# Uradni list C 330E/2008

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 330E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5130. december 2008 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 330E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5130. december 2008

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | III   Pripravljalni akti |
| | SVET |
| 2008/C 330E/01 | Skupno stališče (ES) št. 28/2008 z dne 18. novembra 2007, ki ga je sprejel Svet v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 80/181/EGS o približevanju zakonodaj držav članic, ki se nanašajo na merske enote (
  1
  ) | 1 |
| 2008/C 330E/02 | Skupno stališče (ES) št. 29/2008 z dne 9. decembra 2008, ki ga je sprejel Svet v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zavarovanju lastnikov ladij za pomorske zahtevke (
  1
  ) | 7 |
| 2008/C 330E/03 | Skupno stališče (ES) št. 30/2008 z dne 9. decembra 2008, ki ga je sprejel Svet v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o skladnosti z zahtevami države zastave (
  1
  ) | 13 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

III   Pripravljalni akti

SVET

2008/C 330E/01

Skupno stališče (ES) št. 28/2008 z dne 18. novembra 2007, ki ga je sprejel Svet v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 80/181/EGS o približevanju zakonodaj držav članic, ki se nanašajo na merske enote (
  1
  )

1

1

2008/C 330E/02

Skupno stališče (ES) št. 29/2008 z dne 9. decembra 2008, ki ga je sprejel Svet v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zavarovanju lastnikov ladij za pomorske zahtevke (
  1
  )

1

7

2008/C 330E/03

Skupno stališče (ES) št. 30/2008 z dne 9. decembra 2008, ki ga je sprejel Svet v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o skladnosti z zahtevami države zastave (
  1
  )

1

13

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 330E/04 | Opomba bralcu(glej notranjo stran zadnje strani ovitka) | s3 |

2008/C 330E/04

Opomba bralcu(glej notranjo stran zadnje strani ovitka)

Opomba bralcu

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

III Pripravljalni akti

SVET

| 30.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 330/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

CE 330/1

---

SKUPNO STALIŠČE (ES) št. 28/2008

ki ga je sprejel Svet dne 18. novembra 2007

o spremembi Direktive Sveta 80/181/EGS o približevanju zakonodaj držav članic, ki se nanašajo na merske enote

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 330 E/01)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi Direktive 80/181/EGS (3) bi morala Združeno kraljestvo in Irska določiti datum za odpravo izjem, kjer se te za merske enote še uporabljajo, in sicer za „pinto“ za mleko v vračljivih steklenicah ter pivo in jabolčnik iz soda, „miljo“ za prometne znake in prikaz hitrosti ter „unčo“ za transakcije s plemenitimi kovinami. Vendar so izkušnje pokazale, da zaradi lokalne narave navedenih izjem in omejenega števila zadevnih izdelkov ohranitev izjem ne bi povzročila netarifne ovire za trgovino, zato ni več potrebe po odpravi teh izjem. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi Direktive 80/181/EGS (3) bi morala Združeno kraljestvo in Irska določiti datum za odpravo izjem, kjer se te za merske enote še uporabljajo, in sicer za „pinto“ za mleko v vračljivih steklenicah ter pivo in jabolčnik iz soda, „miljo“ za prometne znake in prikaz hitrosti ter „unčo“ za transakcije s plemenitimi kovinami. Vendar so izkušnje pokazale, da zaradi lokalne narave navedenih izjem in omejenega števila zadevnih izdelkov ohranitev izjem ne bi povzročila netarifne ovire za trgovino, zato ni več potrebe po odpravi teh izjem.

| (2) | Primerno je pojasniti, da je področje uporabe Direktive 80/181/EGS skladno s cilji iz člena 95 Pogodbe in da ni omejeno na nobeno posebno področje ukrepanja Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

Primerno je pojasniti, da je področje uporabe Direktive 80/181/EGS skladno s cilji iz člena 95 Pogodbe in da ni omejeno na nobeno posebno področje ukrepanja Skupnosti.

| (3) | V skladu z Direktivo 80/181/EGS se lahko do 31. decembra 2009 poleg zakonskih enot iz poglavja I Priloge k navedeni direktivi uporabljajo tudi dodatni zapisi. Da bi se izognili ustvarjanju ovir za podjetja Skupnosti, ki izvažajo v nekatere tretje države, v katerih morajo biti izdelki označeni v drugačnih enotah od tistih iz poglavja I, je primerno ohraniti dovoljenje za uporabo dodatnih zapisov. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z Direktivo 80/181/EGS se lahko do 31. decembra 2009 poleg zakonskih enot iz poglavja I Priloge k navedeni direktivi uporabljajo tudi dodatni zapisi. Da bi se izognili ustvarjanju ovir za podjetja Skupnosti, ki izvažajo v nekatere tretje države, v katerih morajo biti izdelki označeni v drugačnih enotah od tistih iz poglavja I, je primerno ohraniti dovoljenje za uporabo dodatnih zapisov.

| (4) | Direktiva 80/181/EGS podpira nemoteno delovanje notranjega trga s stopnjo usklajenosti merskih enot, ki jo določi sama. V zvezi s tem je primerno, da Komisija spremlja dogajanja na trgu v zvezi z navedeno direktivo in njenim izvajanjem, zlasti glede morebitnih ovir pri delovanju notranjega trga in morebitnega nadaljnjega usklajevanja, potrebnega za premagovanje teh ovir. |
| --- | --- |

(4)

Direktiva 80/181/EGS podpira nemoteno delovanje notranjega trga s stopnjo usklajenosti merskih enot, ki jo določi sama. V zvezi s tem je primerno, da Komisija spremlja dogajanja na trgu v zvezi z navedeno direktivo in njenim izvajanjem, zlasti glede morebitnih ovir pri delovanju notranjega trga in morebitnega nadaljnjega usklajevanja, potrebnega za premagovanje teh ovir.

| (5) | Primerno je, da si Komisija v okviru trgovinskih odnosov s tretjimi državami, tudi v Čezatlantskem ekonomskem Svetu, še naprej odločno prizadeva, da bi bili proizvodi, označeni le z enotami mednarodnega sistema (SI), sprejeti na trgu tretjih držav. |
| --- | --- |

(5)

Primerno je, da si Komisija v okviru trgovinskih odnosov s tretjimi državami, tudi v Čezatlantskem ekonomskem Svetu, še naprej odločno prizadeva, da bi bili proizvodi, označeni le z enotami mednarodnega sistema (SI), sprejeti na trgu tretjih držav.

| (6) | Dodatni zapisi bi lahko omogočili tudi postopno in nemoteno uvedbo novih metričnih enot, ki se lahko določijo na mednarodni ravni. |
| --- | --- |

(6)

Dodatni zapisi bi lahko omogočili tudi postopno in nemoteno uvedbo novih metričnih enot, ki se lahko določijo na mednarodni ravni.

| (7) | Generalna konferenca za uteži in mere je leta 1995 sklenila odpraviti razred dopolnilnih enot SI kot ločeni razred SI ter enoti „radian“ in „steradian“ opredeliti kot brezdimenzionalni izpeljani enoti SI, imeni in simbola katerih se lahko po potrebi uporabljajo v izrazih za druge izpeljane enote SI, ni pa to nujno. |
| --- | --- |

(7)

Generalna konferenca za uteži in mere je leta 1995 sklenila odpraviti razred dopolnilnih enot SI kot ločeni razred SI ter enoti „radian“ in „steradian“ opredeliti kot brezdimenzionalni izpeljani enoti SI, imeni in simbola katerih se lahko po potrebi uporabljajo v izrazih za druge izpeljane enote SI, ni pa to nujno.

| (8) | Generalna konferenca za uteži in mere je leta 1999 v mednarodni sistem enot SI kot enoto SI za katalitično aktivnost vključila „katal“ s simbolom „kat“. Ta nova usklajena enota SI zagotavlja skladno in enotno navedbo merskih enot na področjih medicine in biokemije ter s tem preprečuje vse možne nesporazume, ki izhajajo iz uporabe neusklajenih enot. |
| --- | --- |

(8)

Generalna konferenca za uteži in mere je leta 1999 v mednarodni sistem enot SI kot enoto SI za katalitično aktivnost vključila „katal“ s simbolom „kat“. Ta nova usklajena enota SI zagotavlja skladno in enotno navedbo merskih enot na področjih medicine in biokemije ter s tem preprečuje vse možne nesporazume, ki izhajajo iz uporabe neusklajenih enot.

| (9) | Generalna konferenca za uteži in mere je leta 2007 z namenom, da bi odpravila enega največjih vzrokov za ugotovljene raznolikosti med različnimi realizacijami trojne točke vode, sprejela opombo k definiciji „kelvina“. „Kelvin“ je definiran kot del termodinamične temperature trojne točke vode. Opomba se nanaša na vodo točno določene izotopske sestave. |
| --- | --- |

(9)

Generalna konferenca za uteži in mere je leta 2007 z namenom, da bi odpravila enega največjih vzrokov za ugotovljene raznolikosti med različnimi realizacijami trojne točke vode, sprejela opombo k definiciji „kelvina“. „Kelvin“ je definiran kot del termodinamične temperature trojne točke vode. Opomba se nanaša na vodo točno določene izotopske sestave.

| (10) | Ker se aker v Združenem kraljestvu in na Irskem ne uporablja več za vpis v zemljiško knjigo, glede tega izjema ni več potrebna. |
| --- | --- |

(10)

Ker se aker v Združenem kraljestvu in na Irskem ne uporablja več za vpis v zemljiško knjigo, glede tega izjema ni več potrebna.

| (11) | V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (4) se države članice poziva, da za lastne potrebe in v interesu Skupnosti pripravijo tabele, ki naj kar najbolj nazorno prikazujejo povezavo med to direktivo in ukrepi za prenos, ter te tabele objavijo. |
| --- | --- |

(11)

V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (4) se države članice poziva, da za lastne potrebe in v interesu Skupnosti pripravijo tabele, ki naj kar najbolj nazorno prikazujejo povezavo med to direktivo in ukrepi za prenos, ter te tabele objavijo.

| (12) | Direktivo 80/181/EGS bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(12)

Direktivo 80/181/EGS bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Spremembe

Direktiva 80/181/EGS se spremeni:

| 1) | v členu 1 se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | tiste enote, ki so naštete v poglavju II Priloge, samo v tistih državah članicah, v katerih so bile odobrene 21. aprila 1973.“; |
| --- | --- | --- |

1)

v členu 1 se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

tiste enote, ki so naštete v poglavju II Priloge, samo v tistih državah članicah, v katerih so bile odobrene 21. aprila 1973.“;

| 2) | v členu 2 se točka (a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | Obveznosti, ki izhajajo iz člena 1, se nanašajo na merilne instrumente, ki se uporabljajo, na merjenja, ki se izvajajo, in na navedbe količin, izražene v merskih enotah.“; |
| --- | --- | --- |

2)

v členu 2 se točka (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

Obveznosti, ki izhajajo iz člena 1, se nanašajo na merilne instrumente, ki se uporabljajo, na merjenja, ki se izvajajo, in na navedbe količin, izražene v merskih enotah.“;

| 3) | v členu 3 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
  „2.   Odobri se uporaba dodatnih zapisov.“; |
| --- | --- |

3)

v členu 3 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Odobri se uporaba dodatnih zapisov.“;

| 4) | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 6b
  Komisija spremlja dogajanje na trgu v zvezi s to direktivo in njenim izvajanjem glede nemotenega delovanja notranjega trga in mednarodne trgovine ter Evropskemu parlamentu in Svetu do 31. decembra 2019 v zvezi s tem dogajanjem predloži poročilo, kateremu po potrebi priloži ustrezne predloge.“; |
| --- | --- |

4)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 6b

Komisija spremlja dogajanje na trgu v zvezi s to direktivo in njenim izvajanjem glede nemotenega delovanja notranjega trga in mednarodne trgovine ter Evropskemu parlamentu in Svetu do 31. decembra 2019 v zvezi s tem dogajanjem predloži poročilo, kateremu po potrebi priloži ustrezne predloge.“;

| 5) | Priloga se spremeni:






  a) | v točki 1.1. poglavja I se odstavek z naslovom „Enota za termodinamično temperaturo“ nadomesti z naslednjim:
  „Enota za termodinamično temperaturo
  Enota za termodinamično temperaturo, kelvin, je 1/273,16 del termodinamične temperature trojne točke vode.
  Ta definicija se nanaša na vodo, katere izotopska sestava je opredeljena z naslednjimi razmerji množin snovi: 0,00015576 mol 2H na mol 1H, 0,0003799 mol 17O na mol 16O in 0,0020052 mol 18O na mol 16O.
  (resolucija št. 4 trinajste konference CGPM (1967) in resolucija št. 10 triindvajsete konference CGPM (2007))“; |
| --- | --- | --- |

5)

Priloga se spremeni:

a)

v točki 1.1. poglavja I se odstavek z naslovom „Enota za termodinamično temperaturo“ nadomesti z naslednjim:

„Enota za termodinamično temperaturo

Enota za termodinamično temperaturo, kelvin, je 1/273,16 del termodinamične temperature trojne točke vode.

Ta definicija se nanaša na vodo, katere izotopska sestava je opredeljena z naslednjimi razmerji množin snovi: 0,00015576 mol 2H na mol 1H, 0,0003799 mol 17O na mol 16O in 0,0020052 mol 18O na mol 16O.

(resolucija št. 4 trinajste konference CGPM (1967) in resolucija št. 10 triindvajsete konference CGPM (2007))“;

| b) | naslov točke 1.1.1. poglavja I se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

b)

naslov točke 1.1.1. poglavja I se nadomesti z naslednjim:

| c) | naslov točke 1.2. poglavja I se naslov nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

c)

naslov točke 1.2. poglavja I se naslov nadomesti z naslednjim:

| d) | točka 1.2.1. poglavja I se črta; |
| --- | --- |

d)

točka 1.2.1. poglavja I se črta;

| e) | točki 1.2.2 in 1.2.3 poglavja I se nadomestita z naslednjim:
  „1.2.2   Splošno pravilo za izpeljane enote SI
  Enote, ki so koherentno izpeljane iz osnovnih enot SI, so podane kot algebrski izrazi v obliki zmnožkov potenc osnovnih enot SI s številskimi faktorji, enakimi 1.
  1.2.3   Izpeljane enote SI s posebnimi imeni in simboli









  Veličina | Enota | Izraženo |
| --- | --- | --- | --- |
| Ime | Simbol | z drugimi enotami SI | z osnovnimi enotami SI |
| ravninski kot | radian | rad | | m · m–1 |
| prostorski kot | steradian | sr | | m2 · m–2 |
| frekvenca | herc, hertz | Hz | | s–1 |
| sila | njuten, newton | N | | m · kg · s–2 |
| tlak, napetost | paskal, pascal | Pa | N · m–2 | m–1 · kg · s–2 |
| energija, delo, toplota | džul, joule | J | N · m | m2 · kg · s–2 |
| moč (5), energijski tok | Vat, watt | W | J · s–1 | m2 · kg · s–3 |
| Elektrina, električni naboj | kulon, coulomb | C | | s · A |
| Električni potencial, razlika, potencialov lastna (vsebovana) napetost | volt | V | W · A–1 | m2 · kg · s–3 · A–1 |
| Električna upornost | om, ohm | Ω | V · A–1 | m2 · kg · s–3 · A–2 |
| Prevodnost | simens, siemens | S | A · V–1 | m–2 · kg–1 · s3 · A2 |
| Kapacitivnost | farad | F | C · V–1 | m–2 · kg–1 · s4 · A2 |
| Magnetni pretok | veber, weber | Wb | V · s | m2 · kg · s–2 · A–1 |
| Gostota magnetnega pretoka | tesla | T | Wb · m–2 | kg · s–2 · A–1 |
| Induktivnost | henri, henry | H | Wb · A–1 | m2 · kg · s–2 · A–2 |
| Svetlobni tok | lumen | lm | cd · sr | cd |
| Osvetljenost | luks, lux | lx | lm · m–2 | m–2 · cd |
| Aktivnost (radionuklida) | bekerel, becquerel | Bq | | s–1 |
| Absorbirana doza, specifična uvožena energija, kerma, indeks absorbirane doze | grej, gray | Gy | J · kg–1 | m2 · s–2 |
| Ekvivalentna doza | sivert, sievert | Sv | J · kg–1 | m2 · s–2 |
| Katalitična aktivnost | katal | kat | | mol · s–1 |

e)

točki 1.2.2 in 1.2.3 poglavja I se nadomestita z naslednjim:

„1.2.2   Splošno pravilo za izpeljane enote SI

Enote, ki so koherentno izpeljane iz osnovnih enot SI, so podane kot algebrski izrazi v obliki zmnožkov potenc osnovnih enot SI s številskimi faktorji, enakimi 1.

1.2.3   Izpeljane enote SI s posebnimi imeni in simboli

Veličina

Enota

Izraženo

Ime

Simbol

z drugimi enotami SI

z osnovnimi enotami SI

ravninski kot

radian

rad

m · m–1

prostorski kot

steradian

sr

m2 · m–2

frekvenca

herc, hertz

Hz

s–1

sila

njuten, newton

N

m · kg · s–2

tlak, napetost

paskal, pascal

Pa

N · m–2

m–1 · kg · s–2

energija, delo, toplota

džul, joule

J

N · m

m2 · kg · s–2

moč (5), energijski tok

Vat, watt

W

J · s–1

m2 · kg · s–3

Elektrina, električni naboj

kulon, coulomb

C

s · A

Električni potencial, razlika, potencialov lastna (vsebovana) napetost

volt

V

W · A–1

m2 · kg · s–3 · A–1

Električna upornost

om, ohm

Ω

V · A–1

m2 · kg · s–3 · A–2

Prevodnost

simens, siemens

S

A · V–1

m–2 · kg–1 · s3 · A2

Kapacitivnost

farad

F

C · V–1

m–2 · kg–1 · s4 · A2

Magnetni pretok

veber, weber

Wb

V · s

m2 · kg · s–2 · A–1

Gostota magnetnega pretoka

tesla

T

Wb · m–2

kg · s–2 · A–1

Induktivnost

henri, henry

H

Wb · A–1

m2 · kg · s–2 · A–2

Svetlobni tok

lumen

lm

cd · sr

cd

Osvetljenost

luks, lux

lx

lm · m–2

m–2 · cd

Aktivnost (radionuklida)

bekerel, becquerel

Bq

s–1

Absorbirana doza, specifična uvožena energija, kerma, indeks absorbirane doze

grej, gray

Gy

J · kg–1

m2 · s–2

Ekvivalentna doza

sivert, sievert

Sv

J · kg–1

m2 · s–2

Katalitična aktivnost

katal

kat

mol · s–1

Enote izpeljane iz osnovnih enot SI so lahko izražene z izrazi, naštetimi v poglavju I.

Izpeljane enote SI so lahko izražene s posebnimi imeni in simboli iz zgornje preglednice; na primer enota SI za dinamično viskoznost je lahko izražena kot m–1 · kg · s–1 ali N · s · m–2 ali kot Pa · s“;

| f) | v poglavju II se v tabeli črta naslednja vrstica:








  „Vpis v zemljiško knjigo | aker | 1 ak = 4 047 m2 | ak“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

f)

v poglavju II se v tabeli črta naslednja vrstica:

„Vpis v zemljiško knjigo

aker

1 ak = 4 047 m2

ak“;

| g) | v poglavju II se zadnji stavek nadomesti z naslednjim: „Enote, naštete v tem poglavju, se lahko medsebojno ali z enotami iz poglavja I kombinirajo v sestavljene enote.“. |
| --- | --- |

g)

v poglavju II se zadnji stavek nadomesti z naslednjim: „Enote, naštete v tem poglavju, se lahko medsebojno ali z enotami iz poglavja I kombinirajo v sestavljene enote.“.

Člen 2

Prenos

1.   Države članice najpozneje do 31. decembra 2009 sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Komisiji nemudoma sporočijo besedilo teh predpisov.

Navedene predpise uporabljajo od 1. januarja 2010.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedilo temeljnih določb nacionalnega prava, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V ...

Za Evropski parlament

...

Predsednik

Za Svet

...

Predsednik

---

(1)  UL C 120, 16.5. 2008, str. 14.

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 29. novembra 2007 (UL C 297 E, 20.11.2008, str. 105), Skupno stališče Sveta z dne... (18. novembra 2007) in Stališče Evropskega parlamenta z dne... (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  UL L 39, 15.2.1980, str. 40.

3

(4)  UL C 321, 31.12.2003, str. 1.

4

(5)  Posebni imeni za enoto moči: ime volt-amper (simbol ‚VA‘), kadar se uporablja za izražanje navidezne moči izmeničnega električnega toka, in var (simbol ‚var‘), kadar se uporablja za izražanje jalove električne moči. ‚Var‘ ni vključen v resolucije CGPM

5

---

UTEMELJITEV SVETA

I.   UVOD

| 1. | Komisija je 10. septembra 2007 sprejela predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 80/181/EGS o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanaša na merske enote. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 10. septembra 2007 sprejela predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 80/181/EGS o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanaša na merske enote.

| 2. | Svet je 26. septembra 2007 sklenil, da se bo posvetoval z Ekonomsko-socialnim odborom, ki je mnenje predložil 12. decembra 2007. |
| --- | --- |

2.

Svet je 26. septembra 2007 sklenil, da se bo posvetoval z Ekonomsko-socialnim odborom, ki je mnenje predložil 12. decembra 2007.

| 3. | Evropski parlament je mnenje sprejel v prvi obravnavi 29. novembra 2007. V mnenju Parlamenta ni sprememb predloga Komisije. |
| --- | --- |

3.

Evropski parlament je mnenje sprejel v prvi obravnavi 29. novembra 2007. V mnenju Parlamenta ni sprememb predloga Komisije.

| 4. | Svet je 15. julija 2008 dosegel politični dogovor zaradi sprejetja skupnega stališča v skladu s členom 251 Pogodbe. |
| --- | --- |

4.

Svet je 15. julija 2008 dosegel politični dogovor zaradi sprejetja skupnega stališča v skladu s členom 251 Pogodbe.

| 5. | Svet je 18. novembra 2008 sprejel skupno stališče o predlogu, kot je podan v dokumentu 11915/08. |
| --- | --- |

5.

Svet je 18. novembra 2008 sprejel skupno stališče o predlogu, kot je podan v dokumentu 11915/08.

II.   CILJI

| 6. | Glavni cilj predloga Komisije je posodobitev direktive 80/181/ES, tako da:






  — | bo v njeno področje uporabe vključeno tudi varstvo potrošnikov in okolje, |
| --- | --- | --- |

6.

Glavni cilj predloga Komisije je posodobitev direktive 80/181/ES, tako da:

—

bo v njeno področje uporabe vključeno tudi varstvo potrošnikov in okolje,

| — | bo v mednarodni sistem enot (SI) (1) kot zakonska enota vključena nova enota, |
| --- | --- |

—

bo v mednarodni sistem enot (SI) (1) kot zakonska enota vključena nova enota,

| — | bo mogoča uporaba dodatnih navedb, |
| --- | --- |

—

bo mogoča uporaba dodatnih navedb,

| — | bo odpravljena obveznost, v skladu s katero morata Združeno kraljestvo in Irska odpraviti omejeno lokalno izjemo za pint, miljo in unčo, kjer se te še uporabljajo. |
| --- | --- |

—

bo odpravljena obveznost, v skladu s katero morata Združeno kraljestvo in Irska odpraviti omejeno lokalno izjemo za pint, miljo in unčo, kjer se te še uporabljajo.

III.   SKUPNO STALIŠČE

Splošno

| 7. | Svet se sicer strinja s cilji predloga, kljub temu je skušal nekatere določbe izboljšati in dodati nekaj novih, zlasti zato, da bi bile v zakonodaji Skupnosti razvidne nekatere dodatne spremembe mednarodnega sistema enot ter da bi lahko za Komisijo pripravil poročilo o razvoju dogodkov v zvezi z direktivo 80/181/EGS, predvsem kar zadeva nemoteno delovanje notranjega trga ter potek mednarodne trgovine. |
| --- | --- |

7.

Svet se sicer strinja s cilji predloga, kljub temu je skušal nekatere določbe izboljšati in dodati nekaj novih, zlasti zato, da bi bile v zakonodaji Skupnosti razvidne nekatere dodatne spremembe mednarodnega sistema enot ter da bi lahko za Komisijo pripravil poročilo o razvoju dogodkov v zvezi z direktivo 80/181/EGS, predvsem kar zadeva nemoteno delovanje notranjega trga ter potek mednarodne trgovine.

Nemoteno delovanje notranjega trga in mednarodno priznavanje enot SI

| 8. | Direktiva Sveta 80/181/EGS je bila revidirana vsakih deset let in sicer glede lokalnih izjem in uporabe dodatnih navedb. Svet soglaša z namenom predloga, tj. povečanje pravne varnosti z odpravo časovne omejitve za izjeme od splošnega načela, da se morajo enote SI uporabljati v kar največji možni meri. Kljub temu Svet meni, da je treba skrbno spremljati vpliv, ki ga ima direktiva o merskih enotah na nemoteno delovanje notranjega trga in na mednarodno trgovino. Zato je v besedilo vstavil nov člen 6b, v katerem je določeno, da Komisija o tem vplivu poroča 10 let po začetku veljavnosti te direktive o spremembi. |
| --- | --- |

8.

Direktiva Sveta 80/181/EGS je bila revidirana vsakih deset let in sicer glede lokalnih izjem in uporabe dodatnih navedb. Svet soglaša z namenom predloga, tj. povečanje pravne varnosti z odpravo časovne omejitve za izjeme od splošnega načela, da se morajo enote SI uporabljati v kar največji možni meri. Kljub temu Svet meni, da je treba skrbno spremljati vpliv, ki ga ima direktiva o merskih enotah na nemoteno delovanje notranjega trga in na mednarodno trgovino. Zato je v besedilo vstavil nov člen 6b, v katerem je določeno, da Komisija o tem vplivu poroča 10 let po začetku veljavnosti te direktive o spremembi.

| 9. | Da bi pojasnil določbe v členu 6b in da bi bilo iz besedila razvidno, kako pomembno je, da Komisija spremlja nemoteno delovanje notranjega trga, je Svet v besedilo vstavil novo uvodno izjavo (4). Obenem je želel opozoriti, da je treba na trgih tretjih držav bolj uveljaviti proizvode, ter zato v besedilo vstavil uvodno izjavo (5). |
| --- | --- |

9.

Da bi pojasnil določbe v členu 6b in da bi bilo iz besedila razvidno, kako pomembno je, da Komisija spremlja nemoteno delovanje notranjega trga, je Svet v besedilo vstavil novo uvodno izjavo (4). Obenem je želel opozoriti, da je treba na trgih tretjih držav bolj uveljaviti proizvode, ter zato v besedilo vstavil uvodno izjavo (5).

Razvoj mednarodnega sistema enot

| 10. | Svet soglaša s ciljem Komisije glede uvedbe nove enote SI – katal – v zakonodajo Skupnosti. Toda hkrati si želi, da bi zakonodaja Skupnosti odražala tudi druge spremembe mednarodnega sistema enot. Zato je opredelitev pojma „kelvin“ v točki 1.1 poglavja 1 priloge k direktivi sedaj posodobljena v skladu z resolucijo št. 10 triindvajsete Generalne konference za uteži in mere (CGPM 2007). Spremenjeni pa sta tudi točki 1.2.1 in 1.2.3 poglavja I priloge, tako da je iz njiju sedaj razvidno, da je CGPM leta 1995 enoti „radian“ in „steradian“ opredelila kot brezdimenzionalni enoti. |
| --- | --- |

10.

Svet soglaša s ciljem Komisije glede uvedbe nove enote SI – katal – v zakonodajo Skupnosti. Toda hkrati si želi, da bi zakonodaja Skupnosti odražala tudi druge spremembe mednarodnega sistema enot. Zato je opredelitev pojma „kelvin“ v točki 1.1 poglavja 1 priloge k direktivi sedaj posodobljena v skladu z resolucijo št. 10 triindvajsete Generalne konference za uteži in mere (CGPM 2007). Spremenjeni pa sta tudi točki 1.2.1 in 1.2.3 poglavja I priloge, tako da je iz njiju sedaj razvidno, da je CGPM leta 1995 enoti „radian“ in „steradian“ opredelila kot brezdimenzionalni enoti.

| 11. | Spremembe v prilogi so upoštevane v novih uvodnih izjavah (7) in (9). |
| --- | --- |

11.

Spremembe v prilogi so upoštevane v novih uvodnih izjavah (7) in (9).

Druge spremembe predloga Komisije

| 12. | Svet je nekoliko spremenil uvodni izjavi (3) in (6) in s tem utemeljil tudi druge spremembe predloga. Poleg tega je člen 2 uskladil z besedilom, dogovorjenim za več podobnih aktov, in zato dodal uvodno izjavo (11). Na podlagi sprememb, navedenih v točki 10, pa je nato v prilogo vnesel še nekaj izključno tehničnih popravkov. |
| --- | --- |

12.

Svet je nekoliko spremenil uvodni izjavi (3) in (6) in s tem utemeljil tudi druge spremembe predloga. Poleg tega je člen 2 uskladil z besedilom, dogovorjenim za več podobnih aktov, in zato dodal uvodno izjavo (11). Na podlagi sprememb, navedenih v točki 10, pa je nato v prilogo vnesel še nekaj izključno tehničnih popravkov.

IV.   SKLEP

| 13. | Splošni cilji skupnega stališča Sveta so isti kot splošni cilji predloga o spremembi direktive, ki ga je predložila Komisija. Vnesene spremembe naj bi pripomogle k splošnim ciljem direktive 80/181/EGS o merskih enotah. Ko je Svet dosegel politični dogovor, je Komisija izjavila, da na splošno sprejema spremembe Sveta k predlogu. |
| --- | --- |

13.

Splošni cilji skupnega stališča Sveta so isti kot splošni cilji predloga o spremembi direktive, ki ga je predložila Komisija. Vnesene spremembe naj bi pripomogle k splošnim ciljem direktive 80/181/EGS o merskih enotah. Ko je Svet dosegel politični dogovor, je Komisija izjavila, da na splošno sprejema spremembe Sveta k predlogu.

---

(1)  Okrajšava „SI“ pomeni „Systčme International d'unité de mesure“. Temelji na pariški konvenciji iz leta 1875, redno pa ga posodablja Generalna konferenca za uteži in mere (Conférence générale des poids et mesures – CGPM). Najbolj znane merske enote mednarodnega sistema enot so meter, kilogram in sekunda.

---

| 30.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 330/7 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

CE 330/7

---

SKUPNO STALIŠČE (ES) št. 29/2008,

ki ga je sprejel Svet dne 9. decembra 2008

o zavarovanju lastnikov ladij za pomorske zahtevke

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 330 E/02)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 80(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Eden od elementov politike Skupnosti o pomorskem prevozu je izboljšanje kakovosti trgovskega pomorskega prevoza na način, da je obnašanje vseh gospodarskih subjektov bolj odgovorno. |
| --- | --- |

(1)

Eden od elementov politike Skupnosti o pomorskem prevozu je izboljšanje kakovosti trgovskega pomorskega prevoza na način, da je obnašanje vseh gospodarskih subjektov bolj odgovorno.

| (2) | Odvračilni ukrepi so bili sprejeti že z Direktivo 2005/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o onesnaževanju morja z ladij in uvedbi kazni za kršitve (4). |
| --- | --- |

(2)

Odvračilni ukrepi so bili sprejeti že z Direktivo 2005/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o onesnaževanju morja z ladij in uvedbi kazni za kršitve (4).

| (3) | Države članice so dne 9. oktobra 2008 sprejele izjavo, v kateri so soglasno priznale, da je pomembno, da sleherna država članica uporablja Protokol iz leta 1996 h Konvenciji iz leta 1976 o omejevanju odgovornosti za pomorske zahtevke. |
| --- | --- |

(3)

Države članice so dne 9. oktobra 2008 sprejele izjavo, v kateri so soglasno priznale, da je pomembno, da sleherna država članica uporablja Protokol iz leta 1996 h Konvenciji iz leta 1976 o omejevanju odgovornosti za pomorske zahtevke.

| (4) | Obvezno zavarovanje bi moralo zagotoviti boljšo zaščito za žrtve. Prispevati mi moralo tudi k izločitvi ladij, ki ne izpolnjujejo standardov, in k omogočanju obnovitev konkurence med upravljavci. Poleg tega je v Resoluciji A 898(21) Mednarodna pomorska organizacija države pozvala, naj spodbujajo lastnike ladij, da so ustrezno zavarovani. |
| --- | --- |

(4)

Obvezno zavarovanje bi moralo zagotoviti boljšo zaščito za žrtve. Prispevati mi moralo tudi k izločitvi ladij, ki ne izpolnjujejo standardov, in k omogočanju obnovitev konkurence med upravljavci. Poleg tega je v Resoluciji A 898(21) Mednarodna pomorska organizacija države pozvala, naj spodbujajo lastnike ladij, da so ustrezno zavarovani.

| (5) | Odpraviti bi bilo treba neskladnosti z določbami te direktive. Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2008/.../ES z dne ... o pomorski inšpekciji (prenovitev) (5) že določa zadržanje ladij, če nimajo spričeval, ki se morajo hraniti na ladji. Kljub temu je ustrezno zagotoviti možnost, da se ladja izžene iz pristanišča, če nima potrdila o zavarovanju. Načini izgona iz pristanišča bi morali omogočiti, da se položaj v razumnem roku odpravi. |
| --- | --- |

(5)

Odpraviti bi bilo treba neskladnosti z določbami te direktive. Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2008/.../ES z dne ... o pomorski inšpekciji (prenovitev) (5) že določa zadržanje ladij, če nimajo spričeval, ki se morajo hraniti na ladji. Kljub temu je ustrezno zagotoviti možnost, da se ladja izžene iz pristanišča, če nima potrdila o zavarovanju. Načini izgona iz pristanišča bi morali omogočiti, da se položaj v razumnem roku odpravi.

| (6) | Ker ciljev te direktive, in sicer vzpostavitve in izvedbe ustreznih ukrepov na področju politike o pomorskem prevozu države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev, in ker te cilje zaradi njihovega obsega in učinkov lažje doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev – |
| --- | --- |

(6)

Ker ciljev te direktive, in sicer vzpostavitve in izvedbe ustreznih ukrepov na področju politike o pomorskem prevozu države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev, in ker te cilje zaradi njihovega obsega in učinkov lažje doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Predmet urejanja

Ta direktiva določa pravila, ki se uporabljajo za nekatere vidike obveznosti lastnikov ladij v zvezi z njihovim zavarovanjem za pomorske zahtevke.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta direktiva se uporablja za ladje z bruto tonažo 300 bruto ton ali več.

2.   Ta direktiva se ne uporablja za vojne ladje, pomožne vojne ladje ali druge ladje, ki so v lasti države ali jih ta upravlja in jih javne službe uporabljajo za nekomercialne namene.

3.   Ta direktiva ne posega v režime, določene v instrumentih, ki veljajo v zadevnih državah članicah in so na seznamu Priloge I te direktive.

Člen 3

Opredelitev pojmov

Za namene te direktive se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „lastnik ladje“ pomeni registriranega lastnika morske ladje ali drugo osebo, npr. najemnika prazne ladje, ki je odgovoren za delovanje ladje; |
| --- | --- |

(a)

„lastnik ladje“ pomeni registriranega lastnika morske ladje ali drugo osebo, npr. najemnika prazne ladje, ki je odgovoren za delovanje ladje;

| (b) | „zavarovanje“ pomeni zavarovanje z odbitki ali brez njih in vsebuje, na primer, škodno zavarovanje vrste, ki jo trenutno ponujajo člani mednarodne skupine zavarovalnih skladov, in druge učinkovite oblike zavarovanja (vključno z dokazanim samozavarovanjem) in finančne varnosti, ki ponujajo podobne pogoje kritja; |
| --- | --- |

(b)

„zavarovanje“ pomeni zavarovanje z odbitki ali brez njih in vsebuje, na primer, škodno zavarovanje vrste, ki jo trenutno ponujajo člani mednarodne skupine zavarovalnih skladov, in druge učinkovite oblike zavarovanja (vključno z dokazanim samozavarovanjem) in finančne varnosti, ki ponujajo podobne pogoje kritja;

| (c) | „Konvencija iz leta 1996“ pomeni prečiščeno besedilo Konvencije iz leta 1976 o omejevanju odgovornosti za pomorske zahtevke, ki jo je sprejela Mednarodna pomorska organizacija (IMO), kakor je bila spremenjena s Protokolom iz leta 1996. |
| --- | --- |

(c)

„Konvencija iz leta 1996“ pomeni prečiščeno besedilo Konvencije iz leta 1976 o omejevanju odgovornosti za pomorske zahtevke, ki jo je sprejela Mednarodna pomorska organizacija (IMO), kakor je bila spremenjena s Protokolom iz leta 1996.

Člen 4

Zavarovanje za pomorske zahtevke

1.   Vsaka država članica zahteva, da imajo lastniki ladij, ki plujejo pod njeno zastavo, zavarovanje, ki pokriva te ladje.

2.   Vsaka država članica zahteva, da imajo lastniki ladij, ki plujejo pod zastavo, ki ni zastava te države članice, urejeno zavarovanje, ko take ladje vstopajo v pristanišče, ki je v pristojnosti države članice. To državam članicam ne preprečuje, da v skladu z mednarodnim pravom zahtevajo enako, če takšne ladje plujejo v njihovih teritorialnih vodah.

3.   Zavarovanje iz odstavkov 1 in 2 pokriva pomorske zahtevke ob upoštevanju omejitev po Konvenciji iz leta 1996. Znesek zavarovanja za vsako ladjo v nezgodi je enak zadevnemu najvišjemu znesku za omejitev odgovornosti, kakor določa Konvencija iz leta 1996.

Člen 5

Inšpekcijski pregledi, skladnost, izgon iz pristanišča in zavrnitev vplutja vanj

1.   Vsaka država članica zagotovi, da vsak inšpekcijski pregled ladje v pristanišču v njeni pristojnosti v skladu z direktivo 2008/.../ES vključuje preverjanje, da se potrdilo iz člena 6 hrani na ladji.

2.   Če se potrdilo iz člena 6 ne hrani na ladji in brez poseganja v Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2008/.../ES, ki predvideva zadržanje ladij v primeru ogrožanja varnosti, lahko pristojni organ izda odločbo o izgonu ladje, o katerem se uradno obvesti Komisijo, druge države članice in zadevno državo zastave. Zaradi izdaje takšnega naloga o izgonu vsaka država članica tej ladji zavrne vstop v vsa svoja pristanišča, dokler lastnik ladje ne predloži potrdila iz člena 6.

Člen 6

Potrdila o zavarovanju

1.   Obstoj zavarovanja iz člena 4 se dokaže z enim ali več potrdili, ki jih izda zavarovatelj in se hranijo na ladji.

2.   Potrdila, ki jih izda zavarovalnica, vsebujejo naslednje informacije:

| (a) | ime ladje, njeno identifikacijsko številko IMO in pristanišče registracije; |
| --- | --- |

(a)

ime ladje, njeno identifikacijsko številko IMO in pristanišče registracije;

| (b) | ime in glavni kraj poslovanja lastnika ladje; |
| --- | --- |

(b)

ime in glavni kraj poslovanja lastnika ladje;

| (c) | vrsto in trajanje zavarovanja; |
| --- | --- |

(c)

vrsto in trajanje zavarovanja;

| (d) | ime in glavni kraj poslovanja zavarovatelja in po potrebi kraj poslovanja, kjer je zavarovanje sklenjeno. |
| --- | --- |

(d)

ime in glavni kraj poslovanja zavarovatelja in po potrebi kraj poslovanja, kjer je zavarovanje sklenjeno.

3.   Če uporabljeni jezik v potrdilih ni angleščina, francoščina ali španščina, besedilo vključuje prevod v enega od teh jezikov.

Člen 7

Kazni

Za namene člena 4(1) države članice določijo sistem kazni za kršitev nacionalnih določb, sprejetih na podlagi te direktive, in sprejmejo vse ukrepe, potrebne za zagotovitev, da se te kazni izvajajo. Predvidene kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

Člen 8

Poročila

Komisija vsaka tri leta, prvič pa do 1. januarja 2015, Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o uporabi te direktive.

Člen 9

Prenos

1.   Države članice uveljavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, pred 1. januarjem 2012. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedila temeljnih določb predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 10

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 11

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V ...

Za Evropski parlament

Predsednik

...

Za Svet

Predsednik

...

---

(1)  UL C 318, 23.12.2006, str. 195.

1

(2)  UL C 229, 22.9.2006, str. 38.

2

(3)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 29. marca 2007 (UL C 27 E, 31.1.2008, str. 166), Skupno stališče Sveta z dne 9. decembra 2008 in Stališče Evropskega parlamenta z dne ... (še ni objavljeno v Uradnem listu).

3

(4)  UL L 255, 30.9.2005, str. 11.

4

(5)  UL L ...

5

---

PRILOGA

| — | Mednarodna konvencija o civilni odgovornosti za škodo, povzročeno z onesnaženjem z nafto, 1992; |
| --- | --- |

—

Mednarodna konvencija o civilni odgovornosti za škodo, povzročeno z onesnaženjem z nafto, 1992;

| — | Mednarodna konvencija o odgovornosti in nadomestilu škode v zvezi s prevozom nevarnih in zdravju škodljivih snovi po morju; 1996 (Konvencija MKONŠ); |
| --- | --- |

—

Mednarodna konvencija o odgovornosti in nadomestilu škode v zvezi s prevozom nevarnih in zdravju škodljivih snovi po morju; 1996 (Konvencija MKONŠ);

| — | Mednarodna konvencija o civilni odgovornosti za škodo, ki jo povzroči onesnaženje z gorivom, 2001 Konvencija MKCOŠOG); |
| --- | --- |

—

Mednarodna konvencija o civilni odgovornosti za škodo, ki jo povzroči onesnaženje z gorivom, 2001 Konvencija MKCOŠOG);

| — | Mednarodna konvencija o odstranitvi razbitin, Nairobi, 2007 (Konvencija o odstranitvi razbitin); |
| --- | --- |

—

Mednarodna konvencija o odstranitvi razbitin, Nairobi, 2007 (Konvencija o odstranitvi razbitin);

| — | Uredba (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta ... o odgovornosti prevoznikov potnikov po morju v primeru nesreč (1). |
| --- | --- |

—

Uredba (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta ... o odgovornosti prevoznikov potnikov po morju v primeru nesreč (1).

---

(1)  UL L ...

---

UTEMELJITEV SVETA

I.   UVOD

Komisija je 31. januarja 2006 v sklopu tretjega svežnja aktov o pomorski varnosti predložila predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o civilni odgovornosti in finančnih jamstvih lastnikov ladij (1).

Evropski parlament je mnenje v prvi obravnavi dal 29. marca 2007 (2).

Svet je 9. oktobra 2008 dosegel politični dogovor o osnutku direktive o zavarovanju lastnikov ladij za pomorske zahtevke. Svet je 9. decembra 2008, potem ko so pravniki lingvisti besedilo pregledali, v skladu s členom 251 Pogodbe sprejel skupno stališče.

Pri delu je Svet upošteval mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (3) in mnenje Odbora regij (4).

II.   ANALIZA SKUPNEGA STALIŠČA

Splošno

Predlog direktive o civilni odgovornosti in finančnih jamstvih lastnikov ladij, ki ga je Komisija predložila v začetku leta 2006, je del tretjega svežnja aktov o pomorski varnosti. Namen predloga Komisije je na ravni Skupnosti uskladiti režim civilne odgovornosti lastnikov ladij in s tem povezanih omejitev odgovornosti ter uvesti obvezen sistem zavarovanja in finančnih jamstev za pomorščake v primeru razpustitve.

Čeprav se Svet strinja s cilji predloga Komisije, da se zagotovi učinkovitejše varstvo interesov žrtev škode, povzročene z delovanjem ladij, pa meni, da predlog v več določbah uvaja nova posebna pravila Skupnosti, vzporedna mednarodnim obveznostim v zvezi z istimi vprašanji, kar bi privedlo do protislovja in oviralo uresničevanje navedenega cilja. To velja zlasti za določbe o režimu odgovornosti in ukrepih v zvezi s pomorščaki. Predlagane določbe, na podlagi katerih bi bila ratifikacija ene od konvencij obvezna, za države članice niso sprejemljive, zlasti iz ustavnih razlogov. Nadalje Svet meni, da so nekatere določbe o izdajanju in preverjanju potrdil neustrezne, saj bi povzročile nepotrebno upravno breme.

Skupno stališče Sveta si prizadeva za določbe z jasno razvidno dodano vrednostjo, ki jih za sedaj ni ne na mednarodni ravni ne na ravni Skupnosti. Zato se usmerja na obveznost zavarovanja na strani lastnikov ladij v okviru omejitev, določenih s Konvencijo iz leta 1976 o omejitvi odgovornosti za pomorske zahtevke, kakor je bila spremenjena s Protokolom iz leta 1996 („LLMC 96“). Skupno stališče opredeljuje ukrepe za izvajanje te obveznosti, in sicer preverjanje potrdila, ki ga je v ta namen treba imeti na ladji, in za kršitve predpisuje sankcije.

Skupno stališče Sveta tako v veliki meri spreminja izvirni predlog Komisije, saj besedilo na več mestih spreminja oziroma ga črta. To pomeni, da Svet ni sprejel nobene od sprememb, ki jih zahteva Evropski parlament v mnenju v prvi obravnavi v zvezi z zadevnimi črtanimi deli besedila.

Ob skupnem stališču so predstavniki vlad držav članic Evropske unije (5) v izjavi potrdili svojo odločenost, da storijo vse za čim prejšnjo in učinkovito uveljavitev mednarodnih konvencij na področju pomorske varnosti, pravil IMO v zvezi z obveznostmi države zastave in pregledov IMO.

Ključna politična vprašanja

(i)   Obvezno zavarovanje za pomorske zahtevke

Svet sledi predlogu Komisije, da se uvede obveznost zavarovanja za lastnike ladij, ki plujejo pod zastavo katere od držav članic, in ladij, ki plujejo pod zastavo kake druge države. Skupno stališče Sveta v zvezi z zadnjim določa, da ta obveznost nastopi, ko ladja vpluje v pristanišče v pristojnosti države članice, oziroma, če tako sklene država članica, ko je ladja dejavna v njenih ozemeljskih vodah.

Da bi se določila usklajena splošna stopnja zavarovalnega kritja, se Svet v skupnem stališču sklicuje na omejitve odgovornosti iz LLMC 1996 kot na znesek zavarovanja na ladjo na incident. Pojem „zavarovanje“ v skupnem stališču v glavnem sledi opredelitvi iz resolucije IMO A.898(21) („Guidelines on shipowner's responsibilities in respect of maritime claims“).

(ii)   Nadzor, spoštovanje predpisov in kazni

Skupno stališče določa, da se spoštovanje obveznosti lastnikov ladij v zvezi z zavarovanjem preverja v državi pristanišča, v skladu z direktivo o pomorski inšpekciji države pristanišča. V ta namen je treba na ladji imeti eno ali več potrdil, ki jih izda zavarovatelj. Pri podrobnostih o potrdilu se skupno stališče v veliki meri opira na izvirni predlog Komisije.

Svet šteje za pomembno, da se predvidi možnost posebnih sankcij za primere, ko na ladji ni potrdila o zavarovanju. Brez poseganja v možnost zadržanja zadevne ladje v skladu s pravili pomorske inšpekcije države pristanišča, se lahko od ladje zahteva, da zapusti pristanišče, in se ji odreče vplutje v katero koli pristanišče držav članic, dokler se nepravilnosti ne odpravijo. Skupno stališče prav tako vsebuje splošno določbo o kaznih, ki se izrečejo za kršitve direktive glede obveznosti držav članic kot držav zastave.

(iii)   Razmerje do režimov, vzpostavljenih v skladu z drugimi instrumenti, ki urejajo odgovornost in odškodnine

Svet po zgledu predloga Komisije v skupnem stališču določa, da direktiva ne posega v režime, vzpostavljene v skladu z drugimi mednarodnimi konvencijami, in sicer v skladu s Konvencijo CLC, Konvencijo HNS, Konvencijo v zvezi z onesnaženjem z gorivom, Konvencijo o odstranitvi razbitin, pa tudi Uredbo o vključitvi Atenske konvencije v pravo Skupnosti.

III.   SKLEP

Svet je prepričan, da je skupno stališče v prid učinkovitemu zagotavljanju odškodnin za žrtve škode, povzročene z delovanjem ladij, in izključevanju podstandardnih ladij.

Svet je seznanjen z že opravljenimi stiki z Evropskim parlamentom v zvezi s tem predlogom v okviru pogajanj o drugih predlogih iz tretjega svežnja aktov o pomorski varnosti. Z zadovoljstvom pričakuje čim prejšnji dogovor o besedilu, da bi bila direktiva lahko čim prej sprejeta.

---

(1)  Dok. 5907/06.

(2)  Dok. 7805/07 CODEC 277 MAR 20 ENV 171.

(3)  CESE 1177/2006 z dne 13.9.2006 (UL C 318, 23.12.2006, str. 195).

(4)  CdR 43/2006 z dne 15.6.2006 (UL C 229, 22.9.2006, str. 38).

(5)  Dok. 15859/08 ADD 1.

---

| 30.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 330/13 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

CE 330/13

---

SKUPNO STALIŠČE (ES) št. 30/2008

ki ga je sprejel Svet dne 9. decembra 2008

o skladnosti z zahtevami države zastave

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 330 E/03)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 80(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Varnost pomorskega prevoza Skupnosti in državljanov, ki ga uporabljajo, ter varstvo okolja bi morali biti vedno zagotovljeni. |
| --- | --- |

(1)

Varnost pomorskega prevoza Skupnosti in državljanov, ki ga uporabljajo, ter varstvo okolja bi morali biti vedno zagotovljeni.

| (2) | V mednarodnem pomorskem prevozu je bil glede onesnaževanja z ladij vzpostavljen celovit okvir, ki z več sprejetimi konvencijami, katerih depozitar je Mednarodna pomorska organizacija (v nadaljevanju „IMO“), zagotavlja večjo pomorsko varnost in varstvo okolja. |
| --- | --- |

(2)

V mednarodnem pomorskem prevozu je bil glede onesnaževanja z ladij vzpostavljen celovit okvir, ki z več sprejetimi konvencijami, katerih depozitar je Mednarodna pomorska organizacija (v nadaljevanju „IMO“), zagotavlja večjo pomorsko varnost in varstvo okolja.

| (3) | V skladu s Konvencijo Združenih narodov o pomorskem pravu iz leta 1982 (UNCLOS) ter s konvencijami, katerih depozitar je IMO (v nadaljevanju „konvencije IMO“), so države pogodbenice navedenih dokumentov odgovorne za razglasitev zakonov in drugih predpisov ter vseh drugih ukrepov, ki so potrebni, da postanejo ti dokumenti polno in celovito veljavni, ter s tem za varstvo življenja na morju ter zaščito morskega okolja zagotovijo, da ladja ustreza svojemu namenu in jo upravlja usposobljena pomorska posadka. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s Konvencijo Združenih narodov o pomorskem pravu iz leta 1982 (UNCLOS) ter s konvencijami, katerih depozitar je IMO (v nadaljevanju „konvencije IMO“), so države pogodbenice navedenih dokumentov odgovorne za razglasitev zakonov in drugih predpisov ter vseh drugih ukrepov, ki so potrebni, da postanejo ti dokumenti polno in celovito veljavni, ter s tem za varstvo življenja na morju ter zaščito morskega okolja zagotovijo, da ladja ustreza svojemu namenu in jo upravlja usposobljena pomorska posadka.

| (4) | Ustrezno bi bilo treba upoštevati Konvencijo o delovnih standardih v pomorstvu, ki jo je sprejela Mednarodna organizacija dela (ILO) leta 2006, ki tudi obravnava obveznosti, povezane z državo zastave. |
| --- | --- |

(4)

Ustrezno bi bilo treba upoštevati Konvencijo o delovnih standardih v pomorstvu, ki jo je sprejela Mednarodna organizacija dela (ILO) leta 2006, ki tudi obravnava obveznosti, povezane z državo zastave.

| (5) | Države članice so 9. oktobra 2008 sprejele izjavo, v kateri so soglasno priznavale pomen uporabe mednarodnih konvencij, povezanih z obveznostmi države zastave, da bi izboljšale pomorsko varnost in prispevale k preprečevanju onesnaževanja z ladij. |
| --- | --- |

(5)

Države članice so 9. oktobra 2008 sprejele izjavo, v kateri so soglasno priznavale pomen uporabe mednarodnih konvencij, povezanih z obveznostmi države zastave, da bi izboljšale pomorsko varnost in prispevale k preprečevanju onesnaževanja z ladij.

| (6) | Izvajanje postopkov, ki jih je priporočila IMO v dokumentu MSC/Circ.1140/ MEPC/Circ.424 z dne 20. decembra 2004 o prenosu ladij med državami, bi moralo okrepiti določbe konvencij IMO in zakonodajo Skupnosti o pomorski varnosti v zvezi s spremembo zastave ter povečati preglednost v odnosih med državami zastave v interesu pomorske varnosti. |
| --- | --- |

(6)

Izvajanje postopkov, ki jih je priporočila IMO v dokumentu MSC/Circ.1140/ MEPC/Circ.424 z dne 20. decembra 2004 o prenosu ladij med državami, bi moralo okrepiti določbe konvencij IMO in zakonodajo Skupnosti o pomorski varnosti v zvezi s spremembo zastave ter povečati preglednost v odnosih med državami zastave v interesu pomorske varnosti.

| (7) | Razpoložljivost informacij o ladjah, ki plujejo pod zastavo države članice, in o ladjah, ki niso več v registru države članice, bi morala izboljšati preglednost delovanja visokokakovostne flote ter prispevati k boljšemu spremljanju obveznosti držav zastave in zagotavljanju enakih možnosti med upravami. |
| --- | --- |

(7)

Razpoložljivost informacij o ladjah, ki plujejo pod zastavo države članice, in o ladjah, ki niso več v registru države članice, bi morala izboljšati preglednost delovanja visokokakovostne flote ter prispevati k boljšemu spremljanju obveznosti držav zastave in zagotavljanju enakih možnosti med upravami.

| (8) | Da bi lahko države članice nadalje izboljšale svoje delovanje kot države zastave, bi bilo treba redno presojati njihovo upravo. |
| --- | --- |

(8)

Da bi lahko države članice nadalje izboljšale svoje delovanje kot države zastave, bi bilo treba redno presojati njihovo upravo.

| (9) | Preverjanje kakovosti upravnih postopkov v skladu s standardi Mednarodne organizacije za standardizacijo (ISO) ali drugimi enakovrednimi standardi bi moralo dodatno zagotoviti enake pogoje delovanja med upravami. |
| --- | --- |

(9)

Preverjanje kakovosti upravnih postopkov v skladu s standardi Mednarodne organizacije za standardizacijo (ISO) ali drugimi enakovrednimi standardi bi moralo dodatno zagotoviti enake pogoje delovanja med upravami.

| (10) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (4). |
| --- | --- |

(10)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (4).

| (11) | Ker ciljev te direktive, in sicer vzpostavitve in izvedbe ustreznih ukrepov na področju politike pomorskega prevoza, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker te cilje zaradi njihovega obsega in učinkov lažje doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev – |
| --- | --- |

(11)

Ker ciljev te direktive, in sicer vzpostavitve in izvedbe ustreznih ukrepov na področju politike pomorskega prevoza, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker te cilje zaradi njihovega obsega in učinkov lažje doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Predmet

1.   Namen te direktive je:

| (a) | zagotoviti, da države članice učinkovito in dosledno izpolnjujejo svoje obveznosti kot države zastave; in |
| --- | --- |

(a)

zagotoviti, da države članice učinkovito in dosledno izpolnjujejo svoje obveznosti kot države zastave; in

| (b) | izboljšati varnost in preprečiti onesnaževanje z ladij, ki plujejo pod zastavo države članice. |
| --- | --- |

(b)

izboljšati varnost in preprečiti onesnaževanje z ladij, ki plujejo pod zastavo države članice.

2.   Direktiva ne posega v pomorsko zakonodajo Skupnosti, navedeno v členu 2(2) Uredbe(ES) št. 2099/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. novembra 2002 o ustanovitvi Odbora za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS) (5), in v Direktivo Sveta 1999/63/ES z dne 21. junija 1999 o sporazumu o razporejanju delovnega časa pomorščakov, sklenjenim med Združenjem ladjarjev Evropske skupnosti (ECSA) in Federacijo sindikatov delavcev v prometu Evropske unije (FST) (6).

Člen 2

Področje uporabe

Ta direktiva se uporablja za upravo države članice, pod zastavo katere pluje ladja.

Člen 3

Opredelitev pojmov

Za namene te direktive se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „ladja“ pomeni ladjo ali plovilo, ki pluje pod zastavo države članice, ki sodi na področje uporabe ustreznih konvencij IMO in za katero je potrebno spričevalo; |
| --- | --- |

(a)

„ladja“ pomeni ladjo ali plovilo, ki pluje pod zastavo države članice, ki sodi na področje uporabe ustreznih konvencij IMO in za katero je potrebno spričevalo;

| (b) | „uprava“ pomeni pristojne organe države članice, pod katere zastavo pluje ladja; |
| --- | --- |

(b)

„uprava“ pomeni pristojne organe države članice, pod katere zastavo pluje ladja;

| (c) | „priznana organizacija“ pomeni organizacijo, priznano v skladu z Uredbo (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o skupnih pravilih in standardih za organizacije, pooblaščene za tehnični nadzor in pregled ladij (7); |
| --- | --- |

(c)

„priznana organizacija“ pomeni organizacijo, priznano v skladu z Uredbo (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o skupnih pravilih in standardih za organizacije, pooblaščene za tehnični nadzor in pregled ladij (7);

| (d) | „spričevala“ pomeni predpisana spričevala, izdana glede na ustrezne konvencije IMO; |
| --- | --- |

(d)

„spričevala“ pomeni predpisana spričevala, izdana glede na ustrezne konvencije IMO;

| (e) | „presoja IMO“ pomeni presojo, opravljeno v skladu z določbami resolucije A.974(24), ki jo je 1. decembra 2005 sprejela Skupščina IMO. |
| --- | --- |

(e)

„presoja IMO“ pomeni presojo, opravljeno v skladu z določbami resolucije A.974(24), ki jo je 1. decembra 2005 sprejela Skupščina IMO.

Člen 4

Pogoji, pod katerimi ladja lahko začne obratovati, potem ko ji je bila dodeljena pravica do plovbe pod zastavo države članice

1.   Preden se ladji, ki ji je bila dodeljena pravica za plovbo pod zastavo države članice, dovoli, da lahko začne obratovati, zadevna država članica sprejme po njenem mnenju ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da je zadevna ladja skladna z veljavnimi mednarodnimi pravili in predpisi. Država članica z vsemi ustreznimi sredstvi preveri zlasti evidenco o varnosti ladje. Po potrebi se posvetuje z upravo predhodne države zastave, da bi ugotovila, ali so morebitne pomanjkljivosti ali vprašanja glede varnosti, ki jih je ta uprava odkrila, še vedno nerešena.

2.   Kadar druga država zastave zaprosi za informacije o ladji, ki je prej plula pod zastavo države članice, ta država članica državi zastave, ki to zahteva, nemudoma posreduje podrobnosti o nerešenih pomanjkljivostih in druge z varnostjo povezane informacije.

Člen 5

Zadržanje ladje, ki pluje pod zastavo države članice

Kadar je uprava države članice obveščena, da je ladja, ki pluje pod njeno zastavo, zadržana v državi pristanišča, po postopkih, vzpostavljenih v ta namen, poskrbi, da ladja izpolnjuje ustrezne konvencijami IMO.

Člen 6

Spremljajoči ukrepi

Države članice zagotovijo, da so za ladje, ki plujejo pod njihovo zastavo, vedno na voljo naslednje informacije za namene te direktive:

| (a) | podrobnosti o ladji (ime, številka IMO, itd.); |
| --- | --- |

(a)

podrobnosti o ladji (ime, številka IMO, itd.);

| (b) | datumi pregledov, vključno z morebitnimi dodatnimi in dopolnilnimi pregledi, ter možnih presoj; |
| --- | --- |

(b)

datumi pregledov, vključno z morebitnimi dodatnimi in dopolnilnimi pregledi, ter možnih presoj;

| (c) | identifikacija priznanih organizacij, vključenih v postopek izdaje spričeval in klasifikacije ladij; |
| --- | --- |

(c)

identifikacija priznanih organizacij, vključenih v postopek izdaje spričeval in klasifikacije ladij;

| (d) | identifikacija pristojnega organa, ki je v skladu z določbami o nadzoru pomorske inšpekcije ladjo pregledal, in datumi inšpekcijskih pregledov; |
| --- | --- |

(d)

identifikacija pristojnega organa, ki je v skladu z določbami o nadzoru pomorske inšpekcije ladjo pregledal, in datumi inšpekcijskih pregledov;

| (e) | rezultat nadzornega pregleda pomorske inšpekcije (pomanjkljivosti: da ali ne, zadržanje: da ali ne); |
| --- | --- |

(e)

rezultat nadzornega pregleda pomorske inšpekcije (pomanjkljivosti: da ali ne, zadržanje: da ali ne);

| (f) | informacije o pomorskih nesrečah; |
| --- | --- |

(f)

informacije o pomorskih nesrečah;

| (g) | identifikacija ladij, ki so v zadnjih 12 mesecih prenehale pluti pod zastavo zadevne države članice. |
| --- | --- |

(g)

identifikacija ladij, ki so v zadnjih 12 mesecih prenehale pluti pod zastavo zadevne države članice.

Člen 7

Presoja države zastave

Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da se opravi presoja IMO v njihovih upravah vsaj enkrat na sedem let, v primeru pozitivnega odgovora IMO na pravočasen zahtevek zadevne države članice, in objavijo izid presoje v skladu z ustrezno nacionalno zakonodajo o zaupnosti.

Ta člen preneha veljati najpozneje ... (8) ali prej, na dan, ki ga določi Komisija v skladu z regulativnim postopkom iz člena 10(2), če začne veljati sistem obveznih presoj držav članic IMO.

Člen 8

Sistem vodenja kakovosti in notranjega ocenjevanja

1.   Do ... (9) vsaka država članica za operativne dele dejavnosti svoje uprave, ki so povezane z državo zastave, razvije, izvaja in vzdržuje sistem vodenja kakovosti. Tovrsten sistem vodenja kakovosti se potrdi v skladu z veljavnimi mednarodnimi standardi za kakovost.

2.   Države članice, ki so na črni listi ali pa dve leti zapored na sivi listi, ki je objavljena v zadnjem letnem poročilu Pariškega memoranduma o soglasju glede nadzora, ki ga opravlja inšpekcija za varnost plovbe (v nadaljevanju „Pariški MOU“), Komisiji najpozneje štiri mesece po objavi poročila Pariškega MOU predložijo poročilo o svojem izvajanju nalog države zastave.

Poročilo opredeli in analizira glavne razloge za pomanjkanje skladnosti, ki je privedlo do zadržanja in pomanjkljivosti, katerih posledica je bil vpis na črno ali sivo listo.

Člen 9

Poročanje

Komisija vsakih pet let, prvič pa do ... (9), Evropskemu parlamentu in Svetu predstavi poročilo o uporabi te direktive.

Poročilu vsebuje oceno delovanja držav članic kot držav zastave.

Člen 10

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Odbor za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS), ustanovljen s členom 3 Uredbe (ES) št. 2099/2002.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Rok iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je dva meseca.

Člen 11

Prenos

1.   Države članice najpozneje do ... (10) uveljavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice posredujejo Komisiji besedila temeljnih določb predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 12

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 13

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V ...

Za Evropski parlament

Predsednik

...

Za Svet

Predsednik

...

---

(1)  UL C 318, 23.12.2006, str. 195.

1

(2)  UL C 229, 22.9.2006, str. 38.

2

(3)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 29. marca 2007 (UL C 27 E, 31.1.2008, str. 140), Skupno stališče Sveta z dne 9. decembra 2008 in Stališče Evropskega parlamenta z dne ... (še ni objavljeno v Uradnem listu).

3

(4)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

4

(5)  UL L 324, 29.11.2002, str. 1.

5

(6)  UL L 167, 2.7.1999, str. 33.

6

(7)  UL L ...

7

(8)  Osem let po dnevu začetka veljavnosti te direktive.

8

(9)  Tri leta po dnevu začetka veljavnosti te direktive.

9

(10)  24 mesecev po dnevu začetka veljavnosti te direktive.

10

---

UTEMELJITEV SVETA

I.   UVOD

Komisija je 24. februarja 2006 (1) predstavila predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o skladnosti z zahtevami države zastave kot enega od predlogov iz tretjega paketa za pomorsko varnost.

Evropski parlament je 29. marca 2007 izglasoval mnenje v prvi obravnavi (2).

Svet je 9. oktobra 2008 dosegel politični dogovor o osnutku direktive. Nakar je 9. decembra 2008 v skladu s členom 251 Pogodbe sprejel skupno stališče, ki so ga pred tem pregledali pravniki lingvisti.

Pri svojem delu je upošteval mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (3) in mnenje Odbora regij (4).

II.   ANALIZA SKUPNEGA STALIŠČA

Splošno

Predlog direktive o skladnosti z zahtevami držav zastave je del tretjega paketa za pomorsko varnost, ki ga je Komisija predstavila konec leta 2005. Cilj tega predloga je zagotoviti, da države članice kot države zastave dejansko izpolnjujejo obveznosti pred podelitvijo pravic zastave in po njej, z namenom povečanja pomorske varnosti in preprečevanja onesnaževanja z ladij.

Svet sicer soglaša s Komisijo glede cilja predloga, vendar je le predlagal nekaj pomembnejših prilagoditev izvirnega predloga. Svet ni mogel sprejeti kar nekaj predlaganih določb, saj podvajajo veljavno zakonodajo Skupnosti in določbe iz drugih predlogov tretjega paketa za pomorsko varnost. Za države članice zlasti iz ustavnih razlogov niso bile sprejemljive določbe o obveznosti ratifikacije konvencij IMO. Skupno stališče Sveta se torej osredotoča predvsem na to, da mora država članica za svojo pomorsko upravo uvesti presojo IMO. Poleg tega države članice zagotovijo preverjanje kakovosti upravnih postopkov v skladu s standardi ISO ali drugimi enakovrednimi mednarodnimi standardi. V skupnem stališču so določene tudi obveznosti, ki jih morajo izpolnjevati države članice, preden ladji dovolijo, da začne pluti pod njihovo zastavo, in v primeru, da je ladja, ki pluje pod zastavo države članice, zadržana v državi pristanišča.

Na podlagi tega pristopa skupno stališče v znatnem obsegu spreminja prvotni predlog Komisije, in sicer ga preoblikuje in črta več delov besedila. To pomeni, da je Svet zavrnil vse spremembe iz mnenja Evropskega parlamenta v prvi obravnavi glede teh črtanih delov.

Vzporedno s tem skupnim stališčem so predstavniki vlad držav članic Evropske unije v izjavi (5) potrdili zavezo, da bodo storili vse, kar je v njihovi moči, da bi zagotovili hitro in učinkovito izvajanje mednarodnih konvencij o pomorski varnosti, pravil IMO v zvezi z obveznostmi države zastave in presojo IMO.

Ključna politična vprašanja

(i)   Presoja države zastave

Svet se strinja s predlogom Komisije, da se za pomorske uprave držav članic uvede neodvisna presoja. Vendar bi bilo treba po njegovem mnenju preprečiti, da bi se v okviru Skupnosti vzpostavil še en sistem pregleda, ki bi bil vzporeden sistemu, vzpostavljenemu na mednarodni ravni prek sistema prostovoljnih presoj držav članic IMO. Da bi uskladili presojo in zagotovili enake možnosti za vse, je v skupnem stališču določeno, da je treba redno zahtevati, da se za upravo izvede presoja IMO, in objaviti rezultate takšne presoje. Časovni presledek za obnovo presoje je sedem let, pri čemer se upoštevajo razpoložljivi viri na ravni IMO. V skupnem stališču je obenem zagotovljeno, da ob vzpostavitvi obveznosti sistema presoje IMO zadevna določba iz direktive preneha veljati, in sicer samodejno osem let po začetku veljavnosti direktive, po potrebi pa tudi prej, če se tako odloči Komisija v skladu s pravili o komitologiji (regulativni postopek).

(ii)   Sistem vodenja kakovosti

Svet se strinja s predlogom Komisije, da se zagotovi, da pomorske uprave držav članic izpolnjujejo merila kakovosti, povezana z opravljanjem njihovih nalog. Vendar Svet v skupnem stališču upošteva poseben položaj posameznih zadevnih služb in državam članicam prepušča, da določijo mednarodne standarde, ki se bodo uporabljali za preverjanje različnih delov njihovih uprav.

Skladno s ciljem izboljšanja delovanja držav članic kot držav zastave Svet tudi določa, da morajo države članice, ki so na črni listi ali dve leti zapored na sivi listi držav zastave, vzpostavljeni s Pariškim memorandumom o soglasju, Komisiji obvezno poročati o tem delovanju. Na podlagi takšnega poročila se ugotovijo glavni razlogi, da država članica ne izpolnjuje zahtev kot država zastave.

(iii)   Druge zahteve države zastave

Ob dveh navedenih ključnih vprašanjih je Svet nadalje poenostavil predlog Komisije, in sicer v zvezi z ukrepi, ki jih je treba sprejeti pred dodelitvijo pravice do plovbe pod zastavo države članice in v primeru, da je ladja, ki pluje pod zastavo države članice, zadržana v državi pristanišča. Glede tega je po mnenju Sveta v okviru direktive primerno, da države članice odločijo, katere ukrepe je treba sprejeti, da se zagotovi, da zadevna ladja izpolnjuje veljavna mednarodna pravila in predpise oziroma da je v skladu s temi pravili in predpisi.

III.   SKLEP

Svet meni, da to skupno stališče omogoča zagotavljanje visoke kakovosti glede tega, kako države članice opravljajo naloge, ki so jim dodeljene kot državi zastave.

Svet ve, da so bili stiki z Evropskim parlamentom v zvezi s tem predlogom že vzpostavljeni, in sicer v okviru pogajanj o drugih predlogih iz tretjega paketa za pomorsko varnost. Upa, da bo kmalu dosežen dogovor glede besedila, na podlagi katerega bo mogoče sprejeti tudi direktivo.

---

(1)  Dok. 6843/06.

(2)  Dok. 7805/07 CODEC 277 MAR 20 ENV 171.

(3)  CESE 1177/2006 z dne 13.9.2006 (UL C 318, 23.12.2006, str. 195).

(4)  OR 43/2006 z dne 15.6.2006 (UL C 229, 22.9.2006, str. 38).

(5)  Dok. 15859/08 ADD 1.

---

30.12.2008

| 30.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 330/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

CE 330/s3

---

OPOMBA BRALCU

Institucije so se odločile, da v svojih besedilih ne bodo več navajale zadnje spremembe navedenih besedil.

Če ni navedeno drugače, se akti iz objavljenih besedil sklicujejo na akte v trenutno veljavni različici.

---