# Jurnalul Oficial C 271/2008

| | ISSN 1830-3668 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 271 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5125 octombrie 2008 |

ISSN 1830-3668

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 271

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5125 octombrie 2008

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informări |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE |
| | Adunarea parlamentara paritară a acordului de parteneriat încheiat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parteSesiunea a 15-a a avut loc la Ljubljana (Slovenia) între 17 și 20 martie 2008. |
| 2008/C 271/01 | Procesul-verbal al reuniunii de luni, 17 martie 2008 | 1 |
| Reuniunea de deschidere


  Reuniunea Adunării Parlamentare Paritare


  Componența Adunării Parlamentare Paritare


  Acreditarea reprezentanților neparlamentari


  Membrii supleanți


  Adoptarea proiectului de ordine de zi (ACP-UE/100.210)


  Aprobarea procesului-verbal al celei de-a 14-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE (JO C 58, 1.3.2008)


  Comunicări ale copreședintei, inclusiv deciziile luate în reuniunea Biroului din 16 martie


  Poziția actuală în negocierile APE și continuarea Declarației de la Kigali: dezbatere fără rezoluție


  Opiniile parlamentelor ACP privind cea de-a 10 planificare FED și documentele de strategie ale țărilor ACP: dezbatere fără rezoluție


  Tribunalul Penal Internațional: dezbatere fără rezoluție


  Comisia pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț (ACP-UE/100.205/08/fin.) privind aspecte ale siguranței alimentare în țările ACP și rolul cooperării ACP-UE |
| 2008/C 271/02 | Procesul-verbal al reuniunii de marți, 18 martie 2008 | 4 |
| Membri supleanți


  Declarația dlui Mr Louis Michel, membru al Comisiei responsabil cu dezvoltarea și ajutorul umanitar


  Timp afectat întrebărilor adresate Comisiei


  Acțiunea întreprinsă de către Comisie cu privire la rezoluțiile adoptate în cadrul celei de-a 14-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE, care a avut loc la Kigali (Rwanda)


  Dezbatere cu participarea Comisiei


  Declarația dlui Abdi, raportor pentru Adunarea legislativă a Africii de Est


  Subiectul urgent nr. 1: situația din Kenya


  Strategia UE-Caraibe


  Aprobarea procesului-verbal al reuniunii de luni, 17 martie


  Declarația dlui Mr Andrej Šter, Secretar de stat pentru dezvoltare (Slovenia), președinte în exercițiu al Consiliului UE


  Declarația dlui Mr Ali Farah Assoweh, Ministru al afacerilor economice, finanțelor și planificării economice, responsabil cu privatizarea (Djibouti), președinte în exercițiu al Consiliului ACP


  Timp afectat întrebărilor adresate Consiliului


  Dezbatere în prezența Consiliului


  Prezentare UNFPA, de către Safiye Cagar, directorul Diviziei pentru informare și relații externe — dezbatere fără rezoluție |
| 2008/C 271/03 | Procesul-verbal al reuniunii de miercuri, 19 martie 2008 | 7 |
| Declarația copreședintelui


  Comisia pentru afaceri politice (ACP-UE/100.203/08/fin.) privind experiențele din procesul european de integrare regională relevante pentru țările ACP


  Aprobarea procesului-verbal al reuniunii de marți dimineață, 18 martie 2008


  Raport privind partenerii economici și sociali: Acorduri de parteneriat economic: care sunt perspectivele pentru viitor și care este rolul societății civile?


  Subiectul urgent nr. 2: situația din Ciad


  Comisia pentru afaceri sociale și mediu (ACP-UE/100.202/08/fin.) privind consecințele sociale și de mediu ale programelor de ajustare structurală


  Prezentarea dlui Johann Koss, președinte al Grupului de lucru internațional Sport pentru dezvoltare și pace, și a dlui Philip O'Brien (UNICEF) — dezbatere fără rezoluție


  Timp afectat întrebărilor adresate Consiliului |
| 2008/C 271/04 | Procesul-verbal al reuniunii de joi, 20 martie 2008 | 8 |
| Membri supleanți


  Aprobarea procesului-verbal al reuniunii de marți după-amiază, 18 martie 2008, și miercuri dimineață, 19 martie 2008


  Migrația: dezbatere fără rezoluție


  Schimbările climaterice și impactul social și de mediu asupra țărilor ACP: dezbatere fără rezoluție


  Rezumatele rapoartelor privind atelierele


  Vot privind moțiunile pentru rezoluție incluse în rapoartele depuse de cele trei comisii permanente


  Vot privind moțiunile pentru rezoluție de urgență


  Chestiuni diverse


  Data și locul celei de-a 16-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare |
| Anexa I   Lista alfabetică a membrilor Adunării Parlamentare Paritare | 10 |
| Anexa II   Lista de prezență la sesiunea din 17-20 martie, Ljubljana (Slovenia) | 14 |
| Anexa III   Anexă la reuniunea de luni, 17 martie 2008 | 19 |
| Anexa IV   Rezoluții adoptate | 20 |
| —   Rezoluție privind consecințele sociale și de mediu ale programelor de ajustare structurală | 20 |
| —   Rezoluție privind experiențele relevante pentru țările ACP rezultate din procesul de integrare europeană regională | 27 |
| —   Rezoluție privind problemele de securitate alimentară în țările ACP și rolul cooperării ACP-UE | 32 |
| —   Rezoluție privind situația din Kenya | 37 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Adunarea parlamentara paritară a acordului de parteneriat încheiat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parteSesiunea a 15-a a avut loc la Ljubljana (Slovenia) între 17 și 20 martie 2008.

2008/C 271/01

Procesul-verbal al reuniunii de luni, 17 martie 2008

1

Reuniunea de deschidere

Reuniunea Adunării Parlamentare Paritare

Componența Adunării Parlamentare Paritare

Acreditarea reprezentanților neparlamentari

Membrii supleanți

Adoptarea proiectului de ordine de zi (ACP-UE/100.210)

Aprobarea procesului-verbal al celei de-a 14-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE (JO C 58, 1.3.2008)

Comunicări ale copreședintei, inclusiv deciziile luate în reuniunea Biroului din 16 martie

Poziția actuală în negocierile APE și continuarea Declarației de la Kigali: dezbatere fără rezoluție

Opiniile parlamentelor ACP privind cea de-a 10 planificare FED și documentele de strategie ale țărilor ACP: dezbatere fără rezoluție

Tribunalul Penal Internațional: dezbatere fără rezoluție

Comisia pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț (ACP-UE/100.205/08/fin.) privind aspecte ale siguranței alimentare în țările ACP și rolul cooperării ACP-UE

2008/C 271/02

Procesul-verbal al reuniunii de marți, 18 martie 2008

4

Membri supleanți

Declarația dlui Mr Louis Michel, membru al Comisiei responsabil cu dezvoltarea și ajutorul umanitar

Timp afectat întrebărilor adresate Comisiei

Acțiunea întreprinsă de către Comisie cu privire la rezoluțiile adoptate în cadrul celei de-a 14-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE, care a avut loc la Kigali (Rwanda)

Dezbatere cu participarea Comisiei

Declarația dlui Abdi, raportor pentru Adunarea legislativă a Africii de Est

Subiectul urgent nr. 1: situația din Kenya

Strategia UE-Caraibe

Aprobarea procesului-verbal al reuniunii de luni, 17 martie

Declarația dlui Mr Andrej Šter, Secretar de stat pentru dezvoltare (Slovenia), președinte în exercițiu al Consiliului UE

Declarația dlui Mr Ali Farah Assoweh, Ministru al afacerilor economice, finanțelor și planificării economice, responsabil cu privatizarea (Djibouti), președinte în exercițiu al Consiliului ACP

Timp afectat întrebărilor adresate Consiliului

Dezbatere în prezența Consiliului

Prezentare UNFPA, de către Safiye Cagar, directorul Diviziei pentru informare și relații externe — dezbatere fără rezoluție

2008/C 271/03

Procesul-verbal al reuniunii de miercuri, 19 martie 2008

7

Declarația copreședintelui

Comisia pentru afaceri politice (ACP-UE/100.203/08/fin.) privind experiențele din procesul european de integrare regională relevante pentru țările ACP

Aprobarea procesului-verbal al reuniunii de marți dimineață, 18 martie 2008

Raport privind partenerii economici și sociali: Acorduri de parteneriat economic: care sunt perspectivele pentru viitor și care este rolul societății civile?

Subiectul urgent nr. 2: situația din Ciad

Comisia pentru afaceri sociale și mediu (ACP-UE/100.202/08/fin.) privind consecințele sociale și de mediu ale programelor de ajustare structurală

Prezentarea dlui Johann Koss, președinte al Grupului de lucru internațional Sport pentru dezvoltare și pace, și a dlui Philip O'Brien (UNICEF) — dezbatere fără rezoluție

Timp afectat întrebărilor adresate Consiliului

2008/C 271/04

Procesul-verbal al reuniunii de joi, 20 martie 2008

8

Membri supleanți

Aprobarea procesului-verbal al reuniunii de marți după-amiază, 18 martie 2008, și miercuri dimineață, 19 martie 2008

Migrația: dezbatere fără rezoluție

Schimbările climaterice și impactul social și de mediu asupra țărilor ACP: dezbatere fără rezoluție

Rezumatele rapoartelor privind atelierele

Vot privind moțiunile pentru rezoluție incluse în rapoartele depuse de cele trei comisii permanente

Vot privind moțiunile pentru rezoluție de urgență

Chestiuni diverse

Data și locul celei de-a 16-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare

Anexa I   Lista alfabetică a membrilor Adunării Parlamentare Paritare

10

Anexa II   Lista de prezență la sesiunea din 17-20 martie, Ljubljana (Slovenia)

14

Anexa III   Anexă la reuniunea de luni, 17 martie 2008

19

Anexa IV   Rezoluții adoptate

20

—   Rezoluție privind consecințele sociale și de mediu ale programelor de ajustare structurală

20

—   Rezoluție privind experiențele relevante pentru țările ACP rezultate din procesul de integrare europeană regională

27

—   Rezoluție privind problemele de securitate alimentară în țările ACP și rolul cooperării ACP-UE

32

—   Rezoluție privind situația din Kenya

37

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Adunarea parlamentara paritară a acordului de parteneriat încheiat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte Sesiunea a 15-a a avut loc la Ljubljana (Slovenia) între 17 și 20 martie 2008.

| 25.10.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 271/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 271/1

---

PROCESUL-VERBAL AL REUNIUNII DE LUNI, 17 MARTIE 2008

(2008/C 271/01)

(Reuniunea a fost deschisă la ora 11.05)

Reuniunea de deschidere

Au intervenit:

France Cukjati, raportor al Parlamentului Sloveniei, Janez Janša, prim-ministru al Sloveniei, Wilkie Rasmussen, copreședinte al Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE, Hans-Gert Pöttering, președinte al Parlamentului European (prin mesaj video) și Glenys Kinnock, copreședintă a Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE.

(Reuniunea a fost suspendată la ora 12.05 și reluată la ora 15.15)

A PREZIDAT: dna Glenys KINNOCK

Copreședintă

Reuniunea Adunării Parlamentare Paritare

Copreședinta a urat bun venit tuturor participanților.

1.   Componența Adunării Parlamentare Paritare

Copreședinta a anunțat că lista membrilor Adunării Parlamentare Paritare, astfel cum a fost aceasta transmisă de autoritățile statelor ACP și de președintele Parlamentului European, va fi anexată la procesul-verbal.

2.   Acreditarea reprezentanților neparlamentari

Copreședinta a anunțat că autoritățile statelor ACP au transmis o listă de reprezentanți neparlamentari. În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din Acordul de parteneriat și cu articolul 1 din Regulamentul de procedură al Adunării Parlamentare Paritare, aceasta a propus ca reprezentanții în cauză să fie acreditați și numele lor să fie enumerate într-o anexă la procesul-verbal.

Adunarea Parlamentară Paritară a aprobat propunerea.

3.   Membrii supleanți

Copreședinta a anunțat următorii membri supleanți: Gill (pentru Jöns), Hutchinson (pentru Ferreira), Isler Beguin (pentru Irujo Amezaga), Leinen (pentru Gröner), Maldeikis (pentru Zaborska), Mauro (pentru Coelho), Peterle (pentru Ventre) și Yañez-Barnuevo (pentru Gurmai).

4.   Adoptarea proiectului de ordine de zi (ACP-UE/100.210)

Au intervenit: Deva, Martens, Martínez Martínez, copreședinta Kinnock, copreședintele Rasmussen și Polisi (Rwanda).

Proiectul de ordine de zi a fost adoptat în forma indicată în prezentul proces-verbal.

5.   Aprobarea procesului-verbal al celei de-a 14-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE (JO C 58, 1.3.2008)

Procesul-verbal a fost aprobat.

6.   Comunicări ale copreședintei, inclusiv deciziile luate în reuniunea Biroului din 16 martie

Copreședinta a subliniat deciziile luate în reuniunea Biroului din 16 martie:

| — | prin vot, pentru păstrarea celui de-al doilea punct urgent, situația din Ciad, sub forma unei dezbateri cu rezoluție; |
| --- | --- |

—

prin vot, pentru păstrarea celui de-al doilea punct urgent, situația din Ciad, sub forma unei dezbateri cu rezoluție;

| — | autorizarea următoarelor rapoarte pentru comisiile permanente:






  — | Comisia pentru afaceri politice: provocări pentru acomodarea democratică a diversităților etnice, culturale și religioase în țările ACP și UE; |
| --- | --- | --- |

—

autorizarea următoarelor rapoarte pentru comisiile permanente:

—

Comisia pentru afaceri politice: provocări pentru acomodarea democratică a diversităților etnice, culturale și religioase în țările ACP și UE;

| — | Comisia pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț: starea de fapt privind acordurile de parteneriat economic și posibilul impact economic al acestora asupra țărilor ACP; |
| --- | --- |

—

Comisia pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț: starea de fapt privind acordurile de parteneriat economic și posibilul impact economic al acestora asupra țărilor ACP;

| — | Comisia pentru afaceri sociale și mediu: impactul social și de mediu al schimbărilor climaterice; |
| --- | --- |

—

Comisia pentru afaceri sociale și mediu: impactul social și de mediu al schimbărilor climaterice;

| — | autorizarea copreședinților pentru a lua parte la reuniunile la nivel înalt reprezentând Adunările parlamentare paritare în așteptarea adoptării unui text definitiv la o viitoare reuniune a Biroului; |
| --- | --- |

—

autorizarea copreședinților pentru a lua parte la reuniunile la nivel înalt reprezentând Adunările parlamentare paritare în așteptarea adoptării unui text definitiv la o viitoare reuniune a Biroului;

| — | organizarea unei misiuni de observare a alegerilor Adunării Parlamentare Paritare în Angola în perioada 5-6 septembrie 2008, cu condiția invitării UE să trimită o misiune de observare a alegerilor; |
| --- | --- |

—

organizarea unei misiuni de observare a alegerilor Adunării Parlamentare Paritare în Angola în perioada 5-6 septembrie 2008, cu condiția invitării UE să trimită o misiune de observare a alegerilor;

| — | continuarea procedurilor privind prima reuniune regională a Adunării Parlamentare Paritare la Windhoek, cu finanțare din partea Parlamentului European (nu fonduri FED); |
| --- | --- |

—

continuarea procedurilor privind prima reuniune regională a Adunării Parlamentare Paritare la Windhoek, cu finanțare din partea Parlamentului European (nu fonduri FED);

| — | acceptarea ofertei făcute de Vanuatu de a găzdui o reuniune regională imediat după cea de-a 16-a sesiune din Port Moresby; |
| --- | --- |

—

acceptarea ofertei făcute de Vanuatu de a găzdui o reuniune regională imediat după cea de-a 16-a sesiune din Port Moresby;

| — | trimiterea unei scrisori către președintele din Burundi și către raportorul Adunării Naționale de condamnare a atacurilor recente la adresa politicienilor din opoziție și de solicitare unor garanții pentru siguranța acestora; |
| --- | --- |

—

trimiterea unei scrisori către președintele din Burundi și către raportorul Adunării Naționale de condamnare a atacurilor recente la adresa politicienilor din opoziție și de solicitare unor garanții pentru siguranța acestora;

| — | solicitarea adresată serviciilor juridice ale PE și ale ACP de a furniza avize juridice privind posibilitatea renegocierilor după inițierea APE; |
| --- | --- |

—

solicitarea adresată serviciilor juridice ale PE și ale ACP de a furniza avize juridice privind posibilitatea renegocierilor după inițierea APE;

| — | trimiterea unei scrisori comisarului Mandelson de exprimare a regretului privind absența frecventă a acestuia de la dezbaterile Adunării Parlamentare Paritare cu privire la EPA, cu o copie trimisă președintelui Barroso. |
| --- | --- |

—

trimiterea unei scrisori comisarului Mandelson de exprimare a regretului privind absența frecventă a acestuia de la dezbaterile Adunării Parlamentare Paritare cu privire la EPA, cu o copie trimisă președintelui Barroso.

Copreședinta a anunțat atelierele pentru 19 martie, a urat bun venit observatorilor din Adunarea legislativă a Africii de Est, a anunțat termenele pentru depunerea amendamentelor pentru sesiune și a explicat sistemul de alocare a timpului de intervenție.

Au intervenit: Ribeiro e Castro și Gomes.

7.   Poziția actuală în negocierile APE și continuarea Declarației de la Kigali: dezbatere fără rezoluție

Copreședinta a făcut o scurtă introducere în subiect și și-a exprimat regretul cu privire la absența de la dezbatere a comisarului european pentru comerț.

Au intervenit: Maertens (Comisia Europeană), Humphrey (Barbados), Dombrovskis, Dalrymple-Philibert (Jamaica), Hutchinson, Ali (Etiopia), Cavuilati (Fiji), Hall, Sithole (Africa de Sud), Lahai (Sierra Leone), Zimmer, Baldeh (Gambia), Diallo (Guinea), Schmidt, Deerpalsing (Mauritius), Martens, Assarid (Mali), Borrell Fontelles, William (Seychelles), Dekuek (Sudan), Schnellhardt, Absullahi (Nigeria), și Seck (Senegal).

Dl Maertens (Comisia Europeană) a răspuns la dezbatere.

8.   Opiniile parlamentelor ACP privind cea de-a 10 planificare FED și documentele de strategie ale țărilor ACP: dezbatere fără rezoluție

Copreședinta a introdus subiectul.

Dna Lahai (Sierra Leone) și dl Assarid (Mali) au raportat cu privire la discuțiile purtate în parlamentele lor naționale.

Au intervenit: Talagi (Niue), Baldeh (Gambia), Baum (Comisia Europeană) și Oumarou (Niger).

9.   Tribunalul Penal Internațional: dezbatere fără rezoluție

Copreședinta a introdus subiectul.

Au intervenit: Swaak-Goldman (biroul procurorului ICC), Donat Cattin (parlamentari pentru acțiuni globale), Mayer, Leinen, Straker (St Vincent și Grenadine), Dekuek (Sudan), Deva, Assarid (Mali), Jimenez (Republica Dominicană), Gomes, Lahai (Sierra Leone), Martínez Martínez și Awudu Mbaya (Camerun).

10.   Raport prezentat de: dl Mohamed Ali (Etiopia) și dl Alain Hutchinson

Dl Hutchinson și dl Ali (Etiopia) au prezentat raportul.

Au intervenit: Njobvu (Zambia), Mugambe (Uganda), Bowis, Borrell Fontelles, Ernesto (Mozambic), Aubert, Assarid (Mali), Novak, William (Seychelles), Schnellhardt, Danata (Camerun), Baum (Comisia Europeană), Fernandes și Diallo (Guinea).

Dl Ali (Etiopia) și dl Hutchinson au încheiat dezbaterea.

(Reuniunea a fost închisă la ora 19.20)

Wilkie RASMUSSEN și

Glenys KINNOCK

Copreședinți

Sir John KAPUTIN și

Dietmar NICKEL

Cosecretari-generali

---

| 25.10.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 271/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 271/4

---

PROCESUL-VERBAL AL REUNIUNII DE MARȚI, 18 MARTIE 2008

(2008/C 271/02)

(Reuniunea a fost deschisă la ora 09.10)

A PREZIDAT: dna KINNOCK

Copreședintă

Copreședinta a anunțat că punctul din Acordul de la Cotonou amânat de pe ordinea de zi de luni va fi tratat ca ultim punct de pe ordinea de zi de marți, 18 martie. Declarația dlui Abdi, raportor al Adunării legislative a Africii de Est, va fi discutată imediat după dezbaterea în prezența Comisiei.

1.   Membri supleanți

Copreședinta a anunțat următorii membri supleanți: Attard-Montalto (pentru Grabowska), Gill (pentru Jöns), Hutchinson (pentru Ferreira), Isler Béguin (pentru Irujo Amezaga), Klaß (pentru López-Istúriz White), Leinen (pentru Gröner), Maldeikis (pentru Zaborska), Mauro (pentru Coelho), Peterle (pentru Ventre), Virrankoski (pentru Lehideux) și Yañez-Barnuevo (pentru Gurmai).

2.   Declarația dlui Mr Louis Michel, membru al Comisiei responsabil cu dezvoltarea și ajutorul umanitar

Dl Michel a dat o declarație în numele Comisiei.

3.   Timp afectat întrebărilor adresate Comisiei

Dl Lutundula (Republica Democrată Congo) a solicitat informații cu privire la procedura de afectare a timpului pentru întrebările adresate Comisiei. Copreședinta a informat membrii că, în timpul afectat întrebărilor, doar acei membri care au depus întrebări pentru Comisie au dreptul de a vorbi. Pentru dezbaterea în prezența Comisiei (punctul 14) va fi folosită procedura „catch the eye”.

În total, a fost adresat Comisiei un număr de 25 de întrebări.

Comisia a răspuns întrebărilor adresate în scris. Dl Michel a răspuns oral întrebărilor suplimentare ale următorilor autori:

Întrebarea nr. 10 adresată de dna Hall privind accesul egal la îngrijire medicală.

Întrebarea nr. 11 adresată de dl F. Schmidt privind APE.

Întrebarea nr. 13 adresată de dl William (Seychelles) privind APE și Acordurile Interimare.

Întrebarea nr. 14 adresată de dl Assarid (Mali) privind APE și acordurile interimare.

Întrebarea nr. 15 adresată de dna Deerpalsing (Mauritius) privind APE și acordurile interimare.

Întrebarea nr. 18 adresată de dl Yañez-Barnuevo privind acordurile comerciale.

Întrebarea nr. 25 adresată de dl O. Schmidt privind fondurile suverane din Africa.

Întrebarea nr. 3 adresată de dl Jardim Fernandes privind finanțarea strategiei UE-Africa.

Întrebarea nr. 20 adresată de dl Hutchinson privind situația în Kivu de Nord.

Întrebarea nr. 21 adresată de dl Van Hecke privind Congo de Est.

Întrebarea nr. 23 adresată de dna Aubert privind poluarea în delta râului Niger.

Autorii întrebărilor nr. 6, 8, 12 și 16 nu au fost prezenți.

Dna Zimmer a adresat o întrebare orală suplimentară.

4.   Acțiunea întreprinsă de către Comisie cu privire la rezoluțiile adoptate în cadrul celei de-a 14-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE, care a avut loc la Kigali (Rwanda)

Comisarul Michel a făcut referire la documentul (ACP100.273), care a fost distribuit, de detaliere a măsurilor luate de către Comisie cu privire la rezoluțiile adoptate în Kigali (Rwanda).

5.   Dezbatere cu participarea Comisiei

Au intervenit: Jouye de Grandmaison, Deerpalsing (Mauritius), Martínez Martínez, Bowis, Cavuilati (Fiji), Manirakiza (Burundi), Isler Béguin, Oumarou (Niger), Gahler, Kgathi (Botswana), Gomes, Dalrymple-Philibert (Jamaica), Hutchinson, William (Seychelles), Cashman, Klassou (Togo), Seck (Senegal), Tiheli (Lesotho), Borrell Fontelles, Baldeh (Gambia), Jimenez (Republica Dominicană), Kollie (Liberia), Humphrey (Barbados), Lahai (Sierra Leone), Diallo (Guinea) și Ngema Owono (Guinea Ecuatorială).

Dl Michel a răspuns la chestiunile ridicate în dezbatere.

Copreședinta a cerut camerei să decidă dacă observatorul din Cuba ar putea lua cuvântul pentru un minut astfel cum a solicitat. Întrucât nu au existat obiecții, dl Marichal și-a prezentat declarația.

Dl Lutundula (Republica Democrată Congo) a declarat, într-o reclamație, că unele țări a căror situație este tratată în cadrul dezbaterii nu au avut ocazia de a lua cuvântul sau nu au fost reprezentate în dezbatere. Copreședinta a explicat faptul că la punctul curent procedura „catch the eye” a permis tuturor membrilor prezenți să ia cuvântul.

6.   Declarația dlui Abdi, raportor pentru Adunarea legislativă a Africii de Est

Dl Abdi a făcut o declarație în numele Adunării legislative a Africii de Est.

7.   Subiectul urgent nr. 1: situația din Kenya

Au intervenit: Dombrovskis, Mushelenga (Namibia), William (Seychelles), Assarid (Mali), Hutchinson, Lutundula (Republica Democrată Congo), Said (Djibouti), Van Hecke, Diallo (Guinea), Isler Béguin, Amon-Ago (Coasta de Fildeș), Zimmer, Naib (Eritrea), Straker (St Vincent și Grenadine), Berend, Ogwal (Uganda), Toga (Etiopia), Gomes, Dekuek (Sudan), Dalrymple-Philibert (Jamaica), Kgathi (Botswana) și Kamar (Kenya).

Dl Michel a răspuns la chestiunile ridicate în dezbatere.

8.   Strategia UE-Caraibe

Dezbatere (fără rezoluție)

Au intervenit: Humphrey (Barbados), Wieland, Jouye de Grandmaison, Dalrymple-Philibert (Jamaica), Straker (Sf Vincent și Grenadine) și Ribeiro e Castro.

Dl Michel a încheiat dezbaterea.

(Reuniunea a fost suspendată la ora 13.20 și reluată la ora 15.20)

A PREZIDAT: dl RASMUSSEN

Copreședinte

9.   Aprobarea procesului-verbal al reuniunii de luni, 17 martie

Procesul-verbal a fost aprobat.

10.   Declarația dlui Mr Andrej Šter, Secretar de stat pentru dezvoltare (Slovenia), președinte în exercițiu al Consiliului UE

Dl Šter a făcut o declarație în numele Consiliului UE.

11.   Declarația dlui Mr Ali Farah Assoweh, Ministru al afacerilor economice, finanțelor și planificării economice, responsabil cu privatizarea (Djibouti), președinte în exercițiu al Consiliului ACP

Dl Farah Assoweh a făcut o declarație în numele Consiliului ACP.

12.   Timp afectat întrebărilor adresate Consiliului

Două întrebări au fost adresate Consiliului ACP.

Dl Farah Assoweh a răspuns la următoarele întrebări, prima dintre acestea fiind urmată de o întrebare suplimentară:

Întrebarea nr. 1 adresată de dl William (Seychelles) privind ratificarea Acordului de la Cotonou revizuit;

Întrebarea nr. 2 adresată de dna Scheele (pentru dna Carlotti) privind ratificarea Acordului de la Cotonou revizuit.

Nouăsprezece întrebări au fost adresate Consiliului UE.

Dl Šter a răspuns la următoarele întrebări și la întrebările suplimentare:

Întrebarea nr. 3 adresată de dl Jardim Fernandes privind eficiența ajutorului;

Întrebarea nr. 4 adresată de dl William (Seychelles) privind PIB-ul pe cap de locuitor;

Întrebarea nr. 5 adresată de dna Jouye de Grandmaison (pentru dl Agnoletto) privind APE/subvențiile pentru export;

Întrebarea nr. 6 adresată de dl F. Schmidt privind revizuirea Acordurilor de parteneriat economic interimare înainte de semnare și notificare;

Întrebarea nr. 7 adresată de dl Assarid (Mali) privind APE;

Întrebarea nr. 11 adresată de dna Aubert privind uraniul;

Întrebarea nr. 12 adresată de dl Hutchinson (pentru dna Ferreira) privind situația din Kivu de Nord;

Întrebarea nr. 14 adresată de dl Schnellhardt privind misiunea din Darfur;

Întrebarea nr. 16 adresată de dl Van Hecke privind accentuarea tensiunilor în Somalia;

Întrebarea nr. 17 adresată de dna Gomes privind misiunea ESDP în Guinea Bissau;

Întrebarea nr. 21 adresată de dl O. Schmidt privind închiderea jurnalistului suedez Dawit Isaak;

Întrebarea nr. 19 adresată de dna Zimmer privind migrația legală către UE pentru cetățenii ACP.

Următoarele întrebări nu au fost urmate de întrebări suplimentare:

Întrebarea nr. 15 adresată de dna Jouye de Grandmaison (pentru dna Carlotti) privind situația din Somalia;

Întrebarea nr. 18 adresată de dl Leinen (pentru dna Gröner) privind schimbările climaterice.

Autorii întrebărilor nr. 8, 9, 10, 13 și 20 nu au fost prezenți.

13.   Dezbatere în prezența Consiliului

Au intervenit: Hutchinson, Deerpalsing (Mauritius), Martínez Martínez, Diallo (Guinea), Isler Béguin, Said (Djibouti), Ribeiro e Castro, William (Seychelles), Farah Assoweh (Consiliul ACP) și Šter (Consiliul UE).

14.   Mortalitatea maternă și cel de-al cincilea Obiectiv de Dezvoltare al Mileniului

Dna Cagar a făcut o declarație în numele UNFPA.

Au intervenit: Mitchell, William (Seychelles), Co-President Kinnock, O. Schmidt, Sithole (Mozambic), Aubert, Zimmer, Amon-Ago (Côte d'Ivoire), Klass, Lahai (Sierra Leone), Gill, Ogwal (Uganda), Dekuek (Sudan) și Manservisi (Comisia Europeană).

Copreședintele a anunțat că punctul privind „Experiențele din procesul european de integrare regională relevante pentru țările ACP” (coraportori: dl Bornito De Sousa (Angola) și dl Filip Kaczmarek, Comisia pentru afaceri politice) va fi tratat în dimineața următoare.

De asemenea, s-a anunțat că punctul privind migrația și punctul privind schimbările climaterice vor fi incluse în ordinea de zi de joi dimineață.

Punctul privind ratificarea Acordului de la Cotonou revizuit (dezbatere fără rezoluție) a fost anulat, chestiunea fiind acoperită în cadrul dezbaterilor în prezența Consiliului și a Comisiei.

(Reuniunea a fost închisă la ora 19.20)

Wilkie RASMUSSEN și

Glenys KINNOCK

Copreședinți

Sir John KAPUTIN și

Dietmar NICKEL

Cosecretari-generali

---

| 25.10.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 271/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 271/7

---

PROCESUL-VERBAL AL REUNIUNII DE MIERCURI, 19 MARTIE 2008

(2008/C 271/03)

(Reuniunea a fost deschisă la ora 9.08)

A PREZIDAT: dl RASMUSSEN

Copreședinte

1.   Declarația copreședintelui

Copreședintele a anunțat modificări ale ordinii de zi de miercuri, 19 martie. Punctul privind raportul Comisiei pentru afaceri politice va fi tratat primul.

2.   Raport prezentat de: dl Bornito De Sousa (Angola) și dl Filip Kaczmarek

Dl De Sousa (Angola) și dl Kaczmarek au prezentat raportul.

Au intervenit: Gahler, Leinen, Assarid (Mali), Zimmer, Wieland și Yañez-Barnuevo.

Dl Manservisi (Comisia Europeană) a răspuns la întrebări.

Dl Kaczmarek și dl De Sousa (Angola) au încheiat dezbaterea.

3.   Aprobarea procesului-verbal al reuniunii de marți dimineață, 18 martie 2008

Procesul-verbal a fost aprobat.

4.   Raport privind partenerii economici și sociali: Acorduri de parteneriat economic: care sunt perspectivele pentru viitor și care este rolul societății civile?

Dl Dantin, președintele Comisiei de continuare ACP-UE, a prezentat proiectul de raport „Acordurile de parteneriat economic: care sunt perspectivele pentru viitor și care este rolul societății civile?”.

Au intervenit: Dalrymple-Philibert (Jamaica), William (Seychelles), Sithole (Mozambic), Seck (Senegal), Borrell Fontelles, Jouye de Grandmaison și Amon-Ago (Côte d'Ivoire).

Dl Dantin a răspuns.

5.   Subiectul urgent nr. 2: situația din Ciad

Dl Manservisi (Comisia Europeană) a prezentat subiectul.

Au intervenit: Schröder, Dekuek (Sudan), Gomes, Saïd (Djibouti), Hall, Aubert, Kaczmarek, Bounkoulou (Congo), Toga (Etiopia), Abdullahi (Nigeria), Berend, Seck (Senegal) și Lutundula (Republica Democrată Congo).

6.   Raport prezentat de: dl Alma Oumarou (Niger) și dl Gay Mitchell

Dl Oumarou (Niger) și dl Mitchell au prezentat raportul.

Au intervenit: Seck (Senegal), Novak, Borrell Fontelles, Danata (Cameroon), O.Schmidt, Sithole (Mozambic), Deerpalsing (Mauritius), Aubert, Assarid (Mali), Jouye de Grandmaison, William (Seychelles) și Mporogomyi (Tanzania).

Dl Baum (Comisia Europeană) a răspuns.

Dl Oumarou (Niger) și dl Mitchell au încheiat dezbaterea.

7.   Sport pentru dezvoltare și pace

Dl Koss și dl O'Brien au prezentat subiectul.

Au intervenit: Kgathi (Botswana), Isler Béguin, Toga (Etiopia), Martens, Lahai (Sierra Leone), Callanan, Assarid (Mali), Sturdy, William (Seychelles), Cheron (Haiti) și De Sousa (Angola).

Dl Baum (Comisia Europeană) a răspuns la întrebări.

Dl O'Brien și dl Koss au încheiat dezbaterea.

8.   Timp afectat întrebărilor adresate Consiliului

Au intervenit: dl Naib (Eritrea) privind întrebarea nr. 21 (articolul 14 din Regulamentul de procedură).

(Reuniunea a fost închisă la ora 13.10)

Wilkie RASMUSSEN și

Glenys KINNOCK

Copreședinți

Sir John KAPUTIN și

Dietmar NICKEL

Cosecretari-generali

---

| 25.10.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 271/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 271/8

---

PROCESUL-VERBAL AL REUNIUNII DE JOI, 20 MARTIE 2008

(2008/C 271/04)

(Reuniunea a fost deschisă la ora 9.10)

A PREZIDAT: dna KINNOCK

Copreședintă

1.   Membri supleanți

Copreședinta a anunțat următorii membri supleanți: Attard-Montalto (pentru Grabowska), Bushill-Matthews (pentru Langendries), Gill (pentru Jöns), Hutchinson (pentru Ferreira), Isler Béguin (pentru Irujo Amezaga), Klaß (pentru López-Istúriz White), Leinen (pentru Gröner), Maldeikis (pentru Zaborska), Mauro (pentru Coelho), Peterle (pentru Ventre), Virrankoski (pentru Lehideux), Yañez-Barnuevo (pentru Gurmai) și Zaleski (pentru Herranz García).

2.   Aprobarea procesului-verbal al reuniunii de marți după-amiază, 18 martie 2008, și miercuri dimineață, 19 martie 2008

Procesul-verbal a fost aprobat.

Copreședinții au transmis condoleanțe Adunării pentru decesul neașteptat la 19 martie al dr. Chosani Njobvu, membrilor familiei acestuia și colegilor parlamentari din Zambia.

3.   Migrația: dezbatere fără rezoluție

Copreședintele a introdus subiectul.

Au intervenit: Attard-Montalto, Kaboré (Burkina Faso), Zaleski, Assarid (Mali), Borrell Fontelles, Cavuilati (Fiji), Isler Béguin, Cire Sall (Senegal), Hutchinson, Diallo (Guinea), Kgathi (Botswana), Yañez-Barnuevo, Naib (Eritrea), William (Seychelles), Gomes, Humphrey (Barbados) și Baum (Comisia Europeană).

4.   Schimbările climaterice și impactul social și de mediu asupra țărilor ACP: dezbatere fără rezoluție

Copreședintele a introdus subiectul.

Au intervenit: Bowis, Milebou Aubussou (Gabon), Peterle, Deerpalsing (Mauritius), Dekuek (Sudan), Isler Béguin, Klassou (Togo), De Sousa (Angola), Lahai (Sierra Leone), Sithole (Mozambic), Mahazaka (Madagascar), William (Seychelles) și Baum (Comisia Europeană).

5.   Rezumatele rapoartelor privind atelierele

| — | dna Ljudmila Novak privind reabilitarea persoanelor cu handicap în Slovenia; |
| --- | --- |

—

dna Ljudmila Novak privind reabilitarea persoanelor cu handicap în Slovenia;

| — | dna Bernadette Lahai (Sierra Leone) privind turismul rural în Slovenia; |
| --- | --- |

—

dna Bernadette Lahai (Sierra Leone) privind turismul rural în Slovenia;

| — | dl Olle Schmidt privind politica slovenă referitoare la minorități. |
| --- | --- |

—

dl Olle Schmidt privind politica slovenă referitoare la minorități.

6.   Vot privind moțiunile pentru rezoluție incluse în rapoartele depuse de cele trei comisii permanente

| — | Raport privind experiențele din procesul european de integrare regională relevante pentru țările ACP (ACP-UE/100.203/08/fin.) — Comisia pentru afaceri politice. Coraportori: dl Bornito De Sousa (Angola) și dl Filip Kaczmarek
  Amendamentul 1 a fost adoptat.
  Rezoluția modificată a fost adoptată în unanimitate. |
| --- | --- |

—

Raport privind experiențele din procesul european de integrare regională relevante pentru țările ACP (ACP-UE/100.203/08/fin.) — Comisia pentru afaceri politice. Coraportori: dl Bornito De Sousa (Angola) și dl Filip Kaczmarek

Amendamentul 1 a fost adoptat.

Rezoluția modificată a fost adoptată în unanimitate.

| — | Raport privind aspecte ale siguranței alimentare și rolul cooperării ACP-UE (ACP-UE/100.205/08/fin.) — Comisia pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț. Coraportori: dl Mohamed Ali (Etiopia) și dl Alain Hutchinson
  Amendamentele 1, 2, 3 și 4 au fost adoptate.
  Rezoluția modificată a fost adoptată cu un vot împotrivă. |
| --- | --- |

—

Raport privind aspecte ale siguranței alimentare și rolul cooperării ACP-UE (ACP-UE/100.205/08/fin.) — Comisia pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț. Coraportori: dl Mohamed Ali (Etiopia) și dl Alain Hutchinson

Amendamentele 1, 2, 3 și 4 au fost adoptate.

Rezoluția modificată a fost adoptată cu un vot împotrivă.

| — | Raport privind consecințele sociale și de mediu ale programelor de ajustare structurală (ACP-UE/100.202/08/fin.) — Comisia pentru afaceri sociale și de mediu. Coraportori: dl Alma Oumarou (Niger) și dl Gay Mitchell
  Un amendament oral a fost introdus la amendamentul 3 de către grupul ALDE și a fost adoptat.
  Un vot divizat privind amendamentul 5 a fost solicitat de către grupul ALDE, cele trei părți fiind adoptate.
  Un vot separat privind considerentul D a fost solicitat de către grupul EPP-ED, fiind respins.
  Un vot divizat privind considerentul N a fost solicitat de către grupul EPP-ED, prima parte fiind adoptată, iar cea de a doua respinsă.
  Amendamentul 2 a fost respins.
  Amendamentele 1 și 4 au fost adoptate.
  Rezoluția, astfel cum a fost modificată, a fost adoptată în unanimitate. |
| --- | --- |

—

Raport privind consecințele sociale și de mediu ale programelor de ajustare structurală (ACP-UE/100.202/08/fin.) — Comisia pentru afaceri sociale și de mediu. Coraportori: dl Alma Oumarou (Niger) și dl Gay Mitchell

Un amendament oral a fost introdus la amendamentul 3 de către grupul ALDE și a fost adoptat.

Un vot divizat privind amendamentul 5 a fost solicitat de către grupul ALDE, cele trei părți fiind adoptate.

Un vot separat privind considerentul D a fost solicitat de către grupul EPP-ED, fiind respins.

Un vot divizat privind considerentul N a fost solicitat de către grupul EPP-ED, prima parte fiind adoptată, iar cea de a doua respinsă.

Amendamentul 2 a fost respins.

Amendamentele 1 și 4 au fost adoptate.

Rezoluția, astfel cum a fost modificată, a fost adoptată în unanimitate.

7.   Vot privind moțiunile pentru rezoluție de urgență

| — | Moțiunea pentru rezoluție de urgență privind situația din Kenya (ACP-UE/100.269/08/comp.)

  Un amendament oral privind alineatul 13 a fost prezentat de dl Van Hecke, fiind adoptat.
  Un amendament oral la amendamentul 2 a fost prezentat de delegația Ugandei, fiind adoptat.
  Amendamentele 1, 3 și 4 au fost adoptate.
  Rezoluția, astfel cum a fost modificată, a fost adoptată în unanimitate. |
| --- | --- |

—

Moțiunea pentru rezoluție de urgență privind situația din Kenya (ACP-UE/100.269/08/comp.)

Un amendament oral privind alineatul 13 a fost prezentat de dl Van Hecke, fiind adoptat.

Un amendament oral la amendamentul 2 a fost prezentat de delegația Ugandei, fiind adoptat.

Amendamentele 1, 3 și 4 au fost adoptate.

Rezoluția, astfel cum a fost modificată, a fost adoptată în unanimitate.

| — | Moțiunea pentru rezoluție de urgență privind situația din Ciad (ACP-UE/100.270/08/comp.)

  S-a solicitat un vot pe camere separate privind rezoluția în întregime.
  Rezoluția a fost respinsă (votul ACP: 14 pentru, 24 împotrivă și 3 abțineri; votul UE: în unanimitate pentru).

  Au intervenit: Gahler, Assarid (Mali), Aubert, Martínez Martínez, Amon-Ago (Côte d'Ivoire), Gomes, Zaleski, Dekuek (Sudan), Leinen, Wieland, Oumarou (Niger) și Schröder.
  Dna Lulling a dat o explicație privind votul referitor la rezoluția privind siguranța alimentară. |
| --- | --- |

—

Moțiunea pentru rezoluție de urgență privind situația din Ciad (ACP-UE/100.270/08/comp.)

S-a solicitat un vot pe camere separate privind rezoluția în întregime.

Rezoluția a fost respinsă (votul ACP: 14 pentru, 24 împotrivă și 3 abțineri; votul UE: în unanimitate pentru).

Au intervenit: Gahler, Assarid (Mali), Aubert, Martínez Martínez, Amon-Ago (Côte d'Ivoire), Gomes, Zaleski, Dekuek (Sudan), Leinen, Wieland, Oumarou (Niger) și Schröder.

Dna Lulling a dat o explicație privind votul referitor la rezoluția privind siguranța alimentară.

8.   Chestiuni diverse

Un punct de ordine scris a fost prezentat de către dl O. Schmidt privind intervenția membrului ACP din Eritrea privind jurnalistul de origine suedeză aflat în închisoare, dl Dawit Isaak.

Copreședintele a mulțumit autorităților slovene pentru ospitalitate și pentru toate eforturile depuse pentru organizarea celei de-a 15-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare la Ljubljana și a evenimentelor sociale aferente.

Copreședintele a făcut câteva observații cu privire la iminenta pensionare a dnei Annick Lefèvre, de la Secretariatul UE, care a deservit Adunarea Parlamentară Paritară timp de 34 de ani.

9.   Data și locul celei de-a 16-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare

Cea de-a 16 sesiune a ACP va avea loc între 23 și 28 noiembrie 2008 la Port Moresby (Papua Noua Guinee).

(Reuniunea a fost închisă la ora 23.45)

Wilkie RASMUSSEN și

Glenys KINNOCK

Copreședinți

Sir John KAPUTIN și

Dietmar NICKEL

Cosecretari-generali

---

ANEXA I

LISTA ALFABETICĂ A MEMBRILOR ADUNĂRII PARLAMENTARE PARITARE

| Reprezentanți ACP | Reprezentanți EP |
| --- | --- |
| RASMUSSEN (INSULELE COOK), copreședinte | KINNOCK, copreședinte |
| ANGOLA (VP) | GAHLER (VP) |
| BURKINA FASO (VP) | MANTOVANI (VP) |
| CONGO Republica (VP) | JOUYE DE GRANDMAISON (VP) |
| CONGO Republica Democrată (VP) | CARLOTTI (VP) |
| ETHIOPIA (VP) | MITCHELL (VP) |
| GAMBIA (VP) | AUBERT (VP) |
| GUYANA (VP) | LULLING (VP) |
| PAPUA NEW GUINEA (VP) | BIELAN (VP) |
| RWANDA (VP) | POLFER (VP) |
| SOLOMON ISLANDS (VP) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ (VP) |
| SURINAME (VP) | BOWIS (VP) |
| ZIMBABWE (VP) | GOUDIN (VP) |
| ANTIGUA ȘI BARBUDA | AGNOLETTO |
| BAHAMAS | ALLISTER |
| BARBADOS | ARIF |
| BELIZE | AYLWARD |
| BENIN | BEREND |
| BOTSWANA | BORRELL FONTELLES |
| BURUNDI | BULLMAN |
| CAMERUN | BUSK |
| CAPUL VERDE | CALLANAN |
| REPUBLICA CENTRAFRICANĂ | CASHMAN |
| CIAD | COELHO |
| COMOROS | CORNILLET |
| INSULELE COOK | DEVA |
| CÔTE D'IVOIRE | DILLEN |
| DJIBOUTI | DOMBROVSKIS |
| DOMINICA | FERNANDES |
| REPUBLICA DOMINICANĂ | FERREIRA |
| GUINEA ECUATORIALĂ | GAUBERT |
| ERITREA | GOMES |
| FIJI | GRABOWSKA |
| GABON | GRÖNER |
| GHANA | GURMAI |
| GRENADA | HALL |
| GUINEA | HAUG |
| GUINEA-BISSAU | HERRANZ GARCĺA |
| JAMAICA | HOLM |
| HAITI | IRUJO AMEZAGA |
| KENYA | JÖNS |
| KIRIBATI | KACZMAREK |
| LESOTHO | KORHOLA |
| LIBERIA | KOZLIK |
| MADAGASCAR | LANGENDRIES |
| MALAWI | LEHIDEUX |
| MALI | LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE |
| INSULELE MARSHALL (Republica) | LOUIS |
| MAURITANIA | McAVAN |
| MAURITIUS | MARTENS |
| MICRONEZIA (Statele Federale) | MAYER |
| MOZAMBIC | MORILLON |
| NAMIBIA | NOVAK |
| NAURU (Republica) | PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| NIGER | RIBEIRO E CASTRO |
| NIGERIA | ROITHOVÁ |
| NIUE | ROSATI |
| PALAU | SBARBATI |
| ST. KITTS ȘI NEVIS | SCHEELE |
| ST. LUCIA | SCHLYTER |
| ST. VINCENT ȘI GRENADINE | SCHMIDT F. |
| SAMOA | SCHMIDT O. |
| SÃO TOMÉ ȘI PRÍNCIPE | SCHNELLHARDT |
| SENEGAL | SCHRÖDER |
| SEYCHELLES | SORNOSA MARTÍNEZ |
| SIERRA LEONE | SPERONI |
| SOMALIA | STURDY |
| AFRICA DE SUD | VAN HECKE |
| SUDAN | VAN LANCKER |
| SWAZILAND | VENETO |
| TANZANIA | VENTRE |
| TIMORUL DE EST | de VILLIERS |
| TOGO | WIELAND |
| TONGA | WIJKMAN |
| TRINIDAD-TOBAGO | ZÁBORSKÁ |
| TUVALU | ZANI |
| UGANDA | ZĪLE |
| VANUATU | ZIMMER |
| ZAMBIA | |

Reprezentanți ACP

Reprezentanți EP

RASMUSSEN (INSULELE COOK), copreședinte

KINNOCK, copreședinte

ANGOLA (VP)

GAHLER (VP)

BURKINA FASO (VP)

MANTOVANI (VP)

CONGO Republica (VP)

JOUYE DE GRANDMAISON (VP)

CONGO Republica Democrată (VP)

CARLOTTI (VP)

ETHIOPIA (VP)

MITCHELL (VP)

GAMBIA (VP)

AUBERT (VP)

GUYANA (VP)

LULLING (VP)

PAPUA NEW GUINEA (VP)

BIELAN (VP)

RWANDA (VP)

POLFER (VP)

SOLOMON ISLANDS (VP)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ (VP)

SURINAME (VP)

BOWIS (VP)

ZIMBABWE (VP)

GOUDIN (VP)

ANTIGUA ȘI BARBUDA

AGNOLETTO

BAHAMAS

ALLISTER

BARBADOS

ARIF

BELIZE

AYLWARD

BENIN

BEREND

BOTSWANA

BORRELL FONTELLES

BURUNDI

BULLMAN

CAMERUN

BUSK

CAPUL VERDE

CALLANAN

REPUBLICA CENTRAFRICANĂ

CASHMAN

CIAD

COELHO

COMOROS

CORNILLET

INSULELE COOK

DEVA

CÔTE D'IVOIRE

DILLEN

DJIBOUTI

DOMBROVSKIS

DOMINICA

FERNANDES

REPUBLICA DOMINICANĂ

FERREIRA

GUINEA ECUATORIALĂ

GAUBERT

ERITREA

GOMES

FIJI

GRABOWSKA

GABON

GRÖNER

GHANA

GURMAI

GRENADA

HALL

GUINEA

HAUG

GUINEA-BISSAU

HERRANZ GARCĺA

JAMAICA

HOLM

HAITI

IRUJO AMEZAGA

KENYA

JÖNS

KIRIBATI

KACZMAREK

LESOTHO

KORHOLA

LIBERIA

KOZLIK

MADAGASCAR

LANGENDRIES

MALAWI

LEHIDEUX

MALI

LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE

INSULELE MARSHALL (Republica)

LOUIS

MAURITANIA

McAVAN

MAURITIUS

MARTENS

MICRONEZIA (Statele Federale)

MAYER

MOZAMBIC

MORILLON

NAMIBIA

NOVAK

NAURU (Republica)

PLEGUEZUELOS AGUILAR

NIGER

RIBEIRO E CASTRO

NIGERIA

ROITHOVÁ

NIUE

ROSATI

PALAU

SBARBATI

ST. KITTS ȘI NEVIS

SCHEELE

ST. LUCIA

SCHLYTER

ST. VINCENT ȘI GRENADINE

SCHMIDT F.

SAMOA

SCHMIDT O.

SÃO TOMÉ ȘI PRÍNCIPE

SCHNELLHARDT

SENEGAL

SCHRÖDER

SEYCHELLES

SORNOSA MARTÍNEZ

SIERRA LEONE

SPERONI

SOMALIA

STURDY

AFRICA DE SUD

VAN HECKE

SUDAN

VAN LANCKER

SWAZILAND

VENETO

TANZANIA

VENTRE

TIMORUL DE EST

de VILLIERS

TOGO

WIELAND

TONGA

WIJKMAN

TRINIDAD-TOBAGO

ZÁBORSKÁ

TUVALU

ZANI

UGANDA

ZĪLE

VANUATU

ZIMMER

ZAMBIA

COMISIA PENTRU AFACERI POLITICE

| Membri ACP | Membri PE |
| --- | --- |
| IBOVI (REP. OF CONGO), copreședinte | CALLANAN, copreședinte |
| CHERON (HAITI), VC | JÖNS, VC |
| AIMO (PAPUA NEW GUINEE), VC | POLFER, VC |
| DE SOUSA (ANGOLA) | BIELAN |
| BELIZE | CARLOTTI |
| DAYORI (BENIN) | COELHO |
| REPUBLICA CENTRAFRICANĂ | DILLEN |
| INSULELE COOK | GAHLER |
| AMON-AGO (COTE D'IVOIRE) | GAUBERT |
| MUSA NAIB (ERITREA) | GOMES |
| TOGA (ETIOPIA) | GRABOWSKA |
| CAVUILATI (FIJI) | GRÖNER |
| MILEBOU-AUBUSSON (GABON) | GURMAI |
| KUMI (GHANA) | KACZMAREK |
| GRENADA | LÓPEZ ISTÚRIZ |
| GUYANA | LOUIS |
| KAMAR (KENYA) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| KOLLIE (LIBERIA) | MORILLON |
| NIUE | SANZ PALACIO |
| STRAKER (ST. VINCENT ȘI GRENADINE) | SCHMIDT F. |
| AFRICA DE SUD | VAN HECKE |
| MPOROGOMYI (TANZANIA) | VENTRE |
| KLASSOU (TOGO) | WIELAND |
| TUVALU | ZANI |
| MANDIZHA (ZIMBABWE) | ZIMMER |

Membri ACP

Membri PE

IBOVI (REP. OF CONGO), copreședinte

CALLANAN, copreședinte

CHERON (HAITI), VC

JÖNS, VC

AIMO (PAPUA NEW GUINEE), VC

POLFER, VC

DE SOUSA (ANGOLA)

BIELAN

BELIZE

CARLOTTI

DAYORI (BENIN)

COELHO

REPUBLICA CENTRAFRICANĂ

DILLEN

INSULELE COOK

GAHLER

AMON-AGO (COTE D'IVOIRE)

GAUBERT

MUSA NAIB (ERITREA)

GOMES

TOGA (ETIOPIA)

GRABOWSKA

CAVUILATI (FIJI)

GRÖNER

MILEBOU-AUBUSSON (GABON)

GURMAI

KUMI (GHANA)

KACZMAREK

GRENADA

LÓPEZ ISTÚRIZ

GUYANA

LOUIS

KAMAR (KENYA)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

KOLLIE (LIBERIA)

MORILLON

NIUE

SANZ PALACIO

STRAKER (ST. VINCENT ȘI GRENADINE)

SCHMIDT F.

AFRICA DE SUD

VAN HECKE

MPOROGOMYI (TANZANIA)

VENTRE

KLASSOU (TOGO)

WIELAND

TUVALU

ZANI

MANDIZHA (ZIMBABWE)

ZIMMER

COMISIA PENTRU DEZVOLTARE ECONOMICĂ, FINANȚE ȘI COMERȚ

| Membri ACP | Membri PE |
| --- | --- |
| KGATHI (BOTSWANA), copreședinte | SCHLYTER, copreședinte |
| KUTEKALA (REPUBLICA DEMOCRATĂ CONGO), VC | DOMBROVSKIS, VC |
| WAZIRI (NIGERIA), VC | RIBEIRO E CASTRO, VC |
| BARBADOS | AGNOLETTO |
| MANIRAKIZA (BURUNDI) | BEREND |
| GUINEA ECUATORIALĂ | BULLMANN |
| ALI (ETIOPIA) | |
| DALRYMPLE-PHILIBERT (JAMAICA) | BUSK |
| TIHELI (LESOTHO) | CORNILLET |
| ASSARID (MALI) | DEVA |
| GUELAYE (MAURITANIA) | FERREIRA |
| MICRONESIA (Statele Federale) | IRUJO AMEZAGA |
| MUSHELENGA (NAMIBIA) | KINNOCK |
| PALAU | KOZLÍK |
| POLISI (RWANDA) | LANGENDRIES |
| SAMOA | LEHIDEUX |
| SAO TOME & PRINCIPE | LULLING |
| SECK (SENEGAL) | MAYER |
| WILLIAM (SEYCHELLES) | McAVAN |
| LAHAI (SIERRA LEONE) | PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| ST. KITTS ȘI NEVIS | ROSATI |
| ST LUCIA | SCHRÖDER |
| DEKUEK (SUDAN) | SPERONI |
| TONGA | STURDY |
| TRINIDAD-TOBAGO | VAN LANCKER |
| MUGAMBE (UGANDA) | de VILLIERS |
| NJOBVU (ZAMBIA) | ZĪLE |

Membri ACP

Membri PE

KGATHI (BOTSWANA), copreședinte

SCHLYTER, copreședinte

KUTEKALA (REPUBLICA DEMOCRATĂ CONGO), VC

DOMBROVSKIS, VC

WAZIRI (NIGERIA), VC

RIBEIRO E CASTRO, VC

BARBADOS

AGNOLETTO

MANIRAKIZA (BURUNDI)

BEREND

GUINEA ECUATORIALĂ

BULLMANN

ALI (ETIOPIA)

DALRYMPLE-PHILIBERT (JAMAICA)

BUSK

TIHELI (LESOTHO)

CORNILLET

ASSARID (MALI)

DEVA

GUELAYE (MAURITANIA)

FERREIRA

MICRONESIA (Statele Federale)

IRUJO AMEZAGA

MUSHELENGA (NAMIBIA)

KINNOCK

PALAU

KOZLÍK

POLISI (RWANDA)

LANGENDRIES

SAMOA

LEHIDEUX

SAO TOME & PRINCIPE

LULLING

SECK (SENEGAL)

MAYER

WILLIAM (SEYCHELLES)

McAVAN

LAHAI (SIERRA LEONE)

PLEGUEZUELOS AGUILAR

ST. KITTS ȘI NEVIS

ROSATI

ST LUCIA

SCHRÖDER

DEKUEK (SUDAN)

SPERONI

TONGA

STURDY

TRINIDAD-TOBAGO

VAN LANCKER

MUGAMBE (UGANDA)

de VILLIERS

NJOBVU (ZAMBIA)

ZĪLE

COMISIA PENTRU AFACERI SOCIALE ȘI MEDIU

| Membri ACP | Membri PE |
| --- | --- |
| BUTULSO (VANUATU), copreședinte | SCHEELE, copreședinte |
| SITHOLE (MOZAMBIQUE), VC | NOVAK, VC |
| DEERPALSING (MAURITIUS), VC | ARIF, VC |
| ANTIGUA AND BARBUDA | ALLISTER |
| BAHAMAS | AUBERT |
| TAPSOBA (BURKINA FASO) | AYLWARD |
| DANATA (CAMERUN) | BORRELL FONTELLES |
| CAPUL VERDE | BOWIS |
| CIAD | CASHMAN |
| COMOROS | CANTON |
| SAID (DJIBOUTI) | CIANI |
| DOMINICA | FERNANDES |
| JIMENEZ (REPUBLICA DOMINICANĂ) | FRAILE |
| BALDEH (GAMBIA) | GOUDIN |
| GUINEA BISSAU | HALL |
| KIRIBATI | HAUG |
| MADAGASCAR | HOLM |
| MALAWI | JOUYE DE GRANDMAISON |
| INSULELE MARSHALL | KORHOLA |
| NAURU (Republica) | MARTENS |
| OUMAROU (NIGER) | MITCHELL |
| INSULELE SOLOMON | ROITHOVA |
| SOMALIA | SCHMIDT O. |
| RATHPAL (SURINAME) | SCHNELLHARDT |
| THWALA (SWAZILAND) | VENETO |
| TIMORUL DE EST | WIJKMAN |
| | ZÁBORSKÁ |

Membri ACP

Membri PE

BUTULSO (VANUATU), copreședinte

SCHEELE, copreședinte

SITHOLE (MOZAMBIQUE), VC

NOVAK, VC

DEERPALSING (MAURITIUS), VC

ARIF, VC

ANTIGUA AND BARBUDA

ALLISTER

BAHAMAS

AUBERT

TAPSOBA (BURKINA FASO)

AYLWARD

DANATA (CAMERUN)

BORRELL FONTELLES

CAPUL VERDE

BOWIS

CIAD

CASHMAN

COMOROS

CANTON

SAID (DJIBOUTI)

CIANI

DOMINICA

FERNANDES

JIMENEZ (REPUBLICA DOMINICANĂ)

FRAILE

BALDEH (GAMBIA)

GOUDIN

GUINEA BISSAU

HALL

KIRIBATI

HAUG

MADAGASCAR

HOLM

MALAWI

JOUYE DE GRANDMAISON

INSULELE MARSHALL

KORHOLA

NAURU (Republica)

MARTENS

OUMAROU (NIGER)

MITCHELL

INSULELE SOLOMON

ROITHOVA

SOMALIA

SCHMIDT O.

RATHPAL (SURINAME)

SCHNELLHARDT

THWALA (SWAZILAND)

VENETO

TIMORUL DE EST

WIJKMAN

ZÁBORSKÁ

---

ANEXA II

LISTA DE PREZENȚĂ LA SESIUNEA DIN 17-20 MARTIE, LJUBLJANA (SLOVENIA)

| RASMUSSEN (Insulele Cook), copreședinte | KINNOCK, copreședinte |
| --- | --- |
| DE SOUSA (Angola) (VP) | ATTARD-MONTALTO (pentru GRABOWSKA) (3)
   (4)
   (5) |
| HUMPHREY (Barbados) (1) | AYLWARD |
| DAYORI (Benin) | AUBERT (VP) |
| KGATHI (Botswana) | BEREND |
| KABORE (Burkina Faso) (VP) | BUSHILL (pentru LANGENDRIES) (5) |
| MANIRAKIZA (Burundi) | BORRELL |
| DANATA (Camerun) | BOWIS (VP) |
| ALMADA (Capul Verde) | |
| SORONGUPE (Republica Centrafricană) | |
| IBOVI (Congo, Republica) (VP) | CALLANAN |
| LUTUNDULA (Congo, Republica Democrată) (VP) | CASHMAN (2)
   (3) |
| MITCHELL (Insulele Cook) | CORNILLET (3)
   (4) |
| AMON-AGO (Côte d'Ivoire) | DEVA |
| ABDI SAID (Djibouti) | DILLEN (2)
   (3) |
| KNIGHTS (Dominica) | DOMBROVSKIS |
| JIMENEZ (Republica Dominican) | FERNANDES |
| NGUEMA (Guinea Ecuatorială) | GAHLER (VP) |
| NAIB (Eritrea) | GILL (pentru Jöns) |
| TOGA (Ethiopia) (VP) | GOMES |
| CAVUILATI (Fiji) (1) | GOUDIN (VP) (2)
   (3) |
| MILEBOU AUBUSSON (Gabon) | HALL (2)
   (3)
   (4) |
| BALDEH (Gambia) (VP) | HAUG |
| BEMAIKUMI (Ghana) (1) | HUTCHINSON (pentru FERREIRA) |
| DIALLO (Guinea) | ISLER BEGUIN (pentru IRUJO AMEZAGA) |
| CHERON (Haiti) | JOUYE DE GRANDMAISON (VP) |
| PHILIBERT (Jamaica) | KACZMAREK |
| KAMAR (Kenya) | KLASS (pentru LOPEZ ISTURIZ WHITE) (3)
   (4)
   (5) |
| TIHELI (Lesotho) (1) | LEINEN (pentru Gröner) |
| KOLLIE (Liberia) | LULLING (VP) |
| MAHAZAKA (Madagascar) | MALDEIKIS (pentru ZABORSKA) |
| MATOLA (Malawi) | MANTOVANI (VP) (3)
   (4) |
| ASSARID (Mali) | MARTENS |
| OULD GUELAY (Mauritania) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ (VP) |
| DEERPALSING (Mauritius) | MAURO (pentru Coelho) |
| SITHOLE (Mozambic) | MAYER |
| MUSHELENGA (Namibia) | MITCHELL (VP) (3)
   (4)
   (5) |
| OUMAROU (Niger) | NOVAK |
| TAMBUWAL (Nigeria) | PETERLE (pentru VENDRE) |
| TALAGI (Niue) | RIBEIRO CASTRO |
| AIMO (Papua Noua Guinee) (VP) | SCHEELE (2)
   (3)
   (4) |
| POLISI (Rwanda) (VP) | SCHMIDT F. |
| STRAKER (St Vincent și Grenadine) | SCHMIDT O. |
| SECK MAMADOU (Senegal) | SCHNELLHARDT (2)
   (3)
   (4) |
| WILLIAM (Seychelles) | SCHRÖDER |
| LAHAI (Sierra Leone) | SPERONI (3)
   (4)
   (5) |
| CHAN (Solomon islands) (VP) | STURDY (4)
   (5) |
| SITHOLE (South Africa) | VAN HECKE |
| DEKUEK (Sudan) | VENETO (2)
   (3)
   (5) |
| RATHIPAL (Suriname) (VP) | VIRRANKOSKI (pentru LEHIDEUX) (3)
   (4)
   (5) |
| THWALA (Swaziland) | WIELAND |
| MPOROGOMYI (Tanzania) | YANEZ BARNUEVO (pentru GURMAI) |
| KLASSOU (Togo) | ZALESKI (pentru HERRANZ GARCÍA) (5) |
| MUGAMBE (Uganda) | ZANI (3)
   (4)
   (5) |
| BUTULSO (Vanuatu) | ZILE (2) |
| NJOBVU (Zambia) | ZIMMER |
| MANDIZHA (Zimbabwe) (VP) (1) | |

RASMUSSEN (Insulele Cook), copreședinte

KINNOCK, copreședinte

DE SOUSA (Angola) (VP)

ATTARD-MONTALTO (pentru GRABOWSKA) (3)
   (4)
   (5)

HUMPHREY (Barbados) (1)

AYLWARD

DAYORI (Benin)

AUBERT (VP)

KGATHI (Botswana)

BEREND

KABORE (Burkina Faso) (VP)

BUSHILL (pentru LANGENDRIES) (5)

MANIRAKIZA (Burundi)

BORRELL

DANATA (Camerun)

BOWIS (VP)

ALMADA (Capul Verde)

SORONGUPE (Republica Centrafricană)

IBOVI (Congo, Republica) (VP)

CALLANAN

LUTUNDULA (Congo, Republica Democrată) (VP)

CASHMAN (2)
   (3)

MITCHELL (Insulele Cook)

CORNILLET (3)
   (4)

AMON-AGO (Côte d'Ivoire)

DEVA

ABDI SAID (Djibouti)

DILLEN (2)
   (3)

KNIGHTS (Dominica)

DOMBROVSKIS

JIMENEZ (Republica Dominican)

FERNANDES

NGUEMA (Guinea Ecuatorială)

GAHLER (VP)

NAIB (Eritrea)

GILL (pentru Jöns)

TOGA (Ethiopia) (VP)

GOMES

CAVUILATI (Fiji) (1)

GOUDIN (VP) (2)
   (3)

MILEBOU AUBUSSON (Gabon)

HALL (2)
   (3)
   (4)

BALDEH (Gambia) (VP)

HAUG

BEMAIKUMI (Ghana) (1)

HUTCHINSON (pentru FERREIRA)

DIALLO (Guinea)

ISLER BEGUIN (pentru IRUJO AMEZAGA)

CHERON (Haiti)

JOUYE DE GRANDMAISON (VP)

PHILIBERT (Jamaica)

KACZMAREK

KAMAR (Kenya)

KLASS (pentru LOPEZ ISTURIZ WHITE) (3)
   (4)
   (5)

TIHELI (Lesotho) (1)

LEINEN (pentru Gröner)

KOLLIE (Liberia)

LULLING (VP)

MAHAZAKA (Madagascar)

MALDEIKIS (pentru ZABORSKA)

MATOLA (Malawi)

MANTOVANI (VP) (3)
   (4)

ASSARID (Mali)

MARTENS

OULD GUELAY (Mauritania)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ (VP)

DEERPALSING (Mauritius)

MAURO (pentru Coelho)

SITHOLE (Mozambic)

MAYER

MUSHELENGA (Namibia)

MITCHELL (VP) (3)
   (4)
   (5)

OUMAROU (Niger)

NOVAK

TAMBUWAL (Nigeria)

PETERLE (pentru VENDRE)

TALAGI (Niue)

RIBEIRO CASTRO

AIMO (Papua Noua Guinee) (VP)

SCHEELE (2)
   (3)
   (4)

POLISI (Rwanda) (VP)

SCHMIDT F.

STRAKER (St Vincent și Grenadine)

SCHMIDT O.

SECK MAMADOU (Senegal)

SCHNELLHARDT (2)
   (3)
   (4)

WILLIAM (Seychelles)

SCHRÖDER

LAHAI (Sierra Leone)

SPERONI (3)
   (4)
   (5)

CHAN (Solomon islands) (VP)

STURDY (4)
   (5)

SITHOLE (South Africa)

VAN HECKE

DEKUEK (Sudan)

VENETO (2)
   (3)
   (5)

RATHIPAL (Suriname) (VP)

VIRRANKOSKI (pentru LEHIDEUX) (3)
   (4)
   (5)

THWALA (Swaziland)

WIELAND

MPOROGOMYI (Tanzania)

YANEZ BARNUEVO (pentru GURMAI)

KLASSOU (Togo)

ZALESKI (pentru HERRANZ GARCÍA) (5)

MUGAMBE (Uganda)

ZANI (3)
   (4)
   (5)

BUTULSO (Vanuatu)

ZILE (2)

NJOBVU (Zambia)

ZIMMER

MANDIZHA (Zimbabwe) (VP) (1)

De asemenea, au fost prezenți:

| ANGOLA
  VALENTE
  NZUANGA
  SILVA
  ANDRE | BARBADOS
  GODDARD | BENIN
  ALIA
  SEIDOUADAMBI
  DURAND-ADJAHI |
| --- | --- | --- |
| BOTSWANA
  BATLHOKI | BURKINA FASO
  OUEDRAOGO
  YERBANGA
  TABSOBA | BURUNDI
  KAVAKURE
  KWIZERA
  RIVUZUMWAMI |
| CAMERUN
  BAH OUMAROU
  SANDA
  BOBBO | REPUBLICA CENTRAFRICANĂ
  YNI FOLO | CONGO (Republica)
  BOUNKOULOU
  EDJIAKA
  ZOULA |
| CONGO (Republica Democrată)
  MBUKULAKA
  MOLEKOMOLIWA
  GOYA KILEMGE
  MBAYAGIZI AMINE
  KUZUNDA | CÔTE D'IVOIRE
  AMANI
  MOLE MOLE | ERITREA
  NEGASIKASSA |
| ETIOPIA
  ALI
  AHMEDIN
  CHRISTOS
  KEBEDE
  ZENEBE | | |
| GABON
  MABENDE
  MAKONGO
  RISSONGA
  HERVO AKENDENZUE | GAMBIA
  NYAN ALABOSON | GHANA
  OPPONG-NTIRI |
| GUINEA
  DIARSO | GUINEA ECUATORIALĂ
  NKA OBIANG | HAITI
  FEQUIERE |
| JAMAICA
  REID | KENYA
  KABANDO
  KAHENDE | LIBERIA
  TELEWODA |
| MALI
  TRAORE
  BA
  DIALLO | MAURITANIA
  AHMEDOU | MAURITIUS
  GUNESSEE |
| NAMIBIA
  DE WAAL
  HAKWNYE
  NDADI | NIGER
  ABDOURHAMANE
  ISSSOUFOU
  BAKO | NIGERIA
  AKWASHIKI
  USMAN
  ABDULLAHI
  ADEYANJU
  ADEFIRE
  UKESI |
| PAPUA NOUA GUINEE
  DEKENA
  BALAGETUNA
  ABURU | RWANDA
  CYITATIRE | SENEGAL
  DIAGNE
  DIOP
  SALL
  N'DOYE
  N'DIAYE |
| SEYCHELLES
  FAURE | SIERRA LEONE
  KABBA | INSULELE SOLOMON
  MA'AHANUA |
| AFRICA DE SUD
  SOOKAL
  DANIELS
  MAGAU | SUDAN
  MUSTAFA
  ALLOBA
  BEDRI
  JERVASE YAK
  TAHA | SURINAME
  HIWAT
  ESAJAS |
| SWAZILAND
  DLAMINI
  MASUKU | TOGO
  LAWSON
  GBONE
  TOBA | UGANDA
  ATIM-OGWAL
  DOMBO
  KATENKA
  APULI |
| ZAMBIA
  MULENGA | | |

ANGOLA

VALENTE

NZUANGA

SILVA

ANDRE

BARBADOS

GODDARD

BENIN

ALIA

SEIDOUADAMBI

DURAND-ADJAHI

BOTSWANA

BATLHOKI

BURKINA FASO

OUEDRAOGO

YERBANGA

TABSOBA

BURUNDI

KAVAKURE

KWIZERA

RIVUZUMWAMI

CAMERUN

BAH OUMAROU

SANDA

BOBBO

REPUBLICA CENTRAFRICANĂ

YNI FOLO

CONGO (Republica)

BOUNKOULOU

EDJIAKA

ZOULA

CONGO (Republica Democrată)

MBUKULAKA

MOLEKOMOLIWA

GOYA KILEMGE

MBAYAGIZI AMINE

KUZUNDA

CÔTE D'IVOIRE

AMANI

MOLE MOLE

ERITREA

NEGASIKASSA

ETIOPIA

ALI

AHMEDIN

CHRISTOS

KEBEDE

ZENEBE

GABON

MABENDE

MAKONGO

RISSONGA

HERVO AKENDENZUE

GAMBIA

NYAN ALABOSON

GHANA

OPPONG-NTIRI

GUINEA

DIARSO

GUINEA ECUATORIALĂ

NKA OBIANG

HAITI

FEQUIERE

JAMAICA

REID

KENYA

KABANDO

KAHENDE

LIBERIA

TELEWODA

MALI

TRAORE

BA

DIALLO

MAURITANIA

AHMEDOU

MAURITIUS

GUNESSEE

NAMIBIA

DE WAAL

HAKWNYE

NDADI

NIGER

ABDOURHAMANE

ISSSOUFOU

BAKO

NIGERIA

AKWASHIKI

USMAN

ABDULLAHI

ADEYANJU

ADEFIRE

UKESI

PAPUA NOUA GUINEE

DEKENA

BALAGETUNA

ABURU

RWANDA

CYITATIRE

SENEGAL

DIAGNE

DIOP

SALL

N'DOYE

N'DIAYE

SEYCHELLES

FAURE

SIERRA LEONE

KABBA

INSULELE SOLOMON

MA'AHANUA

AFRICA DE SUD

SOOKAL

DANIELS

MAGAU

SUDAN

MUSTAFA

ALLOBA

BEDRI

JERVASE YAK

TAHA

SURINAME

HIWAT

ESAJAS

SWAZILAND

DLAMINI

MASUKU

TOGO

LAWSON

GBONE

TOBA

UGANDA

ATIM-OGWAL

DOMBO

KATENKA

APULI

ZAMBIA

MULENGA

CUBA — Marichal

CONSILIUL ACP-UE

| ŠTER | (Secretar de stat pentru dezvoltare (Slovenia), președinte în exercițiu al Consiliului UE) |
| --- | --- |
| ASSOWEH | (Ministrul afacerilor economice, finanțelor și planificării economice, responsabil cu privatizarea (Djibouti), președinte în exercițiu al Consiliului ACP) |

ŠTER

(Secretar de stat pentru dezvoltare (Slovenia), președinte în exercițiu al Consiliului UE)

ASSOWEH

(Ministrul afacerilor economice, finanțelor și planificării economice, responsabil cu privatizarea (Djibouti), președinte în exercițiu al Consiliului ACP)

COMISIA EUROPEANĂ

| MICHEL | Membru al Comisiei responsabil pentru dezvoltare și ajutor umanitar |
| --- | --- |

MICHEL

Membru al Comisiei responsabil pentru dezvoltare și ajutor umanitar

CESE

DANTIN

CTA

NEUN

BURGUET

BOTO

ECOWAS

DIAKITE

NHAMAJO

GARBA

MIFOUTAOU

UN HABITAT

BAKOLE

FAO

BAKURAMUTSA

EALA

ABDI

OGALO

OBATRE

COMESA

WALLAB

ICC

SWAAK GOLOMAN

DONAT CATTIN

UNFPA

CAGAR

RIGHT TO PLAY

KOSS

UNICEF

O'BRIEN

SECRETARIATUL ACP

KAPUTIN, cosecretar general

SECRETARIATUL UE

NICKEL, cosecretar general

---

(1)  Țări care nu sunt reprezentate de un membru al Parlamentului ci de o altă persoană.

(2)  Prezent la 17 martie 2008.

(3)  Prezent la 18 martie 2008.

(4)  Prezent la 19 martie 2008.

(5)  Prezent la 20 martie 2008.

---

ANEXA III

ANEXĂ LA REUNIUNEA DE LUNI, 17 MARTIE 2008

Acreditarea delegaților neparlamentari

BARBADOS

H.E. dl Errol HUMPHREY,

Ambasador, Ambasada Barbados, Bruxelles

INSULELE COOK

dl Michael C. MITCHELL,

Secretar, Ministrul afacerilor externe și emigrării, Guvernul Insulelor Cook

FIJI

H.E. dl Ratu Seremaia Tuinausori CAVUILATI,

Ambasador, Ambasada Fiji, Bruxelles

GHANA

H.E. dna Nana BEMA KUMI,

Ambasador, Ambasada Ghana, Bruxelles

LESOTHO

H.E. dna Mamoruti A. TIHELI,

Ambassdor, Ambasada Lesotho, Bruxelles

ZIMBABWE

dl Leonard MANDIZHA,

Consilier, Ambasada Zimbabwe, Bruxelles

---

ANEXA IV

REZOLUȚII ADOPTATE

| — | privind consecințele sociale și de mediu ale programelor de ajustare structurală (ACP-EU/100.202/08/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | privind experiențele din procesul european de integrare regională relevante pentru țările ACP (ACP-EU/100.203/08/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | privind aspecte ale siguranței alimentare în țările ACP și rolul cooperării ACP-UE (ACP-EU/100.205/087/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | privind situația din Kenya (ACP-EU/100.269/08/fin.) |
| --- | --- |

—

REZOLUȚIE
   (1)

privind consecințele sociale și de mediu ale programelor de ajustare structurală

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE,

| — | reunindu-se la Ljubljana (Slovenia) între 17 și 20 martie 2008, |
| --- | --- |

—

reunindu-se la Ljubljana (Slovenia) între 17 și 20 martie 2008,

| — | având în vedere articolul 17 alineatul (1) din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 17 alineatul (1) din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere articolele 177-181a din Tratatul de instituire a Comunității Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 177-181a din Tratatul de instituire a Comunității Europene,

| — | având în vedere rezoluția Parlamentului European pentru o cooperare sporită și îmbunătățită: pachetul UE din 2006 privind eficiența ajutorului (2006/2208(INI)) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Parlamentului European pentru o cooperare sporită și îmbunătățită: pachetul UE din 2006 privind eficiența ajutorului (2006/2208(INI)) (2),

| — | având în vedere rezoluția Parlamentului European privind revizuirea strategică a Fondului Monetar Internațional (FMI) (2005/2121(INI)) (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Parlamentului European privind revizuirea strategică a Fondului Monetar Internațional (FMI) (2005/2121(INI)) (3),

| — | având în vedere abordarea privind Planul Strategic de Reducere a Sărăciei (PRSP) inițiată de FMI și Banca Mondială în 1999, |
| --- | --- |

—

având în vedere abordarea privind Planul Strategic de Reducere a Sărăciei (PRSP) inițiată de FMI și Banca Mondială în 1999,

| — | având în vedere Declarația Mileniului din 8 septembrie 2000, care definește Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului (ODM) drept criterii stabilite de comun acord de către comunitatea internațională pentru eradicarea sărăciei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Mileniului din 8 septembrie 2000, care definește Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului (ODM) drept criterii stabilite de comun acord de către comunitatea internațională pentru eradicarea sărăciei,

| — | având în vedere Consensul Monterrey adoptat la Conferința internațională privind finanțarea dezvoltării din 22 martie 2002, |
| --- | --- |

—

având în vedere Consensul Monterrey adoptat la Conferința internațională privind finanțarea dezvoltării din 22 martie 2002,

| — | având în vedere Consensul Washington, |
| --- | --- |

—

având în vedere Consensul Washington,

| — | având în vedere Declarația de la Roma privind armonizarea, adoptată la 25 februarie 2003, și Declarația de la Paris privind eficiența ajutorului, adoptată la 2 martie 2005 în urma Forumului la nivel înalt privind armonizarea și alinierea eficienței ajutorului (denumită în continuare „Declarația de la Paris”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Roma privind armonizarea, adoptată la 25 februarie 2003, și Declarația de la Paris privind eficiența ajutorului, adoptată la 2 martie 2005 în urma Forumului la nivel înalt privind armonizarea și alinierea eficienței ajutorului (denumită în continuare „Declarația de la Paris”),

| — | având în vedere Inițiativa Țările Sărace cu Datorii Mari (HIPC) lansată în 1996 de FMI și Banca Mondială cu scopul de a se asigura că nicio țară săracă nu se confruntă cu povara unei datorii pe care nu o poate suporta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Inițiativa Țările Sărace cu Datorii Mari (HIPC) lansată în 1996 de FMI și Banca Mondială cu scopul de a se asigura că nicio țară săracă nu se confruntă cu povara unei datorii pe care nu o poate suporta,

| — | având în vedere Inițiativa Multilaterală privind Reducerea Datoriilor (MDRI) lansată în iunie 2005 de către G-8, |
| --- | --- |

—

având în vedere Inițiativa Multilaterală privind Reducerea Datoriilor (MDRI) lansată în iunie 2005 de către G-8,

| — | având în vedere Cadrul de viabilitate a datoriilor al Băncii Mondiale și FMI (2005), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul de viabilitate a datoriilor al Băncii Mondiale și FMI (2005),

| — | având în vedere Oficiul de evaluare independentă al raportului FMI privind FMI-ul și ajutorul acordat Africii sub-sahariene (2007) (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Oficiul de evaluare independentă al raportului FMI privind FMI-ul și ajutorul acordat Africii sub-sahariene (2007) (4),

| — | având în vedere Revista Condiționalității a Băncii Mondiale din 2005 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Revista Condiționalității a Băncii Mondiale din 2005 (5),

| — | având în vedere Ghidul Fondului Monetar Internațional privind transparența veniturilor provenite din resursele naturale, adoptat în iunie 2005 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Ghidul Fondului Monetar Internațional privind transparența veniturilor provenite din resursele naturale, adoptat în iunie 2005 (6),

| — | având în vedere Revista Industriilor extractive a Băncii Mondiale din 2004, |
| --- | --- |

—

având în vedere Revista Industriilor extractive a Băncii Mondiale din 2004,

| — | având în vedere Cadrul de dezvoltare a rezultatelor programului Cheltuieli publice și responsabilitate financiară (PEFA) din iunie 2003, |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul de dezvoltare a rezultatelor programului Cheltuieli publice și responsabilitate financiară (PEFA) din iunie 2003,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri sociale și de mediu (ACP-EU/100.202/08), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri sociale și de mediu (ACP-EU/100.202/08),

| A. | întrucât principalul obiectiv al programului de ajustare structurală (PAS) este promovarea creșterii economice durabile, iar PAS acoperă în mare parte condițiile, asistența tehnică și politica de consiliere ale unei țări în curs de dezvoltare, în general ca parte a programului său de împrumut, |
| --- | --- |

A.

întrucât principalul obiectiv al programului de ajustare structurală (PAS) este promovarea creșterii economice durabile, iar PAS acoperă în mare parte condițiile, asistența tehnică și politica de consiliere ale unei țări în curs de dezvoltare, în general ca parte a programului său de împrumut,

| B. | întrucât PAS au eșuat adesea în țările în care au fost puse în aplicare din cauza condițiilor exagerat de restrictive impuse de către creditor; întrucât în 2004 Banca Mondială și-a înlocuit programele de ajustare structurală cu un nou instrument privind împrumuturile pentru politicile de dezvoltare (DPL), |
| --- | --- |

B.

întrucât PAS au eșuat adesea în țările în care au fost puse în aplicare din cauza condițiilor exagerat de restrictive impuse de către creditor; întrucât în 2004 Banca Mondială și-a înlocuit programele de ajustare structurală cu un nou instrument privind împrumuturile pentru politicile de dezvoltare (DPL),

| C. | întrucât condițiile macroeconomice stabile, cheltuielile publice îmbunătățite, planificarea fiscală și gestionarea sănătoasă a datoriilor, gestionarea finanțelor publice și sistemele bugetare eficiente, împreună cu interesele de piață și ratele de schimb sunt fundamentale pentru creștere și dezvoltare, |
| --- | --- |

C.

întrucât condițiile macroeconomice stabile, cheltuielile publice îmbunătățite, planificarea fiscală și gestionarea sănătoasă a datoriilor, gestionarea finanțelor publice și sistemele bugetare eficiente, împreună cu interesele de piață și ratele de schimb sunt fundamentale pentru creștere și dezvoltare,

| D. | întrucât PAS au căutat să reducă deficitele bugetare guvernamentale, ceea a condus în majoritatea cazurilor la o reducere a bugetului din sectoarele sociale, în pofida faptului că investițiile sociale de tipul celor din sectorul educației și al sănătății sunt necesare creșterii economice durabile, |
| --- | --- |

D.

întrucât PAS au căutat să reducă deficitele bugetare guvernamentale, ceea a condus în majoritatea cazurilor la o reducere a bugetului din sectoarele sociale, în pofida faptului că investițiile sociale de tipul celor din sectorul educației și al sănătății sunt necesare creșterii economice durabile,

| E. | întrucât instituțiile de la Bretton Woods au pus deseori în aplicare PAS fără a lua în considerație condițiile specifice ale țărilor destinatare; întrucât astfel de programe ar trebui să se adreseze nevoilor specifice ale țărilor în cauză, |
| --- | --- |

E.

întrucât instituțiile de la Bretton Woods au pus deseori în aplicare PAS fără a lua în considerație condițiile specifice ale țărilor destinatare; întrucât astfel de programe ar trebui să se adreseze nevoilor specifice ale țărilor în cauză,

| F. | întrucât, în urma punerii în aplicare a PAS, situația țărilor în cauză este una inferioară celei prezente, iar în cazurile în care s-a înregistrat o îmbunătățire macroeconomică, consecințele negative din sectorul microeconomic nu sunt menționate, |
| --- | --- |

F.

întrucât, în urma punerii în aplicare a PAS, situația țărilor în cauză este una inferioară celei prezente, iar în cazurile în care s-a înregistrat o îmbunătățire macroeconomică, consecințele negative din sectorul microeconomic nu sunt menționate,

| G. | întrucât instituțiile de la Bretton Woods au jucat un rol principal în procesul de ajustare structurală din ultimele trei decenii; întrucât instituțiile de la Bretton Woods exercită o influență majoră asupra ajutorului privind împrumuturile și dezvoltarea, cea mai mare parte a donatorilor și a instituțiilor financiare bazându-se pe criteriile acestora de eligibilitate, |
| --- | --- |

G.

întrucât instituțiile de la Bretton Woods au jucat un rol principal în procesul de ajustare structurală din ultimele trei decenii; întrucât instituțiile de la Bretton Woods exercită o influență majoră asupra ajutorului privind împrumuturile și dezvoltarea, cea mai mare parte a donatorilor și a instituțiilor financiare bazându-se pe criteriile acestora de eligibilitate,

| H. | întrucât reducerile de personal din serviciul civil și ale salariilor din țările ACP, împreună cu reducerea resurselor operaționale ale administrațiilor au condus la o subadministrare a țărilor în cauză și la o scădere a eficienței mașinăriei administrative a acestora, |
| --- | --- |

H.

întrucât reducerile de personal din serviciul civil și ale salariilor din țările ACP, împreună cu reducerea resurselor operaționale ale administrațiilor au condus la o subadministrare a țărilor în cauză și la o scădere a eficienței mașinăriei administrative a acestora,

| I. | întrucât donatorii și creditorii se bazează pe condiționalitate, dat fiind faptul că datoria și interesul legitim al acestora este de a se asigura că banii furnizați sunt administrați în mod corect și că sunt folosiți în scopurile stabilite, |
| --- | --- |

I.

întrucât donatorii și creditorii se bazează pe condiționalitate, dat fiind faptul că datoria și interesul legitim al acestora este de a se asigura că banii furnizați sunt administrați în mod corect și că sunt folosiți în scopurile stabilite,

| J. | întrucât condiționalitatea economică a avut adesea drept rezultat blocarea împrumuturilor și finanțărilor FMI și ale Băncii Mondiale, ceea ce poate conduce la politici neadecvate pentru condițiile naționale sau poate chiar contraveni îndeplinirii ODM, |
| --- | --- |

J.

întrucât condiționalitatea economică a avut adesea drept rezultat blocarea împrumuturilor și finanțărilor FMI și ale Băncii Mondiale, ceea ce poate conduce la politici neadecvate pentru condițiile naționale sau poate chiar contraveni îndeplinirii ODM,

| K. | întrucât abolirea subvențiilor din țările ACP în care au fost puse în aplicare PAS a condus la o scădere a randamentului și a producției agricole, rezultatul fiind o creștere a importului de produse alimentare, cu repercusiuni implicite pentru independența și securitatea alimentară a acestora și o scădere a exportului de culturi pentru export, incluzând reducerea drastică a prețului ACP garantat pentru zahărul ACP pe piața UE, cauzând prin urmare o erodare și o deteriorare preferențială a termenilor comerciali și a balanței de plăți din țările ACP, |
| --- | --- |

K.

întrucât abolirea subvențiilor din țările ACP în care au fost puse în aplicare PAS a condus la o scădere a randamentului și a producției agricole, rezultatul fiind o creștere a importului de produse alimentare, cu repercusiuni implicite pentru independența și securitatea alimentară a acestora și o scădere a exportului de culturi pentru export, incluzând reducerea drastică a prețului ACP garantat pentru zahărul ACP pe piața UE, cauzând prin urmare o erodare și o deteriorare preferențială a termenilor comerciali și a balanței de plăți din țările ACP,

| L. | întrucât FMI și Banca Mondială au priorități diferite, |
| --- | --- |

L.

întrucât FMI și Banca Mondială au priorități diferite,

| M. | întrucât austeritatea solicitată în conformitate cu termenii PAS a afectat în mod negativ climatul social și a condus pe alocuri la instabilitate politică, |
| --- | --- |

M.

întrucât austeritatea solicitată în conformitate cu termenii PAS a afectat în mod negativ climatul social și a condus pe alocuri la instabilitate politică,

| N. | întrucât privatizarea și liberalizarea economiilor au fost stabilite de FMI și Banca Mondială într-o manieră ideologică; întrucât Banca Mondială afirmă în legătură cu împrumuturile pentru politicile de dezvoltare că „reflectând recordul mixt de ajustare a împrumuturilor, politica a încetat să mai conțină orice prescripții politice — cum ar fi directivele de privatizare și politicile de liberalizare a comerțului” (7), |
| --- | --- |

N.

întrucât privatizarea și liberalizarea economiilor au fost stabilite de FMI și Banca Mondială într-o manieră ideologică; întrucât Banca Mondială afirmă în legătură cu împrumuturile pentru politicile de dezvoltare că „reflectând recordul mixt de ajustare a împrumuturilor, politica a încetat să mai conțină orice prescripții politice — cum ar fi directivele de privatizare și politicile de liberalizare a comerțului” (7),

| O. | întrucât politica de austeritate urmărită sub auspiciile PAS a redus cererea, a restrâns creșterea și a sporit șomajul, în special printre tinerii absolvenți, |
| --- | --- |

O.

întrucât politica de austeritate urmărită sub auspiciile PAS a redus cererea, a restrâns creșterea și a sporit șomajul, în special printre tinerii absolvenți,

| P. | întrucât creșterea șomajului a alimentat exodul rural și fluctuațiile migrației dinspre țările ACP spre țările înstărite, |
| --- | --- |

P.

întrucât creșterea șomajului a alimentat exodul rural și fluctuațiile migrației dinspre țările ACP spre țările înstărite,

| Q. | întrucât PAS au tratat simptomele subdezvoltării și nu cauzele sale înrădăcinate, de exemplu comerțul neregulat, datoriile și monopolul companiilor multinaționale și persistența acestor cauze, în pofida dezvoltării programului de Asistență Oficială de Dezvoltare, a avut ca rezultat fluxuri totale negative pentru țările ACP, |
| --- | --- |

Q.

întrucât PAS au tratat simptomele subdezvoltării și nu cauzele sale înrădăcinate, de exemplu comerțul neregulat, datoriile și monopolul companiilor multinaționale și persistența acestor cauze, în pofida dezvoltării programului de Asistență Oficială de Dezvoltare, a avut ca rezultat fluxuri totale negative pentru țările ACP,

| R. | întrucât guvernarea politică defectuoasă (deficit democratic) și guvernarea economică reprezintă un obstacol în calea dezvoltării economice și sociale, |
| --- | --- |

R.

întrucât guvernarea politică defectuoasă (deficit democratic) și guvernarea economică reprezintă un obstacol în calea dezvoltării economice și sociale,

| S. | întrucât obiectivele FMI declarate sunt cele de „promovare a cooperării monetare internaționale, facilitare a extinderii și de creștere echilibrată a comerțului internațional, contribuire la promovarea și menținerea unor niveluri ridicate în ceea ce privește angajările și venitul real, promovare a stabilității schimburilor, îmbunătățire a gradului privind dezechilibrele balanțelor de plăți și furnizare a asistenței financiare în vederea ușurării ajustării balanței de plăți”, |
| --- | --- |

S.

întrucât obiectivele FMI declarate sunt cele de „promovare a cooperării monetare internaționale, facilitare a extinderii și de creștere echilibrată a comerțului internațional, contribuire la promovarea și menținerea unor niveluri ridicate în ceea ce privește angajările și venitul real, promovare a stabilității schimburilor, îmbunătățire a gradului privind dezechilibrele balanțelor de plăți și furnizare a asistenței financiare în vederea ușurării ajustării balanței de plăți”,

| T. | întrucât obiectivele declarate ale Băncii Mondiale sunt de reducere a sărăciei mondiale și de îmbunătățire a standardelor de viață prin intermediul a două instituții de dezvoltare: Banca Internațională pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BIRD), a cărei atenție se centrează pe țările cu venit mediu și cele cu venit scăzut solvabil, și Asociația Internațională de Dezvoltare (AID), care lucrează cu țările cu venit scăzut, |
| --- | --- |

T.

întrucât obiectivele declarate ale Băncii Mondiale sunt de reducere a sărăciei mondiale și de îmbunătățire a standardelor de viață prin intermediul a două instituții de dezvoltare: Banca Internațională pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BIRD), a cărei atenție se centrează pe țările cu venit mediu și cele cu venit scăzut solvabil, și Asociația Internațională de Dezvoltare (AID), care lucrează cu țările cu venit scăzut,

| U. | întrucât instituțiile financiare internaționale pot juca un rol pozitiv în favoarea unei globalizări mai echitabile, dar aceasta ar solicita dezvoltarea unor abordări diferențiate și non-condiționale, bazate pe proprietate și concepute pe măsura circumstanțelor naționale specifice, problemelor de tipul liberalizării comerțului, privatizării și dereglării pieței muncii, |
| --- | --- |

U.

întrucât instituțiile financiare internaționale pot juca un rol pozitiv în favoarea unei globalizări mai echitabile, dar aceasta ar solicita dezvoltarea unor abordări diferențiate și non-condiționale, bazate pe proprietate și concepute pe măsura circumstanțelor naționale specifice, problemelor de tipul liberalizării comerțului, privatizării și dereglării pieței muncii,

| V. | întrucât reprezentarea ACP este marginalizată în cadrul Consiliilor executive FMI și ale Băncii Mondiale, |
| --- | --- |

V.

întrucât reprezentarea ACP este marginalizată în cadrul Consiliilor executive FMI și ale Băncii Mondiale,

| W. | întrucât dezvoltarea durabilă întrunește nevoile prezente fără să compromită abilitatea generațiilor viitoare de a-și satisface nevoile, |
| --- | --- |

W.

întrucât dezvoltarea durabilă întrunește nevoile prezente fără să compromită abilitatea generațiilor viitoare de a-și satisface nevoile,

| X. | întrucât creșterea sărăciei, șomajul în masă, diminuarea productivității și câștigurile scăzute din export ar putea fi unele dintre consecințele dezvoltării resurselor naturale, care sunt fundamentale pentru economie, |
| --- | --- |

X.

întrucât creșterea sărăciei, șomajul în masă, diminuarea productivității și câștigurile scăzute din export ar putea fi unele dintre consecințele dezvoltării resurselor naturale, care sunt fundamentale pentru economie,

| Y. | întrucât punerea în aplicare a PAS a avut efecte negative asupra investițiilor publice din sectorul serviciilor sociale, în special în domeniul sănătății și educației, asupra creșterii salariilor și veniturilor familiale, angajării și condițiilor de viață; și întrucât guvernele au fost de asemenea încurajate sau obligate să-și reducă intervenția în numeroase sectoare ale economiei prin intermediul privatizării întreprinderilor publice și liberalizării și deschiderii piețelor pentru competiția străină, incluzând sectorul sănătății și al educației, |
| --- | --- |

Y.

întrucât punerea în aplicare a PAS a avut efecte negative asupra investițiilor publice din sectorul serviciilor sociale, în special în domeniul sănătății și educației, asupra creșterii salariilor și veniturilor familiale, angajării și condițiilor de viață; și întrucât guvernele au fost de asemenea încurajate sau obligate să-și reducă intervenția în numeroase sectoare ale economiei prin intermediul privatizării întreprinderilor publice și liberalizării și deschiderii piețelor pentru competiția străină, incluzând sectorul sănătății și al educației,

| Z. | întrucât impactul advers al PAS poate fi recunoscut în cadrul abordării ulterioare Consensului Washington, conform căruia facilitarea investițiilor sporite din sfera socială este de asemenea recomandată, |
| --- | --- |

Z.

întrucât impactul advers al PAS poate fi recunoscut în cadrul abordării ulterioare Consensului Washington, conform căruia facilitarea investițiilor sporite din sfera socială este de asemenea recomandată,

| 1. | recomandă ca FMI și Banca Mondială să elimine condițiile negative ale PAS și să combată problemele comerțului inegal în legătură cu Organizația Mondială a Comerțului (OMC), datoriile și limitarea intervenției multinaționale în țările ACP; consideră că, în conformitate cu ODM, educația (inclusiv educația și cercetarea superioară), sănătatea, apa, agricultura (cu scopul eradicării foametei) și mediul trebuie să constituie prioritățile tuturor programelor; |
| --- | --- |

1.

recomandă ca FMI și Banca Mondială să elimine condițiile negative ale PAS și să combată problemele comerțului inegal în legătură cu Organizația Mondială a Comerțului (OMC), datoriile și limitarea intervenției multinaționale în țările ACP; consideră că, în conformitate cu ODM, educația (inclusiv educația și cercetarea superioară), sănătatea, apa, agricultura (cu scopul eradicării foametei) și mediul trebuie să constituie prioritățile tuturor programelor;

| 2. | solicită în acest context Grupului Băncii Mondiale și FMI-ului să se abțină de la condiționalitatea politicii economice în împrumuturile acordate, să sporească transparența condiționalității, să valorifice principiul proprietății asigurându-se că politicile sunt selecționate pentru fiecare țară în parte și să-și concentreze atenția asupra condiționalității bazate pe rezultate și combaterea sărăciei în programele pe care le desfășoară; |
| --- | --- |

2.

solicită în acest context Grupului Băncii Mondiale și FMI-ului să se abțină de la condiționalitatea politicii economice în împrumuturile acordate, să sporească transparența condiționalității, să valorifice principiul proprietății asigurându-se că politicile sunt selecționate pentru fiecare țară în parte și să-și concentreze atenția asupra condiționalității bazate pe rezultate și combaterea sărăciei în programele pe care le desfășoară;

| 3. | consideră că între țările ACP și cele înstărite ar trebui să existe un comerț mai echitabil și că liberalizarea piețelor nu trebuie să lase economiile mai slabe la mila celor mai puternice; |
| --- | --- |

3.

consideră că între țările ACP și cele înstărite ar trebui să existe un comerț mai echitabil și că liberalizarea piețelor nu trebuie să lase economiile mai slabe la mila celor mai puternice;

| 4. | consideră că încercările de anulare sau de reducere a datoriilor nu ar trebui să se limiteze doar la situația țărilor cu venit scăzut, ci ar trebui să fie aplicate tuturor țărilor ACP supraîndatorate, incluzând după caz țările cu venit mediu; |
| --- | --- |

4.

consideră că încercările de anulare sau de reducere a datoriilor nu ar trebui să se limiteze doar la situația țărilor cu venit scăzut, ci ar trebui să fie aplicate tuturor țărilor ACP supraîndatorate, incluzând după caz țările cu venit mediu;

| 5. | consideră că intervenția companiilor multinaționale în țările ACP ar trebui să fie limitată; consideră, în particular, că înființarea de întreprinderi semi-publice ar permite statelor să-și sporească controlul asupra exploatării resurselor naturale; |
| --- | --- |

5.

consideră că intervenția companiilor multinaționale în țările ACP ar trebui să fie limitată; consideră, în particular, că înființarea de întreprinderi semi-publice ar permite statelor să-și sporească controlul asupra exploatării resurselor naturale;

| 6. | salută, în contextul actual, ajutorul acordat de către Banca Mondială, FMI și Banca de Dezvoltare Africa Inițiativei pentru transparență în industriile extractive (ITIE), care „stabilește un standard global pentru companii, care sunt nevoite să publice plățile efectuate, și pentru guverne, care trebuie să divulge plățile primite”; solicită susținerea continuă a ITIE de către acestea și solicită companiilor industriale extractive publice și private să respecte ITIE; |
| --- | --- |

6.

salută, în contextul actual, ajutorul acordat de către Banca Mondială, FMI și Banca de Dezvoltare Africa Inițiativei pentru transparență în industriile extractive (ITIE), care „stabilește un standard global pentru companii, care sunt nevoite să publice plățile efectuate, și pentru guverne, care trebuie să divulge plățile primite”; solicită susținerea continuă a ITIE de către acestea și solicită companiilor industriale extractive publice și private să respecte ITIE;

| 7. | consideră că FMI trebui să sprijine țările ACP să dezvolte și să pună în aplicare politicile de creștere conform mandatului său inițial; consideră că Banca Mondială, în ceea ce o privește, ar trebui să se întoarcă către mandatul inițial, acela privind sprijinul acordat condițiilor adecvate dezvoltării și, în consecință, de eradicare a sărăciei; consideră că FMI și Banca Mondială trebuie, în particular, să lase deoparte toate considerațiile ideologice atunci când adresează problemele referitoare la privatizarea, liberalizarea și subvențiile din sectorul agricol al țărilor ACP; |
| --- | --- |

7.

consideră că FMI trebui să sprijine țările ACP să dezvolte și să pună în aplicare politicile de creștere conform mandatului său inițial; consideră că Banca Mondială, în ceea ce o privește, ar trebui să se întoarcă către mandatul inițial, acela privind sprijinul acordat condițiilor adecvate dezvoltării și, în consecință, de eradicare a sărăciei; consideră că FMI și Banca Mondială trebuie, în particular, să lase deoparte toate considerațiile ideologice atunci când adresează problemele referitoare la privatizarea, liberalizarea și subvențiile din sectorul agricol al țărilor ACP;

| 8. | salută inițiativa FMI de a transforma eradicarea sărăciei într-o prioritate a programelor sale și salută faptul că eradicarea sărăciei este obiectivul primordial al Băncii Mondiale; |
| --- | --- |

8.

salută inițiativa FMI de a transforma eradicarea sărăciei într-o prioritate a programelor sale și salută faptul că eradicarea sărăciei este obiectivul primordial al Băncii Mondiale;

| 9. | consideră că nivelurile datoriilor nedurabile, planificarea economică defectuoasă și politicile sărăcăcioase afectează grav dezvoltarea unei țări și că instabilitatea financiară poate avea repercusiuni asupra economiei, afectând creșterea, locurile de muncă și bunăstarea economică și socială; |
| --- | --- |

9.

consideră că nivelurile datoriilor nedurabile, planificarea economică defectuoasă și politicile sărăcăcioase afectează grav dezvoltarea unei țări și că instabilitatea financiară poate avea repercusiuni asupra economiei, afectând creșterea, locurile de muncă și bunăstarea economică și socială;

| 10. | menționează că Planurile Strategice de Reducere a Sărăciei (PRSP) au fost concepute drept strategii naționale special adaptate nevoilor de dezvoltare ale țărilor în cauză; este imperativ ca proprietatea națională să creeze responsabilități importante pentru guverne în termeni de utilizare adecvată a ajutorului, bună guvernare și un angajament ferm pentru o agendă a dezvoltării; |
| --- | --- |

10.

menționează că Planurile Strategice de Reducere a Sărăciei (PRSP) au fost concepute drept strategii naționale special adaptate nevoilor de dezvoltare ale țărilor în cauză; este imperativ ca proprietatea națională să creeze responsabilități importante pentru guverne în termeni de utilizare adecvată a ajutorului, bună guvernare și un angajament ferm pentru o agendă a dezvoltării;

| 11. | salută performanța economică pozitivă recentă a multor țări în curs de dezvoltare, inclusiv cele din Africa sub-sahariană, rezultat al anumitor factori și anume, scutirea de datorii, asistarea dezvoltării multilaterale, îmbunătățirile aduse de donatori și, cel mai important, politicile desfășurate de țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

11.

salută performanța economică pozitivă recentă a multor țări în curs de dezvoltare, inclusiv cele din Africa sub-sahariană, rezultat al anumitor factori și anume, scutirea de datorii, asistarea dezvoltării multilaterale, îmbunătățirile aduse de donatori și, cel mai important, politicile desfășurate de țările în curs de dezvoltare;

| 12. | salută descoperirea Băncii Mondiale potrivit căreia, între 1999 și 2005, țările care au fost scutite de datorii în baza Inițiativei pentru țările sărace puternic îndatorate și-au dublat cheltuielile pentru planurile de eradicare a sărăciei; reamintește că datoriile a cel puțin 60 de țări trebuie să fie anulate în scopul de a le acorda șansa de a îndeplini ODM și că există încă și mai multe țări care solicită anularea datoriilor; |
| --- | --- |

12.

salută descoperirea Băncii Mondiale potrivit căreia, între 1999 și 2005, țările care au fost scutite de datorii în baza Inițiativei pentru țările sărace puternic îndatorate și-au dublat cheltuielile pentru planurile de eradicare a sărăciei; reamintește că datoriile a cel puțin 60 de țări trebuie să fie anulate în scopul de a le acorda șansa de a îndeplini ODM și că există încă și mai multe țări care solicită anularea datoriilor;

| 13. | subliniază că, întrucât creșterea economică este foarte importantă, acest fapt nu conduce în mod implicit la eradicarea sărăciei, și pune accentul pe importanța politicilor de dezvoltare echitabilă și a strategiilor de creștere favorabilă pentru cei săraci, care creează în consecință anumite beneficii sociale și economice pentru societatea ca întreg și, în particular, strategiile axate pe îndeplinirea ODM; |
| --- | --- |

13.

subliniază că, întrucât creșterea economică este foarte importantă, acest fapt nu conduce în mod implicit la eradicarea sărăciei, și pune accentul pe importanța politicilor de dezvoltare echitabilă și a strategiilor de creștere favorabilă pentru cei săraci, care creează în consecință anumite beneficii sociale și economice pentru societatea ca întreg și, în particular, strategiile axate pe îndeplinirea ODM;

| 14. | subliniază necesitatea unei cooperării politice și operaționale complete cu instituțiile ONU, în special cu Organizația Internațională a Muncii (OIM), în vederea evaluării adevăratelor consecințe ale PAS și a posibilelor soluții; |
| --- | --- |

14.

subliniază necesitatea unei cooperării politice și operaționale complete cu instituțiile ONU, în special cu Organizația Internațională a Muncii (OIM), în vederea evaluării adevăratelor consecințe ale PAS și a posibilelor soluții;

| 15. | consideră că dezvoltarea durabilă ar trebui să fie o prioritate centrală a reformelor și că aceasta include o bună guvernare, drepturile omului și aspecte de mediu; reamintește că reformele macroeconomice pot avea un efect durabil doar atunci când adoptă pe deplin obiectivele dezvoltării umane și sociale; |
| --- | --- |

15.

consideră că dezvoltarea durabilă ar trebui să fie o prioritate centrală a reformelor și că aceasta include o bună guvernare, drepturile omului și aspecte de mediu; reamintește că reformele macroeconomice pot avea un efect durabil doar atunci când adoptă pe deplin obiectivele dezvoltării umane și sociale;

| 16. | recunoaște necesitatea unei acțiuni imediate pentru rezolvarea problemelor de mediu; subliniază faptul că povara responsabilității pentru schimbarea climatului tensionat nu poate fi atribuită țărilor în curs de dezvoltare; este de părere, în particular, că cererea tot mai mare a țărilor dezvoltate trebuie echilibrată astfel încât să nu pună în pericol securitatea alimentară și să nu sporească defrișările din țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

16.

recunoaște necesitatea unei acțiuni imediate pentru rezolvarea problemelor de mediu; subliniază faptul că povara responsabilității pentru schimbarea climatului tensionat nu poate fi atribuită țărilor în curs de dezvoltare; este de părere, în particular, că cererea tot mai mare a țărilor dezvoltate trebuie echilibrată astfel încât să nu pună în pericol securitatea alimentară și să nu sporească defrișările din țările în curs de dezvoltare;

| 17. | menționează că FMI are reguli macroeconomice stricte în legătură cu obiectivele privind pragurile și inflația, care îi determină liniile directoare în materie de sprijin acordat; regretă că FMI a blocat în unele cazuri utilizarea ajutorului disponibil pentru Africa sub-sahariană; încurajează FMI-ul să impună mai puține restricții în situațiile care permit o strategie de dezvoltare mai ambițioasă și să ia în calcul toate resursele disponibile, în special sprijinul; menționează că restricțiile politicii fiscale asupra acestor programe pot conduce la dificultăți de angajare a personalului medical și educațional; |
| --- | --- |

17.

menționează că FMI are reguli macroeconomice stricte în legătură cu obiectivele privind pragurile și inflația, care îi determină liniile directoare în materie de sprijin acordat; regretă că FMI a blocat în unele cazuri utilizarea ajutorului disponibil pentru Africa sub-sahariană; încurajează FMI-ul să impună mai puține restricții în situațiile care permit o strategie de dezvoltare mai ambițioasă și să ia în calcul toate resursele disponibile, în special sprijinul; menționează că restricțiile politicii fiscale asupra acestor programe pot conduce la dificultăți de angajare a personalului medical și educațional;

| 18. | regretă că nu s-a realizat pe deplin potențialul pe care acest sprijin l-a reprezentat în cadrul programelor naționale de reformă sprijinite la nivel internațional; |
| --- | --- |

18.

regretă că nu s-a realizat pe deplin potențialul pe care acest sprijin l-a reprezentat în cadrul programelor naționale de reformă sprijinite la nivel internațional;

| 19. | recunoaște asistența considerabilă pe care UE a acordat-o țărilor ACP în vederea reducerii impactului efectelor dăunătoare ale fazei de tranziție și al condițiilor negative din cadrul PAS drept dovadă a angajamentului său de a ajuta aceste țări; este de părere că UE, și țările înstărite în general, trebuie totuși să încerce să-și sporească ajutorul până la 0,71 % din PIB; consideră că țările ACP și UE trebuie să pună la cale un acord sănătos de parteneriat cu scopul de a promova o dezvoltare genuină a țărilor ACP; |
| --- | --- |

19.

recunoaște asistența considerabilă pe care UE a acordat-o țărilor ACP în vederea reducerii impactului efectelor dăunătoare ale fazei de tranziție și al condițiilor negative din cadrul PAS drept dovadă a angajamentului său de a ajuta aceste țări; este de părere că UE, și țările înstărite în general, trebuie totuși să încerce să-și sporească ajutorul până la 0,71 % din PIB; consideră că țările ACP și UE trebuie să pună la cale un acord sănătos de parteneriat cu scopul de a promova o dezvoltare genuină a țărilor ACP;

| 20. | solicită statelor membre ale UE și Comisiei să ia în considerare programele de reformă economică autonome puse în aplicare de către țările ACP în conformitate cu ajutorul oferit în cadrul programelor respective de Ajutorare a Comerțului, pentru a permite țărilor ACP în cauză să adreseze cu succes costurile de ajustare, inclusiv în contextul Acordurilor de parteneriat economic (APE) sau al programelor de liberalizare la scară largă; |
| --- | --- |

20.

solicită statelor membre ale UE și Comisiei să ia în considerare programele de reformă economică autonome puse în aplicare de către țările ACP în conformitate cu ajutorul oferit în cadrul programelor respective de Ajutorare a Comerțului, pentru a permite țărilor ACP în cauză să adreseze cu succes costurile de ajustare, inclusiv în contextul Acordurilor de parteneriat economic (APE) sau al programelor de liberalizare la scară largă;

| 21. | solicită o Inițiativă pentru țările sărace puternic îndatorate a FMI și a Băncii Mondiale; consideră că obligațiile privind datoriile oneroase au împiedicat dezvoltarea statelor, dar solicită FMI-ului și Băncii Mondiale, alături de țările în curs de dezvoltare, să prevină recurența situațiilor privind datoriile nedurabile; subliniază faptul că reducerea datoriilor va avea un impact semnificativ doar dacă o țară îndatorată își duce la îndeplinire politicile de prevenire a recurenței situațiilor privind datoriile nedurabile; |
| --- | --- |

21.

solicită o Inițiativă pentru țările sărace puternic îndatorate a FMI și a Băncii Mondiale; consideră că obligațiile privind datoriile oneroase au împiedicat dezvoltarea statelor, dar solicită FMI-ului și Băncii Mondiale, alături de țările în curs de dezvoltare, să prevină recurența situațiilor privind datoriile nedurabile; subliniază faptul că reducerea datoriilor va avea un impact semnificativ doar dacă o țară îndatorată își duce la îndeplinire politicile de prevenire a recurenței situațiilor privind datoriile nedurabile;

| 22. | consideră gestionarea financiară publică sănătoasă ca fiind esențială pentru agenda privind reformele și solicită un sprijin mai mare pentru instituțiile supreme de audit; salută Cadrul de evaluare a rezultatelor programului Cheltuieli publice și responsabilitate financiară (PEFA) privind evaluarea gestionării financiare publice a unei țări și solicită instituțiilor de la Bretton Woods și altor donatori să aplice cu rigurozitate acest cadru; |
| --- | --- |

22.

consideră gestionarea financiară publică sănătoasă ca fiind esențială pentru agenda privind reformele și solicită un sprijin mai mare pentru instituțiile supreme de audit; salută Cadrul de evaluare a rezultatelor programului Cheltuieli publice și responsabilitate financiară (PEFA) privind evaluarea gestionării financiare publice a unei țări și solicită instituțiilor de la Bretton Woods și altor donatori să aplice cu rigurozitate acest cadru;

| 23. | este îngrijorată în legătură cu situația țărilor fragile, conflictuale sau post-conflictuale și subliniază necesitatea unui stat de drept, a unui sistem politic democratic, în particular în vederea rezultatului alegerilor, și a unui climat liniștit și stabil pentru ca o țară să poată urma calea unei dezvoltări pozitive; |
| --- | --- |

23.

este îngrijorată în legătură cu situația țărilor fragile, conflictuale sau post-conflictuale și subliniază necesitatea unui stat de drept, a unui sistem politic democratic, în particular în vederea rezultatului alegerilor, și a unui climat liniștit și stabil pentru ca o țară să poată urma calea unei dezvoltări pozitive;

| 24. | este îngrijorată în legătură cu descoperirea Oficiului de evaluare independentă al FMI conform căreia există diferențe de opinie între membrii din conducere cu privire la rolul FMI și politicile din țările cu venit scăzut; consideră, în consecință, că FMI ar trebui reformată pentru a deveni mai democratică, nu în cele din urmă prin intermediul unei mai bune reprezentări a țărilor ACP în Consiliul executiv al FMI; |
| --- | --- |

24.

este îngrijorată în legătură cu descoperirea Oficiului de evaluare independentă al FMI conform căreia există diferențe de opinie între membrii din conducere cu privire la rolul FMI și politicile din țările cu venit scăzut; consideră, în consecință, că FMI ar trebui reformată pentru a deveni mai democratică, nu în cele din urmă prin intermediul unei mai bune reprezentări a țărilor ACP în Consiliul executiv al FMI;

| 25. | este dezamăgită de descoperirea conform căreia aspirațiile FMI cu privire la Mecanismul de Reducere a Sărăciei și Creștere Economică (PRGF) nu s-au materializat în practică și că există o discrepanță între inițiativele de reducere a sărăciei și politicile actuale puse în aplicare; |
| --- | --- |

25.

este dezamăgită de descoperirea conform căreia aspirațiile FMI cu privire la Mecanismul de Reducere a Sărăciei și Creștere Economică (PRGF) nu s-au materializat în practică și că există o discrepanță între inițiativele de reducere a sărăciei și politicile actuale puse în aplicare;

| 26. | este îngrijorată în legătură cu deficiențele operaționale ale FMI și în particular cu difuzarea și punerea în aplicare a coeziunii politice și instituționale; |
| --- | --- |

26.

este îngrijorată în legătură cu deficiențele operaționale ale FMI și în particular cu difuzarea și punerea în aplicare a coeziunii politice și instituționale;

| 27. | încurajează Banca Mondială, FMI-ul și OMC-ul, alături de ONU și alți donatori multinaționali și bilaterali, să coopereze pe cât de mult posibil pentru a înțelege mai bine și pentru a asista țările ACP supuse programelor de ajustare structurală și să le ajute să îndeplinească ODM; |
| --- | --- |

27.

încurajează Banca Mondială, FMI-ul și OMC-ul, alături de ONU și alți donatori multinaționali și bilaterali, să coopereze pe cât de mult posibil pentru a înțelege mai bine și pentru a asista țările ACP supuse programelor de ajustare structurală și să le ajute să îndeplinească ODM;

| 28. | consideră că maximul control și angajament național privind reformelor politice este fundamental pentru succesul acestora; subliniază nevoia unei abordări integrate a muncii decente (angajare, protecție socială, dialog social, drepturi la locul de muncă și egalitate între sexe) pentru asumarea eficientă a politicii de angajare și socială la nivel național; |
| --- | --- |

28.

consideră că maximul control și angajament național privind reformelor politice este fundamental pentru succesul acestora; subliniază nevoia unei abordări integrate a muncii decente (angajare, protecție socială, dialog social, drepturi la locul de muncă și egalitate între sexe) pentru asumarea eficientă a politicii de angajare și socială la nivel național;

| 29. | solicită organismelor internaționale relevante să creeze mecanisme de schimb de experiență care pot servi drept mijloace acelor țări în care procesele de restructurare economică nu avut succes, sau în care urmează a fi lansate; |
| --- | --- |

29.

solicită organismelor internaționale relevante să creeze mecanisme de schimb de experiență care pot servi drept mijloace acelor țări în care procesele de restructurare economică nu avut succes, sau în care urmează a fi lansate;

| 30. | invită țările care dețin programe de restructurare economică să îi înainteze rapoarte regulate privind modul de funcționare și dezvoltare a acestor programe și acordurile relevante, astfel încât să poată fi obținute cele mai bune practici pentru beneficiul altor state membre; |
| --- | --- |

30.

invită țările care dețin programe de restructurare economică să îi înainteze rapoarte regulate privind modul de funcționare și dezvoltare a acestor programe și acordurile relevante, astfel încât să poată fi obținute cele mai bune practici pentru beneficiul altor state membre;

| 31. | consideră că este esențial ca guvernele să fie trase la răspundere de către cetățeni în ceea ce privește gestionarea veniturilor și a cheltuielilor publice, și în particular veniturile rezultate din industriile extractive, și solicită Băncii Mondiale, FMI-ului, Uniunii Europene și altor donatori să ceară ca veniturile publice să fie gestionate într-o manieră transparentă; consideră că este esențial ca democrația și statul de drept să fie consolidate în țările ACP; de asemenea, consideră ca fiind vitală consolidarea mașinăriei de stat prin echiparea acesteia cu resurse umane și operaționale substanțiale; subliniază importanța creării unei culturi a responsabilității, care să implice din plin parlamentele și instituțiile de audit; |
| --- | --- |

31.

consideră că este esențial ca guvernele să fie trase la răspundere de către cetățeni în ceea ce privește gestionarea veniturilor și a cheltuielilor publice, și în particular veniturile rezultate din industriile extractive, și solicită Băncii Mondiale, FMI-ului, Uniunii Europene și altor donatori să ceară ca veniturile publice să fie gestionate într-o manieră transparentă; consideră că este esențial ca democrația și statul de drept să fie consolidate în țările ACP; de asemenea, consideră ca fiind vitală consolidarea mașinăriei de stat prin echiparea acesteia cu resurse umane și operaționale substanțiale; subliniază importanța creării unei culturi a responsabilității, care să implice din plin parlamentele și instituțiile de audit;

| 32. | consideră că fondurile acaparate de către dictatori trebuie să fie repatriate țărilor ACP; consideră că UE trebuie, la acest punct, să-și exercite întreaga influență asupra băncilor în care au fost depozitate acele fonduri; salută în acest context lansarea, la 17 septembrie 2007, a Inițiativei comune ONU-Banca Mondială pentru recuperarea activelor furate, care urmărește stoparea furtului de active prin consolidarea instituțiilor responsabile din țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

32.

consideră că fondurile acaparate de către dictatori trebuie să fie repatriate țărilor ACP; consideră că UE trebuie, la acest punct, să-și exercite întreaga influență asupra băncilor în care au fost depozitate acele fonduri; salută în acest context lansarea, la 17 septembrie 2007, a Inițiativei comune ONU-Banca Mondială pentru recuperarea activelor furate, care urmărește stoparea furtului de active prin consolidarea instituțiilor responsabile din țările în curs de dezvoltare;

| 33. | regretă că Oficiul FMI de evaluare independentă a descoperit că reprezentanții FMI din țările în care operează nu sunt deschiși și nu întrețin o colaborare adecvată cu jucătorii locali; |
| --- | --- |

33.

regretă că Oficiul FMI de evaluare independentă a descoperit că reprezentanții FMI din țările în care operează nu sunt deschiși și nu întrețin o colaborare adecvată cu jucătorii locali;

| 34. | consideră că programele de reformă ar trebui alcătuite și puse în aplicare astfel încât să sporească legitimitatea democratică prin implicarea parlamentelor și prin consultarea altor actori, în special a partenerilor sociali și a societății civile, și în particular a organizațiilor angajatorilor și ale lucrătorilor; |
| --- | --- |

34.

consideră că programele de reformă ar trebui alcătuite și puse în aplicare astfel încât să sporească legitimitatea democratică prin implicarea parlamentelor și prin consultarea altor actori, în special a partenerilor sociali și a societății civile, și în particular a organizațiilor angajatorilor și ale lucrătorilor;

| 35. | subliniază că politicile care încurajează creșterea sectorului privat, inclusiv promovarea investițiilor străine directe, serviciile financiare deschise și care funcționează corespunzător, diversificarea economică, încurajarea spiritului întreprinzător și proprietatea privată, sunt cerințele de bază ale dezvoltării economice și ar trebui să fie reflectate prin urmare în cadrul programelor; încurajează, în acest context, parteneriatele publice și private; |
| --- | --- |

35.

subliniază că politicile care încurajează creșterea sectorului privat, inclusiv promovarea investițiilor străine directe, serviciile financiare deschise și care funcționează corespunzător, diversificarea economică, încurajarea spiritului întreprinzător și proprietatea privată, sunt cerințele de bază ale dezvoltării economice și ar trebui să fie reflectate prin urmare în cadrul programelor; încurajează, în acest context, parteneriatele publice și private;

| 36. | consideră că statul are un cuvânt de spus, nu în ultimul rând în ceea ce privește gestionarea economiei și în toate sectoarele în care este solicitată inițiativa privată; consideră în același timp că sectorul privat are un cuvânt de spus în domeniile în care sectorul public eșuează, dar că acest rol trebuie să fie bine reglementat în vederea promovării dezvoltării durabile a țării, reducerii sărăciei, la fel ca și accesul maxim al majorității cetățenilor; |
| --- | --- |

36.

consideră că statul are un cuvânt de spus, nu în ultimul rând în ceea ce privește gestionarea economiei și în toate sectoarele în care este solicitată inițiativa privată; consideră în același timp că sectorul privat are un cuvânt de spus în domeniile în care sectorul public eșuează, dar că acest rol trebuie să fie bine reglementat în vederea promovării dezvoltării durabile a țării, reducerii sărăciei, la fel ca și accesul maxim al majorității cetățenilor;

| 37. | este îngrijorată în legătură cu dependența unor țări ACP de un singur export principal, de obicei o comoditate de bază, și consideră în această privință că încurajarea dezvoltării industriale și a strategiilor de diversificare economică est esențială pentru o creștere durabilă; |
| --- | --- |

37.

este îngrijorată în legătură cu dependența unor țări ACP de un singur export principal, de obicei o comoditate de bază, și consideră în această privință că încurajarea dezvoltării industriale și a strategiilor de diversificare economică est esențială pentru o creștere durabilă;

| 38. | consideră că, pentru ca dezvoltarea să fie durabilă, sunt necesare promovarea, la nivel internațional (inclusiv prin intermediul OMC), stabilirea de reguli privind comerțul echitabil și a prețurilor produselor aparținând țărilor în curs de dezvoltare, țări al căror venit este suficient pentru a garanta angajaților salarii echitabile și decente, dreptul la securitate alimentară pentru întreaga populație, și să anuleze datoriile țărilor în curs de dezvoltare acolo unde se demonstrează că aceste anulări pot îmbunătăți considerabil condițiile de viață ale locuitorilor țărilor în cauză și nu doar pe cele ale liderilor acestora; |
| --- | --- |

38.

consideră că, pentru ca dezvoltarea să fie durabilă, sunt necesare promovarea, la nivel internațional (inclusiv prin intermediul OMC), stabilirea de reguli privind comerțul echitabil și a prețurilor produselor aparținând țărilor în curs de dezvoltare, țări al căror venit este suficient pentru a garanta angajaților salarii echitabile și decente, dreptul la securitate alimentară pentru întreaga populație, și să anuleze datoriile țărilor în curs de dezvoltare acolo unde se demonstrează că aceste anulări pot îmbunătăți considerabil condițiile de viață ale locuitorilor țărilor în cauză și nu doar pe cele ale liderilor acestora;

| 39. | consideră că, înaintea oricărei privatizări din sectoarele economice, se impune evaluarea obiectivă și imparțială a efectelor economice și sociale pe care aceasta le-ar putea aduce cu sine, că privatizarea poate fi prin urmare desfășurată în momentul în care condițiile de viață ale întregii populații tind să se îmbunătățească, și că este esențial ca acest sector să conțină anumite norme coercitive, în special pentru a monitoriza activitățile întreprinderilor locale și străine cu privire la respectarea standardelor sociale și de mediu acceptabile; |
| --- | --- |

39.

consideră că, înaintea oricărei privatizări din sectoarele economice, se impune evaluarea obiectivă și imparțială a efectelor economice și sociale pe care aceasta le-ar putea aduce cu sine, că privatizarea poate fi prin urmare desfășurată în momentul în care condițiile de viață ale întregii populații tind să se îmbunătățească, și că este esențial ca acest sector să conțină anumite norme coercitive, în special pentru a monitoriza activitățile întreprinderilor locale și străine cu privire la respectarea standardelor sociale și de mediu acceptabile;

| 40. | consideră că privatizarea, în calitate de condiție de împrumut, nu reprezintă o cale eficientă de punere în aplicare a schimbării și că țările ar trebui să aibă dreptul exclusiv de proprietate asupra acestor decizii de politică crucială; |
| --- | --- |

40.

consideră că privatizarea, în calitate de condiție de împrumut, nu reprezintă o cale eficientă de punere în aplicare a schimbării și că țările ar trebui să aibă dreptul exclusiv de proprietate asupra acestor decizii de politică crucială;

| 41. | salută faptul că atenția scăzută a Băncii Mondiale asupra privatizării și liberalizării a fost înlocuită de o viziune mai amplă privind reforma instituțională și politicile complementare; |
| --- | --- |

41.

salută faptul că atenția scăzută a Băncii Mondiale asupra privatizării și liberalizării a fost înlocuită de o viziune mai amplă privind reforma instituțională și politicile complementare;

| 42. | salută politica Băncii Mondiale privind o atenție mult mai centrată și pragmatică care permite o mai mare flexibilitate de concentrare asupra reformelor pe termen mediu; |
| --- | --- |

42.

salută politica Băncii Mondiale privind o atenție mult mai centrată și pragmatică care permite o mai mare flexibilitate de concentrare asupra reformelor pe termen mediu;

| 43. | salută analiza FMI privind condiționalitatea și solicită punerea imediată în aplicare a concluziilor acesteia, care pun un accent și mai mare asupra proprietății de stat, armonizarea politicilor de-a lungul sectoarelor, consultarea părților interesate, punerea în aplicare a politicilor esențiale, corespunzătoare, predictibilitate și transparență; subliniază că condiționalitatea nu ar trebui să submineze autonomia națională și independența elaborării de politici, și că condițiile ar trebui limitate la asigurarea faptului că sprijinul este întrebuințat cu scopurile prevăzute, cum ar fi combaterea corupției și privarea de ajutor a guvernelor care nu respectă drepturile umane și democratice și care subminează eforturile țărilor de a îndeplini ODM; |
| --- | --- |

43.

salută analiza FMI privind condiționalitatea și solicită punerea imediată în aplicare a concluziilor acesteia, care pun un accent și mai mare asupra proprietății de stat, armonizarea politicilor de-a lungul sectoarelor, consultarea părților interesate, punerea în aplicare a politicilor esențiale, corespunzătoare, predictibilitate și transparență; subliniază că condiționalitatea nu ar trebui să submineze autonomia națională și independența elaborării de politici, și că condițiile ar trebui limitate la asigurarea faptului că sprijinul este întrebuințat cu scopurile prevăzute, cum ar fi combaterea corupției și privarea de ajutor a guvernelor care nu respectă drepturile umane și democratice și care subminează eforturile țărilor de a îndeplini ODM;

| 44. | salută spiritul sporit de proprietate națională al programelor, dar reiterează că un puternic angajament pentru reformele de dezvoltare necesare este e cerință de bază a acestuia; |
| --- | --- |

44.

salută spiritul sporit de proprietate națională al programelor, dar reiterează că un puternic angajament pentru reformele de dezvoltare necesare este e cerință de bază a acestuia;

| 45. | solicită donatorilor să înainteze coordonarea activităților, dar este îngrijorată în legătură cu impactul pe care această procedură l-ar putea avea asupra proprietății de stat și consideră că este crucial ca politica națională privind proprietatea să fie menținută în continuare și că țările în curs de dezvoltare pot lua hotărâri în ceea ce privește strategiile de dezvoltare; |
| --- | --- |

45.

solicită donatorilor să înainteze coordonarea activităților, dar este îngrijorată în legătură cu impactul pe care această procedură l-ar putea avea asupra proprietății de stat și consideră că este crucial ca politica națională privind proprietatea să fie menținută în continuare și că țările în curs de dezvoltare pot lua hotărâri în ceea ce privește strategiile de dezvoltare;

| 46. | subliniază faptul că guvernele nu pot întreprinde pe cont propriu slujbele de conservare și protecție a mediului; solicită dezvoltarea de parteneriate cu agențiile locale și străine (Banca Mondială/FMI, agențiile ONU, Fondul Mondial pentru Viața Sălbatică și universitățile); |
| --- | --- |

46.

subliniază faptul că guvernele nu pot întreprinde pe cont propriu slujbele de conservare și protecție a mediului; solicită dezvoltarea de parteneriate cu agențiile locale și străine (Banca Mondială/FMI, agențiile ONU, Fondul Mondial pentru Viața Sălbatică și universitățile);

| 47. | solicită reprezentanților UE și ACP să-și coordoneze mai bine pozițiile în consiliile Băncii Mondiale și ale FMI, în conformitate cu obiectivele de dezvoltare ale UE și ale țărilor ACP, și să se asigure că fondurile UE sunt utilizate în exclusivitate pentru îndeplinirea acestor obiective; |
| --- | --- |

47.

solicită reprezentanților UE și ACP să-și coordoneze mai bine pozițiile în consiliile Băncii Mondiale și ale FMI, în conformitate cu obiectivele de dezvoltare ale UE și ale țărilor ACP, și să se asigure că fondurile UE sunt utilizate în exclusivitate pentru îndeplinirea acestor obiective;

| 48. | salută ajustările recente ale cotelor de vot în favoarea anumitor țări, dar solicită FMI-ului și Băncii Mondiale, în interesul propriei legitimități a acestora, să aducă îmbunătățiri suplimentare mecanismelor de luare a deciziilor în vederea unei mai mari transparențe și recunoașterea adevăratei valori a țărilor în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

48.

salută ajustările recente ale cotelor de vot în favoarea anumitor țări, dar solicită FMI-ului și Băncii Mondiale, în interesul propriei legitimități a acestora, să aducă îmbunătățiri suplimentare mecanismelor de luare a deciziilor în vederea unei mai mari transparențe și recunoașterea adevăratei valori a țărilor în curs de dezvoltare;

| 49. | încredințează co-președinților sarcina de a înainta prezenta rezoluție ACP-UE, Comisiei Europene, Uniunii Africane, Băncii Mondiale și FMI-ului. |
| --- | --- |

49.

încredințează co-președinților sarcina de a înainta prezenta rezoluție ACP-UE, Comisiei Europene, Uniunii Africane, Băncii Mondiale și FMI-ului.

---

(1)  Adoptată de către Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE din 20 martie 2008, Ljubljana (Slovenia).

(2)  JO C 306 E, 15.12.2006, pp. 373-380.

(3)  JO C 291 E, 30.11.2006, pp. 118-122.

(4)  http://www.imf.org/external/np/ieo/2007/ssa/eng/pdf/report.pdf

(5)  http://siteresources.worldbank.org/DEVCOMMINT/Documentation/20651860/DC2005-0013(E)-Conditionality.pdf

(6)  http://www.imf.org/external/pubs/ft/grrt/eng/060705.pdf

(7)  „Retrospectiva împrumuturilor pentru politicile de dezvoltare”, Banca Mondială, 7 iulie 2006, p. 3.

REZOLUȚIE
   (1)

privind experiențele relevante pentru țările ACP rezultate din procesul de integrare europeană regională

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE,

| — | reunindu-se la Ljubljana (Slovenia) între 17 și 20 martie 2008, |
| --- | --- |

—

reunindu-se la Ljubljana (Slovenia) între 17 și 20 martie 2008,

| — | având în vedere articolul 17 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 17 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat ACP-UE semnat la Cotonou, la 23 iunie 2000 și revizuit la Luxembourg, la 25 iunie 2005, și în particular articolele 1, 11 și 28-30, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat ACP-UE semnat la Cotonou, la 23 iunie 2000 și revizuit la Luxembourg, la 25 iunie 2005, și în particular articolele 1, 11 și 28-30,

| — | având în vedere Carta Națiunilor Unite și în particular Capitolul VIII privind acordurile regionale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta Națiunilor Unite și în particular Capitolul VIII privind acordurile regionale,

| — | având în vedere declarația comună din 20 decembrie 2003 a Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre reunindu-se cu Consiliul, Parlamentul European și Comisia pentru politica de dezvoltare a Uniunii Europene: „Consensul European”, și în particular articolele 72-74, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună din 20 decembrie 2003 a Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre reunindu-se cu Consiliul, Parlamentul European și Comisia pentru politica de dezvoltare a Uniunii Europene: „Consensul European”, și în particular articolele 72-74,

| — | având în vedere declarația cu ocazia celei de-a 50-a aniversări a semnării Tratatelor de la Roma, adoptată la Berlin, la 25 martie 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația cu ocazia celei de-a 50-a aniversări a semnării Tratatelor de la Roma, adoptată la Berlin, la 25 martie 2007,

| — | având în vedere Tratatul de la Lisabona de modificare a Tratatului privind Uniunea Europeană și Tratatul de instituire a Comunității Europene, semnat la 13 decembrie 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul de la Lisabona de modificare a Tratatului privind Uniunea Europeană și Tratatul de instituire a Comunității Europene, semnat la 13 decembrie 2007,

| — | având în vedere Declarația de la Kigali privind Acordurile de parteneriat economic (APE), adoptate de către Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE în cadrul reuniunii din Kigali (Rwanda) între 19 și 22 noiembrie 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Kigali privind Acordurile de parteneriat economic (APE), adoptate de către Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE în cadrul reuniunii din Kigali (Rwanda) între 19 și 22 noiembrie 2007,

| — | având în vedere rezoluția privind rolul integrării regionale în promovarea păcii și securității, adoptată de către Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE în cadrul reuniunii din Viena (Austria) între 19 și 22 iunie 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția privind rolul integrării regionale în promovarea păcii și securității, adoptată de către Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE în cadrul reuniunii din Viena (Austria) între 19 și 22 iunie 2006,

| — | având în vedere raportul Comitetului de ambasadori ACP privind viitorul Grupului ACP astfel cum a fost adoptat de către Consiliul de miniștri în cadrul celei de-a 86-a sesiuni desfășurate între 10 și 14 decembrie 2007 la Bruxelles, Belgia, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comitetului de ambasadori ACP privind viitorul Grupului ACP astfel cum a fost adoptat de către Consiliul de miniștri în cadrul celei de-a 86-a sesiuni desfășurate între 10 și 14 decembrie 2007 la Bruxelles, Belgia,

| — | având în vedere proiectul Secretariatului ACP privind dezvoltarea indicatorilor de măsurare și monitorizare a proceselor de integrare regională în șase regiuni ACP, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul Secretariatului ACP privind dezvoltarea indicatorilor de măsurare și monitorizare a proceselor de integrare regională în șase regiuni ACP,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri politice (ACP-EU/100.203/08/fin.), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri politice (ACP-EU/100.203/08/fin.),

| A. | întrucât integrarea regională a devenit o caracteristică dominantă a lumii ACP, toate țările ACP fiind membre ale cel puțin unei organizații regionale iar aproximativ douăzeci de înțelegeri de integrare regională incluzând țările ACP (2), |
| --- | --- |

A.

întrucât integrarea regională a devenit o caracteristică dominantă a lumii ACP, toate țările ACP fiind membre ale cel puțin unei organizații regionale iar aproximativ douăzeci de înțelegeri de integrare regională incluzând țările ACP (2),

| B. | întrucât exercițiul comun de suveranitate în cadrele de integrare regională ar putea avea ca rezultat capacitatea sporită a guvernelor de a proteja interesele cetățenilor, și nu o pierdere a suveranității, |
| --- | --- |

B.

întrucât exercițiul comun de suveranitate în cadrele de integrare regională ar putea avea ca rezultat capacitatea sporită a guvernelor de a proteja interesele cetățenilor, și nu o pierdere a suveranității,

| C. | întrucât, în legătură cu integrarea regională, trebuie să se asigure că nu are loc nicio pierdere a transparenței și a responsabilității democratice în procesul de luare a deciziilor și că criminalitatea sporită rezultată în urma abolirii controalelor vamale, repercusiunile sociale negative rezultate în urma liberalizării grăbite și concurența salariilor sunt prevenite, |
| --- | --- |

C.

întrucât, în legătură cu integrarea regională, trebuie să se asigure că nu are loc nicio pierdere a transparenței și a responsabilității democratice în procesul de luare a deciziilor și că criminalitatea sporită rezultată în urma abolirii controalelor vamale, repercusiunile sociale negative rezultate în urma liberalizării grăbite și concurența salariilor sunt prevenite,

| D. | întrucât s-a înregistrat un progres major în ultimii ani în domeniul integrării regionale economice și politice din țările ACP, iar organizațiile regionale joacă un rol din ce în ce mai important în prevenirea conflictelor și a menținerii păcii; întrucât lupta împotriva sărăciei și pentru o dezvoltare durabilă a fost și rămâne un obiectiv major al integrării regionale din majoritatea țărilor ACP, |
| --- | --- |

D.

întrucât s-a înregistrat un progres major în ultimii ani în domeniul integrării regionale economice și politice din țările ACP, iar organizațiile regionale joacă un rol din ce în ce mai important în prevenirea conflictelor și a menținerii păcii; întrucât lupta împotriva sărăciei și pentru o dezvoltare durabilă a fost și rămâne un obiectiv major al integrării regionale din majoritatea țărilor ACP,

| E. | întrucât puternica dorință politică a tuturor partenerilor, de stabilire și desfășurare prin intermediul obiectivelor și proiectelor comune reprezintă baza unei integrări de succes, |
| --- | --- |

E.

întrucât puternica dorință politică a tuturor partenerilor, de stabilire și desfășurare prin intermediul obiectivelor și proiectelor comune reprezintă baza unei integrări de succes,

| F. | întrucât câteva organizații regionale, printre care se numără și țările ACP, au stabilit o uniune vamală sau plănuiesc să o creeze în următorii ani, iar uniunile monetare sunt deja în vigoare în unele grupuri regionale; întrucât câteva organizații regionale au stabilit mecanisme de solidaritate pentru reducerea disparităților sau pentru compensarea efectelor de polarizare rezultate din liberalizarea comerțului în cadrul regiunii, |
| --- | --- |

F.

întrucât câteva organizații regionale, printre care se numără și țările ACP, au stabilit o uniune vamală sau plănuiesc să o creeze în următorii ani, iar uniunile monetare sunt deja în vigoare în unele grupuri regionale; întrucât câteva organizații regionale au stabilit mecanisme de solidaritate pentru reducerea disparităților sau pentru compensarea efectelor de polarizare rezultate din liberalizarea comerțului în cadrul regiunii,

| G. | întrucât nenumărate organizații regionale ACP au ales indirect instituții parlamentare, ceea ce ar putea dezvolta funcții de supraveghere democratică și puteri legislative în paralel cu aprofundarea integrării, |
| --- | --- |

G.

întrucât nenumărate organizații regionale ACP au ales indirect instituții parlamentare, ceea ce ar putea dezvolta funcții de supraveghere democratică și puteri legislative în paralel cu aprofundarea integrării,

| H. | întrucât inițiativele regionale de tipul Noului Parteneriat pentru Dezvoltarea Africii (NEPAD) sau Planului pentru Pacific pot spori și mai mult cooperarea regională în vederea dezvoltării reuniunilor și provocărilor de bună guvernare, |
| --- | --- |

H.

întrucât inițiativele regionale de tipul Noului Parteneriat pentru Dezvoltarea Africii (NEPAD) sau Planului pentru Pacific pot spori și mai mult cooperarea regională în vederea dezvoltării reuniunilor și provocărilor de bună guvernare,

| I. | întrucât suprapunerea asociațiilor în cadrul diferitelor organizații cu obiective funcționale asemănătoare este o problemă serioasă a Africii, astfel cum a fost recunoscută de către Uniunea Africană la cel de-al șaptelea summit al său din Banjul, în iulie 2006, |
| --- | --- |

I.

întrucât suprapunerea asociațiilor în cadrul diferitelor organizații cu obiective funcționale asemănătoare este o problemă serioasă a Africii, astfel cum a fost recunoscută de către Uniunea Africană la cel de-al șaptelea summit al său din Banjul, în iulie 2006,

| J. | întrucât lipsa unei infrastructuri transfrontaliere, cum ar fi de exemplu rutele de transport, face ca integrarea regională să devină și mai anevoioasă, |
| --- | --- |

J.

întrucât lipsa unei infrastructuri transfrontaliere, cum ar fi de exemplu rutele de transport, face ca integrarea regională să devină și mai anevoioasă,

| K. | întrucât unele subregiuni și state ACP au introdus interlocutorii în înțelegerile APE într-o manieră care ar putea diviza grupurile ACP regionale economice și care ar putea submina procesul acestora de integrare, |
| --- | --- |

K.

întrucât unele subregiuni și state ACP au introdus interlocutorii în înțelegerile APE într-o manieră care ar putea diviza grupurile ACP regionale economice și care ar putea submina procesul acestora de integrare,

| L. | întrucât toate procesele de integrare trebuie să fie transparente pentru populația în cauză și să solicite o supraveghere democratică a tuturor nivelurilor politice prin implicarea organismelor parlamentare și a societății civile, |
| --- | --- |

L.

întrucât toate procesele de integrare trebuie să fie transparente pentru populația în cauză și să solicite o supraveghere democratică a tuturor nivelurilor politice prin implicarea organismelor parlamentare și a societății civile,

| M. | întrucât APE trebuie să aibă un puternic conținut de dezvoltare pentru a se asigura că statele ACP devin competitive în domeniul comerțului, promovând integrarea fluidă și graduală a acestora în economia globală, |
| --- | --- |

M.

întrucât APE trebuie să aibă un puternic conținut de dezvoltare pentru a se asigura că statele ACP devin competitive în domeniul comerțului, promovând integrarea fluidă și graduală a acestora în economia globală,

| N. | întrucât nu poate fi stabilit niciun model de integrare regională de vreme ce orice strategie de integrare trebuie să fie adaptată intereselor și circumstanțelor specifice, cu toate că trăsăturile generale sunt identificabile, împiedicând sau încurajând procesele de integrare; întrucât studiul experiențelor Europei cu privire la procesele de integrare regională ACP pot fi prin urmare instructive și pot furniza de asemenea o nouă privire de ansamblu pentru însăși Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

N.

întrucât nu poate fi stabilit niciun model de integrare regională de vreme ce orice strategie de integrare trebuie să fie adaptată intereselor și circumstanțelor specifice, cu toate că trăsăturile generale sunt identificabile, împiedicând sau încurajând procesele de integrare; întrucât studiul experiențelor Europei cu privire la procesele de integrare regională ACP pot fi prin urmare instructive și pot furniza de asemenea o nouă privire de ansamblu pentru însăși Uniunea Europeană,

| O. | întrucât dinamica integrării europene provine în parte din existența unor instituții paritare puternice, în particular Comisia Europeană, care are o autonomie considerabilă și drept de inițiativă, și din existența Parlamentului European, ales direct de către cetățeni, care posedă competențe sporite, |
| --- | --- |

O.

întrucât dinamica integrării europene provine în parte din existența unor instituții paritare puternice, în particular Comisia Europeană, care are o autonomie considerabilă și drept de inițiativă, și din existența Parlamentului European, ales direct de către cetățeni, care posedă competențe sporite,

| P. | întrucât, în cazul Europei, solidaritatea dintre țări și societăți a constituit unul dintre factorii cheie pentru o integrare de succes, de vreme ce țările înstărite și cele sărace au avut deopotrivă de câștigat de pe urma dezvoltării interne și a politicilor de coeziune, |
| --- | --- |

P.

întrucât, în cazul Europei, solidaritatea dintre țări și societăți a constituit unul dintre factorii cheie pentru o integrare de succes, de vreme ce țările înstărite și cele sărace au avut deopotrivă de câștigat de pe urma dezvoltării interne și a politicilor de coeziune,

| Q. | întrucât procesul european de integrare a beneficiat, în special în fazele sale incipiente, de pe urma continuității și proximității teritoriale, un avantaj de care nu se bucură nici statele insulare din Caraibe și regiunile din Pacific, și nici continentul african cu o suprafață teritorială considerabilă, |
| --- | --- |

Q.

întrucât procesul european de integrare a beneficiat, în special în fazele sale incipiente, de pe urma continuității și proximității teritoriale, un avantaj de care nu se bucură nici statele insulare din Caraibe și regiunile din Pacific, și nici continentul african cu o suprafață teritorială considerabilă,

| R. | întrucât pentru dezvoltarea și reconstrucția economică a Europei de după război aceasta a beneficiat din plin de pe urma ajutorului extern, în special Programul de Reconstrucție a Europei (Planul Marshall), |
| --- | --- |

R.

întrucât pentru dezvoltarea și reconstrucția economică a Europei de după război aceasta a beneficiat din plin de pe urma ajutorului extern, în special Programul de Reconstrucție a Europei (Planul Marshall),

| S. | întrucât procesul european de integrare economică nu s-a bazat doar pe liberalizare, dar a fost completat de politicile bugetare și de reglementare pentru sprijinirea și protejarea anumitor sectoare, împreună cu cooperarea privind promovarea dezvoltării durabile, |
| --- | --- |

S.

întrucât procesul european de integrare economică nu s-a bazat doar pe liberalizare, dar a fost completat de politicile bugetare și de reglementare pentru sprijinirea și protejarea anumitor sectoare, împreună cu cooperarea privind promovarea dezvoltării durabile,

| T. | întrucât respectarea principiilor comune ale democrației, drepturilor umane și statului de drept este esențială pentru o integrare de succes în Europa, iar UE a recunoscut rolul central al acestora prin adoptarea unui mecanism de suspendare a drepturilor de asociație în cazul încălcării flagrante a acestor principii, |
| --- | --- |

T.

întrucât respectarea principiilor comune ale democrației, drepturilor umane și statului de drept este esențială pentru o integrare de succes în Europa, iar UE a recunoscut rolul central al acestora prin adoptarea unui mecanism de suspendare a drepturilor de asociație în cazul încălcării flagrante a acestor principii,

| U. | întrucât un nivel similar de dezvoltare și prosperitate între statele membre nu s-a dovedit a fi o condiție esențială pentru integrarea regională europeană, iar experiența acesteia sugerează că organizațiile regionale pot constitui un cadru eficient de diminuare a disparităților economice și sociale; nu rămâne nimic în afară de inegalitățile semnificative de venit, și înăuntrul și în afara statelor membre ale Uniunii, |
| --- | --- |

U.

întrucât un nivel similar de dezvoltare și prosperitate între statele membre nu s-a dovedit a fi o condiție esențială pentru integrarea regională europeană, iar experiența acesteia sugerează că organizațiile regionale pot constitui un cadru eficient de diminuare a disparităților economice și sociale; nu rămâne nimic în afară de inegalitățile semnificative de venit, și înăuntrul și în afara statelor membre ale Uniunii,

| V. | întrucât Comunitățile Europene/Uniunea Europeană au trecut prin crize majore și etape dificile din cauza intereselor divergente ale statelor membre și ca rezultat al rezervațiilor cetățenilor inter alia în ceea ce privește viteza și profunzimea integrării regionale; întrucât aceste crize pot fi mereu depășite datorită disponibilității tuturor părților implicate de a accepta compromisuri și a dorinței politice de a susține obiectivul global al integrării europene, |
| --- | --- |

V.

întrucât Comunitățile Europene/Uniunea Europeană au trecut prin crize majore și etape dificile din cauza intereselor divergente ale statelor membre și ca rezultat al rezervațiilor cetățenilor inter alia în ceea ce privește viteza și profunzimea integrării regionale; întrucât aceste crize pot fi mereu depășite datorită disponibilității tuturor părților implicate de a accepta compromisuri și a dorinței politice de a susține obiectivul global al integrării europene,

| W. | întrucât integrarea în Europa nu a împiedicat dezintegrarea mișcărilor și tendințelor separatiste, dar a contribuit la prevenirea și diminuarea conflictelor violente, |
| --- | --- |

W.

întrucât integrarea în Europa nu a împiedicat dezintegrarea mișcărilor și tendințelor separatiste, dar a contribuit la prevenirea și diminuarea conflictelor violente,

| X. | întrucât numărul tot mai mare al statelor membre europene a avut ca rezultat mecanisme de integrare mai flexibile, unele dintre state intrând în cadrul unor structuri de cooperare sporite; subliniind faptul că aceste acorduri de pionierat au fost întotdeauna non-exclusive, |
| --- | --- |

X.

întrucât numărul tot mai mare al statelor membre europene a avut ca rezultat mecanisme de integrare mai flexibile, unele dintre state intrând în cadrul unor structuri de cooperare sporite; subliniind faptul că aceste acorduri de pionierat au fost întotdeauna non-exclusive,

Conciliere și prevenire a conflictelor

| 1. | subliniază că stabilizarea păcii și instituționalizarea mijloacelor pacifiste de soluționare a conflictelor constituie una dintre realizările majore ale procesului de integrare europeană, ca rezultat al lecțiilor primite de Europa în urma războaielor devastatoare; |
| --- | --- |

1.

subliniază că stabilizarea păcii și instituționalizarea mijloacelor pacifiste de soluționare a conflictelor constituie una dintre realizările majore ale procesului de integrare europeană, ca rezultat al lecțiilor primite de Europa în urma războaielor devastatoare;

| 2. | salută faptul că organizațiile regionale și subregionale ACP joacă un rol din ce în ce mai important în gestionarea conflictelor, menținerea și construirea păcii, fiind niște parteneri importanți ai Națiunilor Unite în promovarea păcii și securității internaționale; salută crearea recentelor avertizări regionale și mecanismele recente de răspuns, de exemplu de către ECOWAS și IGAD, și solicită consolidarea suplimentară a acestor mecanisme; solicită comunității internaționale să sprijine capacitatea de construire a organizațiilor regionale active în domeniul păcii și securității, în particular în ceea ce privește prevenirea conflictelor, gestionarea și rezoluția; |
| --- | --- |

2.

salută faptul că organizațiile regionale și subregionale ACP joacă un rol din ce în ce mai important în gestionarea conflictelor, menținerea și construirea păcii, fiind niște parteneri importanți ai Națiunilor Unite în promovarea păcii și securității internaționale; salută crearea recentelor avertizări regionale și mecanismele recente de răspuns, de exemplu de către ECOWAS și IGAD, și solicită consolidarea suplimentară a acestor mecanisme; solicită comunității internaționale să sprijine capacitatea de construire a organizațiilor regionale active în domeniul păcii și securității, în particular în ceea ce privește prevenirea conflictelor, gestionarea și rezoluția;

| 3. | consideră că organizațiile regionale pot juca un rol important în combaterea cauzelor inițiale ale conflictelor dintre și din interiorul statelor membre; consideră că promovarea și protejarea drepturilor umane la nivel regional și lupta comună împotriva impunității reprezintă un pas major în vederea prevenirii conflictelor și permiterii unei concilieri a părților implicate; |
| --- | --- |

3.

consideră că organizațiile regionale pot juca un rol important în combaterea cauzelor inițiale ale conflictelor dintre și din interiorul statelor membre; consideră că promovarea și protejarea drepturilor umane la nivel regional și lupta comună împotriva impunității reprezintă un pas major în vederea prevenirii conflictelor și permiterii unei concilieri a părților implicate;

| 4. | solicită — realizând faptul că educația este un factor important al toleranței și înțelegerii — stabilirea unor comisii regionale care să ajungă la un acord privind curriculele școlare și universitare, rezultatul fiind demontarea conceptelor inamicilor, respectul mutual și eliminarea discriminării, reuniunile dintre personalul didactic, școlari și studenți fiind forumuri importante pentru aducerea persoanelor în conflict — apropierea regiunilor ca vecini; |
| --- | --- |

4.

solicită — realizând faptul că educația este un factor important al toleranței și înțelegerii — stabilirea unor comisii regionale care să ajungă la un acord privind curriculele școlare și universitare, rezultatul fiind demontarea conceptelor inamicilor, respectul mutual și eliminarea discriminării, reuniunile dintre personalul didactic, școlari și studenți fiind forumuri importante pentru aducerea persoanelor în conflict — apropierea regiunilor ca vecini;

| 5. | menționează că, de regulă, femeile și copiii sunt cel mai tare afectați de război, conflicte, violență, foamete și expulzări și că femeile trebuie în consecință să fie implicate în toate procesele de dezvoltare și de luare a deciziilor; |
| --- | --- |

5.

menționează că, de regulă, femeile și copiii sunt cel mai tare afectați de război, conflicte, violență, foamete și expulzări și că femeile trebuie în consecință să fie implicate în toate procesele de dezvoltare și de luare a deciziilor;

| 6. | solicită țărilor ACP să înainteze în comun acțiuni regionale de explorare, reglementare și control al resurselor naturale, cu scopul promovării concilierii și interdependenței; |
| --- | --- |

6.

solicită țărilor ACP să înainteze în comun acțiuni regionale de explorare, reglementare și control al resurselor naturale, cu scopul promovării concilierii și interdependenței;

Instituții și agende de integrare în regiunile ACP

| 7. | subliniază faptul că instituțiile paritare puternice, reprezentând mai degrabă interese regionale decât naționale, sunt necesare pentru a duce procesul de integrare mai departe și pentru a asigura respectarea standardelor stabilite de comun acord; solicită organizațiilor regionale ACP să asigure autonomia necesară, finanțarea adecvată și selectarea personalului calificat pentru instituțiile paritare; invită Comisia să suporte capacitatea de construire a instituțiilor regionale, atât prin know-how, cât și prin finanțarea necesară; |
| --- | --- |

7.

subliniază faptul că instituțiile paritare puternice, reprezentând mai degrabă interese regionale decât naționale, sunt necesare pentru a duce procesul de integrare mai departe și pentru a asigura respectarea standardelor stabilite de comun acord; solicită organizațiilor regionale ACP să asigure autonomia necesară, finanțarea adecvată și selectarea personalului calificat pentru instituțiile paritare; invită Comisia să suporte capacitatea de construire a instituțiilor regionale, atât prin know-how, cât și prin finanțarea necesară;

| 8. | subliniază nevoia ca instituțiile regionale să reducă impactul diferențelor de putere dintre statele membre; |
| --- | --- |

8.

subliniază nevoia ca instituțiile regionale să reducă impactul diferențelor de putere dintre statele membre;

| 9. | solicită organizațiilor regionale să definească prioritățile, obiectivele realiste comune și puncte de referință clare care să permită instituțiilor paritare, guvernelor, parlamentelor și societății civile să măsoare progresul și succesul; |
| --- | --- |

9.

solicită organizațiilor regionale să definească prioritățile, obiectivele realiste comune și puncte de referință clare care să permită instituțiilor paritare, guvernelor, parlamentelor și societății civile să măsoare progresul și succesul;

| 10. | invită guvernele ACP să aprobe exercițiului comun de suveranitate din sectoarele selecționate în care există interese comune pe termen lung și-n care problemele transfrontaliere trebuie soluționate; |
| --- | --- |

10.

invită guvernele ACP să aprobe exercițiului comun de suveranitate din sectoarele selecționate în care există interese comune pe termen lung și-n care problemele transfrontaliere trebuie soluționate;

| 11. | subliniază faptul că procesele de integrare regională trebuie construite pe toleranță și respect mutual pentru diferențele naționale și culturale; |
| --- | --- |

11.

subliniază faptul că procesele de integrare regională trebuie construite pe toleranță și respect mutual pentru diferențele naționale și culturale;

| 12. | încurajează Secretariatul ACP să grăbească dezvoltarea sistemului de monitorizare a integrării regionale propus și solicită Comisiei Europene să acorde sprijinul financiar și tehnic necesar pentru punerea în aplicare a acestui sistem în favoarea integrării regionale a organizațiilor ACP; |
| --- | --- |

12.

încurajează Secretariatul ACP să grăbească dezvoltarea sistemului de monitorizare a integrării regionale propus și solicită Comisiei Europene să acorde sprijinul financiar și tehnic necesar pentru punerea în aplicare a acestui sistem în favoarea integrării regionale a organizațiilor ACP;

Cooperare interregională

| 13. | invită Uniunea Africană să sprijine și să conducă un proces de raționalizare a cadrului de organizare regională în Africa, în care să existe și agende de integrare competitive; menționează că exemplul european demonstrează că asociațiile suprapuse nu constituie un obstacol major acolo unde se asigură o coordonare și o cooperare apropiată între organizațiile regionale sau atunci când se cade de comun acord asupra diferențierii funcționale; |
| --- | --- |

13.

invită Uniunea Africană să sprijine și să conducă un proces de raționalizare a cadrului de organizare regională în Africa, în care să existe și agende de integrare competitive; menționează că exemplul european demonstrează că asociațiile suprapuse nu constituie un obstacol major acolo unde se asigură o coordonare și o cooperare apropiată între organizațiile regionale sau atunci când se cade de comun acord asupra diferențierii funcționale;

| 14. | solicită Grupului ACP să ia în considerație, cu ajutorul UE, transformarea reuniunilor periodice existente între Secretariatul ACP și reprezentanții organizațiilor ACP regionale în cadrul unui Forum de Coordonare instituționalizat cu scopul facilitării dialogului, cooperării și coordonării; solicită organizațiilor ACP regionale să-și coordoneze pozițiile în negocierile internaționale, în vederea sporirii pozițiilor și influenței acestora; |
| --- | --- |

14.

solicită Grupului ACP să ia în considerație, cu ajutorul UE, transformarea reuniunilor periodice existente între Secretariatul ACP și reprezentanții organizațiilor ACP regionale în cadrul unui Forum de Coordonare instituționalizat cu scopul facilitării dialogului, cooperării și coordonării; solicită organizațiilor ACP regionale să-și coordoneze pozițiile în negocierile internaționale, în vederea sporirii pozițiilor și influenței acestora;

| 15. | salută faptul că organizația reuniunilor Adunării Parlamentare Paritare la nivel regional sau subregional, în conformitate cu articolul 17 alineatul (3) din Acordul Cotonou, va introduce faza de implementare și așteaptă rezultatele primei reuniuni regionale ale JPA din Windhoek (Namibia); |
| --- | --- |

15.

salută faptul că organizația reuniunilor Adunării Parlamentare Paritare la nivel regional sau subregional, în conformitate cu articolul 17 alineatul (3) din Acordul Cotonou, va introduce faza de implementare și așteaptă rezultatele primei reuniuni regionale ale JPA din Windhoek (Namibia);

Democrație și o bună guvernare

| 16. | subliniază faptul că o cultură a libertății, deschiderii și integrării în statele membre aparținând organizațiilor regionale este o condiție preliminară a integrării regionale de succes; solicită organizațiilor regionale din regiunea ACP care nu au făcut acest lucru să definească criterii politice clare pentru asociație, bazate pe drepturile omului, democrație, statul de drept și o bună guvernare, și să dezvolte mecanisme constructive care să ajute statele membre să se conformeze acestor criterii; invită țările ACP să ia în considerație mecanismele eficiente de suspendare a drepturilor de asociație în cazul unei încălcări flagrante a acestor principii; |
| --- | --- |

16.

subliniază faptul că o cultură a libertății, deschiderii și integrării în statele membre aparținând organizațiilor regionale este o condiție preliminară a integrării regionale de succes; solicită organizațiilor regionale din regiunea ACP care nu au făcut acest lucru să definească criterii politice clare pentru asociație, bazate pe drepturile omului, democrație, statul de drept și o bună guvernare, și să dezvolte mecanisme constructive care să ajute statele membre să se conformeze acestor criterii; invită țările ACP să ia în considerație mecanismele eficiente de suspendare a drepturilor de asociație în cazul unei încălcări flagrante a acestor principii;

| 17. | solicită Uniunii Europene să sprijine inițiativele regionale de promovare a democrației, a drepturilor umane și a unei bune guvernări, de tipul mecanismului african de evaluare colegială (MAEC) și mecanismele de supraveghere a alegerilor regionale, și să-și înainteze inițiativele de guvernare prin intermediul mecanismelor regionale existente; |
| --- | --- |

17.

solicită Uniunii Europene să sprijine inițiativele regionale de promovare a democrației, a drepturilor umane și a unei bune guvernări, de tipul mecanismului african de evaluare colegială (MAEC) și mecanismele de supraveghere a alegerilor regionale, și să-și înainteze inițiativele de guvernare prin intermediul mecanismelor regionale existente;

| 18. | solicită Uniunii Europene și Grupului ACP să-și ofere sprijinul structurilor parlamentare aparținând organizațiilor regionale; subliniază că alegerea directă a reprezentanților statelor membre în adunările parlamentare regionale contribuie semnificativ la legitimitatea procesului de integrare, fiind o cerință preliminară a securizării acestuia pe o bază durabilă; |
| --- | --- |

18.

solicită Uniunii Europene și Grupului ACP să-și ofere sprijinul structurilor parlamentare aparținând organizațiilor regionale; subliniază că alegerea directă a reprezentanților statelor membre în adunările parlamentare regionale contribuie semnificativ la legitimitatea procesului de integrare, fiind o cerință preliminară a securizării acestuia pe o bază durabilă;

| 19. | consideră că organizațiile societății civile — în particular activitățile transnaționale ale acestora — joacă un rol major în accelerarea proceselor de integrare regională și asigurarea responsabilității democratice a instituțiilor regionale; |
| --- | --- |

19.

consideră că organizațiile societății civile — în particular activitățile transnaționale ale acestora — joacă un rol major în accelerarea proceselor de integrare regională și asigurarea responsabilității democratice a instituțiilor regionale;

| 20. | solicită Uniunii Europene și țărilor ACP să se asigure că organele parlamentare ale organizațiilor regionale sunt consultate cu privire la Planurile de Strategie Regională FED și punerea acestora în aplicare; |
| --- | --- |

20.

solicită Uniunii Europene și țărilor ACP să se asigure că organele parlamentare ale organizațiilor regionale sunt consultate cu privire la Planurile de Strategie Regională FED și punerea acestora în aplicare;

Economie și comerț

| 21. | solicită Uniunii Europene și țărilor ACP să se asigure că APE sunt complete și contribuie la consolidarea inițiativelor ACP de integrare regională; menționează că numeroase țări ACP se tem că tendința actuală a negocierilor APE și adoptarea acordurilor de către subregiuni pot submina eforturile de integrare regională; insistă asupra faptului că orice acord adoptat de către subregiuni trebuie să fie disponibil și pentru alți membri ai respectivei organizații regionale; |
| --- | --- |

21.

solicită Uniunii Europene și țărilor ACP să se asigure că APE sunt complete și contribuie la consolidarea inițiativelor ACP de integrare regională; menționează că numeroase țări ACP se tem că tendința actuală a negocierilor APE și adoptarea acordurilor de către subregiuni pot submina eforturile de integrare regională; insistă asupra faptului că orice acord adoptat de către subregiuni trebuie să fie disponibil și pentru alți membri ai respectivei organizații regionale;

| 22. | subliniază că barierele comerciale dintre regiunile ACP ar trebui reduse cu scopul de a spori comerțul Sud-Sud, și solicită ca politicile armonioase să asigure un context de concurență reglementată pentru activitățile comerciale transfrontaliere; |
| --- | --- |

22.

subliniază că barierele comerciale dintre regiunile ACP ar trebui reduse cu scopul de a spori comerțul Sud-Sud, și solicită ca politicile armonioase să asigure un context de concurență reglementată pentru activitățile comerciale transfrontaliere;

| 23. | solicită organizațiilor ACP regionale să stabilească sau să dezvolte pe viitor mecanisme de coeziune regională și fonduri de solidaritate care să ajute statele membre mai slabe să suporte costurile de ajustare rezultate din liberalizarea comerțului și să asigure o finanțare adecvată; consideră că UE ar trebui să suporte aceste mecanisme atât prin expertiză, cât și prin finanțare; evidențiază experiența UE conform căreia ar trebui dezvoltate mecanisme puternice și independente de luptă împotriva fraudei, cu scopul de a limita riscurile de abuz asupra fondurilor structurale și de solidaritate; |
| --- | --- |

23.

solicită organizațiilor ACP regionale să stabilească sau să dezvolte pe viitor mecanisme de coeziune regională și fonduri de solidaritate care să ajute statele membre mai slabe să suporte costurile de ajustare rezultate din liberalizarea comerțului și să asigure o finanțare adecvată; consideră că UE ar trebui să suporte aceste mecanisme atât prin expertiză, cât și prin finanțare; evidențiază experiența UE conform căreia ar trebui dezvoltate mecanisme puternice și independente de luptă împotriva fraudei, cu scopul de a limita riscurile de abuz asupra fondurilor structurale și de solidaritate;

| 24. | solicită Uniunii Europene și țărilor ACP să sporească investițiile plănuite pentru rețelele de infrastructură regională cu scopul de a permite desfășurarea activităților economice transfrontaliere; |
| --- | --- |

24.

solicită Uniunii Europene și țărilor ACP să sporească investițiile plănuite pentru rețelele de infrastructură regională cu scopul de a permite desfășurarea activităților economice transfrontaliere;

Cooperare funcțională

| 25. | subliniază faptul că numai liberalizarea comerțului nu este suficientă pentru a genera înțelegere la nivel regional și dinamicile de integrare, și că programele și proiectele regionale din sectoarele prioritare trebuie să însoțească cooperarea economică; |
| --- | --- |

25.

subliniază faptul că numai liberalizarea comerțului nu este suficientă pentru a genera înțelegere la nivel regional și dinamicile de integrare, și că programele și proiectele regionale din sectoarele prioritare trebuie să însoțească cooperarea economică;

| 26. | salută eforturile multifuncționale de cooperare din regiunea ACP; solicită țărilor ACP să intensifice cooperarea regională și subregională din domenii cum ar fi sănătatea și educația, securitatea alimentară, infrastructura, mediul și migrația și să asigure o finanțare adecvată; evidențiază faptul că bugetul UE pentru politicile comune se compune atât din venituri comerciale externe, cât și din contribuțiile directe din bugetele statelor membre; |
| --- | --- |

26.

salută eforturile multifuncționale de cooperare din regiunea ACP; solicită țărilor ACP să intensifice cooperarea regională și subregională din domenii cum ar fi sănătatea și educația, securitatea alimentară, infrastructura, mediul și migrația și să asigure o finanțare adecvată; evidențiază faptul că bugetul UE pentru politicile comune se compune atât din venituri comerciale externe, cât și din contribuțiile directe din bugetele statelor membre;

| 27. | subliniază faptul că Planurile de Strategie Regională FED nu trebuie să se axeze doar pe liberalizarea comerțului și integrarea pe piața mondială, ci să și evidențieze construirea instituțiilor regionale, capacitatea de construire și dezvoltarea resurselor umane din integrarea regională, cooperarea funcțională, și să contribuie la luarea de decizii redistributive și reglementative între regiuni; |
| --- | --- |

27.

subliniază faptul că Planurile de Strategie Regională FED nu trebuie să se axeze doar pe liberalizarea comerțului și integrarea pe piața mondială, ci să și evidențieze construirea instituțiilor regionale, capacitatea de construire și dezvoltarea resurselor umane din integrarea regională, cooperarea funcțională, și să contribuie la luarea de decizii redistributive și reglementative între regiuni;

| 28. | recomandă extinderea programelor de schimb între școli, universități și instituții de cercetare în regiunile ACP în vederea îmbunătățirii înțelegerii transnaționale și fabricarea unei societăți civile transnaționale; |
| --- | --- |

28.

recomandă extinderea programelor de schimb între școli, universități și instituții de cercetare în regiunile ACP în vederea îmbunătățirii înțelegerii transnaționale și fabricarea unei societăți civile transnaționale;

| 29. | încredințează co-președinților sarcina de a înainta rezoluția Consiliului de Miniștri ACP-UE, Comisiei Europene, Consiliului Președinților UE și organizațiilor regionale ACP. |
| --- | --- |

29.

încredințează co-președinților sarcina de a înainta rezoluția Consiliului de Miniștri ACP-UE, Comisiei Europene, Consiliului Președinților UE și organizațiilor regionale ACP.

---

(1)  Adoptată de către Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE din 20 martie 2008, Ljubljana (Slovenia).

(2)  Printre organizațiile de integrare regională care includ țările ACP se numără: Uniunea Africană (UA), Asociația Statelor din Caraibe (ACS), Comunitatea Economică și Monetară a Africii Centrale (CEMAC), Comunitatea statelor sahelo-sahariene (CEN-SAD), Comunitatea Economică a Statelor Vest Africane (ECOWAS), Uniunea Economică și Monetară a Africii de Vest (UEMOA), Comunitatea de Dezvoltare a Africii de Sud (SADC), Uniunea Vamală din Sudul Africii (SACU), Piața Comună pentru Africa de Sud-Est (COMESA), Autoritatea Interguvernamentală pentru Dezvoltare (IGAD), Comunitatea Africii de Est (EAC), Comunitatea Economică a Statelor din Africa Centrală (ECCAS/CEEAC), Comunitatea Economică a Țărilor Marilor Lacuri (CEPGL), Comunitatea Caraibiană (CARICOM), Forumul Caribian al statelor ACP (CARIFORUM), Organizația Statelor Est-Caraibiene (OECS), Forumul Insulelor din Pacific (PIF), Comisia Oceanului Indian (COI) și Grupul de Lansare Malaezian (MSG).

REZOLUȚIE
   (1)

privind problemele de securitate alimentară în țările ACP și rolul cooperării ACP-UE

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE,

| — | reunindu-se la Ljubljana (Slovenia) între 17 și 20 martie 2008, |
| --- | --- |

—

reunindu-se la Ljubljana (Slovenia) între 17 și 20 martie 2008,

| — | având în vedere articolul 17 alineatul (1) din Regulamentul său de Procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 17 alineatul (1) din Regulamentul său de Procedură,

| — | având în vedere concluziile Summit-ului Mondial al Alimentației din 1996 și obiectivul de reducere la jumătate a numărului populației mondiale care suferă de foame până în 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Summit-ului Mondial al Alimentației din 1996 și obiectivul de reducere la jumătate a numărului populației mondiale care suferă de foame până în 2015,

| — | având în vedere afirmația Națiunilor Unite privind Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului și angajamentul de reducere la jumătate a ponderii populației care suferă de foame și care trăiește cu mai puțin de un dolar USD pe zi, |
| --- | --- |

—

având în vedere afirmația Națiunilor Unite privind Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului și angajamentul de reducere la jumătate a ponderii populației care suferă de foame și care trăiește cu mai puțin de un dolar USD pe zi,

| — | având în vedere obiectivele acordurilor de parteneriat ACP-UE semnate la Lomé și ulterior la Cotonou privind dezvoltarea și comerțul, |
| --- | --- |

—

având în vedere obiectivele acordurilor de parteneriat ACP-UE semnate la Lomé și ulterior la Cotonou privind dezvoltarea și comerțul,

| — | având în vedere raportul Națiunilor Unite din 25 octombrie 2007 redactat de către raportorul Special al ONU privind dreptul la alimentație, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Națiunilor Unite din 25 octombrie 2007 redactat de către raportorul Special al ONU privind dreptul la alimentație,

| — | având în vedere Declarația sa de la Kigali din 22 noiembrie 2007 pentru dezvoltarea prietenoasă a Acordurilor de parteneriat economic (APE), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația sa de la Kigali din 22 noiembrie 2007 pentru dezvoltarea prietenoasă a Acordurilor de parteneriat economic (APE),

| — | având în vedere concluziile Summit-ului UE-Africa din decembrie 2007 și Primul Plan de Acțiune, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Summit-ului UE-Africa din decembrie 2007 și Primul Plan de Acțiune,

| — | având în vedere concluziile Raportului privind evaluarea ecosistemelor mileniului 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Raportului privind evaluarea ecosistemelor mileniului 2007,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț (ACP-EU/100.205/08/fin.), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț (ACP-EU/100.205/08/fin.),

Importanța sectorului agricol pentru economiile țărilor ACP

| A. | întrucât comunitatea internațională s-a angajat să reducă la jumătate sărăcia și foametea mondială acută până în 2015 (în conformitate cu primul Obiectiv de Dezvoltare al Mileniului) și întrucât insecuritatea alimentară afectează aproximativ o treime din populația țărilor ACP, |
| --- | --- |

A.

întrucât comunitatea internațională s-a angajat să reducă la jumătate sărăcia și foametea mondială acută până în 2015 (în conformitate cu primul Obiectiv de Dezvoltare al Mileniului) și întrucât insecuritatea alimentară afectează aproximativ o treime din populația țărilor ACP,

| B. | întrucât în 1996 Organizația pentru Alimentație și Agricultură a ONU a definit securitatea „accesul tuturor, oricând, la o alimentație suficientă, sigură și hrănitoare pentru o viață sănătoasă și activă”, |
| --- | --- |

B.

întrucât în 1996 Organizația pentru Alimentație și Agricultură a ONU a definit securitatea „accesul tuturor, oricând, la o alimentație suficientă, sigură și hrănitoare pentru o viață sănătoasă și activă”,

| C. | întrucât repercusiunile foametei sunt cu mult mai pronunțate în zonele rurale (unde trăiește aproximativ 60 % din populația care depinde în mod direct de agricultură și de activitățile rurale relaționate cu agricultura), și întrucât agricultura reprezintă principalul sector economic al țărilor ACP (20 % din PIB și două treimi din angajări), |
| --- | --- |

C.

întrucât repercusiunile foametei sunt cu mult mai pronunțate în zonele rurale (unde trăiește aproximativ 60 % din populația care depinde în mod direct de agricultură și de activitățile rurale relaționate cu agricultura), și întrucât agricultura reprezintă principalul sector economic al țărilor ACP (20 % din PIB și două treimi din angajări),

| D. | întrucât, în pofida faptului că sectorul agricol s-a dovedit a fi important pentru țările ACP, nici guvernele naționale și nici politicile de dezvoltare a cooperării europene nu acordă prioritate acestui sector, iar, în plus, micii fermieri încep a fi vădit marginalizați, |
| --- | --- |

D.

întrucât, în pofida faptului că sectorul agricol s-a dovedit a fi important pentru țările ACP, nici guvernele naționale și nici politicile de dezvoltare a cooperării europene nu acordă prioritate acestui sector, iar, în plus, micii fermieri încep a fi vădit marginalizați,

Cooperarea ACP-UE și securitatea alimentară

| E. | întrucât obiectivul de promovare a integrării țărilor ACP în economia globală, conform prevederilor din Acordurile de la Lomé și Cotonou, nu a fost încă atins și întrucât, în ciuda faptului că produsele țărilor ACP se bucură de un acces privilegiat pe piața europeană, procentul de importuri către UE este în continuă scădere, |
| --- | --- |

E.

întrucât obiectivul de promovare a integrării țărilor ACP în economia globală, conform prevederilor din Acordurile de la Lomé și Cotonou, nu a fost încă atins și întrucât, în ciuda faptului că produsele țărilor ACP se bucură de un acces privilegiat pe piața europeană, procentul de importuri către UE este în continuă scădere,

| F. | întrucât o deschidere precipitată către exporturile europene ale piețelor din țările ACP ar expune economiile acelor țări la o agitație majoră și le-ar slăbi, |
| --- | --- |

F.

întrucât o deschidere precipitată către exporturile europene ale piețelor din țările ACP ar expune economiile acelor țări la o agitație majoră și le-ar slăbi,

| G. | întrucât doar patru din cele 78 de țări ACP au făcut din agricultură un sector prioritar în conformitate cu cel de-al 9-lea FED, în timp ce 15 dintre ele au ales dezvoltarea rurală, și întrucât doar 7 % din bugetul celui de-al 9-lea FED a fost alocat dezvoltării rurale, iar 1.1 % activităților special relaționate cu agricultura, |
| --- | --- |

G.

întrucât doar patru din cele 78 de țări ACP au făcut din agricultură un sector prioritar în conformitate cu cel de-al 9-lea FED, în timp ce 15 dintre ele au ales dezvoltarea rurală, și întrucât doar 7 % din bugetul celui de-al 9-lea FED a fost alocat dezvoltării rurale, iar 1.1 % activităților special relaționate cu agricultura,

| H. | întrucât, prin subvenționarea exportului de produse agricole, Uniunea Europeană practică dumping-ul pe piețele țărilor ACP, cu repercusiuni grave asupra producătorilor locali, care nu pot concura cu produsele europene care se vând uneori la o treime din prețul propriilor produse, |
| --- | --- |

H.

întrucât, prin subvenționarea exportului de produse agricole, Uniunea Europeană practică dumping-ul pe piețele țărilor ACP, cu repercusiuni grave asupra producătorilor locali, care nu pot concura cu produsele europene care se vând uneori la o treime din prețul propriilor produse,

Provocări asociate cu securitatea alimentară în țările ACP

| I. | întrucât din 60 % ecosistemele mondiale, inclusiv resursele de apă dulce și stocurile pentru pescuit, sunt degradate sau utilizate într-un mod nedurabil; întrucât populația cea mai săracă din lume suferă cel mai mult în urma acestei degradări a ecosistemelor, aspectele cele mai vulnerabile fiind apa, agricultura, sănătatea umană, biodiversitatea și creșterea nivelului mării, |
| --- | --- |

I.

întrucât din 60 % ecosistemele mondiale, inclusiv resursele de apă dulce și stocurile pentru pescuit, sunt degradate sau utilizate într-un mod nedurabil; întrucât populația cea mai săracă din lume suferă cel mai mult în urma acestei degradări a ecosistemelor, aspectele cele mai vulnerabile fiind apa, agricultura, sănătatea umană, biodiversitatea și creșterea nivelului mării,

| J. | întrucât sporirea producției alimentare este un factor cheie în reducerea insecurității alimentare atât timp cât contribuie la scăderea prețurilor la alimente și la sporirea veniturilor producătorilor, |
| --- | --- |

J.

întrucât sporirea producției alimentare este un factor cheie în reducerea insecurității alimentare atât timp cât contribuie la scăderea prețurilor la alimente și la sporirea veniturilor producătorilor,

| K. | întrucât irigația poate, până la o limită semnificativă, să sporească și să asigure viabilitatea producției agricole, |
| --- | --- |

K.

întrucât irigația poate, până la o limită semnificativă, să sporească și să asigure viabilitatea producției agricole,

| L | având în vedere importanța apei de băut pentru securitatea alimentară și accesul anevoios la aceasta în țările ACP, împreună cu problemele care rezultă din această situație, |
| --- | --- |

L

având în vedere importanța apei de băut pentru securitatea alimentară și accesul anevoios la aceasta în țările ACP, împreună cu problemele care rezultă din această situație,

| M. | întrucât țările ACP trebuie să beneficieze de servicii publice eficiente, în special în ceea ce privește accesul la apă, un aspect cheie al securității alimentare, |
| --- | --- |

M.

întrucât țările ACP trebuie să beneficieze de servicii publice eficiente, în special în ceea ce privește accesul la apă, un aspect cheie al securității alimentare,

| N. | menționând beneficiile de mediu ale carburanților din agricultură, evidențiind totodată provocările pe care producția acestora o reprezintă în termenii disponibilității terenului arabil, prețurilor la alimente și eradicarea foametei în contextul ODM, |
| --- | --- |

N.

menționând beneficiile de mediu ale carburanților din agricultură, evidențiind totodată provocările pe care producția acestora o reprezintă în termenii disponibilității terenului arabil, prețurilor la alimente și eradicarea foametei în contextul ODM,

| O. | având în vedere frecvența dezastrelor care afectează sectorul agricol, împreună cu scăderea resurselor alocate ajutorului din domeniul alimentar înainte și după aceste dezastre în țările ACP, |
| --- | --- |

O.

având în vedere frecvența dezastrelor care afectează sectorul agricol, împreună cu scăderea resurselor alocate ajutorului din domeniul alimentar înainte și după aceste dezastre în țările ACP,

| P. | întrucât țările ACP depind de exportul de comodități, care reprezintă peste 50 % din venitul valutar al acestora, |
| --- | --- |

P.

întrucât țările ACP depind de exportul de comodități, care reprezintă peste 50 % din venitul valutar al acestora,

| Q. | întrucât rolul femeilor din țările ACP este crucial pentru dezvoltare, în special în ceea ce privește securitatea alimentară și sănătatea, și întrucât inegalitatea dintre sexe reduce abilitatea femeilor de a juca acest rol, |
| --- | --- |

Q.

întrucât rolul femeilor din țările ACP este crucial pentru dezvoltare, în special în ceea ce privește securitatea alimentară și sănătatea, și întrucât inegalitatea dintre sexe reduce abilitatea femeilor de a juca acest rol,

| R. | întrucât există o legătură directă între accesul femeilor la și control asupra resurselor alimentare și îmbunătățirea securității alimentare a gospodăriilor acestora, |
| --- | --- |

R.

întrucât există o legătură directă între accesul femeilor la și control asupra resurselor alimentare și îmbunătățirea securității alimentare a gospodăriilor acestora,

| S. | întrucât, conform estimărilor FAO, șapte milioane de lucrători din sectorul agricol au murit de HIV/SIDA începând cu 1985, iar alte 16 milioane de victime sunt preconizate în următoarele două decade în 25 din țările cele mai afectate din Africa; |
| --- | --- |

S.

întrucât, conform estimărilor FAO, șapte milioane de lucrători din sectorul agricol au murit de HIV/SIDA începând cu 1985, iar alte 16 milioane de victime sunt preconizate în următoarele două decade în 25 din țările cele mai afectate din Africa;

| T. | întrucât HIV/SIDA afectează în special forța de lucru productivă, reducând nu doar cantitatea muncii depuse ci și calitatea acesteia, |
| --- | --- |

T.

întrucât HIV/SIDA afectează în special forța de lucru productivă, reducând nu doar cantitatea muncii depuse ci și calitatea acesteia,

Răspunsuri la provocările asociate cu securitatea alimentară în țările ACP

| U. | întrucât accesul sporit la tehnologiile de informare moderne este esențial pentru sporirea capacităților fermierilor și pentru o mai bună informare a acestora cu privire la practicile efectuate, prețurile și accesul la factorii de producție, |
| --- | --- |

U.

întrucât accesul sporit la tehnologiile de informare moderne este esențial pentru sporirea capacităților fermierilor și pentru o mai bună informare a acestora cu privire la practicile efectuate, prețurile și accesul la factorii de producție,

| 1. | subliniază natura esențială a dreptului la alimente; reamintește Uniunii Europene și țărilor ACP că s-au angajat să reducă la jumătate procentul populației care suferă de foame până în 2015, și solicită Comisiei, Consiliului UE și țărilor ACP să adopte — și să finanțeze corespunzător — orice măsuri necesare onorării acestui angajament; |
| --- | --- |

1.

subliniază natura esențială a dreptului la alimente; reamintește Uniunii Europene și țărilor ACP că s-au angajat să reducă la jumătate procentul populației care suferă de foame până în 2015, și solicită Comisiei, Consiliului UE și țărilor ACP să adopte — și să finanțeze corespunzător — orice măsuri necesare onorării acestui angajament;

| 2. | solicită recunoașterea adecvată a importanței cercetării — serviciile de extindere — mecanismele cu articulații ale fermierilor în urmărirea obiectivelor de securitate alimentară; subliniază nevoia țărilor ACP de a adopta tehnologii rentabile care s-au dovedit a fi eficiente și inovative în obținerea securității alimentare; |
| --- | --- |

2.

solicită recunoașterea adecvată a importanței cercetării — serviciile de extindere — mecanismele cu articulații ale fermierilor în urmărirea obiectivelor de securitate alimentară; subliniază nevoia țărilor ACP de a adopta tehnologii rentabile care s-au dovedit a fi eficiente și inovative în obținerea securității alimentare;

| 3. | evidențiază faptul că, pentru a consolida securitatea alimentară din țările ACP, trebuie înainte de toate să fie mai întâi identificată cea mai eficientă metodă de exploatare durabilă a terenurilor agricole, iar apoi să fie concepute politicile care încurajează utilizarea metodei în cauză; |
| --- | --- |

3.

evidențiază faptul că, pentru a consolida securitatea alimentară din țările ACP, trebuie înainte de toate să fie mai întâi identificată cea mai eficientă metodă de exploatare durabilă a terenurilor agricole, iar apoi să fie concepute politicile care încurajează utilizarea metodei în cauză;

| 4. | consideră că este esențial ca parteneriatul ACP-UE să primească un nou impuls prin negocierea echitabilă și echilibrată de APE, care sunt cu adevărat angajate spre dezvoltare și nu destinate exclusiv considerațiilor comerciale; |
| --- | --- |

4.

consideră că este esențial ca parteneriatul ACP-UE să primească un nou impuls prin negocierea echitabilă și echilibrată de APE, care sunt cu adevărat angajate spre dezvoltare și nu destinate exclusiv considerațiilor comerciale;

| 5. | este de părere că impunerea liberalizării serviciilor în țările ACP are o influență negativă asupra dezvoltării de noi sectoare promițătoare și privează autoritățile publice ale acelor țări de puterea de a gestiona serviciile publice cheie care sunt mai mult în concordanță cu realitățile societăților în cauză; |
| --- | --- |

5.

este de părere că impunerea liberalizării serviciilor în țările ACP are o influență negativă asupra dezvoltării de noi sectoare promițătoare și privează autoritățile publice ale acelor țări de puterea de a gestiona serviciile publice cheie care sunt mai mult în concordanță cu realitățile societăților în cauză;

| 6. | subliniază că este esențial pentru discuțiile privind implementarea celui de-al 10-lea FED să acorde o atenție sporită nevoilor populațiilor în ceea ce privește produsele alimentare rezultate din agricultură, în comparație cu situația din trecut; |
| --- | --- |

6.

subliniază că este esențial pentru discuțiile privind implementarea celui de-al 10-lea FED să acorde o atenție sporită nevoilor populațiilor în ceea ce privește produsele alimentare rezultate din agricultură, în comparație cu situația din trecut;

| 7. | solicită Uniunii Europene să includă în cel de-al 10-lea FED un program de prioritate specific pentru fiecare țară ACP în parte, și ca programul în cauză să includă obiective clare și ambițioase, să stabilească anumite măsuri concrete care să fie puse în aplicare la date precise, în strânsă colaborare cu organizațiile fermierilor și societatea civilă; |
| --- | --- |

7.

solicită Uniunii Europene să includă în cel de-al 10-lea FED un program de prioritate specific pentru fiecare țară ACP în parte, și ca programul în cauză să includă obiective clare și ambițioase, să stabilească anumite măsuri concrete care să fie puse în aplicare la date precise, în strânsă colaborare cu organizațiile fermierilor și societatea civilă;

| 8. | solicită Comisiei UE și Consiliului să acorde prioritate, în strânsă colaborare cu țările ACP, problemei privind impactul produs de subvenționarea exportului de produse agricole europene asupra țărilor ACP, și să se angajeze să furnizeze soluții concrete privind prevenirea activității de dumping, în conformitate cu angajamentele făcute în legătură cu ODM-urile; |
| --- | --- |

8.

solicită Comisiei UE și Consiliului să acorde prioritate, în strânsă colaborare cu țările ACP, problemei privind impactul produs de subvenționarea exportului de produse agricole europene asupra țărilor ACP, și să se angajeze să furnizeze soluții concrete privind prevenirea activității de dumping, în conformitate cu angajamentele făcute în legătură cu ODM-urile;

| 9. | îndeamnă statele membre ale UE și comunitatea internațională să asiste Programul Mondial pentru Alimentație (PMA) în tratarea noilor provocări în lupta împotriva foametei,cu prețurile mondiale în continuă creștere la alimente și ulei, șocurile climatice tot mai mari datorate în parte schimbărilor climatice, și declinul stocurilor mondiale de alimente; |
| --- | --- |

9.

îndeamnă statele membre ale UE și comunitatea internațională să asiste Programul Mondial pentru Alimentație (PMA) în tratarea noilor provocări în lupta împotriva foametei,cu prețurile mondiale în continuă creștere la alimente și ulei, șocurile climatice tot mai mari datorate în parte schimbărilor climatice, și declinul stocurilor mondiale de alimente;

| 10. | solicită o planificare eficientă a rezervelor de apă pentru irigarea țărilor ACP, în vederea permiterii creșterii semnificative din producția agricolă; subliniază că apa și serviciile relaționate (esențiale pentru securitatea alimentară) nu pot fi privite ca o comoditate sau ca servicii comerciale și solicită ca Uniunea și țările ACP să aibă dreptul la apă, oficial declarată drept uman universal, indivizibil, inalienabil și imprescriptibil derivat din dreptul la viață al tuturor; |
| --- | --- |

10.

solicită o planificare eficientă a rezervelor de apă pentru irigarea țărilor ACP, în vederea permiterii creșterii semnificative din producția agricolă; subliniază că apa și serviciile relaționate (esențiale pentru securitatea alimentară) nu pot fi privite ca o comoditate sau ca servicii comerciale și solicită ca Uniunea și țările ACP să aibă dreptul la apă, oficial declarată drept uman universal, indivizibil, inalienabil și imprescriptibil derivat din dreptul la viață al tuturor;

| 11. | solicită Uniunii Europene și țărilor ACP să susțină o mișcare deschisă de sprijinire a programelor de parteneriat public și privat privind accesul la apă lansate de și implicând comunitățile locale din Nord-Sud, Sud-Sud și Nord-Nord; |
| --- | --- |

11.

solicită Uniunii Europene și țărilor ACP să susțină o mișcare deschisă de sprijinire a programelor de parteneriat public și privat privind accesul la apă lansate de și implicând comunitățile locale din Nord-Sud, Sud-Sud și Nord-Nord;

| 12. | solicită Uniunii Europene să introducă în politica sa de dezvoltare nevoile și constrângerile pe termen scurt la care sunt supuși bărbații și femeile din zonele rurale, fie că acestea sunt de natură socială, economică, juridică sau tehnologică, cu scopul de a garanta succesul proiectelor de dezvoltare agricolă și rurală și a programelor în general, și, în particular, al programelor privind securitatea alimentară; subliniază, în această privință, importanța investițiilor în programele educaționale disponibile pentru întreaga populație a zonelor rurale; |
| --- | --- |

12.

solicită Uniunii Europene să introducă în politica sa de dezvoltare nevoile și constrângerile pe termen scurt la care sunt supuși bărbații și femeile din zonele rurale, fie că acestea sunt de natură socială, economică, juridică sau tehnologică, cu scopul de a garanta succesul proiectelor de dezvoltare agricolă și rurală și a programelor în general, și, în particular, al programelor privind securitatea alimentară; subliniază, în această privință, importanța investițiilor în programele educaționale disponibile pentru întreaga populație a zonelor rurale;

| 13. | îndeamnă țările ACP și Uniunea Europeană să pună în general accentul pe egalitatea între sexe și să recunoască și să promoveze rolul multi-dimensional al femeilor în încercarea de atingere a securității alimentare, în special în legătură cu accesul la și achiziționarea de terenuri, cu scopul de a permite creșterea durabilă din acest sector; |
| --- | --- |

13.

îndeamnă țările ACP și Uniunea Europeană să pună în general accentul pe egalitatea între sexe și să recunoască și să promoveze rolul multi-dimensional al femeilor în încercarea de atingere a securității alimentare, în special în legătură cu accesul la și achiziționarea de terenuri, cu scopul de a permite creșterea durabilă din acest sector;

| 14. | solicită Uniunii Europene și țărilor ACP să recunoască rolul economic vital pe care femeile îl joacă în cadrul sectorului agricol și importanța sporirii productivității femeilor și a contribuției acestora la sistemele alimentare; solicită Uniunii Europene și țărilor ACP să încorporeze, în calitate de grijă de bază a politicilor și programelor de securitate alimentară, conexiunea directă dintre accesul femeilor la și controlul acestora asupra resurselor alimentare și îmbunătățirea securității alimentare a gospodăriilor; solicită Comisiei și Consiliului UE și țărilor ACP să întreprindă programe de micro-creditare accesibile femeilor din zonele rurale; |
| --- | --- |

14.

solicită Uniunii Europene și țărilor ACP să recunoască rolul economic vital pe care femeile îl joacă în cadrul sectorului agricol și importanța sporirii productivității femeilor și a contribuției acestora la sistemele alimentare; solicită Uniunii Europene și țărilor ACP să încorporeze, în calitate de grijă de bază a politicilor și programelor de securitate alimentară, conexiunea directă dintre accesul femeilor la și controlul acestora asupra resurselor alimentare și îmbunătățirea securității alimentare a gospodăriilor; solicită Comisiei și Consiliului UE și țărilor ACP să întreprindă programe de micro-creditare accesibile femeilor din zonele rurale;

| 15. | îndeamnă țările ACP și Uniunea Europeană să elibereze resursele adiționale promise în vederea atingerii ODM-urilor, și în special a celui de-al treilea obiectiv („Eliminarea disparităților între sexe în înscrierile din educația primară și secundară, preferabil înainte de 2005 și în orice caz până în 2015”), având în vedere că alimentația corespunzătoare a unor familii întregi depinde în mare parte de femei; |
| --- | --- |

15.

îndeamnă țările ACP și Uniunea Europeană să elibereze resursele adiționale promise în vederea atingerii ODM-urilor, și în special a celui de-al treilea obiectiv („Eliminarea disparităților între sexe în înscrierile din educația primară și secundară, preferabil înainte de 2005 și în orice caz până în 2015”), având în vedere că alimentația corespunzătoare a unor familii întregi depinde în mare parte de femei;

| 16. | își exprimă îngrijorarea în legătură cu faptul că HIV/SIDA constituie un risc pentru dezvoltarea economică și socială a țărilor ACP, datorat scăderii forței de lucru, și calității muncii depuse, și solicită ca problema privind HIV/SIDA să fie de asemenea privită din perspectiva securității alimentare și a impactului său asupra nutriției; |
| --- | --- |

16.

își exprimă îngrijorarea în legătură cu faptul că HIV/SIDA constituie un risc pentru dezvoltarea economică și socială a țărilor ACP, datorat scăderii forței de lucru, și calității muncii depuse, și solicită ca problema privind HIV/SIDA să fie de asemenea privită din perspectiva securității alimentare și a impactului său asupra nutriției;

| 17. | îndeamnă UE și guvernele ACP să adreseze problema regimurilor de proprietate funciară pentru gospodăriile și indivizii afectați de HIV/SIDA în zonele în care există o presiune/penurie a terenurilor și solicită acestora să adreseze impactul schimbărilor asupra sistemelor funciare (incluzând problemele de proprietate, moștenire, acces și drepturi) cauzate de HIV/SIDA, și în special asupra femeilor și copiilor; |
| --- | --- |

17.

îndeamnă UE și guvernele ACP să adreseze problema regimurilor de proprietate funciară pentru gospodăriile și indivizii afectați de HIV/SIDA în zonele în care există o presiune/penurie a terenurilor și solicită acestora să adreseze impactul schimbărilor asupra sistemelor funciare (incluzând problemele de proprietate, moștenire, acces și drepturi) cauzate de HIV/SIDA, și în special asupra femeilor și copiilor;

| 18. | recomandă promovarea dezvoltării agricole și rurale și efectuarea investițiilor, fapt care conduce, drept prioritate, la oportunitatea celor foarte săraci de a-și îmbunătăți subzistența; |
| --- | --- |

18.

recomandă promovarea dezvoltării agricole și rurale și efectuarea investițiilor, fapt care conduce, drept prioritate, la oportunitatea celor foarte săraci de a-și îmbunătăți subzistența;

| 19. | îndeamnă la sporirea investițiilor din domeniul tehnologiilor informatice și de comunicare (ICT) cu scopul de a îmbunătăți capacitățile fermierilor și de a-i informa mai bine în legătură cu factorii de producție, și de facilitare a accesului pe piață; consideră că este nevoie de un efort special pentru a asigura accesul celei mai sărace populații a țărilor ACP la aceste tehnologii, ceea ce semnifică punerea în practică a politicilor de adresare a analfabetismului pe calculator, a prețului ridicat și lipsa accesului la echipamentele informatice; |
| --- | --- |

19.

îndeamnă la sporirea investițiilor din domeniul tehnologiilor informatice și de comunicare (ICT) cu scopul de a îmbunătăți capacitățile fermierilor și de a-i informa mai bine în legătură cu factorii de producție, și de facilitare a accesului pe piață; consideră că este nevoie de un efort special pentru a asigura accesul celei mai sărace populații a țărilor ACP la aceste tehnologii, ceea ce semnifică punerea în practică a politicilor de adresare a analfabetismului pe calculator, a prețului ridicat și lipsa accesului la echipamentele informatice;

| 20. | recomandă furnizarea sprijinului pentru pregătirea și schimbul, dezvoltarea și adoptarea bunelor practici agricole în țările ACP, cu scopul asigurării accesului imediat la hrană al populației sărace; solicită Consiliului UE, Comisiei și fiecărui stat membru în parte să susțină cercetarea biocarburanților rezultați din deșeurile agricole și din creșterea plantelor comestibile în zonele aride sau semi-aride; |
| --- | --- |

20.

recomandă furnizarea sprijinului pentru pregătirea și schimbul, dezvoltarea și adoptarea bunelor practici agricole în țările ACP, cu scopul asigurării accesului imediat la hrană al populației sărace; solicită Consiliului UE, Comisiei și fiecărui stat membru în parte să susțină cercetarea biocarburanților rezultați din deșeurile agricole și din creșterea plantelor comestibile în zonele aride sau semi-aride;

| 21. | solicită țărilor ACP și Uniunii Europene să promoveze adoptarea unui moratoriu privind producția de plante care urmează a fi transformate în carburanți; |
| --- | --- |

21.

solicită țărilor ACP și Uniunii Europene să promoveze adoptarea unui moratoriu privind producția de plante care urmează a fi transformate în carburanți;

| 22. | subliniază nevoia UE și a țărilor ACP de a avea planuri eficiente, bine gândite pentru rezolvarea situațiilor de urgență în cazul producerii de dezastre în sectorul agricol; |
| --- | --- |

22.

subliniază nevoia UE și a țărilor ACP de a avea planuri eficiente, bine gândite pentru rezolvarea situațiilor de urgență în cazul producerii de dezastre în sectorul agricol;

| 23. | recomandă desfășurarea unor anumite studii privind problemele de mediu de genul deteriorării solului, a biodiversității zonele agricole și efectele schimbărilor climatice asupra agriculturii, și luarea de măsuri relevante pentru ca resursele de mediu să poată fi gestionate corespunzător (un exemplu fiind regenerarea și conservarea solului); |
| --- | --- |

23.

recomandă desfășurarea unor anumite studii privind problemele de mediu de genul deteriorării solului, a biodiversității zonele agricole și efectele schimbărilor climatice asupra agriculturii, și luarea de măsuri relevante pentru ca resursele de mediu să poată fi gestionate corespunzător (un exemplu fiind regenerarea și conservarea solului);

| 24. | solicită țărilor ACP să-și susțină procedurile guvernamentale de punere în aplicare și gestionare a bugetului, în special în vederea facilitării finanțării tuturor acțiunilor și măsurilor specifice menite să combată insecuritatea alimentară; |
| --- | --- |

24.

solicită țărilor ACP să-și susțină procedurile guvernamentale de punere în aplicare și gestionare a bugetului, în special în vederea facilitării finanțării tuturor acțiunilor și măsurilor specifice menite să combată insecuritatea alimentară;

| 25. | solicită statelor membre ale UE și Comisiei să sporească ODA, în particular pentru țările ACP cel mai puțin dezvoltate și importatoare de produse alimentare brute, pentru a le putea permite soluționarea efectelor adverse experimentate în urma creșterii semnificative a prețurilor la alimente, care continuă să le agraveze problemele privind balanța de plăți; |
| --- | --- |

25.

solicită statelor membre ale UE și Comisiei să sporească ODA, în particular pentru țările ACP cel mai puțin dezvoltate și importatoare de produse alimentare brute, pentru a le putea permite soluționarea efectelor adverse experimentate în urma creșterii semnificative a prețurilor la alimente, care continuă să le agraveze problemele privind balanța de plăți;

| 26. | se plânge de condițiile improprii, în special la nivel național, dar și din interiorul comunității de dezvoltare internațională, de eforturile întreprinse în contextul programelor care reprezintă o povară pentru resursele umane și financiare; |
| --- | --- |

26.

se plânge de condițiile improprii, în special la nivel național, dar și din interiorul comunității de dezvoltare internațională, de eforturile întreprinse în contextul programelor care reprezintă o povară pentru resursele umane și financiare;

| 27. | solicită identificarea zonelor în care integrarea politicilor este cu precădere defectuoasă, și dezvoltarea mijloacelor de activare a integrării la orice nivel; |
| --- | --- |

27.

solicită identificarea zonelor în care integrarea politicilor este cu precădere defectuoasă, și dezvoltarea mijloacelor de activare a integrării la orice nivel;

| 28. | încredințează co-președinților sarcina de a înainta rezoluția Consiliului ACP-UE și Comisiei Europene. |
| --- | --- |

28.

încredințează co-președinților sarcina de a înainta rezoluția Consiliului ACP-UE și Comisiei Europene.

---

(1)  Adoptată de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE din 20 martie, Ljubljana (Slovenia).

REZOLUȚIE
   (1)

privind situația din Kenya

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE,

| — | reunindu-se la Ljubljana (Slovenia) între 17 și 20 martie 2008, |
| --- | --- |

—

reunindu-se la Ljubljana (Slovenia) între 17 și 20 martie 2008,

| — | având în vedere articolul 17 alineatul (1) din Regulamentul său de Procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 17 alineatul (1) din Regulamentul său de Procedură,

| — | având în vedere rolul semnificativ jucat de Kenya în promovarea păcii în regiune, |
| --- | --- |

—

având în vedere rolul semnificativ jucat de Kenya în promovarea păcii în regiune,

| — | având în vedere liniile directoare ale Cartei Africane a Drepturilor Omului privind desfășurarea alegerilor democratice, |
| --- | --- |

—

având în vedere liniile directoare ale Cartei Africane a Drepturilor Omului privind desfășurarea alegerilor democratice,

| — | având în vedere Declarația Uniunii Africane privind Principiile de Guvernare a Alegerilor Democratice din Africa (2002), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Uniunii Africane privind Principiile de Guvernare a Alegerilor Democratice din Africa (2002),

| — | având în vedere Decizia Adunării Uniunii Africane privind situația din Kenya în urma alegerilor prezidențiale din 27 decembrie 2007, și reuniunile acesteia din Addis Abeba între 31 ianuarie și 2 februarie 2008 (cea de-a 10-a Sesiune Ordinară), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia Adunării Uniunii Africane privind situația din Kenya în urma alegerilor prezidențiale din 27 decembrie 2007, și reuniunile acesteia din Addis Abeba între 31 ianuarie și 2 februarie 2008 (cea de-a 10-a Sesiune Ordinară),

| — | având în vedere Pactul de Securitate, Stabilitate și Dezvoltare în Regiunea Marilor Lacuri, semnat la 16 decembrie 2006, la Nairobi, Kenya, de către șefii de stat și ai guvernelor statelor din Regiunea Marilor Lacuri, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul de Securitate, Stabilitate și Dezvoltare în Regiunea Marilor Lacuri, semnat la 16 decembrie 2006, la Nairobi, Kenya, de către șefii de stat și ai guvernelor statelor din Regiunea Marilor Lacuri,

| — | având în vedere Declarația de Principii privind Supravegherea Alegerilor Internaționale și Codul de Conduită pentru Supraveghetorii Alegerilor Internaționale, comemorată la Națiunile Unite la 27 octombrie 2005, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de Principii privind Supravegherea Alegerilor Internaționale și Codul de Conduită pentru Supraveghetorii Alegerilor Internaționale, comemorată la Națiunile Unite la 27 octombrie 2005,

| — | având în vedere Declarația Preliminară de la 1 ianuarie 2008 a Misiunii UE de Supraveghere a Alegerilor (EUEOM) în Kenya și rezoluția Parlamentului European din 17 ianuarie 2008 privind situația din Kenya, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Preliminară de la 1 ianuarie 2008 a Misiunii UE de Supraveghere a Alegerilor (EUEOM) în Kenya și rezoluția Parlamentului European din 17 ianuarie 2008 privind situația din Kenya,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat dintre membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 („Acordul Cotonou”) și modificat la Luxembourg, la 25 iunie 2005, în particular articolele 8 și 9, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat dintre membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 („Acordul Cotonou”) și modificat la Luxembourg, la 25 iunie 2005, în particular articolele 8 și 9,

| — | având în vedere eforturile semnificative depuse de Națiunile Unite în vederea soluționării crizei, |
| --- | --- |

—

având în vedere eforturile semnificative depuse de Națiunile Unite în vederea soluționării crizei,

| A. | întrucât populația din Kenya, exercitându-și drepturile democratice, s-a prezentat într-un număr considerabil la 27 decembrie 2007 pentru a-și alege liderii prezidențiali, parlamentari și civili, la care nouă partide și-au depus candidatura la președinție, inclusiv președintele Partidului Unității Naționale (PNU), Mwai Kibaki, și cel al Mișcării Democratice Portocalii (ODM), Raila Odinga, |
| --- | --- |

A.

întrucât populația din Kenya, exercitându-și drepturile democratice, s-a prezentat într-un număr considerabil la 27 decembrie 2007 pentru a-și alege liderii prezidențiali, parlamentari și civili, la care nouă partide și-au depus candidatura la președinție, inclusiv președintele Partidului Unității Naționale (PNU), Mwai Kibaki, și cel al Mișcării Democratice Portocalii (ODM), Raila Odinga,

| B. | întrucât întreaga perioadă a campaniei electorale și a alegerilor a fost liniștită, iar libertatea de asociație, expresie și întrunire a fost în linii mari respectată; întrucât, cu toate acestea, campania a fost de asemenea marcată de diviziuni etno-politice, care au contribuit la situația volatilă de pe parcursul alegerilor, |
| --- | --- |

B.

întrucât întreaga perioadă a campaniei electorale și a alegerilor a fost liniștită, iar libertatea de asociație, expresie și întrunire a fost în linii mari respectată; întrucât, cu toate acestea, campania a fost de asemenea marcată de diviziuni etno-politice, care au contribuit la situația volatilă de pe parcursul alegerilor,

| C. | întrucât cele două partide principale, PNU și ODM, și partidele afiliate au câștigat 103 și respectiv 104 locuri din totalul de 210 ale parlamentului național, |
| --- | --- |

C.

întrucât cele două partide principale, PNU și ODM, și partidele afiliate au câștigat 103 și respectiv 104 locuri din totalul de 210 ale parlamentului național,

| D. | întrucât observatorii internaționali și domestici au concluzionat că procesul electoral anterior clasificării a fost în ansamblu bine gestionat și că alegerile parlamentare pot fi considerate în linii mari ca fiind reușite, dar că contabilizarea alegerilor prezidențiale nu a fost credibilă, și își exprimă prin urmare îndoiala cu privire la acuratețea rezultatelor, |
| --- | --- |

D.

întrucât observatorii internaționali și domestici au concluzionat că procesul electoral anterior clasificării a fost în ansamblu bine gestionat și că alegerile parlamentare pot fi considerate în linii mari ca fiind reușite, dar că contabilizarea alegerilor prezidențiale nu a fost credibilă, și își exprimă prin urmare îndoiala cu privire la acuratețea rezultatelor,

| E. | întrucât Comisia Electorală din Kenya (ECK), în general, a gestionat relativ bine procesul electoral, dar nu a reușit să dea dovadă la stadiul de numărare a voturilor din cadrul alegerilor prezidențiale de imparțialitate, transparență, confidențialitate și, mai presus de toate, de autonomia necesară pentru organizarea de alegeri credibile, |
| --- | --- |

E.

întrucât Comisia Electorală din Kenya (ECK), în general, a gestionat relativ bine procesul electoral, dar nu a reușit să dea dovadă la stadiul de numărare a voturilor din cadrul alegerilor prezidențiale de imparțialitate, transparență, confidențialitate și, mai presus de toate, de autonomia necesară pentru organizarea de alegeri credibile,

| F. | întrucât atmosfera tensionată rezultată în urma anunțării rezultatelor la alegerile prezidențiale a adus cu sine violență și lupte interetnice, lăsând în urmă peste 1 000 de morți, mai bine de 300 000 de răniți și aproximativ 10 000 de persoane căutând refugiu în Uganda, creând prin urmare o criză umanitară de proporții, |
| --- | --- |

F.

întrucât atmosfera tensionată rezultată în urma anunțării rezultatelor la alegerile prezidențiale a adus cu sine violență și lupte interetnice, lăsând în urmă peste 1 000 de morți, mai bine de 300 000 de răniți și aproximativ 10 000 de persoane căutând refugiu în Uganda, creând prin urmare o criză umanitară de proporții,

| G. | întrucât violența a fost extrem de intensă în anumite zone, punând în pericol nu doar siguranța a sute de mii de kenyeni, ci amenințând și numeroase aspecte ale vieții cotidiene, incluzând tranzacțiile economice, educația și sănătatea, |
| --- | --- |

G.

întrucât violența a fost extrem de intensă în anumite zone, punând în pericol nu doar siguranța a sute de mii de kenyeni, ci amenințând și numeroase aspecte ale vieții cotidiene, incluzând tranzacțiile economice, educația și sănătatea,

| H. | întrucât agitația politică din Kenya a afectat activitățile economice din regiune, cu efecte devastatoare asupra vecinilor legați de glie; întrucât prețurile necesităților de bază ale populației sunt în continuă creștere, iar mulți angajați și-au pierdut locul de muncă, |
| --- | --- |

H.

întrucât agitația politică din Kenya a afectat activitățile economice din regiune, cu efecte devastatoare asupra vecinilor legați de glie; întrucât prețurile necesităților de bază ale populației sunt în continuă creștere, iar mulți angajați și-au pierdut locul de muncă,

| I. | întrucât eforturile depuse de Președintele Uniunii Africane, Președintele Republicii Ghana, John Kufuor, au favorizat facilitarea dialogului cu fostul Secretar-General al ONU, Kofi Annan, urmat de Graça Machel și fostul președinte Benjamin Mkapa, în vederea rezolvării conflictului, |
| --- | --- |

I.

întrucât eforturile depuse de Președintele Uniunii Africane, Președintele Republicii Ghana, John Kufuor, au favorizat facilitarea dialogului cu fostul Secretar-General al ONU, Kofi Annan, urmat de Graça Machel și fostul președinte Benjamin Mkapa, în vederea rezolvării conflictului,

| J. | întrucât guvernul din Kenya și Mișcarea Democratică Portocalie s-au angajat să susțină dezbaterile privind Dialogul Național și Reconcilierea din Kenya, facilitate de Kofi Annan, culminând cu un Acord Național de creare a unei coaliții guvernamentale de proporții, |
| --- | --- |

J.

întrucât guvernul din Kenya și Mișcarea Democratică Portocalie s-au angajat să susțină dezbaterile privind Dialogul Național și Reconcilierea din Kenya, facilitate de Kofi Annan, culminând cu un Acord Național de creare a unei coaliții guvernamentale de proporții,

| 1. | salută maturitatea populației din Kenya în adoptarea democrației, astfel cum au demonstrat-o alegerile liniștite din 27 decembrie 2007; |
| --- | --- |

1.

salută maturitatea populației din Kenya în adoptarea democrației, astfel cum au demonstrat-o alegerile liniștite din 27 decembrie 2007;

| 2. | deplânge profund pierderile de vieți inocente și situația umanitară critică provocate de violențele de după alegeri; |
| --- | --- |

2.

deplânge profund pierderile de vieți inocente și situația umanitară critică provocate de violențele de după alegeri;

| 3. | condamnă toate actele de violență care au avut loc, și care nu pot fi pedepsite, și subliniază nevoia de protejare a drepturilor omului ale populației din Kenya, de stopare a abuzurilor și a violenței relaționate cu diferențele sexuale, și de asigurare a respectului pentru dreptul internațional uman; |
| --- | --- |

3.

condamnă toate actele de violență care au avut loc, și care nu pot fi pedepsite, și subliniază nevoia de protejare a drepturilor omului ale populației din Kenya, de stopare a abuzurilor și a violenței relaționate cu diferențele sexuale, și de asigurare a respectului pentru dreptul internațional uman;

| 4. | regretă profund moartea lui Melitus Were și a lui David Kimutai Too, doi deputați europeni recent numiți în funcție, și își exprimă solidaritatea față de parlamentul kenyan pentru pierderea colegilor; |
| --- | --- |

4.

regretă profund moartea lui Melitus Were și a lui David Kimutai Too, doi deputați europeni recent numiți în funcție, și își exprimă solidaritatea față de parlamentul kenyan pentru pierderea colegilor;

| 5. | solicită ca toate actele de violență să fie investigate de urgență și în detaliu prin intermediul mijloacelor adecvate și într-o manieră care să permită restabilirea încrederii populației kenyene în democrație; |
| --- | --- |

5.

solicită ca toate actele de violență să fie investigate de urgență și în detaliu prin intermediul mijloacelor adecvate și într-o manieră care să permită restabilirea încrederii populației kenyene în democrație;

| 6. | solicită de asemenea guvernului kenyan să se asigure că ofensele aduse în baza Actului Electoral al Ofenselor sunt investigate imparțial și temeinic, și că autorii sunt trași la răspundere pentru actele lor, recomandând pe această cale înființarea Comisiei pentru Investigarea Alegerilor; |
| --- | --- |

6.

solicită de asemenea guvernului kenyan să se asigure că ofensele aduse în baza Actului Electoral al Ofenselor sunt investigate imparțial și temeinic, și că autorii sunt trași la răspundere pentru actele lor, recomandând pe această cale înființarea Comisiei pentru Investigarea Alegerilor;

| 7. | solicită în continuare autorităților kenyene să asigure o protecție și o asistență adecvată pentru persoanele care au rămas fără casă, oriunde s-ar afla acestea, fără discriminare etnică, și să-și îndeplinească obligațiile privind drepturile sociale și economice ale persoanelor în cauză (accesul la serviciile alimentare, de sănătate și educaționale), disputele privind repatrierea și terenurile; |
| --- | --- |

7.

solicită în continuare autorităților kenyene să asigure o protecție și o asistență adecvată pentru persoanele care au rămas fără casă, oriunde s-ar afla acestea, fără discriminare etnică, și să-și îndeplinească obligațiile privind drepturile sociale și economice ale persoanelor în cauză (accesul la serviciile alimentare, de sănătate și educaționale), disputele privind repatrierea și terenurile;

| 8. | solicită tuturor părților implicate să pună în aplicare și să promoveze o serie de măsuri de construire a încrederii pentru a încuraja întoarcerea și repatrierea în siguranță a refugiaților și a persoanelor rămase fără casă; |
| --- | --- |

8.

solicită tuturor părților implicate să pună în aplicare și să promoveze o serie de măsuri de construire a încrederii pentru a încuraja întoarcerea și repatrierea în siguranță a refugiaților și a persoanelor rămase fără casă;

| 9. | este profund îngrijorată în legătură cu repercusiunile crizei politice, efectul negativ al acesteia asupra dezvoltării socio-economice a țării și consecințele economice pentru statele învecinate, care depind în mare măsură de infrastructura Kenyei și a căror situație umanitară este subminată de criza în cauză; |
| --- | --- |

9.

este profund îngrijorată în legătură cu repercusiunile crizei politice, efectul negativ al acesteia asupra dezvoltării socio-economice a țării și consecințele economice pentru statele învecinate, care depind în mare măsură de infrastructura Kenyei și a căror situație umanitară este subminată de criza în cauză;

| 10. | condamnă vehement creșterea violenței sexuale ca rezultat al agitației politice, și este în particular îngrijorată în legătură cu condiția femeilor și a fetelor din campusurile de refugiere; solicită, în această privință, autorităților kenyene să asigure victimelor îngrijirea medicală corespunzătoare și solicită poliției să încurajeze denunțarea crimelor și să ia în serios toate rapoartele privind violența sexuală; |
| --- | --- |

10.

condamnă vehement creșterea violenței sexuale ca rezultat al agitației politice, și este în particular îngrijorată în legătură cu condiția femeilor și a fetelor din campusurile de refugiere; solicită, în această privință, autorităților kenyene să asigure victimelor îngrijirea medicală corespunzătoare și solicită poliției să încurajeze denunțarea crimelor și să ia în serios toate rapoartele privind violența sexuală;

| 11. | comandă guvernului kenyan și Mișcării Democratice Portocalii să se angajeze în căutarea liniștită a unei soluții pentru criza politică rezultată în urma alegerilor prezidențiale din 27 decembrie 2007; |
| --- | --- |

11.

comandă guvernului kenyan și Mișcării Democratice Portocalii să se angajeze în căutarea liniștită a unei soluții pentru criza politică rezultată în urma alegerilor prezidențiale din 27 decembrie 2007;

| 12. | salută Acordul Național dintre Guvern și Mișcarea Democratică Portocalie de împărțire a puterii; încurajează punerea în aplicare a acestuia și solicită o asistență imediată pentru consolidarea păcii și securității; |
| --- | --- |

12.

salută Acordul Național dintre Guvern și Mișcarea Democratică Portocalie de împărțire a puterii; încurajează punerea în aplicare a acestuia și solicită o asistență imediată pentru consolidarea păcii și securității;

| 13. | sprijină parlamentul kenyan în vederea inițierii instrumentelor legale și constituționale necesare punerii în aplicare a Acordului; felicită Parlamentul pentru aprobarea în unanimitate, la 18 martie 2008, a Declarației privind Constituția Kenyei (Amendament) și Declarația privind Acordul Național și Reconcilierea, de punere în vigoare a acordului de împărțire a puterii; |
| --- | --- |

13.

sprijină parlamentul kenyan în vederea inițierii instrumentelor legale și constituționale necesare punerii în aplicare a Acordului; felicită Parlamentul pentru aprobarea în unanimitate, la 18 martie 2008, a Declarației privind Constituția Kenyei (Amendament) și Declarația privind Acordul Național și Reconcilierea, de punere în vigoare a acordului de împărțire a puterii;

| 14. | menționează eforturile depuse de ambele partide în vederea restaurării ordinii interioare prin respectarea statului de drept, necesară pentru asigurarea liniștii și securității de pe întreg teritoriul țării, și respectarea vieții umane și a proprietății private; |
| --- | --- |

14.

menționează eforturile depuse de ambele partide în vederea restaurării ordinii interioare prin respectarea statului de drept, necesară pentru asigurarea liniștii și securității de pe întreg teritoriul țării, și respectarea vieții umane și a proprietății private;

| 15. | salută comunitatea internațională, în particular instituțiile ACP-UE, Uniunea Europeană, Uniunea Africană, Autoritatea Interguvernamentală pentru Dezvoltare (IGAD), Comunitatea Africii de Est (EAC) și Panoul persoanelor eminente din Africa care îi include și pe foștii șefi de stat, pentru grija deosebită și contribuția pozitivă manifestate din timpul căutării păcii; |
| --- | --- |

15.

salută comunitatea internațională, în particular instituțiile ACP-UE, Uniunea Europeană, Uniunea Africană, Autoritatea Interguvernamentală pentru Dezvoltare (IGAD), Comunitatea Africii de Est (EAC) și Panoul persoanelor eminente din Africa care îi include și pe foștii șefi de stat, pentru grija deosebită și contribuția pozitivă manifestate din timpul căutării păcii;

| 16. | subliniază că răspunsul acestora reflectă principiul fundamental stabilit de națiuni cu privire la responsabilitatea de a proteja; |
| --- | --- |

16.

subliniază că răspunsul acestora reflectă principiul fundamental stabilit de națiuni cu privire la responsabilitatea de a proteja;

| 17. | salută ajutorul umanitar furnizat de comunitatea internațională; |
| --- | --- |

17.

salută ajutorul umanitar furnizat de comunitatea internațională;

| 18. | salută Guvernul, populația și președintele Ugandei, Yoweri Museveni, pentru primirea și furnizarea securității și asistenței umanitare pentru refugiații din Kenya; apreciază, de asemenea, eforturile depuse de Yoweri Museveni în calitate de președinte al Summit-ului EAC și reprezentanții din Commonwealth ai reuniunii guvernamentale; |
| --- | --- |

18.

salută Guvernul, populația și președintele Ugandei, Yoweri Museveni, pentru primirea și furnizarea securității și asistenței umanitare pentru refugiații din Kenya; apreciază, de asemenea, eforturile depuse de Yoweri Museveni în calitate de președinte al Summit-ului EAC și reprezentanții din Commonwealth ai reuniunii guvernamentale;

| 19. | salută eforturile depuse de Kofi Annan și Panoul persoanelor eminente din Africa în sprijinul acordat Kenyei pentru soluționarea disputei politice; apreciază, de asemenea, intervenția crucială a președintelui Uniunii Africane, Jakaya M. Kikwete, președinte al Republicii Unite Tanzania; |
| --- | --- |

19.

salută eforturile depuse de Kofi Annan și Panoul persoanelor eminente din Africa în sprijinul acordat Kenyei pentru soluționarea disputei politice; apreciază, de asemenea, intervenția crucială a președintelui Uniunii Africane, Jakaya M. Kikwete, președinte al Republicii Unite Tanzania;

| 20. | solicită luarea de măsuri concrete în vederea stabilirii unei comisii electorale cu adevărat imparțiale care să conducă mai bine pe viitor alegerile libere și echitabile și să întreprindă reformele juridice, constituționale și instituționale necesare; |
| --- | --- |

20.

solicită luarea de măsuri concrete în vederea stabilirii unei comisii electorale cu adevărat imparțiale care să conducă mai bine pe viitor alegerile libere și echitabile și să întreprindă reformele juridice, constituționale și instituționale necesare;

| 21. | îndeamnă toate revistele legislative naționale să afișeze perioadele pre-electorale, electorale și post-electorale, pentru mecanismele credibile și eficiente de soluționare a plângerilor electorale; |
| --- | --- |

21.

îndeamnă toate revistele legislative naționale să afișeze perioadele pre-electorale, electorale și post-electorale, pentru mecanismele credibile și eficiente de soluționare a plângerilor electorale;

| 22. | este îngrijorată în legătură cu tendințele pluralismului politic spre etnicizare în cadrul proceselor democratice, și solicită o investigare serioasă a problemei; |
| --- | --- |

22.

este îngrijorată în legătură cu tendințele pluralismului politic spre etnicizare în cadrul proceselor democratice, și solicită o investigare serioasă a problemei;

| 23. | îndeamnă toate partidele să-și respecte responsabilitățile prin angajarea constructivă și deplină în procesul de conciliere, dezbătând în comun, prin dialog, toate problemele, incluzând reformele electorale, constituționale și referitoare la diferențele dintre sexe, si să cadă de acord asupra unei soluții politice durabile și de consens privind criza în cauză; |
| --- | --- |

23.

îndeamnă toate partidele să-și respecte responsabilitățile prin angajarea constructivă și deplină în procesul de conciliere, dezbătând în comun, prin dialog, toate problemele, incluzând reformele electorale, constituționale și referitoare la diferențele dintre sexe, si să cadă de acord asupra unei soluții politice durabile și de consens privind criza în cauză;

| 24. | solicită societății civile din Kenya, organizațiilor religioase și populației kenyene să sprijine și să promoveze procesul de conciliere; |
| --- | --- |

24.

solicită societății civile din Kenya, organizațiilor religioase și populației kenyene să sprijine și să promoveze procesul de conciliere;

| 25. | solicită comunității internaționale să acorde o asistență corespunzătoare reconstruirii zonelor afectate, incluzând repatrierea urgentă a persoanelor rămase fără casă, cu accent pe zonele rurale și defavorizate; |
| --- | --- |

25.

solicită comunității internaționale să acorde o asistență corespunzătoare reconstruirii zonelor afectate, incluzând repatrierea urgentă a persoanelor rămase fără casă, cu accent pe zonele rurale și defavorizate;

| 26. | îndeamnă autoritățile kenyene să adreseze disparitatea economică dintre bogați și săraci în vederea creării unui precedent pentru o distribuție mai echilibrată a bunăstării naționale; îndeamnă autoritățile să adreseze și problemele de bază, cum ar fi titlul de proprietate, care au subminat guvernarea țării; |
| --- | --- |

26.

îndeamnă autoritățile kenyene să adreseze disparitatea economică dintre bogați și săraci în vederea creării unui precedent pentru o distribuție mai echilibrată a bunăstării naționale; îndeamnă autoritățile să adreseze și problemele de bază, cum ar fi titlul de proprietate, care au subminat guvernarea țării;

| 27. | încredințează co-președinților sarcina de a înainta rezoluția Consiliului ACP-UE, Comisiei Europene, Uniunii Africane, Parlamentului Pan-African, IGAD, EAC, Adunării Legislative EAC, guvernului și parlamentului kenyan. |
| --- | --- |

27.

încredințează co-președinților sarcina de a înainta rezoluția Consiliului ACP-UE, Comisiei Europene, Uniunii Africane, Parlamentului Pan-African, IGAD, EAC, Adunării Legislative EAC, guvernului și parlamentului kenyan.

---

(1)  Adoptată de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la 20 martie 2008, Ljubljana (Slovenia).

---