržaja sumpora u određenim tekućim gorivima i o izmjeni Direktive 93/12/EEZ (SL L 121, 11.5.1999., str. 13.).

1d

Direktiva Vijeća 1999/32/EZ od 26. travnja 1999. o smanjenju sadržaja sumpora u određenim tekućim gorivima i o izmjeni Direktive 93/12/EEZ (SL L 121, 11.5.1999., str. 13.).

(1e)  
  Direktiva 2009/126/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009.o fazi II. rekuperacije benzinskih para tijekom punjenja motornih vozila gorivom na benzinskim postajama (SL L 285, 31.10.2009., str. 36.)

1e

Direktiva 2009/126/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009.o fazi II. rekuperacije benzinskih para tijekom punjenja motornih vozila gorivom na benzinskim postajama (SL L 285, 31.10.2009., str. 36.)

(1f)  
  Direktiva 2004/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o ograničavanju emisija hlapivih organskih spojeva nastalih upotrebom organskih otapala u određenim bojama i lakovima i proizvodima za završnu obradu vozila, te o izmjeni Direktive 1999/13/EZ (SL L 143, 30.4.2004., str. 87.).

1f

Direktiva 2004/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o ograničavanju emisija hlapivih organskih spojeva nastalih upotrebom organskih otapala u određenim bojama i lakovima i proizvodima za završnu obradu vozila, te o izmjeni Direktive 1999/13/EZ (SL L 143, 30.4.2004., str. 87.).

(1 g)  
  Direktiva 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o 5. rujna 2007. o uspostavi okvira za homologaciju motornih vozila i njihovih prikolica te sustava, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica namijenjenih za takva vozila (Okvirna direktiva) (SL L 263, 9.10.2007., str. 1.).

1 g

Direktiva 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o 5. rujna 2007. o uspostavi okvira za homologaciju motornih vozila i njihovih prikolica te sustava, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica namijenjenih za takva vozila (Okvirna direktiva) (SL L 263, 9.10.2007., str. 1.).

(1h)  
  Uredba (EZ) br. 715/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2007. o homologaciji tipa motornih vozila u odnosu na emisije iz lakih osobnih i gospodarskih vozila (Euro 5 i Euro 6) i pristupu podacima za popravke i održavanje vozila (SL L 171, 29.6.2007., str. 1.).

1h

Uredba (EZ) br. 715/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2007. o homologaciji tipa motornih vozila u odnosu na emisije iz lakih osobnih i gospodarskih vozila (Euro 5 i Euro 6) i pristupu podacima za popravke i održavanje vozila (SL L 171, 29.6.2007., str. 1.).

(1i)  
  Uredba (EZ) br. 79/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. siječnja 2009. o homologaciji motornih vozila s pogonom na vodik i izmjenama Direktive 2007/46/EZ (SL L 35, 4.2.2009., str. 32.).

1i

Uredba (EZ) br. 79/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. siječnja 2009. o homologaciji motornih vozila s pogonom na vodik i izmjenama Direktive 2007/46/EZ (SL L 35, 4.2.2009., str. 32.).

(1j)  
  Uredba (EZ) br. 595/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2009. o homologaciji motornih vozila i motora s obzirom na emisije iz teških vozila (Euro VI) i o pristupu informacijama za popravak i održavanje vozila i izmjenama Uredbe (EZ) br. 715/2007 i Direktive 2007/46/EZ i stavljanju izvan snage direktiva 80/1269/EEZ, 2005/55/EZ i 2005/78/EZ (SL L 188, 18.7.2009., str. 1.).

1j

Uredba (EZ) br. 595/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2009. o homologaciji motornih vozila i motora s obzirom na emisije iz teških vozila (Euro VI) i o pristupu informacijama za popravak i održavanje vozila i izmjenama Uredbe (EZ) br. 715/2007 i Direktive 2007/46/EZ i stavljanju izvan snage direktiva 80/1269/EEZ, 2005/55/EZ i 2005/78/EZ (SL L 188, 18.7.2009., str. 1.).

(1k)  
  Uredba (EZ) br. 661/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o zahtjevima za homologaciju tipa za opću sigurnost motornih vozila, njihovih prikolica i sustava, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica namijenjenih za takva vozila (SL L 200, 31.7.2009., str. 1.).

1k

Uredba (EZ) br. 661/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o zahtjevima za homologaciju tipa za opću sigurnost motornih vozila, njihovih prikolica i sustava, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica namijenjenih za takva vozila (SL L 200, 31.7.2009., str. 1.).

(1l)  
  Direktiva 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o industrijskim emisijama (integrirano sprečavanje i kontrola onečišćenja) (SL L 334, 17.12.2010., str. 17.).

1l

Direktiva 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o industrijskim emisijama (integrirano sprečavanje i kontrola onečišćenja) (SL L 334, 17.12.2010., str. 17.).

(1m)  
  Uredba (EU) br. 167/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. veljače 2013. o homologaciji i nadzoru tržišta traktora za poljoprivredu i šumarstvo (SL L 60, 2.3.2013., str. 1.).

1m

Uredba (EU) br. 167/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. veljače 2013. o homologaciji i nadzoru tržišta traktora za poljoprivredu i šumarstvo (SL L 60, 2.3.2013., str. 1.).

(1n)  
  Uredba (EU) br. 168/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2013. o homologaciji i nadzoru tržišta vozila na dva ili tri kotača i četverocikala (SL L 60, 2.3.2013., str. 52.).

1n

Uredba (EU) br. 168/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2013. o homologaciji i nadzoru tržišta vozila na dva ili tri kotača i četverocikala (SL L 60, 2.3.2013., str. 52.).

(1o)  
  Direktiva 2014/94/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014.o uspostavi infrastrukture za alternativna goriva (SL L 307, 28.10.2014., str. 1.).

1o

Direktiva 2014/94/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014.o uspostavi infrastrukture za alternativna goriva (SL L 307, 28.10.2014., str. 1.).

(*1)  
  Dvije godine nakon datuma prenošenja ove Direktive.

*1

Dvije godine nakon datuma prenošenja ove Direktive.

(30)  Direktiva 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike (SL L 327, 22.12.2000., str. 1.).

30

(30)  Direktiva 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike (SL L 327, 22.12.2000., str. 1.).

30

(*2)  
  Šest mjeseci nakon stupanja na snagu ove Direktive.

*2

Šest mjeseci nakon stupanja na snagu ove Direktive.

(31)  
  Uredba (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o mehanizmu za praćenje i izvješćivanje o emisijama stakleničkih plinova i za izvješćivanje o drugim informacijama u vezi klimatskih promjena na nacionalnoj razini i razini Unije te stavljanju izvan snage Odluke br. 280/2004/EZ (SL L 165, 18.6.2013., str. 13.).

31

Uredba (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o mehanizmu za praćenje i izvješćivanje o emisijama stakleničkih plinova i za izvješćivanje o drugim informacijama u vezi klimatskih promjena na nacionalnoj razini i razini Unije te stavljanju izvan snage Odluke br. 280/2004/EZ (SL L 165, 18.6.2013., str. 13.).

(*3)  
  Datum stupanja na snagu ove Direktive.

*3

Datum stupanja na snagu ove Direktive.

(*4)  
  Datum stupanja na snagu ove Direktive.

*4

Datum stupanja na snagu ove Direktive.

(*5)  
  Datum stupanja na snagu ove Direktive.

*5

Datum stupanja na snagu ove Direktive.

---

Četvrtak, 29. listopada 2015.

| 20.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 355/209 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 355/209

---

P8_TA(2015)0386

Agencija EU-a za osposobljavanje u području provedbe zakona (CEPOL) ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 29. listopada 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Agencije Europske unije za osposobljavanje u području provedbe zakona (Cepol) i o stavljanju izvan snage i zamjeni Odluke Vijeća 2005/681/PUP (COM(2014)0465 – C8-0110/2014 – 2014/0217(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2017/C 355/28)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0465), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0465),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 87. stavak 2. točku (b) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0110/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 87. stavak 2. točku (b) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0110/2014),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 29. lipnja 2015. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 29. lipnja 2015. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenje Odbora za proračune (A8-0048/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenje Odbora za proračune (A8-0048/2015),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | poziva Komisiju da pruži sveobuhvatnu analizu administrativne suradnje među agencijama Europske unije te da utvrdi na kojim bi se poljima tom suradnjom u budućnosti mogle stvoriti sinergije; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisiju da pruži sveobuhvatnu analizu administrativne suradnje među agencijama Europske unije te da utvrdi na kojim bi se poljima tom suradnjom u budućnosti mogle stvoriti sinergije;

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

P8_TC1-COD(2014)0217

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 29. listopada 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o Agenciji Europske unije za osposobljavanje u području izvršavanja zakonodavstva (CEPOL) i o zamjeni i stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2005/681/PUP

(Budući da je postignut dogovor između Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2015/2219.)

---

| 20.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 355/210 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 355/210

---

P8_TA(2015)0387

Transparentnost transakcija financiranja vrijednosnih papira ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 29. listopada 2015. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izvješćivanju i transparentnosti transakcija financiranja vrijednosnih papira (COM(2014)0040 – C7-0023/2014 – 2014/0017(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2017/C 355/29)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0040), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0040),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0023/2014)), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0023/2014)),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke od 7. srpnja 2014. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke od 7. srpnja 2014. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 10. srpnja 2014. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 10. srpnja 2014. (2),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 29. lipnja 2015. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 29. lipnja 2015. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0120/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0120/2015),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 451, 16.12.2014., str. 56.

(2)  SL C 271, 19.8.2014., str. 87.

---

P8_TC1-COD(2014)0017

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 29. listopada 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o transparentnosti transakcija financiranja vrijednosnih papira i ponovne uporabe te o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012

(Budući da je postignut dogovor između Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2015/2365.)

---