# Den Europæiske Unions C 310E/2008

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 310E |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 51. årgang5. december 2008 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 310E

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

51. årgang5. december 2008

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | III   Forberedende retsakter |
| | RÅDET |
| 2008/C 310E/01 | Fælles holdning (EF) nr. 27/2008 af 18. november 2008 fastlagt af Rådet i henhold til fremgangsmåden i artikel 251 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab med henblik på vedtagelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et europæisk erhvervsuddannelsesinstitut (omarbejdning) | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

III   Forberedende retsakter

RÅDET

2008/C 310E/01

Fælles holdning (EF) nr. 27/2008 af 18. november 2008 fastlagt af Rådet i henhold til fremgangsmåden i artikel 251 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab med henblik på vedtagelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et europæisk erhvervsuddannelsesinstitut (omarbejdning)

1

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 310E/02 | Meddelelse til læserne(se omslagets tredje side) | s3 |

2008/C 310E/02

Meddelelse til læserne(se omslagets tredje side)

Meddelelse til læserne

s3

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

III Forberedende retsakter

RÅDET

| 5.12.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 310/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 310/1

---

FÆLLES HOLDNING (EF) Nr. 27/2008

fastlagt af Rådet den 18. november 2008

med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 af ... om oprettelse af et europæisk erhvervsuddannelsesinstitut

(omarbejdning)

(2008/C 310 E/01)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 150,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter høring af Regionsudvalget,

efter proceduren i traktatens artikel 251 (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Det Europæiske Råd anmodede på sit møde den 8. og 9. december 1989 i Strasbourg Rådet om i begyndelsen af 1990 på forslag fra Kommissionen at træffe de nødvendige beslutninger med henblik på oprettelse af et europæisk erhvervsuddannelsesinstitut for Central- og Østeuropa. Rådet vedtog derfor den 7. maj 1990 forordning (EØF) nr. 1360/90. |
| --- | --- |

(1)

Det Europæiske Råd anmodede på sit møde den 8. og 9. december 1989 i Strasbourg Rådet om i begyndelsen af 1990 på forslag fra Kommissionen at træffe de nødvendige beslutninger med henblik på oprettelse af et europæisk erhvervsuddannelsesinstitut for Central- og Østeuropa. Rådet vedtog derfor den 7. maj 1990 forordning (EØF) nr. 1360/90.

| (2) | Rådets forordning (EØF) nr. 1360/90 af 7. maj 1990 om oprettelse af et europæisk erhvervsuddannelsesinstitut (3) er blevet ændret væsentligt flere gange. Da der skal foretages yderligere ændringer, bør forordningen af klarhedshensyn omarbejdes. |
| --- | --- |

(2)

Rådets forordning (EØF) nr. 1360/90 af 7. maj 1990 om oprettelse af et europæisk erhvervsuddannelsesinstitut (3) er blevet ændret væsentligt flere gange. Da der skal foretages yderligere ændringer, bør forordningen af klarhedshensyn omarbejdes.

| (3) | Rådet vedtog den 18. december 1989 forordning (EØF) nr. 3906/89 (4) om økonomisk bistand til Republikken Ungarn og Folkerepublikken Polen, som tog sigte på bistand på forskellige områder, bl.a. uddannelse, med det formål at støtte den økonomiske og sociale reformproces i Ungarn og Polen. |
| --- | --- |

(3)

Rådet vedtog den 18. december 1989 forordning (EØF) nr. 3906/89 (4) om økonomisk bistand til Republikken Ungarn og Folkerepublikken Polen, som tog sigte på bistand på forskellige områder, bl.a. uddannelse, med det formål at støtte den økonomiske og sociale reformproces i Ungarn og Polen.

| (4) | Rådet ydede senere en sådan bistand til andre lande i Central- og Østeuropa på grundlag af relevante retsakter. |
| --- | --- |

(4)

Rådet ydede senere en sådan bistand til andre lande i Central- og Østeuropa på grundlag af relevante retsakter.

| (5) | Den 27. juli 1994 vedtog Rådet forordning (EF) nr. 2063/94 (5) om ændring af forordning (EØF) nr. 1360/90med det formål at lade de stater, der modtager støtte i forbindelse med forordning (Euratom, EØF) nr. 2053/93 om faglig bistand til den økonomiske reform- og genopretningsproces i de uafhængige stater i det tidligere Sovjetunionen og i Mongoliet (6) (Tacis-programmet), være omfattet af Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstituts aktiviteter. |
| --- | --- |

(5)

Den 27. juli 1994 vedtog Rådet forordning (EF) nr. 2063/94 (5) om ændring af forordning (EØF) nr. 1360/90med det formål at lade de stater, der modtager støtte i forbindelse med forordning (Euratom, EØF) nr. 2053/93 om faglig bistand til den økonomiske reform- og genopretningsproces i de uafhængige stater i det tidligere Sovjetunionen og i Mongoliet (6) (Tacis-programmet), være omfattet af Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstituts aktiviteter.

| (6) | Den 17. juli 1998 vedtog Rådet forordning (EF) nr. 1572/98 (7) om ændring af forordning (EØF) nr. 1360/90med det formål at lade de tredjelande og territorier i Middelhavsområdet, som i forbindelse med reformer af deres økonomiske og sociale strukturer modtager finansiel og teknisk bistand i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1488/96 af 23. juli 1996 om finansielle og tekniske ledsageforanstaltninger (MEDA) i forbindelse med reformen af de økonomiske og sociale strukturer inden for rammerne af Euro-Middelhavs-partnerskabet (8), være omfattet af Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstituts aktiviteter. |
| --- | --- |

(6)

Den 17. juli 1998 vedtog Rådet forordning (EF) nr. 1572/98 (7) om ændring af forordning (EØF) nr. 1360/90med det formål at lade de tredjelande og territorier i Middelhavsområdet, som i forbindelse med reformer af deres økonomiske og sociale strukturer modtager finansiel og teknisk bistand i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1488/96 af 23. juli 1996 om finansielle og tekniske ledsageforanstaltninger (MEDA) i forbindelse med reformen af de økonomiske og sociale strukturer inden for rammerne af Euro-Middelhavs-partnerskabet (8), være omfattet af Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstituts aktiviteter.

| (7) | Den 5. december 2000 vedtog Rådet forordning (EF) nr. 2666/2000 om bistand til Albanien, Bosnien-Hercegovina, Kroatien, Forbundsrepublikken Jugoslavien og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien (9) og om ændring af forordning (EØF) nr. 1360/90 med det formål at lade de vestlige Balkanlande, som forordning (EF) nr. 2666/2000 vedrører, være omfattet af Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstituts aktiviteter. |
| --- | --- |

(7)

Den 5. december 2000 vedtog Rådet forordning (EF) nr. 2666/2000 om bistand til Albanien, Bosnien-Hercegovina, Kroatien, Forbundsrepublikken Jugoslavien og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien (9) og om ændring af forordning (EØF) nr. 1360/90 med det formål at lade de vestlige Balkanlande, som forordning (EF) nr. 2666/2000 vedrører, være omfattet af Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstituts aktiviteter.

| (8) | Eksterne bistandsprogrammer for de lande, der er omfattet af Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstituts aktiviteter, skal erstattes af nye instrumenter i politikken for forbindelser med tredjelande, især det instrument, som blev indført ved Rådets forordning (EF) nr. 1085/2006 af 17. juli 2006 om oprettelse af et instrument til førtiltrædelsesbistand (Ipa) (10), og det instrument, som blev indført ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1638/2006 af 24. oktober 2006 om almindelige bestemmelser om oprettelse af et europæisk naboskabs- og partnerskabsinstrument (11). |
| --- | --- |

(8)

Eksterne bistandsprogrammer for de lande, der er omfattet af Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstituts aktiviteter, skal erstattes af nye instrumenter i politikken for forbindelser med tredjelande, især det instrument, som blev indført ved Rådets forordning (EF) nr. 1085/2006 af 17. juli 2006 om oprettelse af et instrument til førtiltrædelsesbistand (Ipa) (10), og det instrument, som blev indført ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1638/2006 af 24. oktober 2006 om almindelige bestemmelser om oprettelse af et europæisk naboskabs- og partnerskabsinstrument (11).

| (9) | Ved at støtte udviklingen af menneskelig kapital bidrager Den Europæiske Union inden for rammerne af sin politik for forbindelser med tredjelande til den økonomiske udvikling i disse lande ved at tilvejebringe de kvalifikationer, som er nødvendige for at fremme produktivitet og beskæftigelse, og støtter social samhørighed ved at fremme aktivt medborgerskab. |
| --- | --- |

(9)

Ved at støtte udviklingen af menneskelig kapital bidrager Den Europæiske Union inden for rammerne af sin politik for forbindelser med tredjelande til den økonomiske udvikling i disse lande ved at tilvejebringe de kvalifikationer, som er nødvendige for at fremme produktivitet og beskæftigelse, og støtter social samhørighed ved at fremme aktivt medborgerskab.

| (10) | I forbindelse med disse landes bestræbelser på at få indført økonomiske og sociale reformer er udvikling af menneskelig kapital afgørende for at opnå varig stabilitet og velstand og navnlig socioøkonomisk balance. |
| --- | --- |

(10)

I forbindelse med disse landes bestræbelser på at få indført økonomiske og sociale reformer er udvikling af menneskelig kapital afgørende for at opnå varig stabilitet og velstand og navnlig socioøkonomisk balance.

| (11) | Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut kan inden for rammerne af EU's politik for forbindelser med tredjelande bidrage væsentligt til at fremme udvikling af menneskelig kapital, herunder især uddannelse og erhvervsuddannelse i et livslangt læringsperspektiv. |
| --- | --- |

(11)

Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut kan inden for rammerne af EU's politik for forbindelser med tredjelande bidrage væsentligt til at fremme udvikling af menneskelig kapital, herunder især uddannelse og erhvervsuddannelse i et livslangt læringsperspektiv.

| (12) | For at kunne yde dette bidrag vil Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut skulle benytte sig af de erfaringer, som EU har vundet i forbindelse med uddannelse og erhvervsuddannelse i et livslangt læringsperspektiv, og af de af EU's institutioner, der er inddraget i denne aktivitet. |
| --- | --- |

(12)

For at kunne yde dette bidrag vil Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut skulle benytte sig af de erfaringer, som EU har vundet i forbindelse med uddannelse og erhvervsuddannelse i et livslangt læringsperspektiv, og af de af EU's institutioner, der er inddraget i denne aktivitet.

| (13) | Både i Fællesskabet og i tredjelande, herunder de lande, der er omfattet af Det Europæiske Erhvervsinstituts aktiviteter, findes der regionale og/eller nationale, offentlige og/eller private organer, som kan anmodes om at samarbejde om den konkrete ydelse af bistand inden for udvikling af menneskelig kapital, herunder især uddannelse og erhvervsuddannelse i et livslangt læringsperspektiv. |
| --- | --- |

(13)

Både i Fællesskabet og i tredjelande, herunder de lande, der er omfattet af Det Europæiske Erhvervsinstituts aktiviteter, findes der regionale og/eller nationale, offentlige og/eller private organer, som kan anmodes om at samarbejde om den konkrete ydelse af bistand inden for udvikling af menneskelig kapital, herunder især uddannelse og erhvervsuddannelse i et livslangt læringsperspektiv.

| (14) | Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut bør have en status og struktur, der dels på et fleksibelt grundlag vil gøre det muligt at opfylde de specifikke og varierende behov i de forskellige lande, som instituttet vil bistå, og dels vil sætte det i stand til at udføre sine opgaver i snævert samarbejde med eksisterende nationale og internationale organer. |
| --- | --- |

(14)

Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut bør have en status og struktur, der dels på et fleksibelt grundlag vil gøre det muligt at opfylde de specifikke og varierende behov i de forskellige lande, som instituttet vil bistå, og dels vil sætte det i stand til at udføre sine opgaver i snævert samarbejde med eksisterende nationale og internationale organer.

| (15) | Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut bør have status som juridisk person, men samtidig bevare nære organiske forbindelser med Kommissionen og respektere Fællesskabets og dets institutioners overordnede politiske og operationelle ansvar. |
| --- | --- |

(15)

Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut bør have status som juridisk person, men samtidig bevare nære organiske forbindelser med Kommissionen og respektere Fællesskabets og dets institutioners overordnede politiske og operationelle ansvar.

| (16) | Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut bør have en nær tilknytning til Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (Cedefop), til programmet for tværeuropæisk mobilitet inden for de videregående uddannelser (Tempus) og til ethvert andet program, som Rådet måtte iværksætte for at yde bistand til de lande, der er omfattet af disse aktiviteter, på erhvervsuddannelsesområdet. |
| --- | --- |

(16)

Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut bør have en nær tilknytning til Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (Cedefop), til programmet for tværeuropæisk mobilitet inden for de videregående uddannelser (Tempus) og til ethvert andet program, som Rådet måtte iværksætte for at yde bistand til de lande, der er omfattet af disse aktiviteter, på erhvervsuddannelsesområdet.

| (17) | Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut bør være åbent for deltagelse fra lande, som ikke er medlemsstater i Fællesskabet, og som deler Fællesskabets og dets medlemsstaters ønske om at yde de lande, der er omfattet af Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstituts aktiviteter bistand inden for udvikling af menneskelig kapital, herunder især uddannelse og erhvervsuddannelse i et livslangt læringsperspektiv, idet ordningerne for denne deltagelse fastlægges i aftaler mellem Fællesskabet og de pågældende lande. |
| --- | --- |

(17)

Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut bør være åbent for deltagelse fra lande, som ikke er medlemsstater i Fællesskabet, og som deler Fællesskabets og dets medlemsstaters ønske om at yde de lande, der er omfattet af Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstituts aktiviteter bistand inden for udvikling af menneskelig kapital, herunder især uddannelse og erhvervsuddannelse i et livslangt læringsperspektiv, idet ordningerne for denne deltagelse fastlægges i aftaler mellem Fællesskabet og de pågældende lande.

| (18) | Alle medlemsstater, Europa-Parlamentet og Kommissionen bør være repræsenteret i en bestyrelse, så de effektivt kan overvåge instituttets virksomhed. |
| --- | --- |

(18)

Alle medlemsstater, Europa-Parlamentet og Kommissionen bør være repræsenteret i en bestyrelse, så de effektivt kan overvåge instituttets virksomhed.

| (19) | For at sikre instituttet fuld autonomi og uafhængighed bør det råde over et selvstændigt budget, hvis indtægter hovedsagelig består af fællesskabsbidrag. Fællesskabets budgetprocedure bør gælde, for så vidt angår fællesskabsbidraget og enhver anden støtte, som ydes over Den Europæiske Unions almindelige budget. Revisionen af regnskabet bør foretages af Revisionsretten. |
| --- | --- |

(19)

For at sikre instituttet fuld autonomi og uafhængighed bør det råde over et selvstændigt budget, hvis indtægter hovedsagelig består af fællesskabsbidrag. Fællesskabets budgetprocedure bør gælde, for så vidt angår fællesskabsbidraget og enhver anden støtte, som ydes over Den Europæiske Unions almindelige budget. Revisionen af regnskabet bør foretages af Revisionsretten.

| (20) | Instituttet er et organ, nedsat af Fællesskaberne, som omhandlet i artikel 185, stk. 1, i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (12) (i det følgende benævnt »finansforordningen«), og det bør fastsætte sine finansielle bestemmelser i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(20)

Instituttet er et organ, nedsat af Fællesskaberne, som omhandlet i artikel 185, stk. 1, i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (12) (i det følgende benævnt »finansforordningen«), og det bør fastsætte sine finansielle bestemmelser i overensstemmelse hermed.

| (21) | Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002 af 19. november 2002 om rammefinansforordning for de organer, der er omhandlet i artikel 185 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (13) (i det følgende benævnt »rammefinansforordningen«) bør finde anvendelse på instituttet. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002 af 19. november 2002 om rammefinansforordning for de organer, der er omhandlet i artikel 185 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (13) (i det følgende benævnt »rammefinansforordningen«) bør finde anvendelse på instituttet.

| (22) | Bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (14), bør finde ubegrænset anvendelse på instituttet for at bekæmpe svig, korruption og andre retsstridige handlinger. |
| --- | --- |

(22)

Bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (14), bør finde ubegrænset anvendelse på instituttet for at bekæmpe svig, korruption og andre retsstridige handlinger.

| (23) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (15) bør finde anvendelse på instituttet. |
| --- | --- |

(23)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (15) bør finde anvendelse på instituttet.

| (24) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (16) bør finde anvendelse på instituttets behandling af personoplysninger. |
| --- | --- |

(24)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (16) bør finde anvendelse på instituttets behandling af personoplysninger.

| (25) | Ifølge afgørelse af 29. oktober 1993, der blev truffet ved fælles aftale mellem repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet på stats- og regeringschefniveau, vedrørende fastlæggelse af hjemstedet for visse af de Europæiske Fællesskabers organer og tjenester samt Europol (17), har instituttet hjemsted i Torino, Italien. |
| --- | --- |

(25)

Ifølge afgørelse af 29. oktober 1993, der blev truffet ved fælles aftale mellem repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet på stats- og regeringschefniveau, vedrørende fastlæggelse af hjemstedet for visse af de Europæiske Fællesskabers organer og tjenester samt Europol (17), har instituttet hjemsted i Torino, Italien.

| (26) | Målet for denne forordning, nemlig at bistå tredjelande for så vidt angår udvikling af menneskelig kapital, kan ikke i tilstrækkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre nås på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(26)

Målet for denne forordning, nemlig at bistå tredjelande for så vidt angår udvikling af menneskelig kapital, kan ikke i tilstrækkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre nås på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

| (27) | Denne forordning respekterer de grundlæggende rettigheder, som anerkendes i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, navnlig artikel 43 — |
| --- | --- |

(27)

Denne forordning respekterer de grundlæggende rettigheder, som anerkendes i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, navnlig artikel 43 —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Formål og anvendelsesområde

1.   Det europæiske erhvervsuddannelsesinstitut (i det følgende benævnt »instituttet«) oprettes herved. Instituttet har som formål — inden for rammerne af EU's politik for forbindelser med tredjelande — at bidrage til at fremme udvikling af menneskelig kapital i følgende lande:

| a) | de lande, som er støtteberettigede i henhold til forordning (EF) nr. 1085/2006 og senere relevante retsakter |
| --- | --- |

a)

de lande, som er støtteberettigede i henhold til forordning (EF) nr. 1085/2006 og senere relevante retsakter

| b) | de lande, som er støtteberettigede i henhold til forordning (EF) nr. 1638/2006 og senere relevante retsakter |
| --- | --- |

b)

de lande, som er støtteberettigede i henhold til forordning (EF) nr. 1638/2006 og senere relevante retsakter

| c) | andre lande, der udpeges ved bestyrelsens beslutning på grundlag af et forslag, der støttes af to tredjedele af medlemmerne, og en udtalelse fra Kommissionen, og som er omfattet af et fællesskabsinstrument eller en international aftale, der indeholder et element af udvikling af menneskelig kapital og i det omfang de midler, der er til rådighed, gør det muligt. |
| --- | --- |

c)

andre lande, der udpeges ved bestyrelsens beslutning på grundlag af et forslag, der støttes af to tredjedele af medlemmerne, og en udtalelse fra Kommissionen, og som er omfattet af et fællesskabsinstrument eller en international aftale, der indeholder et element af udvikling af menneskelig kapital og i det omfang de midler, der er til rådighed, gør det muligt.

De under litra a), b) og c) nævnte lande betegnes i det følgende som »partnerlande«.

2.   I denne forordning forstås ved »udvikling af menneskelig kapital« arbejde, der bidrager til livslang udvikling af de enkeltes færdigheder og kompetencer gennem en forbedring af erhvervsuddannelsessystemerne.

3)   For at leve op til sin målsætning kan instituttet yde bistand til partnerlandene med henblik på at:

| a) | lette tilpasningen til den industrielle udvikling, navnlig ved erhvervsuddannelse og omskoling |
| --- | --- |

a)

lette tilpasningen til den industrielle udvikling, navnlig ved erhvervsuddannelse og omskoling

| b) | forbedre den grundlæggende erhvervsuddannelse samt efter- og videreuddannelsen for at lette den erhvervsmæssige integration og reintegration på arbejdsmarkedet |
| --- | --- |

b)

forbedre den grundlæggende erhvervsuddannelse samt efter- og videreuddannelsen for at lette den erhvervsmæssige integration og reintegration på arbejdsmarkedet

| c) | lette adgangen til erhvervsuddannelse og begunstige mobiliteten for erhvervslærere og personer under uddannelse, navnlig unge |
| --- | --- |

c)

lette adgangen til erhvervsuddannelse og begunstige mobiliteten for erhvervslærere og personer under uddannelse, navnlig unge

| d) | stimulere samarbejdet om erhvervsuddannelse mellem uddannelsesinstitutioner og virksomheder |
| --- | --- |

d)

stimulere samarbejdet om erhvervsuddannelse mellem uddannelsesinstitutioner og virksomheder

| e) | fremme udvekslingen af oplysninger og erfaringer om spørgsmål, der er fælles for medlemsstaternes uddannelsessystemer |
| --- | --- |

e)

fremme udvekslingen af oplysninger og erfaringer om spørgsmål, der er fælles for medlemsstaternes uddannelsessystemer

| f) | forbedre arbejdstagernes tilpasningsevne, navnlig gennem øget deltagelse i uddannelse og erhvervsuddannelse i et livslangt læringsperspektiv |
| --- | --- |

f)

forbedre arbejdstagernes tilpasningsevne, navnlig gennem øget deltagelse i uddannelse og erhvervsuddannelse i et livslangt læringsperspektiv

| g) | udarbejde, indføre og gennemføre reformer i uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne med henblik på at øge beskæftigelsesegnetheden og arbejdsmarkedsrelevansen. |
| --- | --- |

g)

udarbejde, indføre og gennemføre reformer i uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne med henblik på at øge beskæftigelsesegnetheden og arbejdsmarkedsrelevansen.

Artikel 2

Opgaver

Med henblik på at opfylde målsætningen i artikel 1, stk. 1, har instituttet under hensyntagen til den kompetence, der er tillagt bestyrelsen, og i overensstemmelse med de generelle retningslinjer, der er opstillet på fællesskabsplan, følgende opgaver:

| a) | at formidle informationer, politikanalyser og rådgivning i relation til spørgsmål om udvikling af menneskelig kapital i partnerlande |
| --- | --- |

a)

at formidle informationer, politikanalyser og rådgivning i relation til spørgsmål om udvikling af menneskelig kapital i partnerlande

| b) | at fremme viden om og analyse af kvalifikationsbehov på nationale og lokale arbejdsmarkeder |
| --- | --- |

b)

at fremme viden om og analyse af kvalifikationsbehov på nationale og lokale arbejdsmarkeder

| c) | at bistå relevante interessenter i partnerlande med at opbygge kapacitet inden for udvikling af menneskelig kapital |
| --- | --- |

c)

at bistå relevante interessenter i partnerlande med at opbygge kapacitet inden for udvikling af menneskelig kapital

| d) | at lette udveksling af informationer og erfaringer mellem bidragydere, som arbejder med reformer af udviklingen af menneskelig kapital i partnerlande |
| --- | --- |

d)

at lette udveksling af informationer og erfaringer mellem bidragydere, som arbejder med reformer af udviklingen af menneskelig kapital i partnerlande

| e) | at støtte formidling af fællesskabsbistand til partnerlande inden for udvikling af menneskelig kapital |
| --- | --- |

e)

at støtte formidling af fællesskabsbistand til partnerlande inden for udvikling af menneskelig kapital

| f) | at formidle informationer og fremme oprettelse af netværk og udveksling af erfaringer og god praksis mellem EU og partnerlande og mellem partnerlande indbyrdes om spørgsmål i relation til udvikling af menneskelig kapital |
| --- | --- |

f)

at formidle informationer og fremme oprettelse af netværk og udveksling af erfaringer og god praksis mellem EU og partnerlande og mellem partnerlande indbyrdes om spørgsmål i relation til udvikling af menneskelig kapital

| g) | at bidrage, på Kommissionens anmodning, til analysen af den samlede effektivitet af erhvervsuddannelsesbistanden til partnerlandene. |
| --- | --- |

g)

at bidrage, på Kommissionens anmodning, til analysen af den samlede effektivitet af erhvervsuddannelsesbistanden til partnerlandene.

| h) | at varetage sådanne andre opgaver, som måtte blive aftalt mellem instituttets bestyrelse og Kommissionen, inden for denne forordnings generelle rammer. |
| --- | --- |

h)

at varetage sådanne andre opgaver, som måtte blive aftalt mellem instituttets bestyrelse og Kommissionen, inden for denne forordnings generelle rammer.

Artikel 3

Almindelige bestemmelser

1.   Instituttet har status som juridisk person. Det har i hver medlemsstat den mest vidtgående rets- og handleevne, som den pågældende stats lovgivning tillægger juridiske personer. Instituttet kan i særdeleshed erhverve og afhænde fast ejendom og løsøre og optræde som part i retssager. Instituttet arbejder uden gevinst for øje.

2.   Instituttet har hjemsted i Torino, Italien.

3.   Med støtte fra Kommissionen samarbejder instituttet med de andre relevante fællesskabsorganer. Instituttet samarbejder navnlig med Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (Cedefop) inden for rammerne af et fælles årligt arbejdsprogram, der er vedlagt det årlige arbejdsprogram for hvert af de to organer, med det formål at fremme synergieffekten og komplementariteten mellem disse to organers aktiviteter.

4.   Repræsentanter for arbejdsmarkedets parter på europæisk plan, som allerede deltager aktivt i fællesskabsinstitutionernes arbejde, og internationale organisationer, der er aktive på erhvervsuddannelsesområdet, kan, hvor det er hensigtsmæssigt, indbydes til at deltage i instituttets arbejde.

5.   Instituttet er underlagt den europæiske ombudsmands administrative kontrol på de betingelser, der er fastsat i traktatens artikel 195.

6.   Instituttet kan indgå samarbejdsaftaler med andre relevante organer, der er aktive inden for udvikling af menneskelig kapital i EU og internationalt. Disse aftaler vedtages af bestyrelsen på grundlag af et udkast, som er forelagt af direktøren, efter at Kommissionen har afgivet udtalelse herom. Den måde, arbejdet tilrettelægges på ifølge aftalerne, skal være i overensstemmelse med fællesskabsretten.

Artikel 4

Åbenhed

1.   Instituttet sikrer, at der er en høj grad af åbenhed omkring udførelsen af dets aktiviteter, og handler navnlig i overensstemmelse med stk. 2-4.

2.   Instituttet offentliggør senest seks måneder efter bestyrelsens konstituering:

| a) | instituttets forretningsorden og bestyrelsens forretningsorden |
| --- | --- |

a)

instituttets forretningsorden og bestyrelsens forretningsorden

| b) | instituttets årsberetning. |
| --- | --- |

b)

instituttets årsberetning.

3.   I relevante tilfælde kan bestyrelsen bemyndige repræsentanter for interesserede parter til at overvære møder i instituttets organer som observatører.

4.   Forordning (EF) nr. 1049/2001 finder anvendelse på instituttets dokumenter.

Bestyrelsen vedtager nærmere bestemmelser om, hvordan den nævnte forordning i praksis skal finde anvendelse.

Artikel 5

Fortrolighed

1.   Instituttet må ikke til tredjemand videregive fortrolige oplysninger, som det har modtaget, og for hvilke der foreligger en velbegrundet begæring om, at de holdes fortrolige, jf. dog artikel 4, stk. 4.

2.   Bestyrelsens medlemmer og direktøren er underlagt den tavshedspligt, der er omhandlet i traktatens artikel 287.

3.   De oplysninger, som instituttet indsamler i overensstemmelse med sit stiftelsesdokument, er omfattet af bestemmelserne i forordning (EF) nr. 45/2001.

Artikel 6

Klagemuligheder

Der kan klages til ombudsmanden over de beslutninger, som instituttet træffer i medfør af artikel 8 i forordning (EF) nr. 1049/2001, eller de kan indbringes for De Europæiske Fællesskabers Domstol efter reglerne i traktatens artikel 195 og 230.

Artikel 7

Bestyrelsen

1.   Instituttet har en bestyrelse bestående af en repræsentant for hver medlemsstat, tre repræsentanter for Kommissionen samt tre eksperter uden stemmeret, der er udpeget af Europa-Parlamentet.

Desuden kan tre repræsentanter for partnerlandene deltage i bestyrelsens møder som observatører.

Repræsentanterne kan erstattes med suppleanter, som udpeges samtidig.

2.   Medlemsstaterne og Kommissionen udpeger hver især deres egne repræsentanter og disses suppleanter til bestyrelsen.

Partnerlandenes repræsentanter udpeges af Kommissionen ud fra en liste over kandidater, som disse lande har indstillet, og på grundlag af deres erfaringer og ekspertise inden for instituttets arbejdsområde.

Medlemsstaterne, Europa-Parlamentet og Kommissionen tilstræber at opnå en ligelig repræsentation af mænd og kvinder i bestyrelsen.

3.   Repræsentanternes mandatperiode varer fem år. Mandatperioden kan forlænges én gang.

4.   En af Kommissionens repræsentanter varetager formandskabet i bestyrelsen. Formandens mandatperiode udløber, når vedkommendes medlemskab af bestyrelsen ophører.

5.   Bestyrelsen fastlægger selv sin forretningsorden.

Artikel 8

Afstemningsregler og formandens opgaver

1.   Medlemsstaternes repræsentanter i bestyrelsen har hver én stemme. Kommissionens repræsentanter har én stemme tilsammen.

Bestyrelsens afgørelser træffes med et flertal på to tredjedele af dens stemmeberettigede medlemmer, undtagen i det tilfælde, der er omhandlet i stk. 2 og 3.

2.   Bestyrelsen fastlægger ved en enstemmig afgørelse truffet af dens stemmeberettigede medlemmer, reglerne for instituttets arbejdssprog under hensyn til behovet for at sikre alle interesserede parter adgang til og deltagelse i instituttets arbejde.

3.   Formanden indkalder bestyrelsen mindst én gang om året. Der kan indkaldes til yderligere møder på anmodning af et simpelt flertal af de stemmeberettigede bestyrelsesmedlemmer.

Formanden har ansvaret for at informere bestyrelsen om andre fællesskabsaktiviteter, der er relevante for bestyrelsens arbejde, og om Kommissionens forventninger til instituttets aktiviteter i det kommende år.

Artikel 9

Bestyrelsens beføjelser

Bestyrelsen har følgende opgaver og beføjelser:

| a) | at udpege og, hvor nødvendigt, afsætte direktøren, jf. artikel 10, stk. 5 |
| --- | --- |

a)

at udpege og, hvor nødvendigt, afsætte direktøren, jf. artikel 10, stk. 5

| b) | at udøve disciplinærmyndighed over direktøren |
| --- | --- |

b)

at udøve disciplinærmyndighed over direktøren

| c) | at vedtage instituttets årlige arbejdsprogram på grundlag af et udkast, som er forelagt af direktøren, efter at Kommissionen har afgivet udtalelse herom, jf. artikel 12 |
| --- | --- |

c)

at vedtage instituttets årlige arbejdsprogram på grundlag af et udkast, som er forelagt af direktøren, efter at Kommissionen har afgivet udtalelse herom, jf. artikel 12

| d) | at udarbejde et årligt overslag over instituttets udgifter og indtægter og sende det til Kommissionen |
| --- | --- |

d)

at udarbejde et årligt overslag over instituttets udgifter og indtægter og sende det til Kommissionen

| e) | at vedtage udkastet til instituttets stillingsfortegnelse samt instituttets endelige budget ved afslutningen af den årlige budgetprocedure, jf. artikel 16 |
| --- | --- |

e)

at vedtage udkastet til instituttets stillingsfortegnelse samt instituttets endelige budget ved afslutningen af den årlige budgetprocedure, jf. artikel 16

| f) | at vedtage instituttets årsberetning efter proceduren i artikel 13 og sende den til fællesskabsinstitutionerne og medlemsstaterne |
| --- | --- |

f)

at vedtage instituttets årsberetning efter proceduren i artikel 13 og sende den til fællesskabsinstitutionerne og medlemsstaterne

| g) | at vedtage instituttets forretningsorden på grundlag af et udkast, som er forelagt af direktøren, efter at Kommissionen har afgivet udtalelse herom |
| --- | --- |

g)

at vedtage instituttets forretningsorden på grundlag af et udkast, som er forelagt af direktøren, efter at Kommissionen har afgivet udtalelse herom

| h) | at vedtage de finansielle bestemmelser for instituttet på grundlag af et udkast, som er forelagt af direktøren, efter at Kommissionen har afgivet udtalelse herom, jf.artikel 19 |
| --- | --- |

h)

at vedtage de finansielle bestemmelser for instituttet på grundlag af et udkast, som er forelagt af direktøren, efter at Kommissionen har afgivet udtalelse herom, jf.artikel 19

| i) | at vedtage procedurer for anvendelse af forordning (EF) nr. 1049/2001, jf. artikel 4 i nærværende forordning. |
| --- | --- |

i)

at vedtage procedurer for anvendelse af forordning (EF) nr. 1049/2001, jf. artikel 4 i nærværende forordning.

Artikel 10

Direktøren

1.   Instituttets direktør udnævnes af bestyrelsen for en periode på fem år på grundlag af en liste over mindst tre kandidater, der forelægges af Kommissionen. Inden udnævnelsen indkaldes den kandidat, bestyrelsen vælger, i Europa-Parlamentets kompetente udvalg for at afgive en erklæring og besvare spørgsmål fra udvalgsmedlemmerne.

Inden for de sidste ni måneder af denne femårige periode foretager Kommissionen på grundlag af en forudgående evaluering foretaget af eksterne eksperter en evaluering, der navnlig indeholder en vurdering af:

| — | direktørens arbejdsindsats, og |
| --- | --- |

—

direktørens arbejdsindsats, og

| — | instituttets opgaver og behov i de kommende år. |
| --- | --- |

—

instituttets opgaver og behov i de kommende år.

Bestyrelsen kan på forslag fra Kommissionen, under hensyntagen til evalueringsrapporten og kun i de tilfælde, hvor det kan begrundes i instituttets opgaver og behov, forlænge direktørens embedsperiode én gang med højst tre år.

Bestyrelsen underretter Europa-Parlamentet, hvis den har til hensigt at forlænge direktørens embedsperiode. I måneden inden forlængelsen af embedsperioden kan direktøren opfordres til at afgive en erklæring over for Europa-Parlamentets kompetente udvalg og besvare spørgsmål fra udvalgsmedlemmerne.

Hvis embedsperioden ikke forlænges, forbliver direktøren i sit embede, indtil en efterfølger er udnævnt.

2.   Direktøren udnævnes på grundlag af erfaring og kvalifikationer inden for administration og forvaltning samt ekspertise og erfaring inden for instituttets arbejdsområde.

3.   Direktøren er instituttets retslige repræsentant.

4.   Direktøren har følgende opgaver og beføjelser:

| a) | ud fra Kommissionens generelle retningslinjer at udarbejde udkastet til det årlige arbejdsprogram, udkastet til overslag over instituttets udgifter og indtægter, udkastet til instituttets forretningsorden samt til bestyrelsens forretningsorden, udkastet til instituttets finansielle bestemmelser samt at tilrettelægge arbejdet i bestyrelsen og i de ad hoc-arbejdsgrupper, som bestyrelsen nedsætter |
| --- | --- |

a)

ud fra Kommissionens generelle retningslinjer at udarbejde udkastet til det årlige arbejdsprogram, udkastet til overslag over instituttets udgifter og indtægter, udkastet til instituttets forretningsorden samt til bestyrelsens forretningsorden, udkastet til instituttets finansielle bestemmelser samt at tilrettelægge arbejdet i bestyrelsen og i de ad hoc-arbejdsgrupper, som bestyrelsen nedsætter

| b) | at deltage i bestyrelsens møder uden stemmeret |
| --- | --- |

b)

at deltage i bestyrelsens møder uden stemmeret

| c) | at gennemføre bestyrelsens beslutninger |
| --- | --- |

c)

at gennemføre bestyrelsens beslutninger

| d) | at gennemføre instituttets årlige arbejdsprogram og efterkomme anmodninger om bistand fra Kommissionen |
| --- | --- |

d)

at gennemføre instituttets årlige arbejdsprogram og efterkomme anmodninger om bistand fra Kommissionen

| e) | at udøve funktionen som anvisningsberettiget, jf. artikel 33-42 i rammefinansforordningen |
| --- | --- |

e)

at udøve funktionen som anvisningsberettiget, jf. artikel 33-42 i rammefinansforordningen

| f) | at gennemføre instituttets budget |
| --- | --- |

f)

at gennemføre instituttets budget

| g) | at indføre et effektivt overvågningssystem, der gør det muligt at foretage regelmæssige evalueringer, jf. artikel 24, og på grundlag heraf at udarbejde et udkast til årsberetning |
| --- | --- |

g)

at indføre et effektivt overvågningssystem, der gør det muligt at foretage regelmæssige evalueringer, jf. artikel 24, og på grundlag heraf at udarbejde et udkast til årsberetning

| h) | at forelægge Europa-Parlamentet årsberetningen |
| --- | --- |

h)

at forelægge Europa-Parlamentet årsberetningen

| i) | at tage sig af alle personalespørgsmål og navnlig udøve de beføjelser, der er omhandlet i artikel 21 |
| --- | --- |

i)

at tage sig af alle personalespørgsmål og navnlig udøve de beføjelser, der er omhandlet i artikel 21

| j) | at fastlægge instituttets organisationsstruktur og forelægge bestyrelsen denne til godkendelse |
| --- | --- |

j)

at fastlægge instituttets organisationsstruktur og forelægge bestyrelsen denne til godkendelse

| k) | at repræsentere instituttet over for Europa-Parlamentet og Rådet, jf. artikel 18. |
| --- | --- |

k)

at repræsentere instituttet over for Europa-Parlamentet og Rådet, jf. artikel 18.

5.   Direktøren er ansvarlig for sine handlinger over for bestyrelsen, som på forslag fra Kommissionen kan afsætte direktøren inden udløbet af dennes embedsperiode.

Artikel 11

Almenhedens interesse og uafhængighed

Bestyrelsens medlemmer og direktøren handler i almenhedens interesse og uafhængigt af enhver påvirkning udefra. De afgiver i så henseende hvert år skriftligt en loyalitetserklæring og en interesseerklæring.

Artikel 12

Årligt arbejdsprogram

1.   Det årlige arbejdsprogram skal være i overensstemmelse med instituttets formål, anvendelsesområde og opgaver, jf. artikel 1 og 2.

2.   Det årlige arbejdsprogram udarbejdes inden for rammerne af et flerårigt arbejdsprogram af fire års varighed i samarbejde med Kommissionens tjenestegrene og under hensyntagen til prioriteterne for forbindelserne med tredjelande, for så vidt angår de berørte lande og regioner, og på baggrund af de erfaringer der er opbygget inden for uddannelse og erhvervsuddannelse i Fællesskabet.

3.   I det årlige arbejdsprogram opføres de enkelte projekter og aktiviteter ledsaget af et overslag over de nødvendige udgifter og af personale- og budgetmæssige allokeringer.

4.   Direktøren forelægger udkastet til det årlige arbejdsprogram for bestyrelsen, efter at Kommissionen har afgivet udtalelse herom.

5.   Bestyrelsen vedtager udkastet til årligt arbejdsprogram senest den 30. november i det foregående år. Den endelige vedtagelse af arbejdsprogrammet finder sted ved begyndelsen af det pågældende regnskabsår.

6.   Det årlige arbejdsprogram kan om nødvendigt tilpasses i løbet af året efter samme procedure for at sikre et højere effektivitetsniveau for Fællesskabets politikker.

Artikel 13

Årsberetning

1.   Direktøren aflægger rapport til bestyrelsen om sin virksomhed i en årsberetning.

2.   Årsberetningen skal indeholde finansielle og administrative oplysninger og redegøre for resultaterne af de gennemførte transaktioner i forhold til det årlige arbejdsprogram og de opstillede målsætninger og for de dermed forbundne risici samt for, hvordan de tildelte midler er blevet anvendt, og hvorledes det interne kontrolsystem har fungeret.

3.   Bestyrelsen udarbejder en analyse og en vurdering af udkast til årsberetning for det foregående finansår.

4.   Bestyrelsen vedtager årsberetningen og sender den sammen med sin analyse og sin vurdering til de kompetente organer i Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen, Revisionsretten og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg senest den 15. juni det kommende år. Årsberetningen sendes ligeledes til medlemsstaterne og til partnerlandene til orientering.

5.   Direktøren forelægger instituttets årsberetning for Europa-Parlamentets relevante udvalg og Rådets relevante forberedende organer.

Artikel 14

Forbindelser til andre fællesskabsforanstaltninger

Kommissionen sikrer i samarbejde med bestyrelsen, at instituttets arbejde er i overensstemmelse med og supplerer andre foranstaltninger på fællesskabsplan, både inden for Fællesskabet og i forbindelse med ydelsen af bistand til partnerlandene.

Artikel 15

Budget

1.   Alle instituttets indtægter og udgifter skal anslås for hvert regnskabsår og opføres på instituttets budget, som skal indeholde en stillingsfortegnelse. Regnskabsåret følger kalenderåret.

2.   Indtægter og udgifter på instituttets budget skal balancere.

3.   Instituttets indtægter består, foruden af eventuelle andre indtægter, af et tilskud fra Den Europæiske Unions almindelige budget, betalinger for udførte tjenester og midler fra andre kilder.

4.   Budgettet skal også indeholde oplysninger om midler, som partnerlandene selv har stillet til rådighed for projekter, hvortil instituttet yder finansiel bistand.

Artikel 16

Budgetprocedure

1.   Bestyrelsen udarbejder hvert år på grundlag af et udkast fra direktøren et overslag over instituttets indtægter og udgifter for det kommende regnskabsår. Bestyrelsen sender dette overslag, der indeholder et udkast til en stillingsfortegnelse, til Kommissionen senest den 31. marts.

2.   Kommissionen gennemgår overslaget under hensyntagen til de foreslåede grænser for det samlede beløb, der er til rådighed til foranstaltninger i forhold til tredjelande, og anfører i det foreløbige forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget de beløb, som den finder påkrævet i forbindelse med stillingsfortegnelsen, og de tilskud, der skal ydes over Den Europæiske Unions almindelige budget.

3.   Kommissionen fremsender overslaget til Europa-Parlamentet og Rådet (i det følgende samlet benævnt »budgetmyndigheden«) sammen med det foreløbige forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget.

4.   Budgetmyndigheden godkender bevillingerne til tilskuddet til instituttet.

Budgetmyndigheden vedtager instituttets stillingsfortegnelse.

5.   Instituttets budget vedtages af bestyrelsen. Det bliver endeligt, når Den Europæiske Unions almindelige budget er endeligt vedtaget. Om nødvendigt tilpasses det i overensstemmelse hermed.

6.   Bestyrelsen underretter hurtigst muligt budgetmyndigheden om alle projekter, som den agter at gennemføre, og som kan få betydelige finansielle følgevirkninger for finansieringen af instituttets budget, navnlig projekter vedrørende fast ejendom, såsom leje eller erhvervelse af ejendomme. Den underretter Kommissionen herom.

Når en af budgetmyndighedens parter har meddelt, at den agter at fremsætte en udtalelse, sender den bestyrelsen denne inden for en frist på seks uger regnet fra underretningen om projektet.

Artikel 17

Budgettets gennemførelse og budgetkontrol

1.   Instituttets regnskabsfører sender senest den 1. marts efter det afsluttede regnskabsår det foreløbige årsregnskab ledsaget af en beretning om budgetmæssig og økonomisk forvaltning i regnskabsåret til Kommissionens regnskabsfører. Kommissionens regnskabsfører konsoliderer de foreløbige årsregnskaber for institutionerne og de decentrale organer i overensstemmelse med artikel 128 i finansforordningen.

2.   Senest den 31. marts efter det afsluttede regnskabsår sender Kommissionens regnskabsfører instituttets foreløbige årsregnskab ledsaget af beretningen om budgetmæssig og økonomisk forvaltning i regnskabsåret til Revisionsretten. Beretningen om budgetmæssig og økonomisk forvaltning i regnskabsåret sendes tillige til Europa-Parlamentet og Rådet.

3.   Direktøren gennemfører instituttets budget.

4.   Ved modtagelsen af Revisionsrettens bemærkninger om instituttets foreløbige årsregnskab opstiller direktøren, i medfør af bestemmelserne i artikel 129 i finansforordningen, på eget ansvar instituttets endelige årsregnskab og sender det til bestyrelsen med henblik på udtalelse.

5.   Bestyrelsen afgiver udtalelse om instituttets endelige årsregnskab.

6.   Direktøren sender senest den 1. juli efter det afsluttede regnskabsår det endelige årsregnskab ledsaget af bestyrelsens udtalelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og Revisionsretten.

7.   Det endelige årsregnskab offentliggøres.

8.   Direktøren sender senest den 30. september i forlængelse af hvert regnskabsår Revisionsretten et svar på dennes bemærkninger. Dette svar sendes ligeledes til bestyrelsen.

9.   Hvis Europa-Parlamentet anmoder om det, forelægger direktøren det alle de oplysninger, der er nødvendige for, at dechargeproceduren vedrørende det pågældende regnskabsår kan forløbe tilfredsstillende, jf. artikel 146, stk. 3, i finansforordningen.

10.   Efter henstilling fra Rådet, der træffer afgørelse med kvalificeret flertal, meddeler Europa-Parlamentet senest den 30. april i år N + 2 direktøren decharge for gennemførelsen af budgettet for regnskabsåret N.

11.   Direktøren træffer alle påkrævede foranstaltninger for at efterkomme bemærkningerne i afgørelsen om decharge.

Artikel 18

Europa-Parlamentet og Rådet

Uden at dette berører de kontrolforanstaltninger, som er nævnt i artikel 17, herunder navnlig budget- og dechargeproceduren, kan Europa-Parlamentet eller Rådet når som helst anmode om at høre direktøren om ethvert spørgsmål, der har tilknytning til instituttets aktiviteter.

Artikel 19

Finansielle bestemmelser

1.   Instituttets finansielle bestemmelser vedtages af bestyrelsen efter høring af Kommissionen. De må kun afvige fra rammefinansforordningen, såfremt dette er nødvendigt som følge af instituttets særlige behov, og kun hvis Kommissionen på forhånd giver sit samtykke.

2.   I medfør af artikel 133, stk. 1, i finansforordningen anvender instituttet de regnskabsregler, der fastsættes af Kommissionens regnskabsfører, så instituttets regnskab kan konsolideres med Kommissionens regnskab.

3.   Forordning (EF) nr. 1073/1999 finder anvendelse på instituttet som helhed.

4.   Instituttet overholder den interinstitutionelle aftale af 25. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om de interne undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (18). Bestyrelsen vedtager de bestemmelser, der er nødvendige for at lette OLAF's gennemførelse af sådanne interne undersøgelser.

Artikel 20

Privilegier og immuniteter

Protokollen vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter gælder for instituttet.

Artikel 21

Vedtægt for personalet

1.   Regler og vilkår gældende for tjenestemænd og de øvrige ansatte i De Europæiske Fællesskaber finder anvendelse på instituttets personale.

2.   I forhold til sit eget personale udøver instituttet de beføjelser, der tilkommer ansættelsesmyndigheden.

3.   Bestyrelsen vedtager efter aftale med Kommissionen passende gennemførelsesbestemmelser, jf. artikel 110 i vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber og artikel 127 i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Fællesskaberne.

4.   Bestyrelsen kan vedtage bestemmelser, der gør det muligt at ansætte nationale eksperter, som medlemsstaterne eller partnerlandene udstationerer til instituttet.

Artikel 22

Ansvar

1.   Instituttets ansvar i kontraktforhold bestemmes efter den lovgivning, der finder anvendelse på den pågældende kontrakt.

2.   For så vidt angår ansvar uden for kontraktforhold skal instituttet i overensstemmelse med de almindelige retsgrundsætninger, der er fælles for medlemsstaternes retssystemer, erstatte skader forvoldt af instituttet eller af dets ansatte under udøvelsen af deres hverv.

De Europæiske Fællesskabers Domstol har kompetence til at afgøre tvister vedrørende sådanne skadeserstatninger.

3.   De ansattes personlige ansvar over for instituttet fastsættes i de relevante bestemmelser vedrørende instituttets personale.

Artikel 23

Tredjelandes deltagelse

1.   Instituttet er åbent for deltagelse af lande, der ikke er medlemsstater i Fællesskabet, og som deler Fællesskabets og dets medlemsstaters ønske om at yde bistand inden for udvikling af menneskelig kapital til partnerlandene i henhold til artikel 1, stk. 1, idet ordningerne for denne deltagelse fastlægges i aftaler indgået mellem Fællesskabet og de pågældende lande efter proceduren i traktatens artikel 300.

Aftalerne skal bl.a. indeholde oplysninger om arten og omfanget af samt de nærmere regler for disse landes deltagelse i instituttets virksomhed, herunder bestemmelser vedrørende finansielle bidrag og personale. Sådanne aftaler kan ikke give tredjelande mulighed for at være repræsenteret i bestyrelsen med stemmeret eller indeholde bestemmelser, der ikke er i overensstemmelse med personalevedtægten, jf. denne forordnings artikel 21.

2.   Bestyrelsen kan uden indgåelse af en aftale som nævnt i stykke 1 og i det omfang, det er nødvendigt, beslutte, at sådanne tredjelande deltager i ad hoc-arbejdsgrupper.

Artikel 24

Evaluering

1.   Instituttet foretager regelmæssigt forudgående og efterfølgende evalueringer af sine aktiviteter, når de medfører betydelige udgifter, jf. artikel 25, stk. 4, i rammefinansforordningen. Resultaterne af evalueringerne meddeles bestyrelsen.

2.   Kommissionen foretager i samråd med bestyrelsen hvert fjerde år en evaluering af gennemførelsen af denne forordning, instituttets resultater og dets arbejdsmetoder i lyset af dets målsætninger, mandat og opgaver som defineret i denne forordning. Evalueringen gennemføres af eksterne sagkyndige. Kommissionen forelægger resultater ne af evalueringen for Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg.

3.   Instituttet træffer alle nødvendige foranstaltninger for at løse de problemer, som måtte komme frem under evalueringsprocessen.

Artikel 25

Revision

Efter sin evaluering forelægger Kommissionen om nødvendigt et forslag til revision af denne forordning. Hvis Kommissionen finder, at instituttets eksistens ikke længere er berettiget, jf. de fastlagte målsætninger, kan den foreslå, at denne forordning ophæves.

Artikel 26

Ophævelse

Rådets forordning (EØF) nr. 1360/90, (EF) nr. 2063/94, (EF) nr. 1572/98, (EF) nr. 1648/2003 og artikel 16 i Rådets forordning (EF) nr. 2666/2000, jf. denne forordnings bilag I, ophæves.

Henvisninger til de ophævede forordninger gælder som henvisninger til denne forordning og læses efter sammenligningstabellen i denne forordnings bilag II.

Artikel 27

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvende dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i ...

På Europa-Parlamentets vegne

...

Formand

På Rådets vegne

...

Formand

---

(1)  EUT C ...

1

(2)  Europa-Parlamentets udtalelse af 22. maj 2008 (endnu ikke offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende), Rådets fælles holdning af 18. november 2008 og Europa-Parlamentets holdning af ... (endnu ikke offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende).

2

Den Europæiske Unions Tidende

Den Europæiske Unions Tidende

(3)  EFT L 131 af 23.5.1990, s. 1.

3

(4)  EFT L 375 af 23.12.1989, s. 11.

4

(5)  EFT L 216 af 20.8.1994, s. 9.

5

(6)  EFT L 187 af 29.7.1993, s. 1.

6

(7)  EFT L 206 af 23.7.1998, s. 1.

7

(8)  EFT L 189 af 30.7.1996, s. 1. Ophævet ved forordning (EF) nr. 1638/2006.

8

(9)  EFT L 306 af 7.12.2000, s. 1.

9

(10)  EUT L 210 af 31.7.2006, s. 82.

10

(11)  EUT L 310 af 9.11.2006, s. 1.

11

(12)  EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

12

(13)  EFT L 357 af 31.12.2002, s. 72.

13

(14)  EFT L 136 af 31.5.1999, s. 1.

14

(15)  EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43.

15

(16)  EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1.

16

(17)  EFT C 323 af 30.11.1993, s. 1.

17

(18)  EFT L 136 af 31.5.1999, s. 15.

18

---

BILAG I

Den ophævede forordning og senere ændringer heraf

| | Rådets forordning (EØF) nr. 1360/90 af 7. maj 1990 (EFT L 131 af 23.5.1990, s. 1) |
| --- | --- |

Rådets forordning (EØF) nr. 1360/90 af 7. maj 1990 (EFT L 131 af 23.5.1990, s. 1)

| | Rådets forordning (EF) nr. 2063/94 af 27. juli 1994 (EFT L 216 af 20.8.1994, s. 9) |
| --- | --- |

Rådets forordning (EF) nr. 2063/94 af 27. juli 1994 (EFT L 216 af 20.8.1994, s. 9)

| | Rådets forordning (EF) nr. 1572/98 af 17. juli 1998 (EFT L 206 af 23.7.1998, s. 1) |
| --- | --- |

Rådets forordning (EF) nr. 1572/98 af 17. juli 1998 (EFT L 206 af 23.7.1998, s. 1)

| | Artikel 16 i Rådets forordning (EF) nr. 2666/2000 af 5. december 2000 (EFT L 306 af 7.12.2000, s. 1) |
| --- | --- |

Artikel 16 i Rådets forordning (EF) nr. 2666/2000 af 5. december 2000 (EFT L 306 af 7.12.2000, s. 1)

| | Rådets forordning (EF) nr. 1648/2003 af 18. juni 2003 (EFT L 245 af 29.9.2003, s. 22) |
| --- | --- |

Rådets forordning (EF) nr. 1648/2003 af 18. juni 2003 (EFT L 245 af 29.9.2003, s. 22)

---

BILAG II

Sammenligningstabel

| Forordning (EØF) nr. 1360/90 | Denne forordning |
| --- | --- |
| Artikel 1, stk. 1 | Artikel 1, stk. 1 |
| Artikel 1, led et til fire | – |
| Artikel 1, andet punktum | – |
| – | Artikel 1, stk. 1, litra a) til c) |
| – | Artikel 1, stk. 1, 2. afsnit |
| – | Artikel 1, stk. 2 og 3 |
| Artikel 2 | – |
| Artikel 3, stk. 1 | Artikel 2, stk. 1 |
| Artikel 3, litra a) til g) | – |
| – | Artikel 2, litra a) til f) |
| Artikel 3, litra h) | Artikel 2, litra g) |
| Artikel 4, stk. 1 | Artikel 3, stk. 1 |
| – | Artikel 3, stk. 2 |
| Artikel 4, stk. 3, første punktum | Artikel 3, stk. 3, første punktum |
| – | Artikel 3, stk. 3, andet punktum |
| Artikel 4, stk. 2 | – |
| – | Artikel 3, stk. 4 og 5 |
| – | Artikel 4, stk. 1 til 3 |
| Artikel 4a, stk. 1 | Artikel 4, stk. 4, første afsnit |
| Artikel 4a, stk. 2 | Artikel 4, stk. 4, andet afsnit |
| – | Artikel 5 |
| Artikel 4a, stk. 3 | Artikel 6 |
| Artikel 5, stk. 1 | Artikel 7, stk. 1 |
| Artikel 5, stk. 2 | Artikel 7, stk. 2, første og andet afsnit |
| – | Artikel 7, stk. 2, tredje og fjerde afsnit |
| Artikel 5, stk. 3 | Artikel 7, stk. 3 |
| Artikel 5, stk. 4, første afsnit | Artikel 7, stk. 4, første punktum |
| – | Artikel 7, stk. 4, andet punktum |
| Artikel 5, stk. 4, andet afsnit | Artikel 7, stk. 5 |
| Artikel 5, stk. 4, tredje og fjerde afsnit | Artikel 8, stk. 1, første afsnit |
| – | Artikel 8, stk. 1, andet afsnit |
| Artikel 5, stk. 4, sidste afsnit | Artikel 8, stk. 1, sidste afsnit |
| Artikel 5, stk. 5 og 6 | Artikel 8, stk. 2 og 3 |
| Artikel 5, stk. 7 til 10 | – |
| – | Artikel 9 |
| Artikel 6 | – |
| Artikel 7, stk. 1, første punktum | Artikel 10, stk. 1, første punktum |
| Artikel 7, stk. 1, andet punktum | – |
| – | Artikel 10, stk. 1, andet punktum og andet til fjerde afsnit |
| – | Artikel 10, stk. 2 |
| Artikel 7, stk. 2 | Artikel 10, stk. 5, første punktum |
| Artikel 7, stk. 3 | Artikel 10, stk. 3 |
| – | Artikel 10, stk. 4, litra a) til k) |
| – | Artikel 11 |
| – | Artikel 12 |
| – | Artikel 13 |
| Artikel 8 | Artikel 14 |
| Artikel 9 | Artikel 15 |
| Artikel 10, stk. 1 | Artikel 16, stk. 1 |
| – | Artikel 16, stk. 2 |
| Artikel 10, stk. 2 | Artikel 16, stk. 3 |
| Artikel 10, stk. 3 | – |
| Artikel 10, stk. 4 til 6 | Artikel 16, stk. 4 til 6 |
| Artikel 11, stk. 1 | Artikel 17, stk. 3 |
| Artikel 11, stk. 2 og 3 | Artikel 17, stk. 1 og 2 |
| Artikel 11, stk. 4 til 10 | Artikel 17, stk. 4 til 10 |
| – | Artikel 17, stk. 11 |
| – | Artikel 18 |
| Artikel 12 | Artikel 19, stk. 1 |
| – | Artikel 19, stk. 2 til 4 |
| Artikel 13 | Artikel 20 |
| Artikel 14 | Artikel 21, stk. 1 |
| – | Artikel 21, stk. 2-4 |
| Artikel 15 | Artikel 22 |
| Artikel 16, stk. 1 | Artikel 23, stk. 1, første afsnit og første punktum af andet afsnit |
| – | Artikel 23, stk.1, sidste punktum af andet afsnit |
| Artikel 16, stk. 2 | Artikel 23, stk. 2 |
| – | Artikel 24, stk. 1 |
| Artikel 17 (delvis) | Artikel 24, stk. 2 |
| – | Artikel 24, stk. 3 |
| Artikel 18 | – |
| – | Artikel 25 |
| – | Artikel 26 |
| Artikel 19 | Artikel 27 |
| – | Bilag |

Forordning (EØF) nr. 1360/90

Denne forordning

Artikel 1, stk. 1

Artikel 1, stk. 1

Artikel 1, led et til fire

–

Artikel 1, andet punktum

–

–

Artikel 1, stk. 1, litra a) til c)

–

Artikel 1, stk. 1, 2. afsnit

–

Artikel 1, stk. 2 og 3

Artikel 2

–

Artikel 3, stk. 1

Artikel 2, stk. 1

Artikel 3, litra a) til g)

–

–

Artikel 2, litra a) til f)

Artikel 3, litra h)

Artikel 2, litra g)

Artikel 4, stk. 1

Artikel 3, stk. 1

–

Artikel 3, stk. 2

Artikel 4, stk. 3, første punktum

Artikel 3, stk. 3, første punktum

–

Artikel 3, stk. 3, andet punktum

Artikel 4, stk. 2

–

–

Artikel 3, stk. 4 og 5

–

Artikel 4, stk. 1 til 3

Artikel 4a, stk. 1

Artikel 4, stk. 4, første afsnit

Artikel 4a, stk. 2

Artikel 4, stk. 4, andet afsnit

–

Artikel 5

Artikel 4a, stk. 3

Artikel 6

Artikel 5, stk. 1

Artikel 7, stk. 1

Artikel 5, stk. 2

Artikel 7, stk. 2, første og andet afsnit

–

Artikel 7, stk. 2, tredje og fjerde afsnit

Artikel 5, stk. 3

Artikel 7, stk. 3

Artikel 5, stk. 4, første afsnit

Artikel 7, stk. 4, første punktum

–

Artikel 7, stk. 4, andet punktum

Artikel 5, stk. 4, andet afsnit

Artikel 7, stk. 5

Artikel 5, stk. 4, tredje og fjerde afsnit

Artikel 8, stk. 1, første afsnit

–

Artikel 8, stk. 1, andet afsnit

Artikel 5, stk. 4, sidste afsnit

Artikel 8, stk. 1, sidste afsnit

Artikel 5, stk. 5 og 6

Artikel 8, stk. 2 og 3

Artikel 5, stk. 7 til 10

–

–

Artikel 9

Artikel 6

–

Artikel 7, stk. 1, første punktum

Artikel 10, stk. 1, første punktum

Artikel 7, stk. 1, andet punktum

–

–

Artikel 10, stk. 1, andet punktum og andet til fjerde afsnit

–

Artikel 10, stk. 2

Artikel 7, stk. 2

Artikel 10, stk. 5, første punktum

Artikel 7, stk. 3

Artikel 10, stk. 3

–

Artikel 10, stk. 4, litra a) til k)

–

Artikel 11

–

Artikel 12

–

Artikel 13

Artikel 8

Artikel 14

Artikel 9

Artikel 15

Artikel 10, stk. 1

Artikel 16, stk. 1

–

Artikel 16, stk. 2

Artikel 10, stk. 2

Artikel 16, stk. 3

Artikel 10, stk. 3

–

Artikel 10, stk. 4 til 6

Artikel 16, stk. 4 til 6

Artikel 11, stk. 1

Artikel 17, stk. 3

Artikel 11, stk. 2 og 3

Artikel 17, stk. 1 og 2

Artikel 11, stk. 4 til 10

Artikel 17, stk. 4 til 10

–

Artikel 17, stk. 11

–

Artikel 18

Artikel 12

Artikel 19, stk. 1

–

Artikel 19, stk. 2 til 4

Artikel 13

Artikel 20

Artikel 14

Artikel 21, stk. 1

–

Artikel 21, stk. 2-4

Artikel 15

Artikel 22

Artikel 16, stk. 1

Artikel 23, stk. 1, første afsnit og første punktum af andet afsnit

–

Artikel 23, stk.1, sidste punktum af andet afsnit

Artikel 16, stk. 2

Artikel 23, stk. 2

–

Artikel 24, stk. 1

Artikel 17 (delvis)

Artikel 24, stk. 2

–

Artikel 24, stk. 3

Artikel 18

–

–

Artikel 25

–

Artikel 26

Artikel 19

Artikel 27

–

Bilag

---

RÅDETS BEGRUNDELSE

I.   INDLEDNING

| 1. | Den 25. juli 2007 sendte Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet et forslag til en omarbejdet udgave af de eksisterende lovgivningsmæssige bestemmelser (1) om oprettelse af et europæisk erhvervsuddannelsesinstitut (i det følgende benævnt »instituttet«) |
| --- | --- |

1.

Den 25. juli 2007 sendte Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet et forslag til en omarbejdet udgave af de eksisterende lovgivningsmæssige bestemmelser (1) om oprettelse af et europæisk erhvervsuddannelsesinstitut (i det følgende benævnt »instituttet«)

| 2. | Fra begyndelsen af proceduren anerkendte begge sider behovet for at sikre, at instituttet fra 2009 ville kunne udarbejde sit arbejdsprogram på grundlag af den fornyede forordning. Der blev derfor indledt uformelle kontakter (2) mellem de tre institutioner med henblik på at fremme lovgivningsprocessen så effektivt som muligt. |
| --- | --- |

2.

Fra begyndelsen af proceduren anerkendte begge sider behovet for at sikre, at instituttet fra 2009 ville kunne udarbejde sit arbejdsprogram på grundlag af den fornyede forordning. Der blev derfor indledt uformelle kontakter (2) mellem de tre institutioner med henblik på at fremme lovgivningsprocessen så effektivt som muligt.

| 3. | Europa-Parlamentet vedtog sin udtalelse den 22. maj 2008. Da Rådet ikke kunne acceptere visse dele heraf, fandt der en række yderligere kontakter sted, hvorefter det blev besluttet, at der skulle gøres et forsøg på hurtigt at nå til enighed i forbindelse med andenbehandlingen. |
| --- | --- |

3.

Europa-Parlamentet vedtog sin udtalelse den 22. maj 2008. Da Rådet ikke kunne acceptere visse dele heraf, fandt der en række yderligere kontakter sted, hvorefter det blev besluttet, at der skulle gøres et forsøg på hurtigt at nå til enighed i forbindelse med andenbehandlingen.

| 4. | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg afgav udtalelse den 22. oktober 2008. |
| --- | --- |

4.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg afgav udtalelse den 22. oktober 2008.

| 5. | Den 18. november 2008 vedtog Rådet sin fælles holdning i overensstemmelse med traktatens artikel 251. |
| --- | --- |

5.

Den 18. november 2008 vedtog Rådet sin fælles holdning i overensstemmelse med traktatens artikel 251.

II.   GENNEMGANG AF DEN FÆLLES HOLDNING

Den fælles holdning afspejler den enighed, der blev opnået mellem de tre institutioner efter ovennævnte uformelle kontakter. Selv om den fælles holdning indeholder nogle væsentlige ændringer i forhold til Kommissionens oprindelig forslag — navnlig med hensyn til styringsbestemmelser i artikel 7-10 — er forslagets grundlæggende struktur ikke ændret. De væsentligste ændringer er omhandlet i punkt i), ii) og iii) nedenfor, mens de resterende ændringer (i artikel 4, stk. 2, artikel 12, artikel 13, stk. 2, artikel 13, stk. 4, og artikel 19, stk. 4, og i betragtning 27) hovedsagelig kan anses for at være af en teknisk/redaktionel art, hvis eneste formål er at forbedre tekstens klarhed.

i)   Anvendelsesområde (artikel 1, artikel 2, litra c), c), d), e) og f), artikel 3, stk. 6, og artikel 23, betragtning 10, 11, 12, 14, 18 og 26)

Ifølge Kommissionens forslag skal instituttets anvendelsesområde udvides, så det foruden uddannelse og erhvervsuddannelse også kommer til at omfatte udvikling af menneskelige ressourcer, først og fremmest fordi de forskellige delsektorer på uddannelsesområdet (primær, sekundær, erhvervsmæssig, højere, voksen, osv.) nu bør ses fra en holistisk synsvinkel i den livslange lærings perspektiv, der omfatter dem alle. Selv om Rådet kan tilslutte sig en vis udvidelse af instituttets arbejdsområde, er den generelle opfattelse, at vendingen »udvikling af menneskelige ressourcer«, der anvendes i stigende omfang, er for bred i betragtning af det valgte retsgrundlag (artikel 150 i TEF). Rådet foretrækker derfor i hele teksten at erstatte denne vending med »udvikling af menneskelig kapital«, samt i artikel 1 at indsætte en klar definition af den vending, der anvendes i forordningen, en definition, der næsten udelukkende bygger på traktatens artikel 150.

Med hensyn til den foreslåede udvidelse af instituttets geografiske anvendelsesområde er der gjort en indsats — også i artikel 1 — for mere udtrykkeligt at definere, hvilke lande der vil være støtteberettigede, og i givet fald på hvilke betingelser.

Desuden har Rådet indarbejdet to ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet — i artikel 2, litra b), og artikel 3, stk. 3 — der sigter mod henholdsvis at sikre, at instituttet vil fremme viden om og analyse af kvalifikationsbehov på nationale og lokale arbejdsmarkeder, og at der undgås overlapning mellem dets aktiviteter og aktiviteterne i det komplementære Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (Cedefop).

Endelig har Rådet genindsat en henvisning, der manglede i Kommissionens forslag, til en mulig inddragelse af repræsentanter for arbejdsmarkedets parter i instituttets arbejde på europæisk plan.

ii)   Styring (artikel 4, stk. 3, artikel 7, 8 og 10, betragtning 19)

De væsentligste ændringer i Kommissionens forslag vedrører ledelsesstrukturen og navnlig omfanget af hver af de tre betydeligste institutioners repræsentation i bestyrelsen. For at strømline beslutningsprocessen foreslog Kommissionen at reducere medlemsstatsrepræsentationsniveauet til højst seks medlemmer, mens omfanget af dens egen repræsentation fordobles til samme niveau, dvs. seks, så den ligestilles med Rådet. Rådet overvejede dette forslag meget nøje, blandt andet også i en bredere sammenhæng i lyset af den igangværende horisontale debat om den fremtidige styring af de europæiske organer. Selv om Rådet har forståelse for nogle af Kommissionens argumenter for en lettere ledelsesstruktur, mener Rådet i sidste instans, at den nuværende situation bør opretholdes, hvorved hver medlemsstat har ret til at give udtryk for sine egne synspunkter via en plads i bestyrelsen og retten til at stemme. Efter Rådets opfattelse udgør individuel repræsentation den bedste måde til at styrke medlemsstaternes ejerskab for instituttets arbejde.

Tilsvarende finder Rådet ikke, at der er nogen gyldig grund til at ændre de eksisterende ordninger for Kommissionens repræsentation i bestyrelsen, og det var i første omgang imod enhver form for repræsentation af Europa-Parlamentet på grund af en mulig interessekonflikt. Når dette er sagt, er Rådet dog indstillet på — som et kompromis — at acceptere den løsning, der i sidste ende blev udformet, i henhold til hvilken der ville blive tildelt tre pladser i bestyrelsen til »tre eksperter uden stemmeret, der er udpeget af Europa-Parlamentet«.

De resterende ændringer, som Rådet og Parlamentet nåede til enighed om på området styring, tager sigte på at præcisere status og profil for repræsentanterne for de partnerlande, som instituttet arbejder med, idet målet om kønsbalance i bestyrelsen bekræftes på ny, idet afstemningsreglerne for at træffe afgørelser og indkalde til møder præciseres, og idet der fastlægges yderligere regler for udnævnelse og evaluering af instituttets direktør.

iii)   Rapporter og evaluering (artikel 13, stk. 5, artikel 18 og 24)

Rådet har støttet de af Europa-Parlamentets ændringer, der tager sigte på at sikre en regelmæssig strøm af oplysninger og tilbagemeldinger til de relevante organer både i Parlamentet og i Rådet. De kan både forelægges i form af skriftlige rapporter og ved direktørens fremmøde i det eller de relevante parlamentsudvalg og det relevante rådsorgan.

Endvidere vil instituttets aktiviteter hvert fjerde år være genstand for en evaluering, der foretages af eksterne sagkyndige i samarbejde med Kommissionen og bestyrelsen.

III.   KONKLUSION

Den fælles holdning — resultatet af uformelle forhandlinger mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen — stemmer i store træk overens med den tilgang og de mål, som Kommissionen forfulgte i sit oprindelige forslag til en omarbejdet forordning, med undtagelse af bestemmelserne om styring og navnlig repræsentation i instituttets bestyrelse. Anvendelsesområdet for instituttets arbejde er blevet udvidet og beskrevet mere præcist, en række bestemmelser vedrørende bestyrelsen, dens afstemningsregler og direktørens rolle er blevet præciseret, og procedurerne for aflæggelse af rapport og evaluering af instituttets aktiviteter og virksomhed er strammet op.

---

(1)  Med hensyn til enkelthederne vedrørende de eksisterende lovgivningsmæssige bestemmelser se bilag I til Rådets fælles holdning.

(2)  I overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 251, stk. 2, i EF-traktaten og punkt 16-18 i den fælles erklæring om den praktiske gennemførelse af den fælles beslutningsprocedure (EUT C 145 af 30.6.2007, s. 5).

---

5.12.2008

| 5.12.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 310/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 310/s3

---

MEDDELELSE TIL LÆSERNE

Institutionerne har besluttet, at der ikke længere skal henvises til den seneste ændring af en given retsakt.

Medmindre andet er angivet, forstås en henvisning til en retsakt i de tekster, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, derfor som en henvisning til retsakten i dens gældende udgave.

---