# Eiropas Savienības C 287/2008

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 287 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 51. sējums2008. gada 10. novembris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 287

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

51. sējums2008. gada 10. novembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Komisija |
| 2008/C 287/01 | Eiropas Kopienu gada pārskati — 2007. finanšu gads — I sējums — Konsolidētie finanšu pārskati un konsolidētie pārskati par budŽeta izpildi | 1 |
| 2008/C 287/02 | Ticamības deklarācija, ko palāta sagatavojusi eiropas parlamentam un padomei | 111 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

2008/C 287/01

Eiropas Kopienu gada pārskati — 2007. finanšu gads — I sējums — Konsolidētie finanšu pārskati un konsolidētie pārskati par budŽeta izpildi

1

2008/C 287/02

Ticamības deklarācija, ko palāta sagatavojusi eiropas parlamentam un padomei

111

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 287/03 | Piezīme lasītājam(sk. aizmugurējā vāka iekšpusē) | s3 |

2008/C 287/03

Piezīme lasītājam(sk. aizmugurējā vāka iekšpusē)

Piezīme lasītājam

s3

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

| 10.11.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 287/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 287/1

---

EIROPAS KOPIENU GADA PĀRSKATI

2007. FINANŠU GADS

I sējums

KONSOLIDĒTIE FINANŠU PĀRSKATI UN KONSOLIDĒTIE PĀRSKATI PAR BUDŽETA IZPILDI

(2008/C 287/01)

SATURS

Konsolidēto pārskatu piezīme

Galvenie notikumi un jautājumi

ES budžeta izpilde un uzskaite

| I DAĻA: | Eiropas Kopienu konsolidētie finanšu pārskati un to paskaidrojumi |
| --- | --- |

I DAĻA:

| A. | Bilance |
| --- | --- |

A.

| B. | Saimnieciskā rezultāta pārskats |
| --- | --- |

B.

| C. | Naudas plūsmas tabula |
| --- | --- |

C.

| D. | Pārskats par neto aktīvu pārmaiņām |
| --- | --- |

D.

| E. | Finanšu pārskatu paskaidrojumi |
| --- | --- |

E.

| II DAĻA: | Konsolidētie pārskati par Eiropas Kopienu budžeta izpildi un to paskaidrojumi |
| --- | --- |

II DAĻA:

| A. | Konsolidētie pārskati par budžeta izpildi |
| --- | --- |

A.

| B. | Paskaidrojumi attiecībā uz konsolidētajiem pārskatiem par budžeta izpildi |
| --- | --- |

B.

KONSOLIDĒTO PĀRSKATU PIEZĪME

Eiropas Kopienu 2007. gada konsolidētie pārskati sagatavoti, pamatojoties uz citu iestāžu un struktūru sniegto informāciju atbilstoši Finanšu regulas 129. panta 2. punktam. Ar šo apliecinu, ka tie sagatavoti atbilstoši EK Finanšu regulas VII sadaļas prasībām un saskaņā ar finanšu pārskatu pielikumā izklāstītajiem grāmatvedības principiem, noteikumiem un metodēm.

Esmu saņēmis visu informāciju, kas nepieciešama pārskatu sagatavošanai un liecina par Eiropas Kopienu aktīviem un saistībām, kā arī budžeta izpildi, no minēto iestāžu un struktūru grāmatvežiem, kas apliecinājuši informācijas ticamību.

Ar šo apliecinu, ka, pamatojoties uz šo informāciju un pārbaudēm, kuras uzskatīju par nepieciešamām, lai apstiprinātu Eiropas Komisijas pārskatus, man ir pietiekama pārliecība, ka pārskati visos būtiskajos aspektos sniedz patiesu un skaidru priekšstatu par Eiropas Kopienu finanšu stāvokli.

Image

Brian GRAY

Eiropas Komisijas grāmatvedis

GALVENIE NOTIKUMI UN JAUTĀJUMI

Eiropas Kopienu 2007. gada pārskati ir trešais pārskatu komplekts, ko sagatavo saskaņā ar noteikumiem, ko Eiropas Kopienas ieviesa 2005. gadā un kuru pamatā ir uzkrāšanas princips grāmatvedībā. 2007. gadā tika aktualizēta arī Finanšu regula, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, un tās jaunā versija stājās spēkā 2007. gada 1. maijā.

Līdzīgi kā sagatavojot citus pārskatus, Komisija centusies uzlabot iepriekš publicētos pārskatus, lai lasītājam sniegtā informācija būtu saprotamāka un atbilstošāka.

2007. gada pārskatu izklāstā notikušas šādas pārmaiņas:

| — | Ieviesta jauna iedaļa, kas skaidro ES budžeta izpildi un uzskaiti. Šajā iedaļā sniegts skaidrojums par to, kā Kopienas tiek finansētas un kā tiek tērēti, kontrolēti un uzskaitīti naudas līdzekļi. |
| --- | --- |

—

Ieviesta jauna iedaļa, kas skaidro ES budžeta izpildi un uzskaiti. Šajā iedaļā sniegts skaidrojums par to, kā Kopienas tiek finansētas un kā tiek tērēti, kontrolēti un uzskaitīti naudas līdzekļi.

| — | Pievienota arī iedaļa, lai labāk skaidrotu nepamatoti veikto maksājumu atgūšanu, tostarp sniedzot sīku aprakstu par attiecīgajām summām (skatīt E. iedaļas 6. paskaidrojumu). |
| --- | --- |

—

Pievienota arī iedaļa, lai labāk skaidrotu nepamatoti veikto maksājumu atgūšanu, tostarp sniedzot sīku aprakstu par attiecīgajām summām (skatīt E. iedaļas 6. paskaidrojumu).

E.

6.

| — | Budžeta izpildes tabulas tagad sagatavotas miljonos euro. Pievienota arī kopsavilkuma tabula, lai pārskatāmāk atspoguļotu budžeta ieņēmumus un izdevumus. |
| --- | --- |

—

Budžeta izpildes tabulas tagad sagatavotas miljonos euro. Pievienota arī kopsavilkuma tabula, lai pārskatāmāk atspoguļotu budžeta ieņēmumus un izdevumus.

| — | Paskaidrojumos pirmo reizi veikta saimnieciskā rezultāta saskaņošana ar budžeta rezultātiem. |
| --- | --- |

—

Paskaidrojumos pirmo reizi veikta saimnieciskā rezultāta saskaņošana ar budžeta rezultātiem.

Visbeidzot, jāatzīmē, ka kopš 2006. gada paplašinājies konsolidācijas apjoms — tagad konsolidācijai pakļauti trīs kopuzņēmumi un 26 aģentūras salīdzinājumā ar vienu kopuzņēmumu un 24 aģentūrām 2006. gadā.

GALVENIE JAUTĀJUMI 2007. GADA PĀRSKATOS

| — | Budžeta pārpalikums turpinājis samazināties, sarūkot no 1 848 miljoniem euro līdz 1 529 miljoniem euro. |
| --- | --- |

—

Budžeta pārpalikums turpinājis samazināties, sarūkot no 1 848 miljoniem euro līdz 1 529 miljoniem euro.

| — | Gada saimnieciskais rezultāts palielinājies: 2006. gadā pārpalikums sasniedza 197 miljonus euro, bet 2007. gadā — 7 462 miljonus euro. |
| --- | --- |

—

Gada saimnieciskais rezultāts palielinājies: 2006. gadā pārpalikums sasniedza 197 miljonus euro, bet 2007. gadā — 7 462 miljonus euro.

| — | Aktīvu kopsumma palielinājās no 67 332 miljoniem euro 2006. gadā līdz 75 386 miljoniem euro, bet kopējās saistības pieauga attiecīgi no 131 550 miljoniem euro līdz 134 006 miljoniem euro. Aktīvu un saistību starpību īstermiņā finansēs no budžeta līdzekļiem, par kuriem jau ir nobalsots, vai ilgtermiņā — no dalībvalstu garantētajiem līdzekļiem. |
| --- | --- |

—

Aktīvu kopsumma palielinājās no 67 332 miljoniem euro 2006. gadā līdz 75 386 miljoniem euro, bet kopējās saistības pieauga attiecīgi no 131 550 miljoniem euro līdz 134 006 miljoniem euro. Aktīvu un saistību starpību īstermiņā finansēs no budžeta līdzekļiem, par kuriem jau ir nobalsots, vai ilgtermiņā — no dalībvalstu garantētajiem līdzekļiem.

ES BUDŽETA IZPILDE UN UZSKAITE

1.   GADA BUDŽETA SAGATAVOŠANA

ES budžets finansē dažādus politikas virzienus un programmas visā Eiropas Savienībā. Atbilstoši dalībvalstu noteiktajām prioritātēm Komisija īsteno konkrētas programmas, darbības un projektus attiecīgajās jomās. To tēmas var būt visplašākās — no atbalsta izglītības projektiem, kas veicina studentu un pasniedzēju mobilitāti, līdz pat projektiem, kas palīdz nodrošināt labākus darba apstākļus strādājošiem ES, un projektiem, kas vērsti uz ārējo robežu kontroles uzlabošanu.

Gandrīz 95 % ES budžeta tiek tērēti tādu ES politikas virzienu un darbību finansēšanai, par kurām vienojušās visas dalībvalstis. Gada budžeta un ES politikas virzienu tiešu sasaisti nodrošina budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām. Klasifikācija budžeta līdzekļu sadalei pa darbības jomām, ko pirmo reizi ieviesa 2004. gada budžetā, ļauj skaidri noteikt Eiropas Savienības politikas jomas un kopējo līdzekļu daudzumu, kāds atvēlēts katrai no šīm jomām.

32 politikas jomas sadalītas aptuveni 200 darbībās, no kurām vairāk kā 110 ietver darbības budžeta pozīcijas un tādējādi ir atspoguļotas budžeta klasifikācijā kā budžeta nodaļas. Šīs politikas jomas galvenokārt vērstas uz darbību, jo to pamatdarbību mērķis ir palīdzēt līdzekļu saņēmējiem — trešām personām to attiecīgās darbības jomās. Tomēr citas politikas jomas, piemēram, “Koordinācija un juridiskās konsultācijas” un “Budžets”, ir horizontālas un nodrošina pienācīgu Komisijas darbību. Dalījums darbībās nodrošina vienotu konceptuālo ietvaru prioritāšu noteikšanai, plānošanai, budžeta sagatavošanai, uzraudzībai un pārskatu sagatavošanai, un tā galvenais mērķis ir veicināt efektīvu, ekonomisku un racionālu līdzekļu izlietošanu.

Budžeta projekta pieņemšanas iekšējā kārtība sākas ar to, ka Komisija sagatavo budžetu. Pēc tam tas tiek nodots Padomei, kas, ja uzskata par nepieciešamu, var veikt budžeta grozījumus. Tālāk aktualizētais budžets nonāk Eiropas Parlamentā, kas arī var ierosināt grozījumus, kā arī apstiprināt vai noraidīt kārtējā budžeta projektu. Kad saskaņoti visi grozījumi un papildinājumi (tostarp Komisija vajadzības gadījumā sagatavojusi pilnībā jaunu budžeta projektu), decembra vidū budžetu pieņem Parlaments. Parlamenta priekšsēdētājs izsludina budžeta pieņemšanu, un var sākties tā izpilde.

2.   KĀ EK SAŅEM FINANSĒJUMU?

EK ir pieejams divu veidu finansējums — pašu resursu ieņēmumi un citi ieņēmumi.

2.1.   Pašu resursu ieņēmumi un debitoru parādi

Pašu resursu ieņēmumus ES uzkrāj automātiski, lai finansētu tās budžetu, un nav nepieciešams vēlāks valstu iestāžu lēmums (2007. gadā — 93 % no kopējiem ieņēmumiem). Budžeta finansēšanai nepieciešamo pašu resursu kopsummu nosaka, no kopējiem izdevumiem atskaitot citus ieņēmumus. Pašu resursu kopsumma nedrīkst pārsniegt 1,24 % no ES nacionālā kopienākuma (NKI). Pašu resursus var iedalīt šādās kategorijās:

| 1. | Tradicionālie pašu resursi (TPR), ko veido muitas nodokļi, lauksaimniecības nodevas un cukura nodevas. Šos pašu resursus no uzņēmējiem ES vārdā iekasē dalībvalstis. Tomēr dalībvalstis patur 25 % kā kompensāciju par iekasēšanas izmaksām. Muitas nodokļus un ievedmuitu lauksaimniecības nodevas piemēro preču importam no trešām valstīm atbilstoši likmēm, kuru pamatā ir vienotais muitas tarifs. Cukura nodevas maksā cukura ražotāji, lai finansētu cukura eksporta kompensācijas. TPR parasti veido ap 15 % no pašu resursu ieņēmumu kopapjoma. |
| --- | --- |

1.

Tradicionālie pašu resursi (TPR), ko veido muitas nodokļi, lauksaimniecības nodevas un cukura nodevas. Šos pašu resursus no uzņēmējiem ES vārdā iekasē dalībvalstis. Tomēr dalībvalstis patur 25 % kā kompensāciju par iekasēšanas izmaksām. Muitas nodokļus un ievedmuitu lauksaimniecības nodevas piemēro preču importam no trešām valstīm atbilstoši likmēm, kuru pamatā ir vienotais muitas tarifs. Cukura nodevas maksā cukura ražotāji, lai finansētu cukura eksporta kompensācijas. TPR parasti veido ap 15 % no pašu resursu ieņēmumu kopapjoma.

| 2. | Pašu resursus, kuru pamatā ir pievienotās vērtības nodoklis (PVN), maksā no dalībvalstu PVN bāzes, kas šiem mērķiem saskaņota atbilstoši Kopienas noteikumiem. Katras dalībvalsts saskaņotajai bāzei piemēro vienādu procentu. Tomēr izmantojamā PVN bāze nedrīkst pārsniegt 50 % no katras dalībvalsts NKI. PVN resursi parasti veido ap 15 % pašu resursu ieņēmumu. |
| --- | --- |

2.

Pašu resursus, kuru pamatā ir pievienotās vērtības nodoklis (PVN), maksā no dalībvalstu PVN bāzes, kas šiem mērķiem saskaņota atbilstoši Kopienas noteikumiem. Katras dalībvalsts saskaņotajai bāzei piemēro vienādu procentu. Tomēr izmantojamā PVN bāze nedrīkst pārsniegt 50 % no katras dalībvalsts NKI. PVN resursi parasti veido ap 15 % pašu resursu ieņēmumu.

| 3. | Resursus, kuru pamatā ir nacionālais kopienākums (NKI), izmanto, lai sabalansētu budžeta ieņēmumus un izdevumus, t. i., finansētu to budžeta daļu, ko nesedz citi ieņēmumu avoti. Katras dalībvalsts NKI tiek piemērots vienāds procents, kas noteikts atbilstoši Kopienas noteikumiem. NKI resursi parasti veido ap 70 % pašu resursu ieņēmumu. |
| --- | --- |

3.

Resursus, kuru pamatā ir nacionālais kopienākums (NKI), izmanto, lai sabalansētu budžeta ieņēmumus un izdevumus, t. i., finansētu to budžeta daļu, ko nesedz citi ieņēmumu avoti. Katras dalībvalsts NKI tiek piemērots vienāds procents, kas noteikts atbilstoši Kopienas noteikumiem. NKI resursi parasti veido ap 70 % pašu resursu ieņēmumu.

Saistībā ar šo summu maksāšanu atsevišķā kontā uzskaita tradicionālos pašu resursus, ko saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 6. panta 3. punkta b) apakšpunktu noteikušas dalībvalstis, bet kas vēl nav pieejami Kopienām, jo vēl nav atgūti vai garantēti, vai tāpēc, ka ir apstrīdēti. Katra dalībvalsts nosūta Komisijai minēto kontu ceturkšņa pārskatu, par katru resursu veidu sniedzot šādas ziņas:

| — | iepriekšējā ceturkšņa nesamaksātais atlikums, |
| --- | --- |

—

iepriekšējā ceturkšņa nesamaksātais atlikums,

| — | konkrētajā ceturksnī atgūtās summas, |
| --- | --- |

—

konkrētajā ceturksnī atgūtās summas,

| — | konkrētajā ceturksnī veiktās bāzes korekcijas (labojumi/dzēstās summas), |
| --- | --- |

—

konkrētajā ceturksnī veiktās bāzes korekcijas (labojumi/dzēstās summas),

| — | norakstītās summas, |
| --- | --- |

—

norakstītās summas,

| — | konkrētā ceturkšņa beigās atgūstamo līdzekļu atlikums. |
| --- | --- |

—

konkrētā ceturkšņa beigās atgūstamo līdzekļu atlikums.

Tiklīdz atsevišķajā kontā uzskaitītie tradicionālie pašu resursi atgūti, tiem jākļūst pieejamiem Komisijai vēlākais pirmajā darba dienā pēc 19. datuma otrajā mēnesī, kas seko pēc mēneša, kurā prasījumi tika atgūti.

Lai atspoguļotu situācijas, kad reāla līdzekļu atgūšana ir maz ticama, jāveic atsevišķajā kontā uzskaitīto prasījumu norakstīšana. Norakstīšanu veic, pamatojoties uz dalībvalstu novērtējumiem saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 6. panta 4. punkta b) apakšpunktu, kurā ir noteikts, ka “dalībvalstis līdz ar konkrēta gada pēdējo ceturkšņa pārskatu sūta tāmi par to prasījumu kopsummu, kas tā gada 31. decembrī ierakstīti atsevišķā kontā un kuru nav paredzams atgūt”.

Pamatojoties uz dalībvalstu novērtējumiem, norakstījuma summu atskaita no posteņa “no dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi” bilances aktīvu daļā. Tomēr tas nenozīmē, ka Komisija atsakās no šajā vērtības korekcijā ietverto summu atgūšanas. Pat tad, ja atgūšanas iespēja ir ļoti neliela (pat praktiski neiespējama), tas nebūt nenozīmē, ka Kopienu budžets zaudējis attiecīgās summas kā tradicionālos pašu resursus. Neatgūtie prasījumi ir zaudēti tikai tad, ja dalībvalsts izmantojusi visus līdzekļus, kas tai jāpielieto, lai nodrošinātu atgūšanu. Ja dalībvalsts to nedara, tā kļūst finansiāli atbildīga, un saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 17. panta 2. punktu tai attiecīgā summa jāiemaksā Kopienu budžetā.

2.2.   Citi ieņēmumi

Citi ieņēmumi no Eiropas Kopienu darbībām veido aptuveni 7 % no kopējiem ieņēmumiem. Tās ir, piemēram, soda naudas par konkurences noteikumu pārkāpšanu, rīkojumi par līdzekļu atgūšanu no privātā un valsts sektora parādniekiem saistībā ar Kopienas projektu vadību (kā iepriekš minētajā piemērā). Šajā kategorijā ietilpst arī Eiropas Kopienu Tiesas piespriestie soda maksājumi no dalībvalstīm, kas nepilda kādu konkrētu spriedumu. Katru gadu Komisija vada simtiem tūkstošu projektu, un gadā tai nākas izdot ap 12 000 līdzekļu atgūšanas rīkojumu. Par jebkuru laikā nenomaksātu parādu tiek aprēķināti soda procenti. Ja nav nomaksāts kādas trešās personas, kas nav Kopienas dalībvalsts, parāds, Komisijas (un Padomes) lēmumi, kas uzliek maksāšanas pienākumu, izpildāmi tieši un atbilstoši spēkā esošajai civilprocesa kārtībai teritorijā, kurā jāveic lēmuma izpilde. Pret pārējiem parādniekiem, izmantojot ārējas juridiskās firmas, vēršas Juridiskais dienests.

3.   KĀ PĀRVALDA UN TĒRĒ KOPIENAS BUDŽETU

3.1.   Galvenie darbības izdevumi

Eiropas Kopienu darbības izdevumi aptver finanšu plāna dažādas pozīcijas, un tiem ir dažādas formas atkarībā no tā, kā naudu izmaksā un kā to pārvalda. Saskaņā ar Finanšu regulu Kopienas veic vispārējā budžeta izpildi, izmantojot šādas metodes:

| | Tieša centralizēta vadība: budžeta izpildi tieši veic atbildīgā Kopienu iestāde vai struktūra. |
| --- | --- |

Tieša centralizēta vadība: budžeta izpildi tieši veic atbildīgā Kopienu iestāde vai struktūra.

Tieša centralizēta vadība:

| | Netieša centralizēta vadība: attiecas uz gadījumiem, kad Kopienas uztic kādas budžeta daļas vadību kādai Kopienu vai dalībvalsts struktūrai. |
| --- | --- |

Netieša centralizēta vadība: attiecas uz gadījumiem, kad Kopienas uztic kādas budžeta daļas vadību kādai Kopienu vai dalībvalsts struktūrai.

Netieša centralizēta vadība:

| | Decentralizēta vadība: Kopienas deleģē konkrētus budžeta izpildes uzdevumus trešām valstīm. |
| --- | --- |

Decentralizēta vadība: Kopienas deleģē konkrētus budžeta izpildes uzdevumus trešām valstīm.

Decentralizēta vadība:

| | Dalīta vadība: ar šo metodi Kopienas līdzīgi deleģē konkrētus budžeta izpildes uzdevumus dalībvalstīm. |
| --- | --- |

Dalīta vadība: ar šo metodi Kopienas līdzīgi deleģē konkrētus budžeta izpildes uzdevumus dalībvalstīm.

Dalīta vadība:

| | Kopēja vadība: saskaņā ar šo metodi Kopienas uztic noteiktus izpildes uzdevumus starptautiskai organizācijai. |
| --- | --- |

Kopēja vadība: saskaņā ar šo metodi Kopienas uztic noteiktus izpildes uzdevumus starptautiskai organizācijai.

Kopēja vadība:

Lielākā daļa izdevumu (šogad 90 miljardi euro; 2006. gadā — 91 miljards euro) iedalīti pozīcijā “Dalīta vadība”, kas paredz deleģēt dalībvalstīm uzdevumus, kas skar tādas jomas kā lauksaimniecības izdevumi un strukturālie pasākumi.

3.2.   Dažādi finanšu dalībnieki

Komisāru kolēģija uzņemas kopīgo politisko atbildību, tomēr tai nav praktiski nekādu budžeta izpildes pilnvaru. Katru gadu tā deleģē šos uzdevumus atsevišķiem ierēdņiem, kas atskaitās kolēģijai un ievēro Civildienesta noteikumus. Attiecīgo personālu — parasti ģenerāldirektorus un dienestu vadītājus — sauc par “deleģētajiem kredītrīkotājiem”. Tie, savukārt, var deleģēt budžeta izpildes uzdevumus tālāk “pastarpināti deleģētajiem kredītrīkotājiem”.

Komisāru kolēģija

Kredītrīkotāji atbild par vadības procesu kopumā, nosakot, kas jādara, lai sasniegtu iestādes izvirzītos politiskos mērķus, kā arī vadot uzsāktās darbības gan no darbības, gan budžeta aspekta, tostarp parakstot juridiskas saistības, veicot izpildes uzraudzību, veicot maksājumus un vajadzības gadījumā pat līdzekļu atgūšanu. Kredītrīkotājiem jānodrošina arī novērtējumu veikšana, lai analizētu sagatavoto priekšlikumu dzīvotspēju (ex ante novērtējums) un nodrošinātu jau uzsākto programmu panākumus un rentabilitāti (starpposma un ex post novērtējums). Šo novērtējumu rezultātus izmanto, lai uzlabotu lēmumu pieņemšanas procesu un veicinātu Kopienas intervences pārredzamību, atbildību un rentabilitāti.

Kredītrīkotāji

ex ante

ex post

Katrā ģenerāldirektorātā pareizas finanšu vadības principa ievērošanu un pienācīgu atbildību nodrošina vadības kontroles (veic kredītrīkotāji) atdalīšana no iekšējās revīzijas un atbilstības kontrole, izmantojot skaidri noteiktus iekšējās kontroles standartus (kuru pamatā ir COSO starptautiskie standarti), en ante un ex post kontroles, neatkarīga iekšējā revīzija, balstoties uz riska novērtējumiem, kā arī regulāri darba ziņojumi attiecīgajiem komisāriem.

COSO

en ante

ex post

Grāmatvedis izpilda kredītrīkotāju sagatavotos maksājuma un līdzekļu atgūšanas rīkojumus un atbild par finanšu līdzekļu pārvaldību, grāmatvedības noteikumu un metožu noteikšanu, grāmatvedības sistēmu apstiprināšanu, grāmatvedības uzskaites veikšanu un iestādes gada pārskatu sagatavošanu, kā arī par šādu pārskatu konsolidēšanu ar citu konsolidēto struktūru pārskatiem. Turklāt grāmatvedim jāparaksta pārskati, apliecinot, ka tie sniedz patiesu un skaidru priekšstatu par finanšu stāvokli.

Grāmatvedis

Iekšējo revidentu, kurš šaurākā šā jēdziena izpratnē nav uzskatāms par finanšu dalībnieku, ieceļ iestāde, lai pārliecinātos par budžeta izpildes sistēmu un procedūru pienācīgu darbību un konsultētu iestādi riska pārvaldības jautājumos. Iekšējais revidents sagatavo neatkarīgus atzinumus par vadības un kontroles sistēmu kvalitāti, kā arī sniedz ieteikumus par to, kā uzlabot darbības procedūras un veicināt pareizu finanšu vadību.

Iekšējo revidentu

3.3.   ES budžeta izlietojuma saistību uzņemšanās

Pēc budžeta apstiprināšanas Budžeta ģenerāldirektorāts, izmantojot Komisijas grāmatvedības sistēmu, nodrošina līdzekļu pieejamību dažādiem Komisijas departamentiem, iestādēm un citām struktūrām atbilstoši to politiskajai atbildībai un saskaņā ar sistēmu, ko sauc par budžeta sadali pa darbības jomām. Piemēram, Komisija deleģē atbildību par to budžeta pozīciju pārvaldību, kas saistītas ar vidi, Vides ģenerāldirektorāta vadītājam jeb ģenerāldirektoram, kurš šajā kontekstā kļūst par attiecīgās budžeta pozīcijas deleģēto kredītrīkotāju.

Lai varētu uzņemties juridiskas saistības, iesaistot trešās personas (piemēram, parakstīt līgumu vai dotācijas nolīgumu), gada budžetā jāparedz budžeta pozīcija attiecīgās darbības veikšanai. Attiecīgajā budžeta pozīcijā jābūt arī pieejamiem pietiekamiem līdzekļiem izdevumu segšanai. Ja šie nosacījumi ir izpildīti, nepieciešamie līdzekļi jārezervē budžetā, uzņemoties budžeta saistības grāmatvedības sistēmā.

Kad par projektu atbildīgā persona, ko dēvē par saistību iniciatoru, uzņēmusies budžeta saistības, tālākajā virzībā jāizmanto iepriekš noteikta kārtība vai “finanšu ķēde”, t. i. papīra vai elektronisku dokumentu veidā veikta aprite, kurā iesaistīti vismaz divi cilvēki (t.s. “četru acu princips”) — iniciators un pārbaudītājs. Izveidotās finanšu ķēdes nodrošina finanšu un darbības pārbaudes veikšanu, pirms saistības apstiprina atbildīgais kredītrīkotājs.

Kopienas budžeta līdzekļu tērēšana nav atļauta, pirms Komisija vai cita EK struktūra un iespējamais Kopienas naudas līdzekļu saņēmējs uzņemas rakstiskas juridiskas saistības. Centralizētā tiešās vadības sistēmā šādas juridiskas saistības noformē vai nu kā līgumu ar darbuzņēmēju, vai kā dotācijas nolīgumu ar saņēmēju.

Pēc apstiprināšanas budžeta saistības reģistrē budžeta grāmatvedības sistēmā, un apropriācijas atbilstoši iztērē. Tas tomēr neietekmē vispārējos kontus (jeb virsgrāmatu), jo nekādi izdevumi pagaidām nav radušies. Tas ir tāpēc, ka Eiropas Kopienu grāmatvedības sistēmu veido divi atsevišķi, tomēr savstarpēji saistīti elementi:

| a) | budžeta konti, kas satur detalizētu informāciju par budžeta izpildi; un |
| --- | --- |

a)

budžeta konti, kas satur detalizētu informāciju par budžeta izpildi; un

| b) | vispārējie konti, ko izmanto, lai sagatavotu bilanci un saimnieciskā rezultāta pārskatu. |
| --- | --- |

b)

vispārējie konti, ko izmanto, lai sagatavotu bilanci un saimnieciskā rezultāta pārskatu.

Budžeta konti atspoguļo ikdienā uzņemtās saistības un veiktos maksājumus ap 1 150 budžeta pozīcijās. To pamatā ir modificēts naudas plūsmas grāmatvedības princips, saskaņā ar kuru izdevumus vai ienākumus reģistrē kontos tikai, kad attiecībā uz naudas līdzekļiem ir uzņemtas saistības, tie ir izmaksāti vai saņemti. Šāda veida grāmatvedības uzskaite raksturīga publiskajam sektoram, kur vēsturiski galvenā uzmanība parasti tikusi pievērsta budžetam un tā izpildei. Eiropas Parlaments, t. i., iestāde, kurai pakļauta izpildvara jeb Komisija, protams, vēlas pārliecināties, vai izpildvara ir izpildījusi Parlamenta vēlmes, kas izteiktas, pieņemot budžetu. Katru mēnesi Komisija Europa tīmekļa vietnē publicē sīku skaitlisko informāciju par budžeta izpildes pašreizējo stāvokli (tēriņiem). Skaitliskie dati tiek sniegti finanšu plāna pozīciju un politikas jomu dalījumā.

Europa

Vispārējos kontos (jeb virsgrāmatā) izmanto divkāršā ieraksta grāmatvedības metodi, lai atspoguļotu visus finanšu gada izdevumus un ieņēmumus, tādējādi atspoguļojot saimniecisko rezultātu, un aktīvu un saistību bilances veidā parādītu, kāds ir EK finanšu stāvoklis dotā gada 31. decembrī.

3.4.   Maksājuma veikšana

3.4.1.   Vispārīgie noteikumi

Maksājumu nav iespējams veikt, ja budžeta saistības jau nav apstiprinājis kredītrīkotājs, kurš veic attiecīgo darbību. Veicot maksājumu, obligāti jāievēro darba plūsma, kas līdzinās plūsmai, kura noteikta, uzņemoties budžeta saistības. To veic grāmatvedības sistēmā, paralēli nodrošinot maksājuma izsekojamību papīra vai elektronisko dokumentu veidā. Procesu atkal uzsāk iniciators, un noslēgumā apstiprina pastarpināti deleģētais kredītrīkotājs. Kad maksājums apstiprināts, automātiski atjaunojas informācija gan budžeta, gan vispārējos kontos.

Nākamais solis pēc maksājuma apstiprināšanas grāmatvedības sistēmā ir veikt pārvedumu uz saņēmēja kontu. Komisija gandrīz visus maksājumus veic ar bankas pārvedumu palīdzību, izmantojot, piemēram, Budžeta ģenerāldirektorāta Kases departamentu. Tai ir atvērti bankas konti dalībvalstu valsts kasēs, centrālajās bankās un komercbankās.

Komisija veic vairāk nekā miljons maksājumu gadā. Komisija ir SWIFT (Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication; Vispasaules Starpbanku finanšu telekomunikāciju sabiedrība) dalībniece. Katru dienu tiek veikts vismaz viens maksājumu cikls (tā uzsākšanu kontrolē Budžeta ģenerāldirektorāta Kases departaments), kurā, pamatojoties uz apstiprinātajiem maksājuma uzdevumiem tiek sagatavoti maksājuma rīkojumi, kas automātiski tiek nosūtīti Komisijas bankām, lai veiktu maksājumus norādītajiem saņēmējiem.

SWIFT

Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication

3.4.2.   Priekšfinansējums

Priekšfinansējums ir maksājums, kas paredzēts, lai saņēmējam piešķirtu naudas līdzekļu avansu, t. i., apgrozāmos līdzekļus. To var sadalīt vairākos maksājumos laika posmā, kas noteikts konkrētajā priekšfinansējuma līgumā. Apgrozāmos līdzekļus vai avansu izmanto paredzētajam mērķim līgumā noteiktajā periodā vai atmaksā — ja saņēmējam nav attiecināmo izdevumu, tam minētais priekšfinansējums jāatdod Eiropas Kopienām. Tādējādi saņemtais priekšfinansējums nav galīgie izdevumi, kamēr nav izpildīti līguma attiecīgie noteikumi, tāpēc to reģistrē bilances aktīvos, veicot sākotnējo maksājumu. Priekšfinansējuma aktīva summu (pilnīgi vai daļēji) samazina, apstiprinot attiecināmās izmaksas un atmaksātās summas. Kad Kopienas pēc saņemtā izmaksu pieprasījuma (skatīt tālāk) atbilstības analīzes ir pilnībā vai daļēji apstiprinājušas priekšfinansējuma summu, attiecināmo izdevumu apstiprināto summu izņem no bilances un atspoguļo kā izdevumus saimnieciskā rezultāta pārskatā. Tādējādi var pilnībā vai daļēji dzēst priekšfinansējuma summu.

Priekšfinansējumu novērtē atbilstoši tā atgūstamajai vērtībai, ņemot vērā, vai saistībā ar priekšfinansējumu ir izsniegta attiecīga garantija. Paredzamo neatgūstamo priekšfinansējumu saimnieciskā rezultāta pārskatā atzīst par izdevumiem, bet bilancē — par priekšfinansējuma uzskaites vērtības samazinājumu. Parasti par izmaksāto priekšfinansējumu saņem procentus, izņemot summas, kas maksātas dalībvalstīm vai kā pirmspievienošanās atbalsts. Īpašumtiesības uz šiem procentiem nosaka atbilstīgi divām priekšfinansējuma kategorijām — Eiropas Kopienu un trešo personu priekšfinansējums. Atšķirība starp šīm divām kategorijām ir tāda, ka Eiropas Kopienu priekšfinansējuma nopelnītie procenti ir Kopienu īpašums un tādējādi tie jāatdod Kopienām, bet trešo personu priekšfinansējuma nopelnītie procenti ir saņēmēja īpašums.

3.4.3.   Izmaksu pieprasījumi un izdevumu atbilstība

Kādu laiku pēc avansa vai priekšfinansējuma maksājuma veikšanas attiecīgā EK struktūra saņems izmaksu pieprasījumu, kas pamato, ka saņēmējs iztērējis priekšfinansējuma summu atbilstoši līgumam. Šo izmaksu pieprasījumu nosūtīšanas biežums gadā mainās atkarībā no finansējamā pasākuma veida un līguma noteikumiem, turklāt nav noteikts, ka tie jāsaņem gada beigās.

Saņemtos izmaksu pārskatus nekavējoties reģistrē grāmatvedības sistēmā kā īstermiņa kreditoru parādu ar pretējo ierakstu “Parādi, kuriem jāveic atbilstības pārbaude” (debeta summa). To dēvē par 1. soļa rēķinu. Izdevumus atzīst vispārējos kontos tikai pēc “izdevumus radoša notikuma”, t. i., pēc izmaksu pieprasījuma apstiprināšanas. Tādējādi 1. soļa stadijā izdevumi vēl netiek atzīti. Atbildīgajam darbiniekam jāveic saņemtā pieprasījuma pārbaudes, un vajadzības gadījumā tas var pieprasīt papildu pamatojumu, pirms sistēmā un papīra dokumenta veidā apliecina, ka pieprasījums ir pamatots un var veikt maksājumu. Pārliecinājies par pieprasījuma pamatotību, darbinieks veic grāmatvedības ierakstu, reģistrējot attiecināmās summas saimnieciskā rezultāta pārskatā kā izdevumus (2. soļa rēķins). Pieejamo priekšfinansējuma un kreditoru parādu atlikumu arī samazina par apstiprināto summu. Tas neietekmē budžeta kontus, jo sākotnējais maksājums jau ir reģistrēts.

3.4.4.   Turpmāko summu maksājumi

Ja pieprasījumā iekļauta un apstiprināta summa, kas pārsniedz sākotnējo maksājumu, vai ja atbilstoši līgumam jāveic otrais vai galīgais maksājums, saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem sagatavo jaunu maksājuma pieprasījumu. Galīgo apstiprinājumu pirms maksājuma veikšanas dod deleģētais kredītrīkotājs. Atbilstības kritēriji noteikti pamatdokumentā, uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus, citos dotāciju saņēmējiem domātos informatīvos dokumentos un/vai dotāciju nolīgumu pantos. Pēc analīzes attiecināmos izdevumus reģistrē izmaksās un informē saņēmēju par neattiecināmām summām, ja tādas konstatētas. Summas kontā “Parādi, kuriem jāveic atbilstības pārbaude” tādējādi atspoguļo saņemtos izmaksu pieprasījumus, kuru atbilstība vēl nav pārbaudīta, un notikumus, kas rada izdevumus, vēl nav noticis.

3.4.5.   Grāmatvedības uzskaite gada beigās (periodizācija)

Pieejamās priekšfinansējuma summas gada beigās novērtē atbilstoši izmaksātajai sākuma summai vai summām, no kurām atskaitītas atpakaļ atdotās summas, pārbaudītie un apstiprinātie attiecināmie izdevumi, aplēstie attiecināmie izdevumi, kas gada beigās vēl nav pārbaudīti un apstiprināti, un vērtības samazinājuma summas. Saistībā ar priekšfinansējumu saņemtās garantijas atspoguļo ārpusbilances posteņos kā iespējamos aktīvus.

Gada beigās vēl nesaņemtos izmaksu pieprasījumus ņem vērā gada beigu grāmatvedības periodizācijas procedūrā. Jo īpaši jāveic novērtējums par Kopienu līdzekļu saņēmēju veiktajiem attiecināmajiem izdevumiem, par kuriem EK vēl nav ziņots. Lai pēc iespējas labāk novērtētu šīs summas, atkarībā no darbības veida un pieejamās informācijas izmanto dažādas metodes. Saskaņā ar šiem periodizācijas ierakstiem novērtētās attiecināmās summas reģistrē kā uzkrātos izdevumus, bet aplēstās neattiecināmās summas paliek atklātas “Parādi, kuriem jāveic atbilstības pārbaude” kontos. Šīs summas parāda īstermiņa saistībās, lai neuzrādītu nepamatoti lielus aktīvus un saistības.

3.5.   Nepamatoti veikto maksājumu atgūšana

Attiecīgie EK dienesti pārbauda no budžeta apmaksājamo izdevumu atbilstību, bet dalītas vadības gadījumā to veic dalībvalstis, pamatojoties uz apliecinošiem dokumentiem, kā noteikts piemērojamos noteikumos vai katra dotācijas nolīguma noteikumos. Lai optimizētu kontroles sistēmu izmaksu un ieguvumu attiecību, apliecinošo dokumentu pārbaudes galīgiem maksājumu pieprasījumiem parasti ir pamatīgākas nekā starpposma pieprasījumiem, tādējādi tās var atklāt kļūdas starpposma maksājumos, ko labo, koriģējot galīgo maksājumu. Turklāt EK un/vai dalībvalstij ir tiesības pārbaudīt apliecinošo dokumentu atbilstību, veicot pārbaudes finansēto pasākumu īstenošanas laikā un/vai ex-post pārbaudes maksājuma pieprasītāja projekta īstenošanas vietās. Īstenošanas periodā konstatētās kļūdas var labot, koriģējot nākamos pieprasījumus. Par ex post konstatētām kļūdām sagatavo rīkojumu par līdzekļu atgūšanu. Sīkāku informāciju par šo jautājumu skatīt arī E. iedaļas 6. paskaidrojumā).

ex-post

ex post

E.

6.

4.   GADA BEIGU PĀRSKATI

4.1.   Gada pārskati

Kredītrīkotājs atbild par gada pārskatu sagatavošanu un nodrošina, lai tie sniegtu skaidru un patiesu priekšstatu par ES finanšu stāvokli. Gada pārskati ietver finanšu pārskatus un pārskatus par budžeta izpildi. Tos pieņem Komisija, pēc tam tie tiek iesniegti Revīzijas palātā revīzijas veikšanai un visbeidzot nonāk Padomē un Parlamentā, kam jāpieņem lēmums par izpildes apstiprināšanu.

4.2.   Gada darbības pārskati

Katram kredītrīkotājam jāgatavo gada darbības pārskats par tā pārziņā esošajām darbībām. Šajā pārskatā kredītrīkotājs atskaitās par politikas rezultātiem un nodrošina pietiekamu pārliecību, ka viņa pārskatā minētajām darbībām piešķirtie resursi izmantoti paredzētajiem mērķiem saskaņā ar pareizas finanšu vadības principiem un ka izveidotās kontroles procedūras pietiekami garantē veikto darījumu likumību un pareizību.

5.   REVĪZIJA UN IZPILDES APSTIPRINĀJUMS

5.1.   Revīzija

Eiropas Savienības gada pārskatus un resursu pārvaldību pārrauga tās ārējais revidents — Eiropas Revīzijas palāta, kas sagatavo gada ziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam. Palātas galvenais uzdevums ir veikt ārēju un neatkarīgu Eiropas Kopienu gada pārskatu revīziju. Savas darbības ietvaros Revīzijas palāta sagatavo:

| 1. | gada ziņojumu par darbībām, kas finansētas no vispārējā budžeta, sīki aprakstot savus novērojumus par gada pārskatiem un to pamatā esošajiem darījumiem; |
| --- | --- |

1.

gada ziņojumu par darbībām, kas finansētas no vispārējā budžeta, sīki aprakstot savus novērojumus par gada pārskatiem un to pamatā esošajiem darījumiem;

| 2. | pamatojoties uz veikto revīziju gada pārskatā ticamības deklarācijas veidā iekļautu atzinumu par i) pārskatu ticamību un ii) pamatā esošo darījumu likumību un pareizību, aptverot gan no nodokļu maksātājiem iekasētos ieņēmumus, gan līdzekļu galasaņēmējiem veiktos maksājumus. Gada pārskatā to iekļauj kā ticamības apliecinājumu; |
| --- | --- |

2.

pamatojoties uz veikto revīziju gada pārskatā ticamības deklarācijas veidā iekļautu atzinumu par i) pārskatu ticamību un ii) pamatā esošo darījumu likumību un pareizību, aptverot gan no nodokļu maksātājiem iekasētos ieņēmumus, gan līdzekļu galasaņēmējiem veiktos maksājumus. Gada pārskatā to iekļauj kā ticamības apliecinājumu;

| 3. | īpašos ziņojumus, kuros izklāstīti konkrētās vadības jomās veikto revīziju konstatējumi. |
| --- | --- |

3.

īpašos ziņojumus, kuros izklāstīti konkrētās vadības jomās veikto revīziju konstatējumi.

Revīzijas palātai ir piekļuves tiesības visiem dokumentiem, kas nepieciešami revīzijas veikšanai. Palāta veic revīziju visās EK darbības jomās, līdz pat atsevišķu darījumu un maksājumu likumības un pareizības pārbaudei. Tā veic arī pašu gada pārskatu revīziju, vajadzības gadījumā pārbaudot arī atsevišķus bilances un saimnieciskā rezultāta pārskatus, kā arī finanšu pārskatu kopējo noformējumu. Tādējādi Palāta var sniegt atzinumu ne tikai par atspoguļotajiem skaitļiem, bet arī par izveidoto sistēmu un kontroles mehānismiem.

5.2.   Izpildes apstiprinājums

Galīgais kontroles mehānisms ir konkrētā finanšu gada budžeta izpildes apstiprinājums. EK izpildes apstiprinājuma lēmumu pieņemt tiesīgs ir Eiropas Parlaments. Tas nozīmē, ka pēc revīzijas veikšanas un gada pārskatu galīgās noformēšanas Padomei jāsniedz attiecīgs ieteikums, bet Parlamentam pēc tam jāpieņem lēmums, vai apstiprināt to, ka Komisija un citas EK struktūras ir izpildījušas iepriekšējā finanšu gada Kopienu budžetu. Šā lēmuma pamatā ir Revīzijas palātas veiktā gada pārskata pārbaude un tās gada ziņojums, kurā ietilpst oficiālā ticamības deklarācija, kā arī Komisijas atbildes un Komisijai uzdotie jautājumi un papildu informācijas pieprasījumi.

Izpildes apstiprinājums atspoguļo budžeta izpildes ārējās kontroles politisko aspektu, un tas ir lēmums, ar kuru Eiropas Parlaments atbilstoši Padomes ieteikumam “atbrīvo” Komisiju no atbildības par dotā budžeta vadību, noslēdzot attiecīgo budžetu. Šādai izpildes apstiprinājuma procedūrai var būt trīs rezultāti — izpildes apstiprinājumu piešķir, piešķiršana tiek atlikta vai arī apstiprinājumu liedz. Piešķirot apstiprinājumu, Parlaments var uzsvērt novērojumus, ko tas uzskata par svarīgiem, bieži vien sniedzot priekšlikumus par darbībām, kas Komisijai attiecīgajos jautājumos būtu jāveic. Komisija apraksta veiktos pasākumus turpmākā ziņojumā un rīcības plānā, ko tā nosūta Parlamentam un Padomei.

I DAĻA

EIROPAS KOPIENU KONSOLIDĒTIE FINANŠU PĀRSKATI UN TO PASKAIDROJUMI

SATURS

| A. | Bilance |
| --- | --- |

A.

| B. | Saimnieciskā rezultāta pārskats |
| --- | --- |

B.

| C. | Naudas plūsmas tabula |
| --- | --- |

C.

| D. | Pārskats par neto aktīvu pārmaiņām |
| --- | --- |

D.

| E. | Finanšu pārskatu paskaidrojumi |
| --- | --- |

E.

| 1. | Nozīmīgās grāmatvedības politikas |
| --- | --- |

1.

| 2. | Bilances paskaidrojumi |
| --- | --- |

2.

| 3. | Saimnieciskā rezultāta pārskata paskaidrojumi |
| --- | --- |

3.

| 4. | Naudas plūsmas tabulas paskaidrojumi |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ārpusbilances posteņos atspoguļotā informācija |
| --- | --- |

5.

| 6. | Nepamatoti veikto maksājumu atgūšana |
| --- | --- |

6.

| 7. | Finanšu risku pārvaldība |
| --- | --- |

7.

| 8. | Informācijas atklāšana par saistītām personām |
| --- | --- |

8.

| 9. | Notikumi pēc bilances datuma |
| --- | --- |

9.

| 10. | Konsolidētās iestādes |
| --- | --- |

10.

| 11. | Nekonsolidētās iestādes |
| --- | --- |

11.

A.   BILANCE

| miljonos euro |
| --- |
| | Piezīme | 31.12.2007. | 31.12.2006. |
| ILGTERMIŅA AKTĪVI |
| Nemateriālie aktīvi | 2.1 | 44 | 37 |
| Pamatlīdzekļi | 2.2 | 4 523 | 4 586 |
| Ilgtermiņa ieguldījumi | 2.3 | 1 973 | 2 157 |
| Aizdevumi | 2.4 | 1 806 | 2 023 |
| Ilgtermiņa priekšfinansējums | 2.5 | 14 015 | 22 425 |
| Ilgtermiņa debitoru parādi | 2.6 | 127 | 328 |
| | | 22 488 | 31 556 |
| APGROZĀMIE LĪDZEKĻI |
| Krājumi | 2.7 | 88 | 115 |
| Īstermiņa ieguldījumi | 2.8 | 1 420 | 1 426 |
| Īstermiņa priekšfinansējums | 2.9 | 20 583 | 8 055 |
| Īstermiņa debitoru parādi | 2.10 | 12 051 | 9 796 |
| Naudas līdzekļi un to ekvivalenti | 2.11 | 18 756 | 16 384 |
| | | 52 898 | 35 776 |
| Kopā aktīvi | | 75 386 | 67 332 |
| ILGTERMIŅA SAISTĪBAS |
| Pabalsti darbiniekiem | 2.12 | (33 480) | (32 200) |
| Ilgtermiņa uzkrājumi | 2.13 | (1 079) | (989) |
| Ilgtermiņa finanšu saistības | 2.14 | (1 574) | (1 862) |
| Pārējās ilgtermiņa saistības | 2.15 | (1 989) | (2 020) |
| | | (38 122) | (37 071) |
| ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS |
| Īstermiņa uzkrājumi | 2.16 | (369) | (379) |
| Īstermiņa finanšu saistības | 2.17 | (135) | (20) |
| Kreditoru parādi | 2.18 | (95 380) | (94 080) |
| | | (95 884) | (94 479) |
| Kopā saistības | | (134 006) | (131 550) |
| NETO AKTĪVI | | (58 620) | (64 218) |
| Rezerves | 2.19 | 2 806 | 2 855 |
| No dalībvalstīm pieprasāmās summas | 2.20 | | |
| Pabalsti darbiniekiem (1) | | (33 480) | (32 200) |
| Citas summas (2) | | (27 946) | (34 873) |
| NETO AKTĪVI | | (58 620) | (64 218) |

miljonos euro

Piezīme

31.12.2007.

31.12.2006.

ILGTERMIŅA AKTĪVI

Nemateriālie aktīvi

2.1

2.1

44

37

Pamatlīdzekļi

2.2

2.2

4 523

4 586

Ilgtermiņa ieguldījumi

2.3

2.3

1 973

2 157

Aizdevumi

2.4

2.4

1 806

2 023

Ilgtermiņa priekšfinansējums

2.5

2.5

14 015

22 425

Ilgtermiņa debitoru parādi

2.6

2.6

127

328

22 488

22 488

31 556

31 556

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

Krājumi

2.7

2.7

88

115

Īstermiņa ieguldījumi

2.8

2.8

1 420

1 426

Īstermiņa priekšfinansējums

2.9

2.9

20 583

8 055

Īstermiņa debitoru parādi

2.10

2.10

12 051

9 796

Naudas līdzekļi un to ekvivalenti

2.11

2.11

18 756

16 384

52 898

52 898

35 776

35 776

Kopā aktīvi

Kopā aktīvi

75 386

75 386

67 332

67 332

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

Pabalsti darbiniekiem

2.12

2.12

(33 480)

(32 200)

Ilgtermiņa uzkrājumi

2.13

2.13

(1 079)

(989)

Ilgtermiņa finanšu saistības

2.14

2.14

(1 574)

(1 862)

Pārējās ilgtermiņa saistības

2.15

2.15

(1 989)

(2 020)

(38 122)

(38 122)

(37 071)

(37 071)

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

Īstermiņa uzkrājumi

2.16

2.16

(369)

(379)

Īstermiņa finanšu saistības

2.17

2.17

(135)

(20)

Kreditoru parādi

2.18

2.18

(95 380)

(94 080)

(95 884)

(95 884)

(94 479)

(94 479)

Kopā saistības

Kopā saistības

(134 006)

(134 006)

(131 550)

(131 550)

NETO AKTĪVI

(58 620)

(58 620)

(64 218)

(64 218)

Rezerves

2.19

2.19

2 806

2 855

No dalībvalstīm pieprasāmās summas

2.20

2.20

Pabalsti darbiniekiem (1)

Pabalsti darbiniekiem (1

(33 480)

(33 480)

(32 200)

(32 200)

Citas summas (2)

Citas summas (2

(27 946)

(27 946)

(34 873)

(34 873)

NETO AKTĪVI

NETO AKTĪVI

(58 620)

(58 620)

(64 218)

(64 218)

B.   SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATS

| miljonos euro |
| --- |
| | Piezīme | 2007. gads | 2006. gads |
| DARBĪBAS IEŅĒMUMI |
| Pašu resursi un ieņēmumi no iemaksām | 3.1 | 112 084 | 105 118 |
| Citi darbības ieņēmumi | 3.2 | 9 080 | 8 368 |
| | | 121 164 | 113 486 |
| DARBĪBAS IZDEVUMI |
| Administratīvie izdevumi | 3.3 | (7 120) | (6 619) |
| Darbības izdevumi | 3.4 | (104 682) | (106 803) |
| | | (111 802) | (113 422) |
| DARBĪBAS PĀRPALIKUMS | | 9 362 | 64 |
| Finanšu ieņēmumi | 3.5 | 674 | 621 |
| Finanšu izdevumi | 3.6 | (354) | (331) |
| Pārmaiņas darbinieku pabalstu saistībās | 2.12 | (2 207) | 108 |
| Saistīto uzņēmumu un kopuzņēmumuneto pārpalikuma (deficīta) daļa | 3.7 | (13) | (265) |
| GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS | | 7 462 | 197 |

miljonos euro

Piezīme

2007. gads

2006. gads

DARBĪBAS IEŅĒMUMI

Pašu resursi un ieņēmumi no iemaksām

3.1

3.1

112 084

105 118

Citi darbības ieņēmumi

3.2

3.2

9 080

8 368

121 164

121 164

113 486

113 486

DARBĪBAS IZDEVUMI

Administratīvie izdevumi

3.3

3.3

(7 120)

(6 619)

Darbības izdevumi

3.4

3.4

(104 682)

(106 803)

(111 802)

(111 802)

(113 422)

(113 422)

DARBĪBAS PĀRPALIKUMS

DARBĪBAS PĀRPALIKUMS

9 362

9 362

64

64

Finanšu ieņēmumi

3.5

3.5

674

621

Finanšu izdevumi

3.6

3.6

(354)

(331)

Pārmaiņas darbinieku pabalstu saistībās

2.12

2.12

(2 207)

108

Saistīto uzņēmumu un kopuzņēmumuneto pārpalikuma (deficīta) daļa

3.7

3.7

(13)

(265)

GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS

GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS

7 462

7 462

197

197

C.   NAUDAS PLŪSMAS TABULA

| miljonos euro |
| --- |
| | Piezīme | 2007. gads | 2006. gads |
| Gada saimnieciskais rezultāts | | 7 462 | 197 |
| Pamatdarbība | 4.2 | | |
| Amortizācija | | 11 | 11 |
| Nolietojums | | 329 | 306 |
| Zaudējumi no ieguldījumu vērtības samazināšanās (to dzēšana) | | (3) | (3) |
| Aizdevumu atlikuma (palielinājums)/samazinājums | | 217 | 374 |
| Ilgtermiņa priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums | | 8 410 | 307 |
| Ilgtermiņa debitoru parādu (palielinājums)/samazinājums | | 201 | (84) |
| Krājumu (palielinājums)/samazinājums | | 27 | 11 |
| Īstermiņa priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums | | (12 528) | (1 422) |
| Īstermiņa debitoru parādu (palielinājums)/samazinājums | | (2 255) | (2 558) |
| Ilgtermiņa uzkrājumu palielinājums/(samazinājums) | | 90 | (108) |
| Ilgtermiņa finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) | | (288) | (58) |
| Pārējo ilgtermiņa saistību palielinājums/(samazinājums) | | (31) | 167 |
| Īstermiņa uzkrājumu palielinājums/(samazinājums) | | (10) | 104 |
| Īstermiņa finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) | | 115 | (2) |
| Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums) | | 1 300 | 11 552 |
| Iepriekšējā gada budžeta pārpalikums kā bezskaidras naudas ieņēmumi | | (1 848) | (2 410) |
| Citas bezskaidras naudas līdzekļu pārmaiņas | | (15) | 140 |
| Darbinieku pabalstu saistību palielinājums/(samazinājums) | | 1 280 | (956) |
| Ieguldījumu darbības | 4.3 | | |
| Ieguldījumu nemateriālajos aktīvos un pamatlīdzekļos (palielinājums)/samazinājums | | (284) | (772) |
| Ilgtermiņa ieguldījumu (palielinājums)/samazinājums | | (5) | (156) |
| Īstermiņa ieguldījumu (palielinājums)/samazinājums | | 6 | 14 |
| NETO NAUDAS PLŪSMA | | 2 181 | 4 654 |
| NAUDAS LĪDZEKĻU UN TO EKVIVALENTU NETO PALIELINĀJUMS (3) | | 2 181 | 4 654 |
| NAUDAS LĪDZEKĻI UN TO EKVIVALENTI GADA SĀKUMĀ (3) | 2.11 | 16 824 | 12 170 |
| NAUDAS LĪDZEKĻI UN TO EKVIVALENTI GADA BEIGĀS
   (3) | 2.11 | 19 005 | 16 824 |

miljonos euro

Piezīme

2007. gads

2006. gads

Gada saimnieciskais rezultāts

7 462

197

Pamatdarbība

Pamatdarbība

4.2

4.2

Amortizācija

11

11

Nolietojums

329

306

Zaudējumi no ieguldījumu vērtības samazināšanās (to dzēšana)

(3)

(3)

Aizdevumu atlikuma (palielinājums)/samazinājums

217

374

Ilgtermiņa priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums

8 410

307

Ilgtermiņa debitoru parādu (palielinājums)/samazinājums

201

(84)

Krājumu (palielinājums)/samazinājums

27

11

Īstermiņa priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums

(12 528)

(1 422)

Īstermiņa debitoru parādu (palielinājums)/samazinājums

(2 255)

(2 558)

Ilgtermiņa uzkrājumu palielinājums/(samazinājums)

90

(108)

Ilgtermiņa finanšu saistību palielinājums/(samazinājums)

(288)

(58)

Pārējo ilgtermiņa saistību palielinājums/(samazinājums)

(31)

167

Īstermiņa uzkrājumu palielinājums/(samazinājums)

(10)

104

Īstermiņa finanšu saistību palielinājums/(samazinājums)

115

(2)

Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums)

1 300

11 552

Iepriekšējā gada budžeta pārpalikums kā bezskaidras naudas ieņēmumi

(1 848)

(2 410)

Citas bezskaidras naudas līdzekļu pārmaiņas

(15)

140

Darbinieku pabalstu saistību palielinājums/(samazinājums)

Darbinieku pabalstu saistību palielinājums/(samazinājums)

1 280

(956)

Ieguldījumu darbības

Ieguldījumu darbības

4.3

4.3

Ieguldījumu nemateriālajos aktīvos un pamatlīdzekļos (palielinājums)/samazinājums

(284)

(772)

Ilgtermiņa ieguldījumu (palielinājums)/samazinājums

(5)

(156)

Īstermiņa ieguldījumu (palielinājums)/samazinājums

6

14

NETO NAUDAS PLŪSMA

NETO NAUDAS PLŪSMA

2 181

2 181

4 654

4 654

NAUDAS LĪDZEKĻU UN TO EKVIVALENTU NETO PALIELINĀJUMS (3)

3

2 181

4 654

NAUDAS LĪDZEKĻI UN TO EKVIVALENTI GADA SĀKUMĀ (3)

3

2.11

2.11

16 824

12 170

NAUDAS LĪDZEKĻI UN TO EKVIVALENTI GADA BEIGĀS
   (3)

NAUDAS LĪDZEKĻI UN TO EKVIVALENTI GADA BEIGĀS

3

2.11

2.11

19 005

16 824

D.   PĀRSKATS PAR NETO AKTĪVU PĀRMAIŅĀM

| miljonos euro |
| --- |
| | Rezerves (A) | No dalībvalstīm saņemamās summas (B) | Neto aktīvi =(A)+(B) |
| Patiesās vērtības rezerve | Citas rezerves | Uzkrātais pārpalikums/(deficīts) | Gada saimnieciskais rezultāts |
| ATLIKUMS 2005. GADA 31. DECEMBRĪ | 81 | 2 727 | (57 141) | (7 812) | (62 145) |
| Garantiju fonda rezervju pārmaiņas | | 22 | (22) | | 0 |
| Patiesās vērtības pārmaiņas | (77) | | | | (77) |
| Citas pārmaiņas | | 72 | 145 | | 217 |
| 2005. gada saimnieciskā rezultāta sadalījums | | 30 | (7 842) | 7 812 | 0 |
| Dalībvalstīm kreditētais 2005. gada budžeta rezultāts | | | (2 410) | | (2 410) |
| Gada saimnieciskais rezultāts | | | | 197 | 197 |
| ATLIKUMS 2006. GADA 31. DECEMBRĪ | 4 | 2 851 | (67 270) | 197 | (64 218) |
| Garantiju fonda rezervju pārmaiņas | | (135) | 135 | | 0 |
| Patiesās vērtības pārmaiņas | 3 | | (26) | | (23) |
| Citas pārmaiņas | | 60 | (53) | | 7 |
| 2006. gada saimnieciskā rezultāta sadalījums | | 23 | 174 | (197) | 0 |
| Dalībvalstīm kreditētais 2006. gada budžeta rezultāts | | | (1 848) | | (1 848) |
| Gada saimnieciskais rezultāts | | | | 7 462 | 7 462 |
| ATLIKUMS 2007. GADA 31. DECEMBRĪ | 7 | 2 799 | (68 888) | 7 462 | (58 620) |

miljonos euro

Rezerves (A)

No dalībvalstīm saņemamās summas (B)

Neto aktīvi =(A)+(B)

Patiesās vērtības rezerve

Citas rezerves

Uzkrātais pārpalikums/(deficīts)

Gada saimnieciskais rezultāts

ATLIKUMS 2005. GADA 31. DECEMBRĪ

81

81

2 727

2 727

(57 141)

(57 141)

(7 812)

(7 812)

(62 145)

(62 145)

Garantiju fonda rezervju pārmaiņas

22

(22)

0

Patiesās vērtības pārmaiņas

(77)

(77)

Citas pārmaiņas

72

145

217

2005. gada saimnieciskā rezultāta sadalījums

30

(7 842)

7 812

0

Dalībvalstīm kreditētais 2005. gada budžeta rezultāts

(2 410)

(2 410)

Gada saimnieciskais rezultāts

197

197

ATLIKUMS 2006. GADA 31. DECEMBRĪ

4

4

2 851

2 851

(67 270)

(67 270)

197

197

(64 218)

(64 218)

Garantiju fonda rezervju pārmaiņas

(135)

135

0

Patiesās vērtības pārmaiņas

3

(26)

(23)

Citas pārmaiņas

60

(53)

7

2006. gada saimnieciskā rezultāta sadalījums

23

174

(197)

0

Dalībvalstīm kreditētais 2006. gada budžeta rezultāts

(1 848)

(1 848)

Gada saimnieciskais rezultāts

7 462

7 462

ATLIKUMS 2007. GADA 31. DECEMBRĪ

7

7

2 799

2 799

(68 888)

(68 888)

7 462

7 462

(58 620)

(58 620)

E.   FINANŠU PĀRSKATU PASKAIDROJUMI

| 1. | Nozīmīgās grāmatvedības politikas |
| --- | --- |

1.

| 2. | Bilances paskaidrojumi |
| --- | --- |

2.

| 3. | Saimnieciskā rezultāta pārskata paskaidrojumi |
| --- | --- |

3.

| 4. | Naudas plūsmas tabulas paskaidrojumi |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ārpusbilances posteņos atspoguļotā informācija |
| --- | --- |

5.

| 6. | Nepamatoti veikto maksājumu atgūšana |
| --- | --- |

6.

| 7. | Finanšu risku pārvaldība |
| --- | --- |

7.

| 8. | Informācijas atklāšana par saistītām personām |
| --- | --- |

8.

| 9. | Notikumi pēc bilances datuma |
| --- | --- |

9.

| 10. | Konsolidētās iestādes |
| --- | --- |

10.

| 11. | Nekonsolidētās iestādes |
| --- | --- |

11.

1.   NOZĪMĪGĀS GRĀMATVEDĪBAS POLITIKAS

1.1.   TIESĪBU NORMAS UN FINANŠU REGULA

Uzskaiti veic saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp., kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2006. gada 13. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006, OV L 390, 30.12.2006.) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, un Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību minētajai Finanšu regulai, kurā jaunākie grozījumi izdarīti 2007. gada 28. martā.

Finanšu regulas 133. pantā noteikts, ka Komisijas grāmatvedis pieņem grāmatvedības noteikumus un metodes, kas jāpiemēro visām iestādēm un struktūrām. Tādējādi 2004. gada 28. decembrī viņš pieņēma pašreizējos Kopienu grāmatvedības noteikumus. Šī grāmatvedības politika, kuras pamatā ir uzkrāšanas princips, izstrādāta, pamatojoties uz Starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem (SPSGS) vai vajadzības gadījumā — uz Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem (SFPS), ko attiecīgi izdevusi Starptautisko publiskā sektora grāmatvedības standartu padome (SPSGSP) un Starptautisko grāmatvedības standartu padome (SGSP). Komisijas grāmatvedis minētos noteikumus pieņēma pēc Grāmatvedības standartu konsultatīvās ekspertu grupas atzinuma saņemšanas, kurā sniegti profesionāli norādījumi. Grāmatvedības noteikumus regulāri pārskata un vajadzības gadījumā aktualizē.

Komisijas grāmatveža pieņemtos novērtēšanas un grāmatvedības noteikumus piemēro visās Eiropas iestādēs un struktūrās, kas pakļautas konsolidācijai, lai ieviestu vienotu grāmatvedības, novērtēšanas un pārskatu sagatavošanas noteikumu kopumu, tādējādi saskaņojot finanšu pārskatu sagatavošanas un konsolidācijas procesu.

Komisijas grāmatvedim jānosūta provizoriskie konsolidētie pārskati Revīzijas palātai līdz nākamā gada 31. martam. Komisijai jāpieņem galīgie konsolidētie pārskati līdz 31. jūlijam, un tad tos līdz 15. novembrim jāpublicē Oficiālajā Vēstnesī kopā ar Revīzijas palātas ticamības deklarāciju. Gan provizoriskos, gan galīgos gada pārskatus sniedz šādā kārtībā: I sējumā ietverti konsolidētie pārskati, bet II sējumā — Komisijas pārskati.

Oficiālajā Vēstnesī

1.2.   GRĀMATVEDĪBAS PRINCIPI

Finanšu pārskatu mērķis ir sniegt plašam lietotāju lokam noderīgu informāciju par struktūras finansiālo stāvokli, darbības rezultātiem un naudas plūsmām. Attiecībā uz publiskā sektora struktūrām, piemēram, Eiropas Kopienām, mērķis ir konkrētāks — sniegt informāciju, kas ir noderīga lēmumu pieņemšanā, un apliecināt struktūras atbildību par tai uzticētajiem līdzekļiem.

Lai finanšu pārskati sniegtu patiesu un skaidru priekšstatu, tajos ne tikai jāsniedz attiecīga informācija, kas raksturo iestādes un aģentūru darbību būtību un dažādību, paskaidro tās finansēšanas kārtību un sniedz izsmeļošu informāciju par tās darbībām, bet to jāveic skaidrā un saprotamā veidā, nodrošinot dažādu finanšu gadu informācijas salīdzināšanas iespēju. Šis dokuments sagatavots, ņemot vērā minētos mērķus.

Eiropas iestāžu un aģentūru grāmatvedības sistēmu veido vispārējie konti un budžeta konti. Šo kontu uzskaiti kārto euro, pamatojoties uz kalendāro gadu. Budžeta konti detalizēti atspoguļo budžeta izpildi. Tie ir balstīti uz izmainītu naudas līdzekļu uzskaites principu. Vispārējie konti ļauj sagatavot finanšu pārskatus, jo tie uzrāda visus finanšu gada izdevumus un ienākumus, pamatojoties uz uzkrājumu grāmatvedības noteikumiem, un ir paredzēti finanšu stāvokļa atspoguļošanai bilances veidā 31. decembrī.

Finanšu regulas 124. pantā ir noteikti grāmatvedības principi, kas jāpiemēro, sagatavojot finanšu pārskatus:

| — | darbības nepārtrauktības princips, |
| --- | --- |

—

darbības nepārtrauktības princips,

| — | piesardzības princips, |
| --- | --- |

—

piesardzības princips,

| — | grāmatvedības metodes konsekvences princips, |
| --- | --- |

—

grāmatvedības metodes konsekvences princips,

| — | datu salīdzināmības princips, |
| --- | --- |

—

datu salīdzināmības princips,

| — | būtiskuma princips, |
| --- | --- |

—

būtiskuma princips,

| — | saldo neaprēķināšanas princips, |
| --- | --- |

—

saldo neaprēķināšanas princips,

| — | atspoguļošanas pēc būtības princips, |
| --- | --- |

—

atspoguļošanas pēc būtības princips,

| — | uzkrāšanas princips. |
| --- | --- |

—

uzkrāšanas princips.

1.3.   KONSOLIDĀCIJA

Eiropas Kopienu konsolidācijas process aptver 36 kontrolētas iestādes, vienu asociēto uzņēmumu un trīs kopuzņēmumus. Pilns konsolidēto iestāžu saraksts ietverts E iedaļas 10. paskaidrojumā. Salīdzinājumā ar 2006. gadu konsolidācijas procesā iekļautas vēl divas aģentūras un divi kopuzņēmumi. To ietekme uz konsolidētajiem finanšu pārskatiem bija nebūtiska.

Kontrolētās iestādes

Kontrolētās iestādes ir visas tās iestādes, kurām Eiropas Kopienas pilnvarotas noteikt finanšu un darbības politikas virzienus, lai varētu gūt labumu no šo iestāžu darbībām. Šādām pilnvarām jābūt īstenojamām. Visvienkāršākais kontroles rādītājs — balsu vairākums — lielākajā daļā gadījumu nav piemērojams attiecībā uz Eiropas Kopienām, jo parasti starp šīm struktūrām nav kapitāla attiecību.

Eiropas iestādes, uz kurām attiecas konsolidācija, izveidotas, pamatojoties uz to dibināšanas līgumiem. Tās veido Eiropas Kopienu organizatoriskās struktūras pamatu un neapšaubāmi veicina Eiropas Kopienu mērķu sasniegšanu. Tāpēc var uzskatīt, ka tikai Eiropas Kopienas kontrolē šīs iestādes.

Līdzīgi uzskata, ka tikai Eiropas Kopienas kontrolē visas Kopienu struktūras un izpildaģentūras, kas izveidotas, pamatojoties uz sekundāriem tiesību aktiem, un tāpēc tās arī ir pakļautas konsolidācijai. Jāatzīmē, ka Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs (Alikante) un Kopienas augu šķirņu birojs (Anžēra) nesaņem Kopienu vispārējā budžeta subsīdijas. Tāpat konsolidācijai pakļautas arī divas Eiropas Savienības trešā pīlāra aģentūras, kas saņēmušas Eiropas Kopienu vispārējā budžeta subsīdijas (skatīt arī E. iedaļas 10. paskaidrojumu). Turklāt likvidējamā Eiropas Ogļu un tērauda kopiena (EOTK) arī tiek uzskatīta par kontrolētu iestādi.

E.

10.

Kontrolētās iestādes konsolidētas, izmantojot pilnīgas konsolidācijas metodi. Visi Eiropas Kopienu kontrolēto iestāžu savstarpējie darījumi un atlikumi ir izslēgti. Nerealizētā peļņa un zaudējumi no iestāžu savstarpējiem darījumiem nav būtiski, un tāpēc tie nav izslēgti.

Asociētās iestādes

Asociētās iestādes ir visas tās iestādes, kuras Eiropas Kopienas būtiski ietekmē, bet ne kontrolē. Parasti ietekmi nosaka līdzdalība kapitālā ar balsstiesībām no 20 % līdz 50 %. Ieguldījumus asociētajās iestādēs uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi, un sākotnēji atzīst atbilstoši izmaksām.

Eiropas Kopienu daļu tās asociēto iestāžu pēciegādes peļņā vai zaudējumos atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā, bet to daļu pēciegādes rezervju pārmaiņās atzīst rezervēs. Pēciegādes perioda uzkrātās pārmaiņas koriģē atbilstoši ieguldījuma uzskaites vērtībai. No asociētās iestādes saņemtā peļņa samazina ieguldījuma uzskaites vērtību.

Nerealizētā peļņa un zaudējumi no Eiropas Kopienu un asociēto iestāžu savstarpējiem darījumiem nav būtiski, un tāpēc tie nav izslēgti.

Asociēto iestāžu grāmatvedības politikas, ko piemēro līdzīgiem darījumiem un notikumiem līdzīgos apstākļos, var atšķirties no Eiropas Kopienu pieņemtajām politikām. Praktisku apsvērumu dēļ asociēto iestāžu finanšu pārskatos netika veiktas korekcijas, ko veic, piemērojot pašu kapitāla metodi.

Ja Eiropas Kopienām pieder 20 % vai vairāk riska kapitāla fondā, Kopienas to necenšas būtiski ietekmēt. Tāpēc šādus fondus uzskata par pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem, un pašu kapitāla metodi nepiemēro.

Kopuzņēmumi

Kopuzņēmums ir līgumiska vienošanās, saskaņā ar kuru Eiropas Kopienas un viena vai vairākas personas (uzņēmēji) apņemas veikt saimniecisku darbību, kas pakļauta kopīgai kontrolei. Kopīga kontrole ir ar līgumu noteikta saimnieciskās darbības kontroles savstarpēja dalīšana. Līdzdalību kopīgi kontrolētās iestādēs uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi, un sākotnēji atzīst atbilstoši izmaksām.

Eiropas Kopienu daļu kopīgi kontrolēto iestāžu peļņā vai zaudējumos atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā, bet rezervju pārmaiņu daļu atzīst rezervēs. Uzkrātās pārmaiņas koriģē atbilstoši līdzdalības uzskaites vērtībai.

Nerealizētā peļņa un zaudējumi no Eiropas Kopienu un kopīgi kontrolēto iestāžu savstarpējiem darījumiem nav būtiski, un tāpēc tie nav izslēgti.

Kopuzņēmumu grāmatvedības politikas, ko piemēro līdzīgiem darījumiem un notikumiem līdzīgos apstākļos, var atšķirties no Eiropas Kopienu pieņemtajām politikām. Praktisku apsvērumu dēļ kopuzņēmumu finanšu pārskatos netika veiktas korekcijas, ko veic, piemērojot pašu kapitāla metodi.

Nekonsolidētās iestādes

Eiropas Kopienas nekontrolē fondus, ko tās pārvalda Eiropas Kopienu darbinieku Veselības apdrošināšanas plāna un Eiropas Attīstības fonda vārdā, tāpēc Kopienu pārskatos šie fondi netiek konsolidēti. To aktīvu kopsumma 2007. gada 31. decembrī bija attiecīgi 287 miljoni euro un 1 350 miljoni euro (skatīt E. iedaļas 11. paskaidrojumu).

E.

11.

1.4.   SAGATAVOŠANAS PAMATS

1.4.1.   Valūta un konvertācijas pamats

Darbības un pārskata valūta

Finanšu pārskatus sagatavo miljonos euro, kas ir Eiropas Kopienu darbības un pārskata valūta.

Darījumi un atlikumi

Darījumus ārvalstu valūtā pārvērš euro atbilstoši valūtas kursam, kas ir spēkā darījuma veikšanas dienā.

Peļņu un zaudējumus no ārvalstu valūtas darījumu norēķiniem un no ārvalstu valūtā izteiktu monetāro aktīvu un saistību pārrēķināšanas atbilstoši valūtas kursam gada beigās atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Ārvalstu valūtā izteiktu monetāro aktīvu un saistību gada beigu atlikumus pārrēķina euro pēc 31. decembra kursa.

Euro kurss

| Valūta | 31.12.2007. | 31.12.2006. |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 |
| CYP | 0,5853 | 0,5782 |
| CZK | 26,6280 | 27,4850 |
| DKK | 7,4583 | 7,4560 |
| EEK | 15,6466 | 15,6466 |
| GBP | 0,73335 | 0,6715 |
| HUF | 253,7300 | 251,7700 |
| LVL | 0,6964 | 0,6972 |
| LTL | 3,4528 | 3,4528 |
| MTL | 0,4293 | 0,4293 |
| PLN | 3,5935 | 3,8310 |
| RON | 3,6077 | 3,3835 |
| SKK | 33,5830 | 34,4350 |
| SEK | 9,4415 | 9,0404 |
| JPY | 164,9300 | 156,9300 |
| USD | 1,4721 | 1,3170 |

Valūta

31.12.2007.

31.12.2006.

BGN

1,9558

1,9558

CYP

0,5853

0,5782

CZK

26,6280

27,4850

DKK

7,4583

7,4560

EEK

15,6466

15,6466

GBP

0,73335

0,6715

HUF

253,7300

251,7700

LVL

0,6964

0,6972

LTL

3,4528

3,4528

MTL

0,4293

0,4293

PLN

3,5935

3,8310

RON

3,6077

3,3835

SKK

33,5830

34,4350

SEK

9,4415

9,0404

JPY

164,9300

156,9300

USD

1,4721

1,3170

Tālāk norādītajām pozīcijām piemēro dažādas pārrēķina metodes:

| — | pamatlīdzekļi un nemateriālie aktīvi, kas saglabā savu vērtību euro, — pēc to iegādes datumā spēkā esošā kursa, un |
| --- | --- |

—

pamatlīdzekļi un nemateriālie aktīvi, kas saglabā savu vērtību euro, — pēc to iegādes datumā spēkā esošā kursa, un

| — | Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda izmaksātais priekšfinansējums, ko pārrēķina pēc valūtas kursa, kas ir spēkā 10. datumā vienu mēnesi pēc priekšfinansējuma piešķiršanas. |
| --- | --- |

—

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda izmaksātais priekšfinansējums, ko pārrēķina pēc valūtas kursa, kas ir spēkā 10. datumā vienu mēnesi pēc priekšfinansējuma piešķiršanas.

Ārvalstu valūtā izteiktu un pārdošanai pieejamu monetāro vērtspapīru patiesās vērtības pārmaiņas, kas saistītas ar valūtas pārrēķina starpību, atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. Pārrēķina starpību nemonetāriem finanšu aktīviem un saistībām, kas novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. Pārrēķina starpību nemonetāriem finanšu aktīviem, kas klasificēti kā pieejami pārdošanai, ietver patiesās vērtības rezervē.

1.4.2.   Aplēšu izmantošana

Saskaņā ar SPSGS un vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem finanšu pārskatos noteikti ietvertas summas, kas balstītas uz vadības aplēsēm un pieņēmumiem, pamatojoties uz ticamāko pieejamo informāciju. Būtiskākās aplēses ietver arī aplēses par darbinieku pabalstu saistībām, uzkrājumiem, finanšu risku attiecībā uz krājumiem un debitoru parādiem, uzkrātajiem ienākumiem un izdevumiem, iespējamiem aktīviem un saistībām, kā arī nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu vērtības samazinājumu. Faktiskie rezultāti var atšķirties no aplēsēm. Pārmaiņas aplēsēs atspoguļo periodā, kad tās kļūst zināmas.

1.5.   BILANCE

1.5.1.   Nemateriālie aktīvi

Iegādātās datorprogrammu licences atspoguļo atbilstoši izmaksām, no kurām atskaitīta uzkrātā amortizācija un vērtības samazinājuma zaudējumi. Aktīvu amortizāciju rēķina, izmantojot lineāro metodi, tiem noteiktajā lietderīgās lietošanas laikā, kas ir 4 gadi. Pašu radītus nemateriālos aktīvus pašlaik atspoguļo saimnieciskā rezultāta pārskata izdevumos.

Ar datorprogrammu izstrādi vai uzturēšanu saistītās izmaksas, kā arī zinātnisko pētījumu un attīstības izmaksas atzīst par izdevumiem to rašanas brīdī.

1.5.2.   Pamatlīdzekļi

Visus pamatlīdzekļus uzrāda to sākotnējās izmaksās, no kurām atskaitīts uzkrātais nolietojums un vērtības samazinājuma zaudējumi. Sākotnējās izmaksas ietver izdevumus, kas ir tieši attiecināmi uz minētā aktīva iegādi.

Turpmākās izmaksas ietver aktīva uzskaites vērtībā vai pēc vajadzības atzīst par atsevišķiem aktīviem tikai tad, ja ir ticams, ka Eiropas Kopienas saņems ar pamatlīdzekli saistītos nākotnes saimnieciskos labumus, un pamatlīdzekļa izmaksas var ticami novērtēt. Remontdarbu un uzturēšanas izdevumus atspoguļo saimnieciskā rezultāta pārskatā finanšu periodā, kurā minētie izdevumi radušies. Tā kā Eiropas Kopienas neveic aizņēmumus pamatlīdzekļu iegādes finansēšanai, nav ar šādām iegādēm saistītu aizņemšanās izmaksu.

Zeme un mākslas darbi netiek amortizēti, jo to lietošanas laiks ir neierobežots. Nepabeigtie pamatlīdzekļi netiek amortizēti, jo šie aktīvi vēl nav pieejami lietošanai. Lai noteiktu citu aktīvu atlikušo vērtību to lietderīgās lietošanas laikā, nolietojumu aprēķina, izmantojot lineāro metodi.

Nolietojuma likmes

| Aktīva veids | Lineārā nolietojuma likme |
| --- | --- |
| Ēkas | 4 % |
| Ierīces, mašīnas un iekārtas | 10 %–25 % |
| Mēbeles | 10 %–25 % |
| Aprīkojums | 10 %–33 % |
| Transportlīdzekļi | 25 % |
| Datortehnika | 25 % |
| Pārējie pamatlīdzekļi | 10 %–33 % |

Aktīva veids

Lineārā nolietojuma likme

Ēkas

4 %

Ierīces, mašīnas un iekārtas

10 %–25 %

Mēbeles

10 %–25 %

Aprīkojums

10 %–33 %

Transportlīdzekļi

25 %

Datortehnika

25 %

Pārējie pamatlīdzekļi

10 %–33 %

Pamatlīdzekļu atsavināšanas peļņu un zaudējumus nosaka, salīdzinot ieņēmumus, no kuriem atskaitīti pārdošanas izdevumi, ar atsavinātā pamatlīdzekļa uzskaites vērtību. Attiecīgo summu iekļauj saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Noma

Pamatlīdzekļu nomu, kad Eiropas Kopienas būtībā uzņemas visus riskus un iegūst ar īpašumtiesībām saistītos ieguvumus, klasificē kā finanšu nomu. Sākumā finanšu nomu kapitalizē zemākajā no vērtībām — nomātā aktīva patiesā vērtība vai minimālo nomas maksājumu pašreizējā vērtība. Katru nomas maksājumu sadala starp saistībām un finanšu procentiem, lai panāktu nemainīgas procentu likmes piemērošanu finanšu atlikumam. Nomas saistības, atskaitot finanšu procentus, ietver pārējās saistībās (ilgtermiņa un īstermiņa). Finanšu izmaksu procentu maksājuma daļu atspoguļo saimnieciskā rezultāta pārskata izdevumos nomas periodā tā, lai saistību atlikumam katrā periodā būtu nemainīga procentu likme. Ar finanšu nomu iegūtajiem aktīviem nolietojumu aprēķina īsākajam no diviem periodiem — lietderīgās lietošanas laikam vai nomas termiņam.

Nomu, kurā iznomātājs saglabā būtisku daļu riska un atlīdzības saistībā ar īpašumtiesībām, klasificē par operatīvo nomu. Maksājumus, kas veikti saistībā ar operatīvo nomu, nomas periodā atspoguļo saimnieciskā rezultāta pārskata izdevumos, izmantojot lineāro nolietojuma metodi.

1.5.3.   Nefinanšu aktīvu vērtības samazināšanās

Aktīviem, kuru lietderīgais lietošanas laiks ir neierobežots, amortizāciju neveic, bet katru gadu novērtē vērtības samazinājumu. Amortizējamiem aktīviem vērtības samazinājumu novērtē, kad vien notikumi vai apstākļu maiņa atzīst, ka aktīva uzskaites vērtība, iespējams, nav atgūstama. Vērtības samazinājuma zaudējumus atzīst par summu, par kādu aktīva uzskaites vērtība pārsniedz tā atgūstamo summu. Atgūstamā summa ir lielākā no divām summām — aktīva patiesā vērtība mīnus pārdošanas izmaksas vai lietošanas vērtība.

Nemateriālo aktīvu, kā arī pamatlīdzekļu atlikušo vērtību un lietderīgās lietošanas laiku pārskata un vajadzības gadījumā koriģē katrā bilances datumā. Aktīva uzskaites vērtību nekavējoties noraksta līdz tā atgūstamajai summai, ja aktīva uzskaites vērtība pārsniedz tā novērtēto atgūstamo summu.

1.5.4.   Ieguldījumi

Ieguldījumi asociētajās iestādēs un līdzdalība kopuzņēmumos

Ieguldījumus asociētajās iestādēs un līdzdalību kopuzņēmumos uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi.

Ieguldījumi riska kapitāla fondos

Klasifikācija un novērtēšana

Ieguldījumus riska kapitāla fondos klasificē kā pārdošanai pieejamus aktīvus un attiecīgi uzskaita patiesajā vērtībā ar peļņu un zaudējumiem, kas rodas no patiesās vērtības pārmaiņām (tostarp valūtas pārrēķina starpību), kas atzītas patiesās vērtības rezervē.

Patiesās vērtības apsvērumi

Tā kā ieguldījumiem riska kapitāla fondos nav noteiktas tirgus cenas aktīvā tirgū un nav citas ticamas vērtēšanas metodes, tos novērtē, izskatot katru gadījumu atsevišķi, atbilstoši zemākajai no divām vērtībām — izmaksām vai attiecināmajai neto aktīvu vērtībai (“NAV”) saskaņā ar fonda vadītāja sniegto informāciju līdz bilances datumam, tādējādi izslēdzot jebkuru attiecināmu nerealizēto peļņu, kāda varētu būt konkrētajam ieguldījumu portfelim. Ieguldījumus riska kapitāla fondos, kuru pastāvēšanas laiks bilances datumā ir īsāks par diviem gadiem, vērtē, balstoties uz tādiem pašiem principiem, izņemot, ja ir nerealizētie zaudējumi tikai sakarā ar administratīviem izdevumiem, kad, ņemot vērā attiecīgā ieguldījumu portfeļa agrīno stadiju, šie nerealizētie zaudējumi netiek ņemti vērā.

Saskaņā ar šo metodi ieguldījumu riska kapitāla fondos patieso vērtību iegūst, piemērojot kopējās neto aktīvu vērtības (“NAV”) metodi, kurā netieši pieņem, ka, ja fondu neto aktīvu vērtības var uzskatīt par atbilstīgām 39. SGS, tad visu fondu neto aktīvu vērtību summēšana arī ir atbilstīga 39. SGS.

Saskaņā ar šo metodi fondus klasificē trīs kategorijās:

| — | I kategorija — fondi, kas pieņēmuši 39. SGS prasības attiecībā uz patieso vērtību; |
| --- | --- |

—

I kategorija — fondi, kas pieņēmuši 39. SGS prasības attiecībā uz patieso vērtību;

| — | II kategorija — fondi, kas pieņēmuši citas novērtēšanas vadlīnijas (t. i., AFIC, BVCA un EVCA novērtēšanas vadlīnijas) vai standartus, ko var uzskatīt par atbilstīgiem 39. SGS; |
| --- | --- |

—

II kategorija — fondi, kas pieņēmuši citas novērtēšanas vadlīnijas (t. i., AFIC, BVCA un EVCA novērtēšanas vadlīnijas) vai standartus, ko var uzskatīt par atbilstīgiem 39. SGS;

AFIC, BVCA un EVCA

| — | III kategorija — fondi, kas nav pieņēmuši 39. SGS prasības attiecībā uz patieso vērtību vai citas novērtēšanas vadlīnijas, kas atbilstīgas 39. SGS. |
| --- | --- |

—

III kategorija — fondi, kas nav pieņēmuši 39. SGS prasības attiecībā uz patieso vērtību vai citas novērtēšanas vadlīnijas, kas atbilstīgas 39. SGS.

I un II kategorijas fondu nerealizēto peļņu, kas rodas patiesās vērtības noteikšanas rezultātā, atzīst rezervēs, bet nerealizētos zaudējumus novērtē, lai noteiktu, vai tos atzīt par vērtības samazinājuma zaudējumiem saimnieciskā rezultāta pārskatā vai par pārmaiņām patiesās vērtības rezervē.

Patiesā vērtībā novērtēto attiecināmo NAV nosaka, piemērojot Eiropas Kopienu īpašumtiesību procentuālo daļu fondā neto aktīvu vērtībai, kas norādīta jaunākajā pārskatā, vai, ciktāl iespējams, precīzu daļas vērtību tajā pašā datumā, ko iesniedzis attiecīgā fonda vadītājs.

Pie III kategorijas piederošos ieguldījumus novērtē, no izmaksām atskaitot vērtības samazinājuma zaudējumus (lai gan pašreiz šāda veida ieguldījumu nav).

Finanšu instrumenti

Klasifikācija

Eiropas Kopienas savus ieguldījumus iedala šādās kategorijās: finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, aizdevumi un debitoru parādi, līdz termiņa beigām turētie ieguldījumi un pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi. Ieguldījumus klasificē, tos sākotnēji atzīstot, un pārvērtē katrā bilances datumā.

i)   Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā

Šai kategorijai ir divas apakškategorijas: tirdzniecības nolūkā turēti finanšu aktīvi un aktīvi, kas sākotnēji novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā. Finanšu aktīvu iekļauj šajā kategorijā, ja tas iegūts ar mērķi pārdot to īsā laikā vai to noteikušas Eiropas Kopienas. Atvasinātos finanšu instrumentus arī iedala kategorijā “tirdzniecības nolūkā turēti aktīvi”, ja vien tie neatbilst riska ierobežošanas uzskaites vajadzībām. Šīs kategorijas aktīvus klasificē kā apgrozāmos līdzekļus, ja tos paredzēts realizēt 12 mēnešu laikā pēc bilances datuma.

ii)   Aizdevumi un debitoru parādi

Aizdevumi un debitoru parādi

Aizdevumi un debitoru parādi ir neatvasināti finanšu aktīvi ar fiksētiem vai nosakāmiem maksājumiem, kuri netiek kotēti aktīvā tirgū. Tie rodas, kad Kopienas nodrošina naudu, preces vai pakalpojumus tieši debitoram bez nodoma attiecīgo debitoru parādu pārdot. Tos ietver ilgtermiņa aktīvos, izņemot, ja to termiņš ir 12 mēnešu laikā pēc bilances datuma.

iii)   Līdz termiņa beigām turētie ieguldījumi

Līdz termiņa beigām turētie ieguldījumi

Līdz termiņa beigām turētie ieguldījumi ir tādi neatvasināti finanšu aktīvi ar fiksētiem vai nosakāmiem maksājumiem un noteiktu termiņu un ko Eiropas Kopienas noteikti vēlas un var turēt līdz termiņa beigām. Šā finanšu gada laikā Eiropas Kopienām nebija neviena ieguldījuma, kas attiektos uz šo kategoriju.

iv)   Pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi ir neatvasināti finanšu aktīvi, kas noteikti šajā kategorijā vai nav iekļauti nevienā citā kategorijā. Tos atspoguļo ilgtermiņa aktīvos, ja vien Kopienas neplāno realizēt ieguldījumu 12 mēnešu laikā pēc bilances datuma.

Sākotnējā atzīšana un novērtēšana

Patiesajā vērtībā novērtētu finanšu aktīvu ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, kā arī līdz termiņa beigām turētu un pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu iegādi vai pārdošanu atzīst darījuma datumā (datums, kurā Eiropas Kopienas uzņemas saistības pirkt vai pārdot aktīvu). Aizdevumus atzīst, kad nauda ir izmaksāta aizņēmējam. Ieguldījumus sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā, tostarp darījuma izmaksas visiem finanšu aktīviem, kas nav uzskaitīti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā. Finanšu aktīvus, ko uzskaita patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā, un darījuma izmaksas ietver saimnieciskā rezultāta pārskata izdevumos.

Finanšu aktīva patiesā vērtība sākotnējās atzīšanas brīdī parasti ir darījuma cena (t. i., saņemtās atlīdzības patiesā vērtība). Tomēr, ja piešķir bezprocentu ilgtermiņa aizdevumu vai ilgtermiņa aizdevumu ar procentu likmi, kas mazāka par tirgus likmi, tā patieso vērtību var novērtēt kā visu nākotnē saņemamo naudas ieņēmumu pašreizējo vērtību, ieņēmumus diskontējot, piemērojot līdzīga instrumenta ar līdzīgu kredītvērtējumu dominējošo tirgus procentu likmi.

Praktisku apsvērumu dēļ un pamatojoties uz būtiskuma apsvērumiem, aizdevumiem, ko likvidējamā EOTK piešķīrusi ierēdņiem, sākotnēji par patieso vērtību pieņem darījuma cenu neatkarīgi no piešķirtās samazinātās procentu likmes.

Finanšu instrumentu atzīšanu pārtrauc, ja tiesības saņemt naudas plūsmas no ieguldījumiem beigušās vai nodotas citam un Eiropas Kopienas pamatā nodevušas visus riskus un ieguvumus, kas izriet no īpašumtiesībām.

Turpmākais novērtējums

Pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus un finanšu aktīvus, kas novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, turpmāk uzskaita patiesajā vērtībā. Peļņu un zaudējumus, ko rada “finanšu aktīvu, kas novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā” kategorijas patiesās vērtības pārmaiņas, ietver saimnieciskā rezultāta pārskatā periodā, kurā tie rodas.

Ārvalstu valūtā izteiktu un pārdošanai pieejamu monetāro finanšu aktīvu patiesās vērtības pārmaiņas, kas saistītas ar valūtas pārrēķina starpību, atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. Pārdošanai pieejamu nemonetāro finanšu aktīvu patiesās vērtības pārmaiņas atzīst patiesās vērtības rezervē. Ja pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus pārdod vai tie zaudē vērtību, iepriekš patiesās vērtības rezervē atzītās patiesās vērtības uzkrātās korekcijas atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Procentus par pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem, kas aprēķināti, izmantojot efektīvo procentu metodi, atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. Dividendes par pārdošanai pieejamiem kapitāla instrumentiem atzīst, kad stājas spēkā Eiropas Kopienu tiesības saņemt maksājumu.

Aktīvos tirgos kotētu instrumentu patiesās vērtības pamatā ir pašreizējās pirkšanas cenas. Ja finanšu aktīva tirgus ir neaktīvs (un attiecībā uz biržas sarakstā neiekļautiem vērtspapīriem), Eiropas Kopienas nosaka patieso vērtību, izmantojot novērtēšanas metodes. Var izmantot nesenus nesaistītu pušu darījumus, atsauces uz citiem būtībā līdzīgiem instrumentiem, diskontēto naudas plūsmu analīzes, iespēju līgumu cenu noteikšanas modeļus un citas novērtēšanas metodes, ko plaši izmanto tirgus dalībnieki.

Ja ieguldījumu kapitāla instrumentos, kuriem aktīvā tirgū nav kotētas tirgus cenas, patieso vērtību nevar ticami aprēķināt, minētos ieguldījumus novērtē, no izmaksām atskaitot vērtības samazinājuma zaudējumus.

Aizdevumus un debitoru parādus, kā arī līdz termiņa beigām turētus ieguldījumus uzskaita amortizētajās izmaksās, piemērojot efektīvo procentu metodi. Ņemot vērā būtiskuma apsvērumus, aizdevumiem, kas piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, efektīvo procentu metodi nepiemēro atsevišķi aizdevumiem un aizņēmumiem. Darījuma izmaksas, kas ir radušās Eiropas Kopienām un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Finanšu aktīvu vērtības samazinājums

Eiropas Kopienas katrā bilances datumā novērtē, vai ir objektīvi pierādījumi tam, ka finanšu aktīva vērtība ir samazinājusies. Finanšu aktīva vērtība ir samazinājusies un radušies zaudējumi no vērtības samazināšanās tikai tad, ja ir objektīvi pierādījumi vērtības samazinājumam viena vai vairāku notikumu rezultātā, kas notikuši pēc konkrētā aktīva sākotnējās atzīšanas, un ar zaudējumiem saistītais notikums (vai notikumi) ietekmē finanšu aktīva aplēstās nākotnes naudas plūsmas, un šo ietekmi var ticami novērtēt.

i)   Aktīvi, kas uzskaitīti amortizētās izmaksās

Ja ir objektīvi pierādījumi tam, ka radušies zaudējumi no vērtības samazināšanās aizdevumiem un debitoru parādiem vai līdz termiņa beigām turētiem ieguldījumiem, kas uzskaitīti amortizētās izmaksās, zaudējumu apjomu nosaka kā starpību starp aktīva uzskaites vērtību un finanšu aktīva plānotās naudas plūsmas pašreizējo vērtību (izņemot kredītu zaudējumus nākotnē, kuri vēl nav radušies), to diskontējot atbilstoši finanšu aktīva sākotnējai efektīvai procentu likmei. Aktīva uzskaites vērtību samazina, un zaudējumu summu atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. Ja aizdevumam vai līdz termiņa beigām turētam ieguldījumam ir mainīga procentu likme, diskonta likme vērtības samazinājuma zaudējumu novērtēšanai ir pašreizējā efektīvā procentu likme, kas noteikta līgumā.

Ar ķīlu nodrošināta finanšu aktīva plānotās naudas plūsmas pašreizējās vērtības aprēķins atspoguļo naudas plūsmas, ko var radīt ienākumi no nodrošinājuma pārdošanas, no kuriem atskaitītas nodrošinājuma iegūšanas un pārdošanas izmaksas, neatkarīgi no tā, vai pārdošana ir ticama vai ne.

Ja kādā no nākamiem periodiem vērtības samazinājuma zaudējumu summa samazinās un šis samazinājums ir objektīvi attiecināms uz notikumu, kas notiek pēc vērtības samazinājuma zaudējumu atzīšanas, tad iepriekš atzītos vērtības samazinājuma zaudējumus stornē, izmantojot saimnieciskā rezultāta pārskatu.

ii)   Aktīvi, ko uzskaita patiesajā vērtībā

Nosakot, vai pārdošanai pieejamu kapitāla vērtspapīru vērtība ir samazinājusies, vērtē, vai to patiesā vērtība ir būtiski vai ilgstoši samazinājusies, kļūstot mazāka par izmaksām. Ja šādi pierādījumi attiecībā uz pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem pastāv, uzkrātos zaudējumus, kas aprēķināti kā starpība starp iegādes izmaksām un pašreizējo patieso vērtību, no kuras atskaitīti finanšu aktīvu vērtības samazinājuma zaudējumi, kas jau iepriekš atzīti saimnieciskā rezultāta pārskatā, izņem no rezervēm un atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. Saimnieciskā rezultāta pārskatā atzītos kapitāla instrumentu vērtības samazinājuma zaudējumus nestornē, izmantojot saimnieciskā rezultāta pārskatu. Ja kādā no nākamiem periodiem palielinās pārdošanai pieejama parāda instrumenta patiesā vērtība un šis palielinājums ir objektīvi attiecināms uz notikumu, kas notiek pēc vērtības samazinājuma zaudējumu atzīšanas, vērtības samazinājuma zaudējumus stornē, izmantojot saimnieciskā rezultāta pārskatu.

1.5.5.   Krājumi

Krājumus uzskaita zemākajā no divām vērtībām — izmaksās vai neto pārdošanas vērtībā. Izmaksas nosaka, izmantojot “pirmais iekšā — pirmais ārā” (FIFO) metodi. Gatavo preču un nepabeigto ražojumu izmaksas ietver izejmateriālu, tiešās darbaspēka izmaksas, citas tiešās izmaksas un saistītās netiešās ražošanas izmaksas (pamatojoties uz parasto darbības jaudu). Neto pārdošanas vērtību aprēķina, no parastā uzņēmējdarbības gaitā paredzētās pārdošanas cenas atskaitot pabeigšanas izmaksas un pārdošanas izdevumus.

FIFO

Ja krājumus tur sadalei bez maksas vai par nominālu maksu, tos novērtē zemākajā no divām vērtībām — izmaksās vai pašreizējās aizstāšanas izmaksās. Pašreizējās aizstāšanas izmaksas ir izmaksas, kas Eiropas Kopienām rastos, iegādājoties šādu aktīvu pārskata datumā.

1.5.6.   Priekšfinansējuma summas

Priekšfinansējums ir maksājums, kas paredzēts, lai saņēmējam piešķirtu naudas līdzekļu avansu, t. i., apgrozāmos līdzekļus. To var sadalīt vairākos maksājumos laika posmā, kas noteikts konkrētajā priekšfinansējuma līgumā. Apgrozāmos līdzekļus vai avansu atmaksā vai izmanto paredzētajam mērķim līgumā noteiktajā periodā. Ja saņēmējam nerodas attiecināmie izdevumi, viņam minētais priekšfinansējums jāatdod Eiropas Kopienām. Priekšfinansējuma summu samazina (pilnīgi vai daļēji), apstiprinot attiecināmās izmaksas un atdotās summas.

Gada beigās priekšfinansējuma summas atlikumu novērtē, no sākotnēji izmaksātās summas (summām) atskaitot atmaksātās summas, pārbaudītās un apstiprinātās attiecināmās summas, aplēstās attiecināmās summas, kas gada beigās vēl nav pārbaudītas un apstiprinātas, kā arī vērtības samazinājumu.

Procentus par priekšfinansējumu atzīst, kad tie nopelnīti saskaņā ar attiecīgā līguma noteikumiem. Gada beigās, pamatojoties uz ticamāko informāciju, aprēķina uzkrātos procentu ieņēmumus, ko ietver bilancē. Garantijas attiecībā uz priekšfinansējumu atzīst ārpusbilances posteņos kā iespējamos aktīvus.

1.5.7.   Debitoru parādi

Debitoru parādus uzskaita sākotnējā summā, atskaitot norakstīto vērtības samazinājumu. Debitoru parādu vērtības samazinājumu noraksta, ja ir objektīvi pierādījumi tam, ka Eiropas Kopienas nevarēs saņemt visu pienākošos summu atbilstoši sākotnējiem noteikumiem par debitoru parādiem. Norakstītā summa ir starpība starp aktīva uzskaites vērtību un atgūstamo summu, kas ir plānotās naudas plūsmas pašreizējā vērtība, kas diskontēta, izmantojot līdzīgiem aizņēmējiem piemērotas tirgus procentu likmes. Norakstīto summu atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. Atzīst arī vispārēju vērtības norakstījumu 20 % apmērā gadā neizpildītiem rīkojumiem par līdzekļu atgūšanu, kuriem vēl nav veikta konkrēta vērtības norakstīšana.

Skatīt arī 1.5.13. paskaidrojumu par gada beigās atzītiem uzkrātiem ienākumiem.

1.5.13.

1.5.8.   Naudas līdzekļi un to ekvivalenti

Naudas līdzekļus un to ekvivalentus uzskata par īstermiņa aktīviem. Šeit ietilpst nauda kasē, pieprasījuma noguldījumi bankā, citi īstermiņa ieguldījumi ar augstu likviditāti un ar sākotnējo termiņu, kas nepārsniedz trīs mēnešus, un bankas konta pārtēriņš. Bankas konta pārtēriņu atzīst bilances īstermiņa saistību finanšu saistībās.

1.5.9.   Pabalsti darbiniekiem

Pensiju saistības

Eiropas Kopienas pārvalda noteikto izmaksu pensiju plānus. Noteikto izmaksu plāns ir pensiju plāns, kurā parasti ir noteikta pensiju izmaksas summa, ko darbinieks saņems pēc aiziešanas pensijā, kas parasti ir atkarīga no viena vai vairākiem faktoriem, piemēram, vecuma, darba stāža un atlīdzības. Lai gan vienu trešdaļu šo pabalstu paredzēto izmaksu sastāda darbinieku iemaksas no algas, pensiju saistības nav fondētas.

Bilancē norādītās saistības attiecībā uz noteikto izmaksu pensiju plāniem ir noteikto izmaksu saistību pašreizējā vērtība bilances datumā, no kuras atskaitīta plāna aktīvu patiesā vērtība. Noteikto izmaksu saistības aprēķina neatkarīgs aktuārs, izmantojot plānotās vienības kredītmetodi. Noteikto izmaksu saistību pašreizējo vērtību nosaka, diskontējot plānotās naudas plūsmas, izmantojot peļņas likmes pensiju izmaksāšanas valūtā izteiktām augstas kvalitātes uzņēmumu obligācijām, kuru termiņš aptuveni atbilst pensiju saistību termiņiem.

Aktuāro peļņu un zaudējumus, kas rodas no pieredzes korekcijām un aktuāro pieņēmumu pārmaiņām, nekavējoties atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. Iepriekšējās darba izmaksas nekavējoties atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā, ja vien pārmaiņas pensiju plānā nav atkarīgas no nosacījuma, ka darbiniekiem jāpaliek dienestā noteiktu laika periodu (tiesību piešķiršanas periods). Šādā gadījumā iepriekšējās darba izmaksas tiesību piešķiršanas periodā amortizē, izmantojot lineāro metodi.

Pēcnodarbinātības slimības pabalsti

Eiropas Kopienas nodrošina veselības pabalstus saviem darbiniekiem, apmaksājot ārstnieciskos izdevumus. Ikdienas pārvaldei izveidots atsevišķs fonds (“RCAM”). Šo sistēmu izmanto esošie darbinieki, pensionāri, atraitņi un to apgādājamās personas.

RCAM

Pabalstus, ko piešķir “nestrādājošiem” (pensionāriem, bāreņiem u. c.), klasificē kā “Pēcnodarbinātības pabalstus darbiniekiem”. Ņemot vērā šo pabalstu būtību, nepieciešams aktuāra aprēķins. Saistības bilancē nosaka līdzīgi kā saistības attiecībā uz pensijām (skatīt iepriekš).

1.5.10.   Uzkrājumi

Uzkrājumus atzīst, ja Eiropas Kopienām pagātnes notikumu rezultātā ir pašreizējs juridisks vai prakses radīts pienākums, ir ļoti iespējams, ka minētā pienākuma izpildei būs nepieciešams iztērēt līdzekļus, un šo summu var ticami novērtēt. Nākotnes zaudējumiem no pamatdarbības uzkrājumus neatzīst. Uzkrājumu summa ir labākais novērtējums par prognozējamiem izdevumiem, kas būs vajadzīgi, lai pārskata datumā nokārtotu pašreizējās saistības. Ja uzkrājumus veido lielam skaitam posteņu, saistības aprēķina, izvērtējot visus iespējamos iznākumus saistībā ar to iespējamību (“paredzamās vērtības” metode).

Ja naudas vērtībai laikā ir būtiska ietekme, uzkrājumu summa ir saistību nokārtošanai nepieciešamo prognozējamo izdevumu pašreizējā vērtība. Izmantotā diskonta likme ir likme, kas atspoguļo tirgus pašreizējo novērtējumu par naudas vērtību laikā un konkrētajām saistībām piemītošo risku, bet ne risku, kas ņemts vērā, koriģējot naudas plūsmu prognozes.

1.5.11.   Finanšu saistības

Finanšu saistības ietver aizņēmumus un tirdzniecības nolūkā turētas saistības. Aizņēmumus veido aizņēmumi no kredītiestādēm un parādi, ko apliecina attiecīga apliecība. Aizņēmumus sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā, no izsniegšanas ieņēmumiem (saņemtās atlīdzības patiesā vērtība) atskaitot radušās darījuma izmaksas. Turpmāk tos atzīst amortizētās izmaksās, izmantojot efektīvo procentu metodi. Jebkuru starpību starp ieņēmumiem, no kuriem atskaitītas darījuma izmaksas, un dzēšanas vērtību, atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā aizņēmuma periodā, izmantojot efektīvo procentu metodi. Finanšu saistības uzskata par ilgtermiņa saistībām, izņemot termiņiem, kas nepārsniedz 12 mēnešus pēc bilances datuma. Ņemot vērā būtiskuma apsvērumus, aizdevumiem, kas piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, efektīvo procentu metodi nepiemēro atsevišķi aizdevumiem un aizņēmumiem. Darījuma izmaksas, kas ir radušās Eiropas Kopienām un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Tirdzniecības nolūkā turētās saistības ietver atvasinātos finanšu instrumentus, kas neatbilst riska ierobežošanas uzskaites vajadzībām, ja to patiesā vērtība ir negatīva. Tiem piemēro tādu pašu uzskaites metodi kā tirdzniecības nolūkā turētiem aktīviem; skatīt 1.5.4. paskaidrojumu.

1.5.4.

1.5.12.   Kreditoru parādi

Liela daļa Kopienu kreditoru parādu nav saistīta ar preču vai pakalpojumu iegādi, bet tie ir nesamaksātie dotāciju vai cita veida Kopienu finansējuma saņēmēju iesniegtie izmaksu pieprasījumi. Tos reģistrē kā kreditoru parādus pieprasītās summas apjomā pēc izmaksu pieprasījuma saņemšanas un pēc pārbaudes, kurā attiecīgie finanšu aģenti apstiprina izmaksu atbilstību. Šajā posmā parādus novērtē atbilstoši apstiprinātajai attiecināmajai summai.

Kreditoru parādus, ko rada preču un pakalpojumu iegādes, atzīst sākotnējā summā, saņemot rēķinu, un attiecīgās izmaksas iegrāmato, kad preces vai pakalpojumi saņemti un Eiropas Kopienas to ir apstiprinājušas.

1.5.13.   Uzkrātie un nākamo periodu ienākumi un izdevumi

Svarīgs elements grāmatvedībā, izmantojot uzkrāšanas principu, ir nodrošināt darījumu reģistrēšanu pārskata gadā, ar kuru tie saistīti. To sauc par periodizāciju. Jo īpaši jāveic novērtējums attiecībā uz Kopienu līdzekļu saņēmēju veiktajiem attiecināmajiem izdevumiem, par kuriem Kopienām vēl nav iesniegti pārskati (uzkrātie izdevumi). Atkarībā no darbības veida un pieejamās informācijas izmanto dažādas metodes, lai pēc iespējas labāk novērtētu šīs summas. Un otrādi — daži kārtējā gadā veiktie maksājumi attiecas uz nākamajiem periodiem (nākamo periodu izdevumi), un tie jānosaka un jāiekļauj nākamajos periodos.

Saskaņā ar Eiropas Kopienu grāmatvedības noteikumiem darījumus un notikumus atzīst finanšu pārskatos periodā, uz kuru tie attiecas. Pārskata perioda beigās uzkrātos izdevumus atzīst, pamatojoties uz novērtēto summu, ko attiecīgajā periodā jāpārceļ uz nākamo periodu. Uzkrāto izdevumu aprēķinu veic saskaņā ar Komisijas izdotām detalizētām darbības un prakses pamatnostādnēm, kuru mērķis ir nodrošināt to, ka finanšu pārskati sniedz patiesu un skaidru priekšstatu.

Arī ieņēmumus uzskaita periodā, ar kuru tie saistīti. Ja gada beigās Komisija pakalpojumu ir sniegusi, preces piegādājusi, bet rēķins vēl nav izsniegts, vai arī ja pastāv līgumiska vienošanās (piemēram, atsaucoties uz kādu līgumu), uzkrātos ienākumus atzīst finanšu pārskatos.

Turklāt, ja gada beigās rēķins ir izsniegts, bet pakalpojumi vēl nav sniegti vai preces vēl nav piegādātas, ieņēmumus attiecina uz nākamo periodu un atzīst nākamajā pārskata periodā.

1.6.   SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATS

1.6.1.   Ieņēmumi

Ar komerciālu apmaiņu nesaistīti ieņēmumi

Šie ieņēmumi ir lielākā Kopienu ieņēmumu daļa un ietver galvenokārt tiešos un netiešos nodokļus un pašu resursus. Papildus nodokļiem Eiropas Kopienas var saņemt arī citu personu maksājumus, piemēram, nodevas, soda naudas un ziedojumus.

NKI resursi un PVN resursi

Debitoru parādus un ar tiem saistītus ieņēmumus atzīst, kad Eiropas Kopienas dalībvalstīm nosūta iemaksas pieprasījumu. Tos novērtē pieprasītās summas apmērā. Tā kā PVN un NKI resursu pamatā ir attiecīgā budžeta gada datu aplēses, notiekot pārmaiņām, tos var pārskatīt, līdz dalībvalstis iesniedz galīgos datus. Aplēses pārmaiņas ņem vērā, nosakot tā perioda neto pārpalikumu vai deficītu, kurā pārmaiņas notika.

Tradicionālie pašu resursi

Debitoru parādus un ar tiem saistītus ieņēmumus atzīst, kad no dalībvalstīm saņemti attiecīgie mēneša A pārskati (tostarp iekasētās nodevas un parāda summas, kuras ir garantētas un netiek apstrīdētas). Pārskata datumā ieņēmumus, ko dalībvalstis attiecīgajā periodā iekasējušas, bet vēl nav samaksājušas Eiropas Kopienām, novērtē un atzīst par uzkrātajiem ieņēmumiem. No dalībvalstīm saņemtos ceturkšņa B pārskatus (tostarp nodevas, kas nav ne iekasētas, ne garantētas, kā arī parādnieka apstrīdētās garantētās summas) atzīst par ieņēmumiem, atskaitot iekasēšanas izmaksas (25 %), uz kurām dalībvalstīm ir tiesības. Turklāt saimnieciskā rezultāta pārskatā atzīst vērtības samazinājumu par summu, kas ir parāda un atgūstamās summas paredzamā starpība.

Soda naudas

Debitoru parādus un ar tiem saistītus ieņēmumus atzīst, kad Kopienas pieņēmušas lēmumu uzlikt naudas sodu un tas oficiāli paziņots adresātam. Ja ir šaubas par uzņēmuma maksātnespēju, atzīst prasījuma vērtības samazinājumu. Pēc lēmuma pieņemšanas par naudas soda uzlikšanu parādnieki divu mēnešu laikā pēc paziņojuma datuma izvēlas:

| — | vai nu akceptēt lēmumu (šādā gadījumā tiem ir jānomaksā soda nauda norādītajā termiņā, un Kopienas pilnībā iekasē attiecīgo summu), vai |
| --- | --- |

—

vai nu akceptēt lēmumu (šādā gadījumā tiem ir jānomaksā soda nauda norādītajā termiņā, un Kopienas pilnībā iekasē attiecīgo summu), vai

| — | neakceptēt lēmumu, iesniedzot apelācijas sūdzību saskaņā ar Kopienu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

neakceptēt lēmumu, iesniedzot apelācijas sūdzību saskaņā ar Kopienu tiesību aktiem.

Tomēr naudas soda pamatsumma jānomaksā norādītajā trīs mēnešu termiņā, jo apelācija nav pamats naudas soda atlikšanai (EK līguma 242. pants). Parādniekiem ir divas iespējas — veikt soda naudas pagaidu maksājumu vai iesniegt bankas garantiju par attiecīgo summu.

Ja uzņēmums iesniedz apelāciju attiecībā uz lēmumu un ir veicis naudas soda pagaidu maksājumu, summu atspoguļo kā iespējamās saistības. Tomēr, tā kā adresāta apelācijas sūdzība par Kopienu lēmumu nav pamats naudas soda atlikšanai, saņemto naudu izmanto, lai dzēstu debitoru parādus. Savukārt, ja maksājuma vietā saņemta garantija, naudas sods paliek kā debitoru parāds, un garantiju atspoguļo kā iespējamu aktīvu.

Ja ir iespēja, ka Pirmās instances tiesa varētu pieņemt Kopienām nelabvēlīgu lēmumu, atzīst uzkrājumus šā riska segšanai. Ja maksājuma vietā iesniegta garantija, nenomaksāto debitoru parādu noraksta pēc vajadzības. Eiropas Kopienu saņemtos uzkrātos procentus par bankas kontiem, kuros noguldīti saņemtie maksājumi, atzīst par ieņēmumiem, attiecīgi palielinot iespējamās saistības.

Izdevumu atgūšana

Ja kādu darbību rezultātā palīdzības galasaņēmējiem, trešām valstīm vai dalībvalstīm jāatmaksā izdevumi, kas iepriekš segti no Eiropas budžeta, sagatavo rīkojumus par izmaksu atgūšanu, un tos uzskaita šādi:

| — | Izdevumu atgūšana. Šāda veida līdzekļu atgūšanas gadījumā grāmatvedības noteikumi nosaka, ka, ja rīkojums par izmaksu atgūšanu sagatavots sākotnējā maksājuma veikšanas gadā, tas uzskatāms par maksājuma saņēmēja parādu, attiecīgi samazinot šā gada izdevumus. Turpretī, ja rīkojums par izmaksu atgūšanu sagatavots citā gadā, to atspoguļo kā debitoru parādu ar attiecīgu ierakstu šā gada saimnieciskā rezultāta pārskata ienākumos (pozīcijā “izdevumu atgūšana”), vai |
| --- | --- |

—

Izdevumu atgūšana. Šāda veida līdzekļu atgūšanas gadījumā grāmatvedības noteikumi nosaka, ka, ja rīkojums par izmaksu atgūšanu sagatavots sākotnējā maksājuma veikšanas gadā, tas uzskatāms par maksājuma saņēmēja parādu, attiecīgi samazinot šā gada izdevumus. Turpretī, ja rīkojums par izmaksu atgūšanu sagatavots citā gadā, to atspoguļo kā debitoru parādu ar attiecīgu ierakstu šā gada saimnieciskā rezultāta pārskata ienākumos (pozīcijā “izdevumu atgūšana”), vai

| — | Priekšfinansējuma atgūšana. Šajā gadījumā summu atspoguļo priekšfinansējuma pozīcijā. |
| --- | --- |

—

Priekšfinansējuma atgūšana. Šajā gadījumā summu atspoguļo priekšfinansējuma pozīcijā.

Ieņēmumi no komerciālas apmaiņas

Ieņēmumus no preču pārdošanas atzīst, kad pircējam nodoti būtiskie riski un ieguvumi, kas izriet no preču īpašumtiesībām.

Ieņēmumus no darījuma, kas ietver pakalpojumu sniegšanu, atzīst, ņemot vērā darījuma pabeigtības stadiju pārskata datumā.

Procentu ienākumi un izdevumi

Procentu ienākumus un izdevumus atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā, izmantojot efektīvo procentu metodi. Tā ir finanšu aktīvu vai finanšu saistību amortizēto izmaksu aprēķināšanas metode un metode procentu ienākumu vai procentu izdevumu sadalei attiecīgajā periodā. Efektīvā procentu likme ir likme, ar kuru tieši diskontē plānotās maksājamās vai saņemamās naudas summas finanšu instrumenta plānotajā lietderīgas lietošanas laikā (vai vajadzības gadījumā īsākā periodā), iegūstot finanšu aktīva vai finanšu saistību neto uzskaites vērtību. Aprēķinot efektīvo procentu likmi, Eiropas Kopienas novērtē naudas plūsmas, ņemot vērā visus finanšu instrumenta līguma nosacījumus (piemēram, priekšapmaksas iespējas), bet neņem vērā kredīta zaudējumus nākotnē. Aprēķinā iekļauj visas maksas un procentu punktus, ko līgumslēdzējas puses ir maksājušas vai saņēmušas un kas ir efektīvās procentu likmes neatņemama sastāvdaļa, kā arī darījuma izmaksas un visas citas uzcenojuma vai diskonta summas.

Ņemot vērā būtiskuma apsvērumus, aizdevumiem, kas piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, efektīvo procentu metodi nepiemēro atsevišķi aizdevumiem un aizņēmumiem. Darījuma izmaksas, kas radušās Eiropas Kopienām un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Ja finanšu aktīva vai līdzīgu finanšu aktīvu grupas vērtību noraksta sakarā ar vērtības samazinājuma zaudējumiem, šā zaudējuma aprēķināšanā procentu ienākumus atzīst, izmantojot plānotās naudas plūsmas diskontēšanā lietoto procentu likmi.

Dividenžu ienākumi

Dividenžu ienākumus atzīst, kad rodas tiesības saņemt maksājumu.

1.6.2.   Izdevumi

Ar komerciālu apmaiņu saistītus izdevumus sakarā ar preču un pakalpojumu iegādi, atzīst, kad Eiropas Kopienas saņēmušas preču vai pakalpojumu piegādi un to apstiprinājušas. Izdevumus novērtē sākotnējā rēķina izmaksu apmērā.

Ar komerciālu apmaiņu nesaistīti izdevumi ir raksturīgi Eiropas Kopienām un veido to izdevumu lielāko daļu. Minētie izdevumi attiecas uz maksājumiem saņēmējiem, un tie var būt trīs veidu: maksājumi, pamatojoties uz noteiktām saņēmēja tiesībām saņemt maksājumu, pārvedumi saskaņā ar līgumu un neatkarīgas dotācijas, dāvinājumi un ziedojumi.

Pārvedumus atzīst par izdevumiem periodā, kurā notiek pārvedumu pamatojošie notikumi, ja šāda veida pārvedumi atļauti noteikumos (Finanšu regulā, Civildienesta noteikumos vai citos noteikumos) vai arī parakstīts pārvedumu apstiprinošs līgums, saņēmējs ir izpildījis atbilstības kritērijus un summu var ticami novērtēt.

Saņemot atzīšanas kritērijiem atbilstošu maksājuma pieprasījumu vai izmaksu pieprasījumu, to atzīst par izdevumiem attiecināmās summas apmērā. Gada beigās novērtē saņēmēja veiktos attiecināmos izdevumus, par kuriem vēl nav sniegts pārskats, un uzskaita kā uzkrātos izdevumus.

1.7.   IESPĒJAMIE AKTĪVI UN SAISTĪBAS

Iespējamie aktīvi

Iespējams aktīvs ir aktīvs, kas varētu rasties iepriekšēju notikumu rezultātā atkarībā no tā, vai īstenosies viens vai vairāki turpmākie notikumi, par kuru iespējamību pašlaik trūkst pārliecības un kurus Eiropas Kopienas nespēj pilnībā ietekmēt. Iespējamu aktīvu atspoguļo pārskatos, ja saimniecisku labumu vai pakalpojumu saņemšanas iespēja ir ticama.

Iespējamos aktīvus novērtē katrā bilances datumā, lai nodrošinātu visu pārmaiņu atbilstīgu atspoguļojumu finanšu pārskatos. Ja faktiski ir skaidrs, ka saimnieciski labumi vai pakalpojumi tiks saņemti un aktīva vērtību var ticami novērtēt, aktīvu un ar to saistītos ieņēmumus atzīst tā perioda finanšu pārskatos, kurā pārmaiņas notikušas.

Iespējamās saistības

Iespējamās saistības ir saistības, kas varētu rasties iepriekšēju notikumu rezultātā atkarībā no tā, vai īstenosies viens vai vairāki turpmākie notikumi, par kuru iespējamību pašlaik trūkst pārliecības un kurus Eiropas Kopienas nespēj pilnībā ietekmēt, vai arī pašreizējs pienākums, ko izraisījuši iepriekšēji notikumi, kurš nav atzīts, jo nav ticams, ka šā pienākuma izpildei būs nepieciešams saimniecisko labumu vai pakalpojumu resursu patēriņš, vai ļoti retos gadījumos, kad pienākuma summu nevar pietiekami ticami novērtēt.

Iespējamās saistības atspoguļo pārskatos, ja vien saimniecisko labumu vai pakalpojumu resursu patēriņa iespēja nav niecīga. Lai gan EK ikdienas darbību (piemēram, ES tiesību aktu un standartu darbības nodrošināšana) raksturs saistīts ar zināmiem riskiem un tāpat kā daudzas publiskā sektora iestādes EK pašas nodrošinās pret dažiem no šiem riskiem, iespējamās saistības neatspoguļo, kamēr nav noticis konkrēts notikums, jo līdz tam laikam resursu patēriņa iespēja ir niecīga.

Iespējamās saistības novērtē katrā bilances datumā, lai noteiktu, vai saimniecisko labumu vai pakalpojumu resursu patēriņa iespēja nav kļuvusi ticama. Ja kļūst ticams, ka saistībā ar posteni, kas uzrādīts kā iespējamās saistības, būs nepieciešams saimniecisko labumu vai pakalpojumu resursu patēriņš, finanšu pārskatos atzīst uzkrājumus periodā, kurā notikušas pārmaiņas attiecībā uz minēto ticamību.

Saistības finansējumam nākotnē

Saistības finansējumam nākotnē ir juridiskas vai prakses radītas saistības, kuru pamatā parasti ir Eiropas Kopienu noslēgts līgums, kas nākotnē var prasīt resursu patēriņu.

Garantijas

Garantijas ir iespējami aktīvi vai saistības, kuru pamatā ir iepriekšēji notikumi un kuru esamību apstiprinās garantijas priekšmeta realizēšanās vai nerealizēšanās. Tādējādi garantijas uzskata par iespējamiem aktīviem vai iespējamām saistībām. Garantija ir izmantota, ja garantijas objekts beidzis pastāvēt. Tas noskaidrojas, kad ir izpildīti nosacījumi, saskaņā ar kuriem maksājums pieprasāms no garantijas izsniedzēja.

2.   BILANCES PASKAIDROJUMI

ILGTERMIŅA AKTĪVI

2.1.   NEMATERIĀLIE AKTĪVI

| miljonos euro |
| --- |
| | Summa |
| Bruto uzskaites summa 2006. gada 31. decembrī | 82 |
| Iegādātie aktīvi | 22 |
| Pārdotie aktīvi | (2) |
| Pāreja citā aktīvu kategorijā | 13 |
| Citas pārmaiņas | (10) |
| Bruto uzskaites summa 2007. gada 31. decembrī | 105 |
| Uzkrātā amortizācija 2006. gada 31. decembrī | 45 |
| Amortizācija attiecīgajā gadā | 11 |
| Pārdotie aktīvi | (2) |
| Pāreja citā aktīvu kategorijā | 8 |
| Citas pārmaiņas | (1) |
| Uzkrātā amortizācija 2007. gada 31. decembrī | 61 |
| NETO UZSKAITES SUMMA 2007. GADA 31. DECEMBRĪ | 44 |
| Neto uzskaites summa 2006. gada 31. decembrī | 37 |

miljonos euro

Summa

Bruto uzskaites summa 2006. gada 31. decembrī

82

Iegādātie aktīvi

22

Pārdotie aktīvi

(2)

Pāreja citā aktīvu kategorijā

13

Citas pārmaiņas

(10)

Bruto uzskaites summa 2007. gada 31. decembrī

Bruto uzskaites summa 2007. gada 31. decembrī

105

105

Uzkrātā amortizācija 2006. gada 31. decembrī

45

Amortizācija attiecīgajā gadā

11

Pārdotie aktīvi

(2)

Pāreja citā aktīvu kategorijā

8

Citas pārmaiņas

(1)

Uzkrātā amortizācija 2007. gada 31. decembrī

Uzkrātā amortizācija 2007. gada 31. decembrī

61

61

NETO UZSKAITES SUMMA 2007. GADA 31. DECEMBRĪ

NETO UZSKAITES SUMMA 2007. GADA 31. DECEMBRĪ

44

44

Neto uzskaites summa 2006. gada 31. decembrī

Neto uzskaites summa 2006. gada 31. decembrī

37

37

Nemateriāli aktīvi ir bezķermeniski, identificējami nemonetārie aktīvi. Lai atzītu par aktīvu, iestādei tie jākontrolē un jābūt ar tiem saistītiem paredzamiem saimnieciskiem labumiem Eiropas Kopienām. Summas galvenokārt saistītas ar datorprogrammām.

2.2.   PAMATLĪDZEKĻI

2.2.1.   Zeme un ēkas

Dažās valstīs zemes vērtību nav iespējams atdalīt no ēkas vērtības, jo tās iegādātas vienlaicīgi kā viens vesels. Zemes vērtību, kura netiek amortizēta, nenosaka atsevišķi, ja vien tas nav nepieciešams, t. i., ja nerodas vēlāki izdevumi saistībā ar jauna īpašuma būvniecību vai tā daļas pārdošanu.

2.2.2.   Nepabeigtie pamatlīdzekļi

Padome 2007. gada 1. februārī parakstīja iegādes līgumu par LEX ēku par galīgo cenu 260 miljoni euro. Šajā pozīcijā ietverto attiecīgo vērtību, kas 2006. gada 31. decembrī bija 224 miljoni euro, 2007. gadā pārcēla uz posteni “Zeme un ēkas”. Parlaments 2004. gada oktobrī parakstīja finanšu nomas līgumu ar izpirkuma tiesībām par ēku kompleksu Briselē, kura būvniecību uzsāka 2004. gadā. Pirmo avansa maksājumu 40 miljonu euro apmērā veica 2004. gada novembrī. Līdz pagaidu apstiprināšanas pārskata parakstīšanai Parlamentam ir tiesības veikt papildu avansa maksājumus, un līdz 2007. gada 31. decembrim tika samaksāti 318 miljoni euro, kas atspoguļo līdz minētajam datumam paveiktos darbus (līdz 2006. gada 31. decembrim bija samaksāti 253 miljoni euro).

LEX

PAMATLĪDZEKĻI

| miljonos euro |
| --- |
| | Zeme un ēkas | Ierīces un iekārtas | Mēbeles un transportlīdzekļi | Datortehnika | Pārējie pamatlīdzekļi | Finanšu noma | Nepabeigtie pamatlīdzekļi | Kopā |
| Bruto uzskaites summa 2006. gada 31. decembrī | 3 580 | 331 | 181 | 427 | 110 | 1 926 | 483 | 7 038 |
| Iegādātie aktīvi | 54 | 34 | 10 | 64 | 15 | 16 | 76 | 269 |
| Pārdotie aktīvi | (2) | (8) | (6) | (38) | (10) | 0 | (1) | (65) |
| Pāreja citā aktīvu kategorijā | 227 | (10) | 3 | (9) | 3 | 0 | (227) | (13) |
| Citas pārmaiņas | 1 | 3 | 6 | 2 | (3) | 1 | 1 | 11 |
| Bruto uzskaites summa 2007. gada 31. decembrī | 3 860 | 350 | 194 | 446 | 115 | 1 943 | 332 | 7 240 |
| Uzkrātais nolietojums 2006. gada 31. decembrī | 1 354 | 265 | 130 | 314 | 77 | 312 | | 2 452 |
| Nolietojums attiecīgajā gadā | 154 | 28 | 14 | 61 | 9 | 63 | | 329 |
| Pārdotie aktīvi | (2) | (8) | (5) | (36) | (9) | 0 | | (60) |
| Pāreja citā aktīvu kategorijā | | (7) | 2 | (7) | 4 | 0 | | (8) |
| Citas pārmaiņas | | 3 | 1 | 1 | 0 | (1) | | 4 |
| Uzkrātais nolietojums 2007. gada 31. decembrī | 1 506 | 281 | 142 | 333 | 81 | 374 | | 2 717 |
| NETO UZSKAITES VĒRTĪBA
  2007. GADA 31. DECEMBRĪ | 2 354 | 69 | 52 | 113 | 34 | 1 569 | 332 | 4 523 |
| Neto uzskaites vērtība
  2006. gada 31. decembrī | 2 226 | 66 | 51 | 113 | 33 | 1 614 | 483 | 4 586 |

miljonos euro

Zeme un ēkas

Ierīces un iekārtas

Mēbeles un transportlīdzekļi

Datortehnika

Pārējie pamatlīdzekļi

Finanšu noma

Nepabeigtie pamatlīdzekļi

Kopā

Bruto uzskaites summa 2006. gada 31. decembrī

3 580

331

181

427

110

1 926

483

7 038

Iegādātie aktīvi

54

34

10

64

15

16

76

269

Pārdotie aktīvi

(2)

(8)

(6)

(38)

(10)

0

(1)

(65)

Pāreja citā aktīvu kategorijā

227

(10)

3

(9)

3

0

(227)

(13)

Citas pārmaiņas

1

3

6

2

(3)

1

1

11

Bruto uzskaites summa 2007. gada 31. decembrī

Bruto uzskaites summa 2007. gada 31. decembrī

3 860

3 860

350

350

194

194

446

446

115

115

1 943

1 943

332

332

7 240

7 240

Uzkrātais nolietojums 2006. gada 31. decembrī

1 354

265

130

314

77

312

2 452

Nolietojums attiecīgajā gadā

154

28

14

61

9

63

329

Pārdotie aktīvi

(2)

(8)

(5)

(36)

(9)

0

(60)

Pāreja citā aktīvu kategorijā

(7)

2

(7)

4

0

(8)

Citas pārmaiņas

3

1

1

0

(1)

4

Uzkrātais nolietojums 2007. gada 31. decembrī

Uzkrātais nolietojums 2007. gada 31. decembrī

1 506

1 506

281

281

142

142

333

333

81

81

374

374

2 717

2 717

NETO UZSKAITES VĒRTĪBA

2007. GADA 31. DECEMBRĪ

2 354

69

52

113

34

1 569

332

4 523

Neto uzskaites vērtība

2006. gada 31. decembrī

2 226

66

51

113

33

1 614

483

4 586

Izdevumi, kas vēl jāveic attiecībā uz finanšu nomu un līdzīgiem prasījumiem, bilancē norādīti kā ilgtermiņa un īstermiņa saistības (skatīt arī E. iedaļas 2.15. paskaidrojumu un E. iedaļas 2.18.1. paskaidrojumu). Tos iedala šādi:

E.

2.15.

E.

2.18.1.

FINANŠU NOMA

| miljonos euro |
| --- |
| Apraksts | Uzkrātie izdevumi (A) | Nākamo periodu maksājumi | Kopējā vērtība | Turpmākie izdevumi par aktīviem | Aktīvu vērtība | Amortizācija | Neto uzskaites vērtība |
| < 1 gadu | > 1 gadu | > 5 gadiem | Saistību kopsumma (B) | A + B | (C) | A + B + C | (E) | A + B + C + E |
| Zeme un ēkas | 328 | 28 | 159 | 1 349 | 1 536 | 1 864 | 61 | 1 925 | (372) | 1 553 |
| Pārējie pamatlīdzekļi | 3 | 4 | 11 | 0 | 15 | 18 | 0 | 18 | (2) | 16 |
| Kopā 31.12.2007. | 331 | 32 | 170 | 1 349 | 1 551 | 1 882 | 61 | 1 943 | (374) | 1 569 |
| Kopā 31.12.2006. | 304 | 28 | 143 | 1 391 | 1 562 | 1 866 | 60 | 1 926 | (312) | 1 614 |

miljonos euro

Apraksts

Uzkrātie izdevumi (A)

Nākamo periodu maksājumi

Kopējā vērtība

Turpmākie izdevumi par aktīviem

Aktīvu vērtība

Amortizācija

Neto uzskaites vērtība

< 1 gadu

> 1 gadu

> 5 gadiem

Saistību kopsumma (B)

A + B

(C)

A + B + C

(E)

A + B + C + E

Zeme un ēkas

328

28

159

1 349

1 536

1 864

61

1 925

(372)

1 553

Pārējie pamatlīdzekļi

3

4

11

0

15

18

0

18

(2)

16

Kopā 31.12.2007.

Kopā 31.12.2007.

331

331

32

32

170

170

1 349

1 349

1 551

1 551

1 882

1 882

61

61

1 943

1 943

(374)

(374)

1 569

1 569

Kopā 31.12.2006.

Kopā 31.12.2006.

304

304

28

28

143

143

1 391

1 391

1 562

1 562

1 866

1 866

60

60

1 926

1 926

(312)

(312)

1 614

1 614

2.3.   ILGTERMIŅA IEGULDĪJUMI

| miljonos euro |
| --- |
| | Paskaidrojums | Atlikums 31.12.2007. | Atlikums 31.12.2006. |
| Ieguldījumi asociētajās iestādēs | 2.3.1 | 246 | 208 |
| Līdzdalība kopuzņēmumos | 2.3.2 | 32 | 62 |
| Garantiju fonds | 2.3.3 | 1 149 | 1 371 |
| Pārdošanai pieejamie aktīvi | 2.3.4 | 533 | 495 |
| Tirdzniecības nolūkā turētie aktīvi | 2.3.4 | 13 | 21 |
| Ieguldījumi kopā | | 1 973 | 2 157 |

miljonos euro

Paskaidrojums

Atlikums 31.12.2007.

Atlikums 31.12.2006.

Ieguldījumi asociētajās iestādēs

2.3.1

2.3.1

246

208

Līdzdalība kopuzņēmumos

2.3.2

2.3.2

32

62

Garantiju fonds

2.3.3

2.3.3

1 149

1 371

Pārdošanai pieejamie aktīvi

2.3.4

2.3.4

533

495

Tirdzniecības nolūkā turētie aktīvi

2.3.4

2.3.4

13

21

Ieguldījumi kopā

Ieguldījumi kopā

1 973

1 973

2 157

2 157

Šī pozīcija attiecas uz ieguldījumiem, kas veikti, lai nodibinātu pastāvīgas saites un atbalstītu Eiropas Kopienu darbības. Tajā ietilpst arī Garantiju fonda neto aktīvi.

2.3.1.   Ieguldījumi asociētajās iestādēs: EIF

| miljonos euro |
| --- |
| | Summa |
| Summa 2006. gada 31. decembrī | 208 |
| Iegādes | 31 |
| Neto pārpalikuma/(deficīta) daļa | 13 |
| Pārējās kapitāla pārmaiņas (dividendes) | (6) |
| Summa 2007. gada 31. decembrī | 246 |

miljonos euro

Summa

Summa 2006. gada 31. decembrī

Summa 2006. gada 31. decembrī

208

208

Iegādes

31

Neto pārpalikuma/(deficīta) daļa

13

Pārējās kapitāla pārmaiņas (dividendes)

(6)

Summa 2007. gada 31. decembrī

Summa 2007. gada 31. decembrī

246

246

Eiropas Investīciju fonds (EIF) ir Eiropas Savienības finanšu iestāde, kuras specializācija ir riska kapitāla un garantiju nodrošināšana MVU. Saskaņā ar Padomes 1994. gada 6. jūnija lēmumu Eiropas Kopienas, ko pārstāv Komisija, parakstījās uz EIF kapitālu par kopējo summu 600 miljoni ekiju, kas ir 600 kapitāla daļas jeb 30 % EIF kapitāla. 2006. gada 31. decembrī Komisija bija apmaksājusi visu pieprasīto kapitālu, kas tolaik bija 20 % no kopējā kapitāla, bet tās daļa nepieprasītajā kapitālā (80 %) bija 480 miljoni euro.

Padomes 2007. gada 19. aprīļa Lēmums 2007/247/EK paredzēja Kopienu līdzdalību EIF kapitāla palielināšanā. Tādējādi atbilstoši šim lēmumam 2007. gadā Komisija parakstījās uz 91 no kopumā 770 daļām. EK parakstījās uz kopējo nominālo summu 91 miljona euro apmērā, samaksājot 20 % no nominālās summas (18 miljonus euro) un kopējo daļu uzcenojumu 12 miljonu euro apmērā. Daļas uzcenojumu noteica atbilstoši jaunajai daļas cenai, pamatojoties uz vienas daļas neto aktīvu vērtību 2006. gada 31. decembrī. 2007. gada 31. decembrī Komisija bija parakstījusies uz EIF pamatkapitālu par kopējo summu 691 miljonu euro (no kopumā 2 770 miljoniem euro). Tie ir 24,95 % no EIF kopējā kapitāla. Komisija iemaksājusi 20 %, nepieprasītais atlikums 2007. gada 31. decembrī bija 553 miljoni euro.

Saskaņā ar 2005. gadā parakstīto līgumu starp Komisiju un Eiropas Investīciju banku (EIB) Komisija ir tiesīga pārdot savas daļas EIB jebkurā laikā par cenu, kas atbilst EIF novērtējumam, dalot to ar kopējo daļu skaitu. Pārdošanas iespējas vērtība ir tuvu nullei, jo formula, ar ko aprēķina daļu pārdošanas cenu, ir līdzīga tai, ko piemēro, lai noteiktu EIF neto pamatkapitālu.

Lai novērtētu Kopienu daļu EIF, saskaņā ar EK grāmatvedības noteikumiem izmanto pašu kapitāla metodi. Tādējādi šī daļa ir 24,95 % no EIF neto aktīviem, un 2007. gada 31. decembrī bija 246 miljoni euro (2006. gadā — 208 miljoni euro), no kuriem 13 miljoni euro attiecas uz 2007. gada rezultātu. 2007. gadā tika saņemtas dividendes 6 miljonu euro apmērā par 2006. finanšu gadu.

2.3.2.   Līdzdalība kopuzņēmumos

| miljonos euro |
| --- |
| | Galileo | SESAR | ITER | Kopā |
| Summa 2006. gada 31. decembrī | 62 | 0 | 0 | 62 |
| Iegādes | 0 | 10 | 39 | 49 |
| Realizācija un izņemšana | (53) | 0 | 0 | (53) |
| Neto pārpalikuma/(deficīta) daļa | (9) | 0 | (17) | (26) |
| Summa 2007. gada 31. decembrī | 0 | 10 | 22 | 32 |

miljonos euro

Galileo

SESAR

ITER

Kopā

Summa 2006. gada 31. decembrī

Summa 2006. gada 31. decembrī

62

62

0

0

0

0

62

62

Iegādes

0

10

39

49

Realizācija un izņemšana

(53)

0

0

(53)

Neto pārpalikuma/(deficīta) daļa

(9)

0

(17)

(26)

Summa 2007. gada 31. decembrī

Summa 2007. gada 31. decembrī

0

0

10

10

22

22

32

32

Galileo

Lai īstenotu Galileo programmas izstrādes posmu, ar Padomes Regulu (EK) Nr. 876/2002 uz 4 gadu laikposmu (no 2002. līdz 2006. gadam) izveidoja kopuzņēmumu Līguma 171. panta nozīmē. Šīs juridiskās personas mērķis ir nodrošināt Galileo programmas pārvaldības un finanšu kontroles vienotību tās izstrādei un šim nolūkam mobilizēt šai programmai piešķirtos līdzekļus. Dibinātāji ir Eiropas Kopienas, ko pārstāv Komisija, un Eiropas Kosmosa aģentūra (EKA). Komisija, izmantojot Eiropas komunikāciju tīklu budžeta sniegtās dotācijas, nodrošina Galileo kopuzņēmumam (GJU) līdzekļus, kas nepieciešami, lai līdzfinansētu ar izstrādes posmu saistītās darbības.

Galileo

Galileo

Galileo

GJU

GJU funkcijas 2007. gada 1. janvārī oficiāli pārņēma Eiropas Globālās satelītu navigācijas sistēmas uzraudzības iestāde (GSA) — 2004. gadā izveidota Kopienu aģentūra, jo tika uzsākta GJU likvidācija. Lai gan sākotnēji bija domāts, ka šī jaunā struktūra darbosies kā publiska–privāta partnerība, atbilstoši Padomes 2007. gada novembra lēmumam Galileo programmu tagad jāfinansē no ES budžeta. Neraugoties uz noslēgtajiem līgumiem starp ieinteresētajām personām (GJU, Eiropas Kosmosa aģentūra, GSA), 2007. gada beigās ESA vēl nebija pilnībā nodevusi projektu aktīvu īpašumtiesības EK. Tā kā ar aktīvu nodošanu saistītas zināmas neskaidrības un tā aizkavējusies, piesardzības nolūkā EK nav atzinušas programmas aktīvus savā bilancē. Aktīvus atzīs pēc nodošanas jautājumu atrisināšanas.

GJU

GSA

GJU

Galileo

GJU

GSA

Gada beigās likvidācijas procesā esošās GJU aģentūras aktīvi bija 0 miljons euro. Galileo uzskaite veikta, izmantojot pašu kapitāla metodi. Komisijas daļa kopuzņēmuma zaudējumos 2007. gadā bija 9 miljoni euro. Ieguldījumu vērtība 2007. gada 31. decembrī bija 0 miljons euro — ieguldījumi 585 miljoniem euro apmērā, atskaitot uzkrāto zaudējumu daļu 585 miljonu euro apmērā. 2007. gadā Eiropas Kopienām atmaksāja apmaksāto kapitālu 53 miljonu euro apmērā.

GJU

Galileo

SESAR

Šā kopuzņēmuma mērķis ir nodrošināt Eiropas gaisa satiksmes vadības sistēmas modernizāciju, koordinējot un koncentrējot attiecīgos pētījumus un attīstības centienus visā ES. SESAR kopuzņēmums izveidots no šās regulas publikācijas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tas beigs pastāvēt astoņus gadus pēc tam, kad Padome būs apstiprinājusi Eiropas Gaisa satiksmes ģenerālplānu.

SESAR

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

SESAR kopuzņēmuma dibinātāji ir:

SESAR

| — | Eiropas Kopienas, ko pārstāv Eiropas Komisija, |
| --- | --- |

—

Eiropas Kopienas, ko pārstāv Eiropas Komisija,

| — | Eiropas Aeronavigācijas drošības organizācija (Eurocontrol), ko pārstāv tās aģentūra. |
| --- | --- |

—

Eiropas Aeronavigācijas drošības organizācija (Eurocontrol), ko pārstāv tās aģentūra.

Eurocontrol

Dalībnieki iegūst balsstiesības atbilstīgi to ieguldījumam. Abiem dibinātājiem budžetā paredz vienādu ieguldījumu, tādējādi abiem nodrošināts vienāds balsu skaits, novēršot to, ka kontroli iegūst kāda no pusēm.

Programmu uzsāka 2007. gada beigās, un 2007. gada 31. decembrī Komisijas sākotnējais ieguldījums sasniedza 10 miljonus euro. Tā kā nav pieejami finanšu pārskati par 2007. gadu, ieguldījums novērtēts atbilstoši izmaksām.

ITER

ITER Starptautiskā kodolsintēzes enerģijas organizācija (ITER) apvieno Eiropas Kopienu un citus uzņēmējus no Ķīnas, Indijas, Krievijas, Korejas, Japānas un ASV. ITER izveidoja, lai:

ITER

ITER

ITER

| a) | būvētu, ekspluatētu un deaktivētu ITER aprīkojumu atbilstoši tehniskajiem mērķiem un vispārējam projektam, kas aprakstīts ITER inženierprojektēšanas aktivitāšu nobeiguma ziņojumā; |
| --- | --- |

a)

būvētu, ekspluatētu un deaktivētu ITER aprīkojumu atbilstoši tehniskajiem mērķiem un vispārējam projektam, kas aprakstīts ITER inženierprojektēšanas aktivitāšu nobeiguma ziņojumā;

ITER

ITER

| b) | vecinātu to, ka laboratorijas, citas iestādes un personāls izmanto ITER aprīkojumu tās dalībnieku veiktajās kodolsintēzes enerģijas izpētes un attīstības programmās; |
| --- | --- |

b)

vecinātu to, ka laboratorijas, citas iestādes un personāls izmanto ITER aprīkojumu tās dalībnieku veiktajās kodolsintēzes enerģijas izpētes un attīstības programmās;

ITER

| c) | veicinātu sabiedrības izpratni par kodolsintēzes enerģiju un vairotu tās atbalstu; kā arī |
| --- | --- |

c)

veicinātu sabiedrības izpratni par kodolsintēzes enerģiju un vairotu tās atbalstu; kā arī

| d) | atbilstoši uzņēmēja līgumam veiktu citas mērķa sasniegšanai nepieciešamās darbības. |
| --- | --- |

d)

atbilstoši uzņēmēja līgumam veiktu citas mērķa sasniegšanai nepieciešamās darbības.

ITER galvenais orgāns ir Padome, ko veido dalībnieku pārstāvji. Katrs dalībnieks izvirza darbībai Padomē ne vairāk kā četrus pārstāvjus. Galvenos stratēģiskos lēmums pieņem vienbalsīgi. Dalībnieku balsu attiecīgais svars atspoguļo to ieguldījumu ITER. Līdz 2007. gada 31. decembrim Kopienu tiešais ieguldījums ITER sasniedza 39 miljonus euro.

ITER

ITER

ITER

2.3.3.   Garantiju fonds

GARANTIJU FONDA NETO AKTĪVI (4)

4

| miljonos euro |
| --- |
| | Atlikums 31.12.2007. | Atlikums 31.12.2006. |
| Īstermiņa ieguldījumi: pārdošanai pieejamie aktīvi | 901 | 932 |
| Naudas līdzekļi un to ekvivalenti | 249 | 440 |
| Apgrozāmie līdzekļi | 1 150 | 1 372 |
| Īstermiņa saistības | (1) | (1) |
| Neto aktīvi | 1 149 | 1 371 |

miljonos euro

Atlikums 31.12.2007.

Atlikums 31.12.2006.

Īstermiņa ieguldījumi: pārdošanai pieejamie aktīvi

901

932

Naudas līdzekļi un to ekvivalenti

249

440

Apgrozāmie līdzekļi

Apgrozāmie līdzekļi

1 150

1 150

1 372

1 372

Īstermiņa saistības

Īstermiņa saistības

(1)

(1)

(1)

(1)

Neto aktīvi

Neto aktīvi

1 149

1 149

1 371

1 371

Ārējo darbību Garantiju fonds attiecas uz aizdevumiem, ko Kopienas garantē saskaņā ar Padomes lēmumu, jo īpaši Eiropas Investīciju bankas (EIB) aizdevumiem ārpus Eiropas Savienības un aizdevumiem saistībā ar finansiālo palīdzību makroekonomikas līmenī (MFA aizdevumi), kā arī Euratom aizdevumiem ārpus Eiropas Savienības. Fondā ieskaita maksājumus no Kopienu vispārējā budžeta 9 % apmērā no darbību kapitāla vērtības, procentu ienākumiem no ieguldījumiem, kuros izmantoti fonda aktīvi, un no summām, kas atgūtas no saistības nepildošiem parādniekiem, attiecībā uz kuriem fondam nācies pildīt sniegtās garantijas. Ja gada beigās izveidojas pārpalikums, to atmaksā, iekļaujot Eiropas Kopienu vispārējā budžeta ieņēmumu pārskata īpašā pozīcijā.

MFA

Euratom

Eiropas Kopienām jāveido garantijas rezerve trešām valstīm izsniegtiem aizdevumiem. Šī rezerve paredzēta Garantiju fonda vajadzību un, ja nepieciešams, tādu garantiju pieprasījumu finansēšanai, kas pārsniedz fonda pieejamos līdzekļus, tā, lai šīs summas varētu atspoguļot budžeta izdevumos.

Minētā rezerve 1 118 miljonu euro apmērā atbilst plānotajai summai 9 % no aizdevumu atlikuma 2007. gada 31. decembrī. Fonda neto aktīvi 2007. gada 31. decembrī sasniedza 1 152 miljonus euro (pirms MFA parāda apliecības atskaitīšanas). Neto aktīvu un rezervju summas starpība atbilst budžetā atmaksājamam pārpalikumam, t. i., 34 miljoniem euro.

Garantiju fonda turējumā ir viena Eiropas Kopienu emitēta parādzīme ar mainīgu procentu likmi (MFA) par 3 miljoniem euro, tādējādi no Kopienas pārskatiem jāizslēdz gan aktīvi (GF), gan saistības (MFA). Pārdošanai pieejamo parāda vērtspapīru portfeļa patiesās vērtības pārmaiņas 2007. gadā ir atzītas pašu kapitālā par summu (19) miljoniem euro (2006. gadā — (32) miljoni euro).

MFA

MFA

Garantiju fonda finanšu riska pārvaldības politika skaidrota E. iedaļas 7. paskaidrojumā.

E.

7.

2.3.4.   Citi ieguldījumi

2.3.4.1.   Pārdošanai pieejamie aktīvi

Šajā pozīcijā ietverti ieguldījumi un līdzdalības daļas, kas iegādātas, lai palīdzētu saņēmējiem attīstīt savu uzņēmējdarbību.

Pārdošanai pieejamie ilgtermiņa aktīvi

| miljonos euro |
| --- |
| | ERAB | Riska kapitāla darījumi | ETF uzsākšanas mehānisms | Eiropas Fonds Dienvidaus trumeiropai | Citi | Kopā |
| Summa 31.12.2006. | 157 | 211 | 74 | 49 | 4 | 495 |
| Iegāde | 0 | 27 | 38 | 3 | 1 | 69 |
| Realizācija/izņemšana | 0 | (16) | (13) | 0 | 0 | (29) |
| Pārvērtēšanas pārpalikums/(deficīts) pašu kapitālā | 0 | (2) | 12 | 3 | 0 | 13 |
| Vērtības samazinājuma zaudējumi | 0 | (2) | (13) | 0 | 0 | (15) |
| Summa 31.12.2007. | 157 | 218 | 98 | 55 | 5 | 533 |

miljonos euro

ERAB

Riska kapitāla darījumi

ETF uzsākšanas mehānisms

Eiropas Fonds Dienvidaus trumeiropai

Citi

Kopā

Summa 31.12.2006.

157

211

74

49

4

495

Iegāde

0

27

38

3

1

69

Realizācija/izņemšana

0

(16)

(13)

0

0

(29)

Pārvērtēšanas pārpalikums/(deficīts) pašu kapitālā

0

(2)

12

3

0

13

Vērtības samazinājuma zaudējumi

0

(2)

(13)

0

0

(15)

Summa 31.12.2007.

Summa 31.12.2007.

157

157

218

218

98

98

55

55

5

5

533

533

Ieguldījums Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas (ERAB) kapitālā

Komisija parakstījusies uz 3 % ERAB kopējā kapitāla, kas sasniedz 20 miljardus euro. Bilances datumā pieprasītā summa bija 157 miljoni euro, t. sk. apmaksātā summa 154 miljonu euro apmērā. Neveiktie maksājumi par pieprasīto kapitālu (3 miljoni euro) reģistrēti ilgtermiņa saistībās un uzskaitīti amortizētās izmaksās. Neveiktie maksājumi par nepieprasīto kapitāla summu ir 443 miljoni euro un iekļauti ārpusbilances posteņos kā iespējamās saistības. Tā kā ERAB nekotē biržā un, ņemot vērā līguma ierobežojumus, kas noteikti ERAB statūtos, kas cita starpā attiecas uz līdzdalības daļu pārdošanu, nepārsniedzot iegādes izmaksas un tikai esošajiem daļu turētājiem, Komisijas daļu ERAB novērtē, no izmaksām atskaitot norakstīto vērtības samazinājumu.

Riska kapitāla darījumi

Riska kapitāla darījumos summas piešķir finanšu starpniekiem, lai finansētu ieguldījumus kapitālā. Lai gan dažiem no šiem līgumiem piemīt aizdevumu īpašības, tā kā lielākajam vairumam šo finanšu līgumu nepiemīt aizdevuma pamatīpašības, jo nav noteikts atmaksas grafiks vai vienošanās par procentu likmi atlīdzības pamatsummai, portfeli kopumā uzskata par netiešu ieguldījumu kapitālā. Darījumus uzskaita, no sākotnējām izmaksām atskaitot uzkrājumu vērtības samazinājumam, jo aktīvajā tirgū nav pieejamas kotētas tirgus cenas, un pašlaik nevar ticami aprēķināt to patieso vērtību.

Citi ieguldījumi

Lielākās summas saistītas ar Izaugsmes un nodarbinātības programmu un MAP programmu, kas ir EIF aizgādnībā un nodrošina atbalstu jaunu MVU izveidei un finansēšanai, ieguldot līdzekļus piemērotos specializētos riska kapitāla fondos (98 miljoni euro). Šeit ietilpst arī 55 miljoni euro, kas saistīti ar Eiropas Fondu Dienvidaustrumeiropai (ieguldījumu uzņēmums ar mainīgu akciju kapitālu; SICAV). Eiropas Fonda Dienvidaustrumeiropai vispārējais mērķis ir tautsaimniecības attīstības un labklājības veicināšana Dienvidaustrumeiropā, ilgtspējīgi nodrošinot papildu finansējumu attīstībai ar vietējo finanšu starpnieku palīdzību. Kopienu pašreizējās balsstiesības ir 16 %.

SICAV

2.3.4.2.   Tirdzniecības nolūkā turētie aktīvi

Likvidējamā EOTK (EOTK) noslēdza procentu likmju mijmaiņas līgumu un kombinētu procentu likmju mijmaiņas un starpvalūtu procentu likmju mijmaiņas līgumu. Šo procentu likmju mijmaiņas darījumu patieso vērtību noteica, diskontējot neto nemainīgās naudas plūsmas, izmantojot nulles kupona mijmaiņas darījuma likmes bilances datumā. Minēto mijmaiņas darījumu, kuru galīgais termiņš pārsniedz vienu gadu pēc bilances datuma, patiesā vērtība (tostarp uzkrātos procentus) ir 13 miljoni euro (2006. gadā — 21 miljons euro).

2.4.   AIZDEVUMI

Šajā pozīcijā ietvertas Eiropas Kopienām maksājamās summas par aizdevumiem, kuru termiņš pārsniedz vienu gadu.

2.4.1.   No Eiropas Kopienu budžeta un likvidējamās EOTK piešķirtie aizdevumi

| miljonos euro |
| --- |
| | Aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem | Likvidējamā EOTK | Kopā |
| Kopā 31.12.2006. | 161 | 39 | 200 |
| Atmaksa | (18) | (8) | (26) |
| Uzskaites vērtības pārmaiņas | 12 | 3 | 15 |
| Kopā 31.12.2007. | 155 | 34 | 189 |

miljonos euro

Aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem

Likvidējamā EOTK

Kopā

Kopā 31.12.2006.

161

39

200

Atmaksa

(18)

(8)

(26)

Uzskaites vērtības pārmaiņas

12

3

15

Kopā 31.12.2007.

Kopā 31.12.2007.

155

155

34

34

189

189

Aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem

Aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem ir aizdevumi, kas piešķirti ar samazinātām procentu likmēm, īstenojot sadarbību ar trešām valstīm. Šo aizdevumu efektīvā procentu likme ir 7,39 %–12,36 %.

Likvidējamās EOTK piešķirtie aizdevumi mājokļa iegādei

Aizdevumi mājokļa iegādei ir aizdevumi, ko EOTK piešķir no saviem līdzekļiem saskaņā ar EOTK līguma 54. pantu un 54. panta 2. punktu. Šos aizdevumus piešķir ar nemainīgu procentu likmi 1 % apmērā, tāpēc tos uzskata par aizdevumiem ar samazinātām procentu likmēm. Minēto aizdevumu efektīvā procentu likme ir 2,806 %–22,643 %.

2.4.2.   Aizdevumi, kas piešķirti no aizņēmumiem

| miljonos euro |
| --- |
| | Finanšu palīdzība makroekonomikas līmenī (MFA) | Euratom aizdevumi | Likvidējamā EOTK | Kopā |
| Kopā 31.12.2006. | 977 | 442 | 499 | 1 918 |
| Jaunie aizdevumi | 0 | 39 | 88 | 127 |
| Atmaksa | (183) | (1) | (71) | (255) |
| Valūtas kursa starpības | 0 | 0 | (34) | (34) |
| Uzskaites summas pārmaiņas | 1 | 2 | (4) | (1) |
| Kopā 31.12.2007. | 795 | 482 | 478 | 1 755 |
| Parāda summa < 1 gadu | 63 | 0 | 75 | 138 |
| Parāda summa > 1 gadu | 732 | 482 | 403 | 1 617 |

miljonos euro

Finanšu palīdzība makroekonomikas līmenī (MFA)

MFA

Euratom aizdevumi

Euratom

Likvidējamā EOTK

Kopā

Kopā 31.12.2006.

977

442

499

1 918

Jaunie aizdevumi

0

39

88

127

Atmaksa

(183)

(1)

(71)

(255)

Valūtas kursa starpības

0

0

(34)

(34)

Uzskaites summas pārmaiņas

1

2

(4)

(1)

Kopā 31.12.2007.

795

482

478

1 755

Parāda summa < 1 gadu

Parāda summa < 1 gadu

63

63

0

0

75

75

138

138

Parāda summa > 1 gadu

Parāda summa > 1 gadu

732

732

482

482

403

403

1 617

1 617

Aizdevumi no finanšu palīdzības makroekonomikas līmenī (MFA)

MFA

MFA ir politisks finanšu instruments konkrētam mērķim nepiesaistītas palīdzības sniegšanai maksājumu bilances un/vai budžeta jomā partneriem trešās valstīs, kuras ģeogrāfiski atrodas tuvu ES teritorijai. Tie ir vidēja termiņa/ilgtermiņa aizdevumi vai dotācijas, vai atbilstīga abu veidu kombinācija, kas parasti papildina finansējumu saistībā ar SVF atbalstīto korekciju un reformu programmu.

MFA

Ņemot vērā būtiskuma apsvērumus, efektīvās procentu likmes metodi nepiemēro atsevišķi aizdevumiem un aizņēmumiem. Darījuma izmaksas tieši atspoguļo saimnieciskā rezultāta pārskata izdevumos.

Euratom aizdevumi

Euratom

Euratom ir atsevišķa Eiropas Savienības juridiska persona, ko pārstāv Eiropas Komisija. Šīs struktūras mērķis ir piešķirt aizdevumus dalībvalstīm un trešām valstīm šādā veidā:

Euratom

| — | Euratom aizdevumus dalībvalstīm piešķir, lai finansētu ieguldījumu projektus dalībvalstīs, kas saistīti ar rūpniecisku elektroenerģijas ražošanu kodolelektrostacijās un ar degvielas cikla iekārtām rūpniecības vajadzībām. |
| --- | --- |

—

Euratom aizdevumus dalībvalstīm piešķir, lai finansētu ieguldījumu projektus dalībvalstīs, kas saistīti ar rūpniecisku elektroenerģijas ražošanu kodolelektrostacijās un ar degvielas cikla iekārtām rūpniecības vajadzībām.

Euratom

| — | Euratom aizdevumus trešām valstīm piešķir, lai uzlabotu drošības un efektivitātes pakāpi kodolelektrostacijās un kodoldegvielas cikla iekārtās, kuras darbojas vai tiek būvētas. |
| --- | --- |

—

Euratom aizdevumus trešām valstīm piešķir, lai uzlabotu drošības un efektivitātes pakāpi kodolelektrostacijās un kodoldegvielas cikla iekārtās, kuras darbojas vai tiek būvētas.

Euratom

Ņemot vērā būtiskuma apsvērumus, efektīvās procentu likmes metodi nepiemēro atsevišķi aizdevumiem un aizņēmumiem. Darījuma izmaksas tieši atspoguļo saimnieciskā rezultāta pārskata izdevumos.

Likvidējamās EOTK aizdevumi

Šajā postenī galvenokārt iekļauti aizdevumi, kurus piešķīrusi likvidējamā EOTK no aizņemtiem līdzekļiem saskaņā ar EOTK līguma 54. un 56. pantu, kā arī divi nekotēti parāda vērtspapīri, kurus emitējusi Eiropas Investīciju banka (EIB), lai segtu kāda parādnieka neizpildītās saistības. Šie parāda vērtspapīri tiks turēti līdz to gala termiņam (2017. un 2019. gads), lai segtu attiecīgo aizņēmumu apkalpošanas izmaksas. Uzskaites vērtības pārmaiņas ir uzkrāto procentu pārmaiņas, pie kurām pieskaitīta samaksāto prēmiju attiecīgā gada amortizācija un sākotnējās darījumu izmaksas, aprēķinā izmantojot efektīvās procentu likmes metodi.

Efektīvās procentu likmes (norādītas kā procentu likmju diapazons) ir šādas:

| Aizņēmumi | 31.12.2007. | 31.12.2006. |
| --- | --- | --- |
| Finanšu palīdzība makroekonomikas līmenī (MFA) | 3,82 % — 4,822 % | 3,222 % — 4,54 % |
| Euratom | 4,446 % — 5,76 % | 3,372 % — 5,76 % |
| Likvidējamā EOTK | 4,375 % — 12,077 % (5) | 3,064 % — 12,077 % (5) |

Aizņēmumi

31.12.2007.

31.12.2006.

Finanšu palīdzība makroekonomikas līmenī (MFA)

MFA

3,82 % — 4,822 %

3,222 % — 4,54 %

Euratom

4,446 % — 5,76 %

3,372 % — 5,76 %

Likvidējamā EOTK

4,375 % — 12,077 % (5)

5

3,064 % — 12,077 % (5)

5

2.5.   ILGTERMIŅA PRIEKŠFINANSĒJUMS

| miljonos euro |
| --- |
| Vadības veids | Atlikums 31.12.2007. | Atlikums 31.12.2006. |
| Eiropas Kopienu priekšfinansējums |
| Tieša centralizēta vadība | 382 | 300 |
| Netieša centralizēta vadība | 315 | 549 |
| Decentralizēta vadība | 31 | 50 |
| Cits | 11 | 21 |
| Kopā | 739 | 920 |
| Trešo personu priekšfinansējums |
| Tieša centralizēta vadība | 41 | 57 |
| Netieša centralizēta vadība | 3 | 30 |
| Decentralizēta vadība | 33 | 224 |
| Dalīta vadība | 12 875 | 20 744 |
| Kopēja vadība | 324 | 450 |
| Kopā | 13 276 | 21 505 |
| Kopā ilgtermiņa priekšfinansējums | 14 015 | 22 425 |

miljonos euro

Vadības veids

Atlikums 31.12.2007.

Atlikums 31.12.2006.

Eiropas Kopienu priekšfinansējums

Tieša centralizēta vadība

382

300

Netieša centralizēta vadība

315

549

Decentralizēta vadība

31

50

Cits

11

21

Kopā

739

739

920

920

Trešo personu priekšfinansējums

Tieša centralizēta vadība

41

57

Netieša centralizēta vadība

3

30

Decentralizēta vadība

33

224

Dalīta vadība

12 875

20 744

Kopēja vadība

324

450

Kopā

13 276

13 276

21 505

21 505

Kopā ilgtermiņa priekšfinansējums

Kopā ilgtermiņa priekšfinansējums

14 015

14 015

22 425

22 425

Lielākās ilgtermiņa priekšfinansējuma summas saistītas ar struktūrfondu pasākumiem. Tā kā daudzi no šiem projektiem pēc būtības ir ilgtermiņa projekti, attiecīgajiem avansa maksājumiem jābūt pieejamiem periodā, kas ilgāks par vienu gadu. Tādējādi šīs priekšfinansējuma summas norādītas kā ilgtermiņa aktīvi. Dalītas vadības priekšfinansējuma būtisko samazinājumu nosaka struktūrfondi, kuru darījumi, kas attiecas uz 2000.–2006. gada programmām, tagad pārklasificēti par īstermiņa priekšfinansējumu (skatīt E. sadaļas 2.9. paskaidrojumu). Tas darīts tāpēc, ka šīs programmas attiecas uz pasākumiem, kas jāveic līdz 2008. gada beigām. Tādējādi atbilstošās priekšfinansējuma summas vai nu tiks dzēstas 2008. gadā, vai arī, gada beigās slēdzot grāmatvedības kontus.

E.

2.9.

2.6.   ILGTERMIŅA DEBITORU PARĀDI

| miljonos euro |
| --- |
| | Atlikums 31.12.2007. | Atlikums 31.12.2006. |
| Dalībvalstu parādi | 93 | 272 |
| Aizdevumi EOTK darbiniekiem | 15 | 17 |
| Citi parādi | 13 | 34 |
| Garantijas un iemaksas | 6 | 5 |
| Kopā | 127 | 328 |

miljonos euro

Atlikums 31.12.2007.

Atlikums 31.12.2006.

Dalībvalstu parādi

93

272

Aizdevumi EOTK darbiniekiem

15

17

Citi parādi

13

34

Garantijas un iemaksas

6

5

Kopā

Kopā

127

127

328

328

No dalībvalstīm saņemamās summas ir summas, kas bijušajām pievienošanās sarunvalstīm jāmaksā likvidējamai EOTK. Kopējās iemaksas ir 212 miljoni euro (t. sk. Bulgārijas un Rumānijas daļa), kas jāsamaksā četrās daļās līdz 2012. gadam. Šo iemaksu neto pašreizējā vērtība gada beigās sasniedza 144 miljonus euro (2006. gadā — 138 miljonus euro) un tās sadalās šādi: ilgtermiņa debitoru parādi 93 miljoni euro (2006. gadā — 104 miljoni euro) un īstermiņa debitoru parādi 51 miljons euro (2006. gadā — 34 miljoni euro). Dalībvalstu parādi 2006. gada 31. decembrī ietvēra arī 168 miljonus euro — summu, par kuru saskaņā ar Komisijas 2005. gada lēmumu tika samazināts vienai dalībvalstij piešķirtais ERAF atbalsts. Tā kā šā parāda termiņš ir 2008. gads, šī summa tagad iekļauta īstermiņa debitoru parādos.

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

2.7.   KRĀJUMI

| miljonos euro |
| --- |
| Apraksts | Atlikums 31.12.2007. | Atlikums 31.12.2006. |
| Zinātniskās iekārtas |
| Zinātniskie materiāli | 9 | 11 |
| Skaldmateriāls un smagais ūdens | 19 | 30 |
| Zinātniskie materiāli tālākpārdošanai | 45 | 60 |
| Vakcinācijas | 8 | 7 |
| Ražošanas materiāli | 7 | 7 |
| Publikācijas un preces tālākpārdošanai | 0 | 0 |
| Kopā | 88 | 115 |

miljonos euro

Apraksts

Atlikums 31.12.2007.

Atlikums 31.12.2006.

Zinātniskās iekārtas

Zinātniskie materiāli

9

11

Skaldmateriāls un smagais ūdens

19

30

Zinātniskie materiāli tālākpārdošanai

45

60

Vakcinācijas

8

7

Ražošanas materiāli

7

7

Publikācijas un preces tālākpārdošanai

0

0

Kopā

Kopā

88

88

115

115

Publikāciju biroja rīcībā un/vai pārziņā esošo publikāciju bāzi novērtē zemākajā no divām vērtībām — izmaksās vai neto pārdošanas vērtībā, kas ir aptuveni nulle. Turklāt bez maksas izplatītās publikācijas pilnībā norakstītas, jo to neto pārdošanas vērtība ir nulle. Šo norakstījumu kopsumma ir 18 miljoni euro, kā rezultātā iepriekš norādīto publikāciju uzskaites vērtība ir nulle.

2.8.   ĪSTERMIŅA IEGULDĪJUMI

Īstermiņa ieguldījumi ietver pārdošanai pieejamus vērtspapīrus, kurus iegādājas to atdeves vai peļņas dēļ vai kurus tur, lai izveidotu noteiktu aktīvu struktūru vai likviditātes papildu avotu, un tāpēc tos iespējams pārdot, lai nodrošinātu likviditātes vajadzības vai procentu likmju pārmaiņu gadījumā.

2.8.1.   Pārdošanai pieejamie īstermiņa aktīvi

| miljonos euro |
| --- |
| | Likvidējamā EOTK | Citi | Kopā |
| Summa 31.12.2006. | 1 401 | 25 | 1 426 |
| Iegāde | 593 | 0 | 593 |
| Realizācija un izņemšana | (542) | (22) | (564) |
| Amortizēto izmaksu korekcija | (18) | 0 | (18) |
| Uzskaites vērtības pārmaiņas | 3 | 0 | 3 |
| Pārvērtēšanas pārpalikums/(deficīts) pašu kapitālā | (20) | 0 | (20) |
| Summa 31.12.2007. | 1 417 | 3 | 1 420 |

miljonos euro

Likvidējamā EOTK

Citi

Kopā

Summa 31.12.2006.

1 401

25

1 426

Iegāde

593

0

593

Realizācija un izņemšana

(542)

(22)

(564)

Amortizēto izmaksu korekcija

(18)

0

(18)

Uzskaites vērtības pārmaiņas

3

0

3

Pārvērtēšanas pārpalikums/(deficīts) pašu kapitālā

(20)

0

(20)

Summa 31.12.2007.

Summa 31.12.2007.

1 417

1 417

3

3

1 420

1 420

Likvidējamā EOTK

Visi ieguldījumi ir aktīvā tirgū kotēti parāda vērtspapīri, kas izteikti euro. Sīka informācija par ieguldījumu portfeli emitenta veida un vērtspapīru kredītvērtējuma dalījumā sniegta E. iedaļas 7. paskaidrojumā. Parāda vērtspapīru ar galīgo termiņu 2008. gadā vērtība 2007. gada 31. decembrī (izteikta patiesajā vērtībā) bija 146 miljoni euro (2006. gadā — 135 miljoni euro).

E.

7.

2.9.   ĪSTERMIŅA PRIEKŠFINANSĒJUMS

Nesamaksāto summu sadalījums atbilstoši vadības veidam atspoguļo kopš 2005. gada veiktos priekšfinansējuma maksājumus. Nesadalītās priekšfinansējuma summas ir summas, ko pirmoreiz iekļāva 2005. gada sākuma bilancē, un tās norādītas atsevišķā rindā, jo līdz 2004. gada 31. decembrim nebija pieejama informācija par sadalījumu pa budžeta vadības veidiem.

Uzkrātie izdevumi atspoguļo aprēķināto attiecināmo izmaksu summu, kas gada beigās radās nesamaksāto priekšfinansējuma summu saņēmējiem, par kurām Kopienas vēl nav saņēmušas pārskatu. Šīs summas saimnieciskā rezultāta pārskatā atspoguļo kā izdevumus.

Ievērojamo pieaugumu salīdzinājumā ar 2006. gadu galvenokārt nosaka struktūrfondu summu pārklasificēšana no ilgtermiņa uz īstermiņa priekšfinansējumu (skatīt E. sadaļas 2.5. paskaidrojumu). Lai gan šīs summas attiecas uz dalītu vadību, tās uzrāda rindā “nesadalītā peļņa”, jo tie ir priekšfinansējuma maksājumi, kas veikti pirms 2004. gada 31. decembra (skatīt iepriekš).

E.

2.5.

ĪSTERMIŅA PRIEKŠFINANSĒJUMS

| miljonos euro |
| --- |
| Vadības veids | | Atlikums 31.12.2007. | Atlikums 31.12.2006. |
| Eiropas Kopienu bruto priekšfinansējums |
| Tieša centralizēta vadība | Pasākumu dotācijas | 9 715 | 8 850 |
| | Darbības dotācijas | 142 | 167 |
| Netieša centralizēta vadība | Valstu aģentūras | 1 736 | 778 |
| | Finanšu darbības | 3 | 12 |
| | Cits | 497 | 6 |
| Decentralizēta vadība | | 545 | 381 |
| Cita | | 615 | 686 |
| Iestāžu un aģentūru veikts priekšfinansējums | 189 | 8 |
| Nesadalītā priekšfinansējuma atlikums | | 2 126 | 3 577 |
| Kopā bruto priekšfinansējums | | 15 568 | 14 465 |
| Atskaitot uzkrātos izdevumus |
| Tieša centralizēta vadība | | (9 234) | (8 189) |
| Netieša centralizēta vadība | | (1 973) | (1 135) |
| Decentralizēta vadība | | (595) | (232) |
| Cita | | (336) | (75) |
| Kopā Eiropas Kopienu priekšfinansējums | 3 430 | 4 834 |
| Trešo personu priekšfinansējums |
| Tieša centralizēta vadība | Iepirkums | 638 | 545 |
| | Darbības | 457 | 470 |
| Netieša centralizēta vadība | | 29 | 3 |
| Decentralizēta vadība | | 735 | 599 |
| Dalīta vadība | | 3 229 | 937 |
| Kopēja vadība | | 1 135 | 578 |
| Iestāžu un aģentūru veikts priekšfinansējums | 15 | 177 |
| Nesadalītā priekšfinansējuma atlikums | | 19 278 | 2 930 |
| Kopā bruto priekšfinansējums | | 25 516 | 6 239 |
| Atskaitot uzkrātos izdevumus |
| Tieša centralizēta vadība | | (1 235) | (1 532) |
| Decentralizēta vadība | | (699) | (468) |
| Dalīta vadība | | (5 579) | (906) |
| Kopēja vadība | | (798) | (79) |
| Cita | | (52) | (33) |
| Kopā trešo personu priekšfinansējums | 17 153 | 3 221 |
| Kopā īstermiņa priekšfinansējums | | 20 583 | 8 055 |

miljonos euro

Vadības veids

Atlikums 31.12.2007.

Atlikums 31.12.2006.

Eiropas Kopienu bruto priekšfinansējums

Tieša centralizēta vadība

Pasākumu dotācijas

Pasākumu dotācijas

9 715

8 850

Darbības dotācijas

Darbības dotācijas

142

167

Netieša centralizēta vadība

Valstu aģentūras

Valstu aģentūras

1 736

778

Finanšu darbības

Finanšu darbības

3

12

Cits

Cits

497

6

Decentralizēta vadība

545

381

Cita

615

686

Iestāžu un aģentūru veikts priekšfinansējums

189

8

Nesadalītā priekšfinansējuma atlikums

2 126

3 577

Kopā bruto priekšfinansējums

Kopā bruto priekšfinansējums

15 568

15 568

14 465

14 465

Atskaitot uzkrātos izdevumus

Tieša centralizēta vadība

(9 234)

(8 189)

Netieša centralizēta vadība

(1 973)

(1 135)

Decentralizēta vadība

(595)

(232)

Cita

Cita

(336)

(75)

Kopā Eiropas Kopienu priekšfinansējums

Kopā Eiropas Kopienu priekšfinansējums

3 430

3 430

4 834

4 834

Trešo personu priekšfinansējums

Tieša centralizēta vadība

Iepirkums

Iepirkums

638

545

Darbības

Darbības

457

470

Netieša centralizēta vadība

29

3

Decentralizēta vadība

735

599

Dalīta vadība

3 229

937

Kopēja vadība

1 135

578

Iestāžu un aģentūru veikts priekšfinansējums

15

177

Nesadalītā priekšfinansējuma atlikums

19 278

2 930

Kopā bruto priekšfinansējums

25 516

25 516

6 239

6 239

Atskaitot uzkrātos izdevumus

Tieša centralizēta vadība

(1 235)

(1 532)

Decentralizēta vadība

(699)

(468)

Dalīta vadība

(5 579)

(906)

Kopēja vadība

(798)

(79)

Cita

(52)

(33)

Kopā trešo personu priekšfinansējums

Kopā trešo personu priekšfinansējums

17 153

17 153

3 221

3 221

Kopā īstermiņa priekšfinansējums

Kopā īstermiņa priekšfinansējums

20 583

20 583

8 055

8 055

2.10.   ĪSTERMIŅA DEBITORU PARĀDI

| miljonos euro |
| --- |
| | Atlikums 31.12.2007. | Atlikums 31.12.2006. |
| Ilgtermiņa debitoru parādu īstermiņa daļa | 160 | 119 |
| Īstermiņa debitoru parādi | 5 441 | 4 193 |
| Dažādi debitoru parādi | 27 | 26 |
| Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi | 6 423 | 5 458 |
| Kopā | 12 051 | 9 796 |

miljonos euro

Atlikums 31.12.2007.

Atlikums 31.12.2006.

Ilgtermiņa debitoru parādu īstermiņa daļa

160

119

Īstermiņa debitoru parādi

5 441

4 193

Dažādi debitoru parādi

27

26

Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi

6 423

5 458

Kopā

Kopā

12 051

12 051

9 796

9 796

2.10.1.   Ilgtermiņa debitoru parādu īstermiņa daļa

Šīs ir summas, kas galvenokārt attiecas uz aizdevumiem, kuru atlikušais galīgais termiņš ir mazāks par 12 mēnešiem pēc bilances datuma (138 miljoni euro; sīkāku informāciju skatīt 2.4.paskaidrojumā).

2.4.

2.10.2.   Īstermiņa debitoru parādi

| miljonos euro |
| --- |
| Kontu grupa | 31.12.2007. | 31.12.2006. |
| Bruto summa | Norakstītā summa | Neto vērtība | Bruto summa | Norakstītā summa | Neto vērtība |
| Klienti | 3 897 | (171) | 3 726 | 2 865 | (169) | 2 696 |
| Dalībvalstis | 2 873 | (1 256) | 1 617 | 2 724 | (1 257) | 1 467 |
| Pārējie | 111 | (13) | 98 | 42 | (12) | 30 |
| Kopā | 6 881 | (1 440) | 5 441 | 5 631 | (1 438) | 4 193 |

miljonos euro

Kontu grupa

31.12.2007.

31.12.2006.

Bruto summa

Norakstītā summa

Neto vērtība

Bruto summa

Norakstītā summa

Neto vērtība

Klienti

3 897

(171)

3 726

2 865

(169)

2 696

Dalībvalstis

2 873

(1 256)

1 617

2 724

(1 257)

1 467

Pārējie

111

(13)

98

42

(12)

30

Kopā

Kopā

6 881

6 881

(1 440)

(1 440)

5 441

5 441

5 631

5 631

(1 438)

(1 438)

4 193

4 193

2.10.2.1.   Klienti

Tie ir rīkojumi par izmaksu atgūšanu, kas iegrāmatoti kontos 2007. gada 31. decembrī kā konstatētas atgūstamas prasījumu summas un vēl nav iekļautas citās pozīcijās bilances aktīvu daļā. Lielāko daļu šā atlikuma veido Komisijas uzliktās soda naudas par bruto summu 3 650 miljoni euro. Salīdzinājumā ar 2006. gadu, kad to kopsumma bija 2 687 miljoni euro, šie debitoru parādi ievērojami pieauguši.

2.10.2.2.   No dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi

| miljonos euro |
| --- |
| | Atlikums 31.12.2007. | Atlikums 31.12.2006. |
| ELGF debitoru parādi |
| ELGF debitoru parādi | 902 | 1 009 |
| Norakstītā summa | (483) | (477) |
| Kopā | 419 | 532 |
| Samaksātais PVN, kas atgūstams no dalībvalstīm | 24 | 22 |
| Pašu resursi |
| A kontā, pagaidām neatmaksāti | 75 | 79 |
| Atsevišķā kontā, pagaidām neatmaksāti | 1 333 | 1 347 |
| Norakstītā summa | (773) | (779) |
| Pārējie | 38 | 0 |
| Kopā | 673 | 647 |
| Pārējie no dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi | 501 | 266 |
| Kopā | 1 617 | 1 467 |

miljonos euro

Atlikums 31.12.2007.

Atlikums 31.12.2006.

ELGF debitoru parādi

ELGF debitoru parādi

902

1 009

Norakstītā summa

(483)

(477)

Kopā

419

419

532

532

Samaksātais PVN, kas atgūstams no dalībvalstīm

Samaksātais PVN, kas atgūstams no dalībvalstīm

24

24

22

22

Pašu resursi

A kontā, pagaidām neatmaksāti

75

79

Atsevišķā kontā, pagaidām neatmaksāti

1 333

1 347

Norakstītā summa

(773)

(779)

Pārējie

38

0

Kopā

673

647

Pārējie no dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi

Pārējie no dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi

501

501

266

266

Kopā

Kopā

1 617

1 617

1 467

1 467

ELGF Garantiju nodaļas debitoru parādi

Šajā postenī ietilpst tās ELGF līdzekļu saņēmēju parāda summas 2007. gada 31. decembrī, ko dalībvalstis deklarējušas un apstiprinājušas 2007. gada 15. oktobrī un no kurām atskaitīti 20 %, ko dalībvalstis drīkst paturēt administratīvo izmaksu segšanai. Bija jāveic novērtējums par debitoru parādiem, kas radušies pēc minētās deklarācijas iesniegšanas līdz 2007. gada 31. decembrim. Komisija arī novērtē, norakstāmās summas saistībā ar līdzekļu saņēmēju parādiem, kuru atgūšana ir maz ticama. Tas, ka pārskatos iekļauta šāda korekcija, nenozīmē, ka Komisija atsakās no tiesībām atgūt šīs summas nākotnē.

Pašu resursi

Jāatzīmē, ka dalībvalstīm ir tiesības ieturēt 25 % tradicionālo pašu resursu iekasēšanas izmaksu segšanai, tāpēc iepriekš minētās summas neietver šo atskaitījumu. Pamatojoties uz dalībvalstu iesniegto novērtējumu, no dalībvalstu debitoru parādiem atskaitītas norakstāmās summas 773 miljonu euro apmērā. Tomēr tas nenozīmē, ka Komisija atsakās no tiesībām atgūt šīs vērtības korekcijas summas.

Pārējie no dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi

Pārējie no dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi ietver atgūstamās izdevumu summas 19 miljonu euro apmērā un ELGF avansa maksājumus 227 miljonu euro apmērā. Šī pozīcija ietver arī summu (168 miljonus euro), par kuru saskaņā ar Komisijas 2005. gada lēmumu tika samazināts vienai dalībvalstij piešķirtais ERAF atbalsts.

2.10.3.   Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi

Lielākā summa šajā pozīcijā ir uzkrātie ienākumi 6 129 miljonu euro apmērā. Būtiskākās uzkrāto ienākumu summas attiecas uz tradicionālajiem pašu resursiem (lauksamniecības nodevām, cukura nodevām un muitas nodokļiem). To kopsumma 2007. gada 31. decembrī bija 2,7 miljardi euro. Citas lielākās summas bija 1,3 miljardi euro lauksaimniecības asignēto ieņēmumu par 2007. gada novembri un decembri, 1,5 miljardi euro cukura sektora pagaidu pārstrukturēšanās maksājumi, 350 miljoni euro saistībā ar neizpildītiem lēmumiem par ELGF atbilstības korekciju veikšanu un 82 miljoni euro saistībā ar 1994.–1999. gada zivsaimniecības struktūrfondu programmas izdevumu gaidāmo atgūšanu. Pārējās summas, kas atspoguļotas kā uzkrātie ienākumi, ir novēloti procentu ienākumi, uzkrātie banku procenti un uzkrātie procenti par priekšfinansējuma summām.

Šeit ietilpst arī nākamo periodu izdevumi 243 miljonu euro kopsummā, kuru galveno daļu veido gaidāmie maksājumi 49 miljonu euro apmērā par biroja telpu īri un 24 miljoni euro par biroju telpu pārbūvi, kā arī 57 miljoni euro, kas samaksāti par divpusējiem zivsaimniecības nolīgumiem ar trešām valstīm.

2.11.   NAUDAS LĪDZEKĻI UN TO EKVIVALENTI

| miljonos euro |
| --- |
| | Atlikums 31.12.2007. | Atlikums 31.12.2006. |
| Naudas līdzekļi, uz ko neattiecas izmantošanas ierobežojumi: |
| Konti valstu kasēs un centrālajās bankās | 11 313 | 11 467 |
| Norēķinu konti | 956 | 933 |
| Avansu konti | 81 | 82 |
| Pārvedumi (nauda ceļā) | 2 | 3 |
| Īstermiņa noguldījumi un citi naudas ekvivalenti | 1 367 | 975 |
| Kopā | 13 719 | 13 460 |
| Naudas līdzekļi, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi | 5 037 | 2 924 |
| Kopā | 18 756 | 16 384 |

miljonos euro

Atlikums 31.12.2007.

Atlikums 31.12.2006.

Naudas līdzekļi, uz ko neattiecas izmantošanas ierobežojumi:

Konti valstu kasēs un centrālajās bankās

11 313

11 467

Norēķinu konti

956

933

Avansu konti

81

82

Pārvedumi (nauda ceļā)

2

3

Īstermiņa noguldījumi un citi naudas ekvivalenti

1 367

975

Kopā

Kopā

13 719

13 719

13 460

13 460

Naudas līdzekļi, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi

Naudas līdzekļi, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi

5 037

5 037

2 924

2 924

Kopā

Kopā

18 756

18 756

16 384

16 384

2.11.1.   Naudas līdzekļi, uz ko neattiecas izmantošanas ierobežojumi

Naudas līdzekļi, uz ko neattiecas izmantošanas ierobežojumi, ir visi līdzekļi, kas atrodas Komisijas kontos katrā dalībvalstī un EBTA valstī (valsts kasē vai centrālajā bankā), norēķinu kontos, avansa kontos, kā arī īstermiņa bankas noguldījumi un skaidras naudas līdzekļi sīkiem izdevumiem.

Samērā lielais atlikums valstu kasēs un centrālajās bankās skaidrojams ar to, ka pēc budžeta labojumu veikšanas gada beigās 5 889 miljoni euro bija jāatmaksā dalībvalstīm, kas tika izdarīts 2008. gada pirmajā darbadienā. Attiecīgās saistības atspoguļotas īstermiņa kreditoru parādos (skatīt arī 2.18.2. paskaidrojumu).

2.18.2.

2.11.2.   Naudas līdzekļi, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi

Naudas līdzekļi, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi, ir summas, kas saņemtas saistībā ar Komisijas uzliktajiem naudas sodiem, kuru maksājums vēl var tikt apstrīdēts. Šīs summas atrodas īpašos noguldījuma kontos, kas netiek izmantoti citām darbībām.

Naudas plūsmas pārskata vajadzībām naudas līdzekļus un to ekvivalentus atspoguļo šādi:

| miljonos euro |
| --- |
| | Atlikums 31.12.2007. | Atlikums 31.12.2006. |
| Naudas līdzekļi un to ekvivalenti | 18 756 | 16 384 |
| Naudas līdzekļi un to ekvivalenti — Garantiju fonds (skatīt 2.3.3. paskaidrojumu) | 249 | 440 |
| Kopā | 19 005 | 16 824 |

miljonos euro

Atlikums 31.12.2007.

Atlikums 31.12.2006.

Naudas līdzekļi un to ekvivalenti

18 756

16 384

Naudas līdzekļi un to ekvivalenti — Garantiju fonds (skatīt 2.3.3. paskaidrojumu)

2.3.3.

249

440

Kopā

Kopā

19 005

19 005

16 824

16 824

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

2.12.   PABALSTI DARBINIEKIEM

| miljonos euro |
| --- |
| | Summa 31.12.2006. | Uzkrājumu pārmaiņas | Izlietotās summas | Summa 31.12.2007. |
| Darbinieku pensijas | 29 204 | 1 844 | (836) | 30 212 |
| Citas pensijas | 225 | 267 | (11) | 481 |
| Kopīgais veselības apdrošināšanas plāns | 2 771 | 96 | (80) | 2 787 |
| Kopā | 32 200 | 2 207 | (927) | 33 480 |

miljonos euro

Summa 31.12.2006.

Uzkrājumu pārmaiņas

Izlietotās summas

Summa 31.12.2007.

Darbinieku pensijas

29 204

1 844

(836)

30 212

Citas pensijas

225

267

(11)

481

Kopīgais veselības apdrošināšanas plāns

2 771

96

(80)

2 787

Kopā

Kopā

32 200

32 200

2 207

2 207

(927)

(927)

33 480

33 480

2.12.1.   Darbinieku pensijas

Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu jaunākajā versijā (spēkā kopš 2004. gada 1. maija) izklāstīti 2007. gada 31. decembrī spēkā esošie noteikumi par Eiropas Kopienu ierēdņu pensiju shēmu. Noteikumi par darbinieku pensijām ir tieši piemērojami visās dalībvalstīs. Kārtība attiecas uz dažādiem pensiju un pabalstu veidiem (vecuma, invaliditātes, apgādnieka zaudējuma gadījumā).

Saskaņā ar Civildienesta noteikumu 83. pantu pabalstu maksājumus, kas paredzēti šajā pensiju shēmā, veic no Kopienu budžeta. Uzkrājumi šiem izdevumiem netiek fondēti, bet dalībvalstis kolektīvi garantē minēto pabalstu maksājumus atbilstīgi minēto izdevumu finansēšanai noteiktajam apmēram. Turklāt vienu trešdaļu no shēmas ilgtermiņa finansējuma veido ierēdņu obligātās iemaksas.

Eiropas Kopienu ierēdņu pensiju shēmas saistības tika novērtētas, pamatojoties uz personu kopskaitu 2007. gada 31. decembrī un minētajā datumā piemērojamām Civildienesta noteikumu normām. Minētais novērtējums ietvēra vecuma, invaliditātes un apgādnieka zaudējuma pabalstus (dažādi pensiju veidi, kā arī invaliditātes pabalsts). Novērtējumu veica saskaņā ar 19. SGS noteikto metodiku. Saskaņā ar šo grāmatvedības standartu darba devējam pastāvīgi jānosaka savas aktuārās saistības, ņemot vērā apsolītos pabalstus darbinieku dienesta laikā un paredzamos algas paaugstinājumus.

Aktuārvērtējuma metodi, ko piemēro minēto saistību aprēķināšanā, sauc par plānotās vienības kredītmetodi. Vērtējumā izmantoti šādi vērtēšanas datumā pieejamie galvenie aktuārie pieņēmumi:

| 1. | Nominālās diskonta likmes pamatā ir euro zonas valsts obligācijas 2007. gada decembrī ar termiņu, kas līdzīgs shēmas laikposmam (19 gadi), lai aprēķinātu nulles kupona obligācijas euro peļņas līknes rādītāju 2007. gada decembrī tādam pašam laikposmam — 4,7 %. Saskaņā ar 19. SGS inflācija ir gaidāmā inflācija shēmas darbības laikposmā: tā nosakāma perspektīvā un tās pamatā ir gaidāmās vērtības, par ko liecina Eiropas finanšu tirgos pieejamās indeksiem piesaistītās obligācijas. Gaidāmā ilgtermiņa inflācija bija 2,3 %, tāpēc pielietotā faktiskā diskonta likme bija 2,4 %. |
| --- | --- |

1.

Nominālās diskonta likmes pamatā ir euro zonas valsts obligācijas 2007. gada decembrī ar termiņu, kas līdzīgs shēmas laikposmam (19 gadi), lai aprēķinātu nulles kupona obligācijas euro peļņas līknes rādītāju 2007. gada decembrī tādam pašam laikposmam — 4,7 %. Saskaņā ar 19. SGS inflācija ir gaidāmā inflācija shēmas darbības laikposmā: tā nosakāma perspektīvā un tās pamatā ir gaidāmās vērtības, par ko liecina Eiropas finanšu tirgos pieejamās indeksiem piesaistītās obligācijas. Gaidāmā ilgtermiņa inflācija bija 2,3 %, tāpēc pielietotā faktiskā diskonta likme bija 2,4 %.

| 2. | Dzīves ilguma tabula ir tā pati tabula, ko lietoja saistību novērtēšanai kopš 2004. gada. (“EU-2004 Life table”). |
| --- | --- |

2.

Dzīves ilguma tabula ir tā pati tabula, ko lietoja saistību novērtēšanai kopš 2004. gada. (“EU-2004 Life table”).

EU-2004 Life table

| 3. | Vispārējais algu pieaugums (VAP), kas ir vispārējās pensijas pārvērtēšanas summa, noteikts, pamatojoties uz algu un pensiju pārvērtēšanas statistikas 12 gadu mainīgo vidējo rādītāju par laikposmu no 1996. gada līdz 2007. gadam, un tas bija 0,4 %. Amatam piesaistīto algas pieaugumu (AAP), kas pārsniedz VAP, koriģēja, ņemot vērā 2007. gadā notikušos paaugstinājumus amatā. Šajā tabulā AAP likme ir sīkāk atšifrēta pēc pakāpēm un kategorijām un pēc gaidāmā pensionēšanās gada no 2008. gada līdz 2052. gadam. |
| --- | --- |

3.

Vispārējais algu pieaugums (VAP), kas ir vispārējās pensijas pārvērtēšanas summa, noteikts, pamatojoties uz algu un pensiju pārvērtēšanas statistikas 12 gadu mainīgo vidējo rādītāju par laikposmu no 1996. gada līdz 2007. gadam, un tas bija 0,4 %. Amatam piesaistīto algas pieaugumu (AAP), kas pārsniedz VAP, koriģēja, ņemot vērā 2007. gadā notikušos paaugstinājumus amatā. Šajā tabulā AAP likme ir sīkāk atšifrēta pēc pakāpēm un kategorijām un pēc gaidāmā pensionēšanās gada no 2008. gada līdz 2052. gadam.

| 4. | Ģimenes stāvokļa koeficienti attiecībā uz dienestā esošajiem ierēdņiem to pensionēšanās brīdī noteikti, pamatojoties uz statistiku par ierēdņu kopumu, t. i., 90 % vīriešiem un 60 % sievietēm; attiecībā uz bijušajiem ierēdņiem (pensionāriem un invalīdiem) tika ņemts vērā faktiskais ģimenes stāvoklis. |
| --- | --- |

4.

Ģimenes stāvokļa koeficienti attiecībā uz dienestā esošajiem ierēdņiem to pensionēšanās brīdī noteikti, pamatojoties uz statistiku par ierēdņu kopumu, t. i., 90 % vīriešiem un 60 % sievietēm; attiecībā uz bijušajiem ierēdņiem (pensionāriem un invalīdiem) tika ņemts vērā faktiskais ģimenes stāvoklis.

| 5. | Paredzēts, ka aiziešana pensijā notiks, kad ierēdnis varēs pilnībā izmantot savas tiesības, ņemot vērā samazinājumu par priekšlaicīgu pensionēšanos un Barselonas iniciatīvu attiecībā uz vēlāku pensionēšanos — vēlākais 65 gadu vecumā. |
| --- | --- |

5.

Paredzēts, ka aiziešana pensijā notiks, kad ierēdnis varēs pilnībā izmantot savas tiesības, ņemot vērā samazinājumu par priekšlaicīgu pensionēšanos un Barselonas iniciatīvu attiecībā uz vēlāku pensionēšanos — vēlākais 65 gadu vecumā.

Saistības attiecas uz šādu personu iepriekš noteiktajām tiesībām:

| 1. | Visu Eiropas Kopienu ierēdņu pensiju shēmā iesaistīto iestāžu un aģentūru personāls, ar kuriem 2007. gada 31. decembrī pastāvēja darba tiesiskās attiecības. |
| --- | --- |

1.

Visu Eiropas Kopienu ierēdņu pensiju shēmā iesaistīto iestāžu un aģentūru personāls, ar kuriem 2007. gada 31. decembrī pastāvēja darba tiesiskās attiecības.

| 2. | Personāls, kuru stāvoklis ir nenoteikts, t. i., darbinieki, kas pagaidām vai uz visiem laikiem pametuši darbu iestādēs, bet kuru pensiju tiesības Eiropas Kopienu ierēdņu pensiju shēmā saglabājas (tikai darbinieki, kuri nostrādājuši vismaz 10 gadus). |
| --- | --- |

2.

Personāls, kuru stāvoklis ir nenoteikts, t. i., darbinieki, kas pagaidām vai uz visiem laikiem pametuši darbu iestādēs, bet kuru pensiju tiesības Eiropas Kopienu ierēdņu pensiju shēmā saglabājas (tikai darbinieki, kuri nostrādājuši vismaz 10 gadus).

| 3. | Bijušie ierēdņi un citi darbinieki, kas saņem izdienas pensiju. |
| --- | --- |

3.

Bijušie ierēdņi un citi darbinieki, kas saņem izdienas pensiju.

| 4. | Bijušie ierēdņi un citi darbinieki, kas saņem invaliditātes pensiju. |
| --- | --- |

4.

Bijušie ierēdņi un citi darbinieki, kas saņem invaliditātes pensiju.

| 5. | Bijušie ierēdņi un citi darbinieki, kas saņem invaliditātes pabalstu. |
| --- | --- |

5.

Bijušie ierēdņi un citi darbinieki, kas saņem invaliditātes pabalstu.

| 6. | Apgādnieka zaudējuma pensijas saņēmēji (atraitnes, atraitņi, bāreņi, apgādājamās personas). |
| --- | --- |

6.

Apgādnieka zaudējuma pensijas saņēmēji (atraitnes, atraitņi, bāreņi, apgādājamās personas).

Eiropas Kopienu ierēdņu pensiju shēmas dalībnieku kopskaitu 2007. gada 31. decembrī noteica, izmantojot Komisijas datubāzi. Šajā izpētē iegūtos rezultātus salīdzināja ar aprēķiniem, kuru pamatā ir iepriekšējā aktuārā vērtēšana 2006. gada 31. decembrī.

Būtiskākie secinājumi ir šādi:

| — | Bruto aktuārās saistības 2007. gada 31. decembrī novērtētas kā 34 567 miljonu euro apmērā. |
| --- | --- |

—

Bruto aktuārās saistības 2007. gada 31. decembrī novērtētas kā 34 567 miljonu euro apmērā.

| — | Faktiskā diskonta likme mainīta no 1,9 % 2006. gadā uz 2,4 % 2007. gadā. Ņemot vērā arī vispārējā algas pieauguma efektu (2006. gadā 0,5 %, bet 2007. gadā 0,4 %), 2007. gadā neto diskonta likme palielināta līdz 2,0 % salīdzinājumā ar 1,4 % 2006 gadā. Tas ir viens no kopējo saistību samazinājuma galvenajiem iemesliem. |
| --- | --- |

—

Faktiskā diskonta likme mainīta no 1,9 % 2006. gadā uz 2,4 % 2007. gadā. Ņemot vērā arī vispārējā algas pieauguma efektu (2006. gadā 0,5 %, bet 2007. gadā 0,4 %), 2007. gadā neto diskonta likme palielināta līdz 2,0 % salīdzinājumā ar 1,4 % 2006 gadā. Tas ir viens no kopējo saistību samazinājuma galvenajiem iemesliem.

| — | Apkalpošanas izmaksas 2007. gadā novērtētas 1 300 miljonu euro apmērā, bet procentu izmaksas — 1 313 miljonu euro apmērā. |
| --- | --- |

—

Apkalpošanas izmaksas 2007. gadā novērtētas 1 300 miljonu euro apmērā, bet procentu izmaksas — 1 313 miljonu euro apmērā.

| — | Aprēķinātā aktuārā peļņa attiecīgajā gadā bija 1 943 miljoni euro. |
| --- | --- |

—

Aprēķinātā aktuārā peļņa attiecīgajā gadā bija 1 943 miljoni euro.

| — | Darbinieku pensijas shēmas dalībnieku skaits pieauga par 3 317 personām. |
| --- | --- |

—

Darbinieku pensijas shēmas dalībnieku skaits pieauga par 3 317 personām.

| — | Bruto pensiju un ģimenes pabalstu aprēķinu pamatā ir Civildienesta noteikumi. |
| --- | --- |

—

Bruto pensiju un ģimenes pabalstu aprēķinu pamatā ir Civildienesta noteikumi.

| — | Saņēmēju maksājamie nodokļi atskaitīti no bruto saistībām, lai iegūtu neto saistības, ko iekļauj bilancē attiecībā uz šiem nākamo periodu maksājumiem (jo, veicot pensiju maksājumus, nodoklis tiek ieturēts un kreditēts Kopienu ieņēmumos maksājuma veikšanas gadā). |
| --- | --- |

—

Saņēmēju maksājamie nodokļi atskaitīti no bruto saistībām, lai iegūtu neto saistības, ko iekļauj bilancē attiecībā uz šiem nākamo periodu maksājumiem (jo, veicot pensiju maksājumus, nodoklis tiek ieturēts un kreditēts Kopienu ieņēmumos maksājuma veikšanas gadā).

2.12.2.   Citas pensijas

Šeit ietilpst pensiju saistības attiecībā uz Komisijas, Eiropas Kopienu Tiesas (un Pirmās instances tiesas), Revīzijas palātas, Padomes ģenerālsekretāru, Ombuda, Eiropas datu aizsardzības uzrauga un Eiropas Savienības Civildienesta tiesas esošajiem un bijušajiem darbiniekiem. Šajā pozīcijā pirmo reizi ietvertas arī saistības attiecībā uz konkrētu Eiropas Parlamenta locekļu pensijām.

2.12.3.   Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma

Novērtētas arī Komisijas saistības attiecībā uz Kopīgajā veselības apdrošināšanas shēmā veicamajām iemaksām par tās pensionētajiem darbiniekiem.

2.13.   ILGTERMIŅA UZKRĀJUMI

| miljonos euro |
| --- |
| | Summa 31.12.2006. | Papildu uzkrājumi | Stornētās neizmantotās summas | Izmantotās summas | Pārvietošana uz īstermiņa uzkrājumiem | Pašreizējās vērtības diskonts | Summa 31.12.2007. |
| Tiesas prāvas | 75 | 226 | (3) | (1) | 0 | 0 | 297 |
| Kodolobjekta nojaukšana | 806 | 0 | 0 | 0 | (42) | (20) | 744 |
| Finanšu uzkrājumi | 105 | 0 | (50) | 0 | (44) | 3 | 14 |
| Ārkārtas veterinārais fonds | 0 | 21 | 0 | 0 | 0 | 0 | 21 |
| Citi | 3 | 1 | | (1) | 0 | 0 | 3 |
| Kopā | 989 | 248 | (53) | (2) | (86) | (17) | 1 079 |

miljonos euro

Summa 31.12.2006.

Papildu uzkrājumi

Stornētās neizmantotās summas

Izmantotās summas

Pārvietošana uz īstermiņa uzkrājumiem

Pašreizējās vērtības diskonts

Summa 31.12.2007.

Tiesas prāvas

75

226

(3)

(1)

0

0

297

Kodolobjekta nojaukšana

806

0

0

0

(42)

(20)

744

Finanšu uzkrājumi

105

0

(50)

0

(44)

3

14

Ārkārtas veterinārais fonds

0

21

0

0

0

0

21

Citi

3

1

(1)

0

0

3

Kopā

Kopā

989

989

248

248

(53)

(53)

(2)

(2)

(86)

(86)

(17)

(17)

1 079

1 079

Tiesas prāvas

Šeit novērtētas summas, kas, iespējams, būs jāmaksā pēc 2008. gada saistībā ar vairākām notiekošām tiesas prāvām. Lielāko daļu (277 miljonus euro) nosaka 2007. gada 31. decembrī vēl nepabeigtās tiesas prāvas saistībā ar ELGF Garantiju daļas izdevumu koriģēšanu un citas tiesas prāvas, kas skar lauksaimniecības izdevumus.

Kodolobjekta nojaukšana

Neatkarīgu ekspertu konsorcijs 2002. gadā veica pētījumu, lai novērtētu KPC kodoliekārtu ekspluatācijas pārtraukšanas un atkritumu apsaimniekošanas programmas izmaksas. Finanšu pārskatos atspoguļojamo uzkrājumu pamatā ir minētā novērtētā summa 1 145 miljoni euro (t. sk. 76 miljoni euro novērtētās izmaksas, kas nepieciešamas “green field” variantam, proti, visu ēku pilnīgai nojaukšanai). Saskaņā ar Kopienu grāmatvedības noteikumiem minētos uzkrājumus indeksē atbilstoši inflācijai (2,5 %) un tad diskontē līdz to neto pašreizējai vērtībai (izmantojot euro nulles kupona mijmaiņas darījumu procentu likmju līkni). Tādējādi 2007. gada 31. decembrī uzkrājumu summa bija 960 miljoni euro, no kuras atskaitītas līdzšinējās izmaksas 138 miljonu euro apmērā, iegūstot 822 miljonus euro, ko veido summas, ko paredzēts maksāt 2008. gadā (78 miljoni euro) un turpmāk (744 miljoni euro).

green field

Ņemot vērā minētās programmas paredzamo ilgumu (aptuveni 30 gadi), jāatzīst, ka pastāv zināma nenoteiktība attiecībā uz šo novērtējumu un galīgās izmaksas varētu atšķirties no pašreiz noteiktajām summām.

Finanšu uzkrājumi

1998. gada MVU garantiju mehānisma un 2001. gada MVU garantiju mehānisma ietvaros Eiropas Investīciju fonds (EIF) var Komisijas uzdevumā savā vārdā izsniegt garantijas, kuru risku uzņemas Komisija. Tomēr ar izmantotām un neizmantotām garantijām saistītais finanšu risks ir ierobežots. Bilances datumā abu mehānismu finanšu uzkrājumi atbilst maksājumu saistībām attiecībā uz finanšu starpniekiem, atskaitot līdz bilances datumam veiktos neto maksājuma pieprasījumus. Ilgtermiņa finanšu uzkrājumus diskontē līdz to neto pašreizējai vērtībai (izmantojot euro nulles kupona mijmaiņas darījuma procentu likmju līkni).

Ārkārtas veterinārā fonda uzkrājumi

Šie uzkrājumi attiecas uz novērtējumu par Kopienu ieguldījumiem dažādās dalībvalstīs no Ārkārtas veterinārā fonda saistībā ar konkrētu dzīvnieku slimību uzliesmojumiem par kopējo summu 42 miljoni euro (2006. gadā — 35 miljoni euro). 2008. gadā paredzamo norēķinu summa ir 21 miljons euro, un vēlāk — 21 miljons euro. Summa 9 miljoni euro, par kuru jau ir maksājuma vienošanās, atspoguļota kā dalībvalstīm maksājams parāds.

2.14.   ILGTERMIŅA FINANŠU SAISTĪBAS

2.14.1.   Aizņēmumi

| miljonos euro |
| --- |
| Nosaukums | Atlikums 31.12.2006. | Jaunie aizņēmumi | Atmaksa | Valūtas kursa starpības | Uzskaites vērtības pārmaiņas | Atlikums 31.12.2007. |
| MFA | 969 | 0 | (177) | 0 | 0 | 792 |
| EURATOM | 442 | 39 | (1) | 0 | 2 | 482 |
| Likvidējamā EOTK | 463 | 0 | (2) | (37) | 0 | 424 |
| Kopā | 1 874 | 39 | (180) | (37) | 2 | 1 698 |

miljonos euro

Nosaukums

Atlikums 31.12.2006.

Jaunie aizņēmumi

Atmaksa

Valūtas kursa starpības

Uzskaites vērtības pārmaiņas

Atlikums 31.12.2007.

MFA

969

0

(177)

0

0

792

EURATOM

442

39

(1)

0

2

482

Likvidējamā EOTK

463

0

(2)

(37)

0

424

Kopā

Kopā

1 874

1 874

39

39

(180)

(180)

(37)

(37)

2

2

1 698

1 698

Sadalījums starp ilgtermiņa un īstermiņa aizņēmumiem

| miljonos euro |
| --- |
| Aizņēmumi | Termiņš < 1 gads | Termiņš > 1 gads | Kopā 31.12.2007. |
| MFA | 60 | 732 | 792 |
| EURATOM | 0 | 482 | 482 |
| Likvidējamā EOTK | 71 | 353 | 424 |
| Kopā | 131 | 1 567 | 1 698 |

miljonos euro

Aizņēmumi

Termiņš < 1 gads

Termiņš > 1 gads

Kopā 31.12.2007.

MFA

60

732

792

EURATOM

0

482

482

Likvidējamā EOTK

71

353

424

Kopā

Kopā

131

131

1 567

1 567

1 698

1 698

Šajā pozīcijā ietilpst Eiropas Kopienu aizņēmumi, kuru termiņš pārsniedz vienu gadu (jāatzīmē, ka visas summas ir Garantiju fonda rīcībā esošās neto summas). Aizņēmumi ietver parādus, ko pamato attiecīgas apliecības, par summu (pēc izslēgšanas) 1 344 miljoni euro (2006. gadā — 1 502 miljoni euro). Uzskaites vērtības pārmaiņas ir uzkrāto procentu pārmaiņas, pie kurām pieskaitīta (likvidējamās EOTK aizņēmumu gadījumā) būtisko sākotnējo darījuma izmaksu attiecīgā gada amortizācija, aprēķinot atbilstoši efektīvās procentu likmes metodei. Efektīvās procentu likmes (norādītas kā procentu likmju diapazons) ir šādas.

| Aizņēmumi | 31.12.2007. | 31.12.2006. |
| --- | --- | --- |
| Finanšu palīdzība makroekonomikas līmenī (MFA) | 3,816 % — 4,822 % | 3,222 % — 4,54 % |
| Euratom | 4,366 % — 5,6775 % | 3,292 % — 5,6775 % |
| Likvidējamā EOTK | 4,375 % — 11,875 %  (6) | 3,0 % — 11,875 %  (6) |

Aizņēmumi

31.12.2007.

31.12.2006.

Finanšu palīdzība makroekonomikas līmenī (MFA)

MFA

3,816 % — 4,822 %

3,222 % — 4,54 %

Euratom

4,366 % — 5,6775 %

3,292 % — 5,6775 %

Likvidējamā EOTK

4,375 % — 11,875 %  (6)

6

3,0 % — 11,875 %  (6)

6

2.14.2.   Tirdzniecības nolūkā turētas saistības

| miljonos euro |
| --- |
| Likvidējamās EOTK mijmaiņas darījumi | Atlikums 31.12.2007. | Atlikums 31.12.2006. |
| Ilgtermiņa | 7 | 8 |
| Īstermiņa | 4 | 0 |
| Kopā | 11 | 8 |

miljonos euro

Likvidējamās EOTK mijmaiņas darījumi

Atlikums 31.12.2007.

Atlikums 31.12.2006.

Ilgtermiņa

7

8

Īstermiņa

4

0

Kopā

Kopā

11

11

8

8

Sīkāku informāciju par tirdzniecības nolūkā turētiem aktīviem skatīt 2.3.4.2. paskaidrojumā.

2.3.4.2.

2.15.   CITAS ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

| miljonos euro |
| --- |
| | Atlikums 31.12.2007. | Atlikums 31.12.2006. |
| Finanšu nomas parādi | 1 519 | 1 534 |
| Ēkas ar apmaksu pa daļām | 427 | 425 |
| Citas | 43 | 61 |
| Kopā | 1 989 | 2 020 |

miljonos euro

Atlikums 31.12.2007.

Atlikums 31.12.2006.

Finanšu nomas parādi

1 519

1 534

Ēkas ar apmaksu pa daļām

427

425

Citas

43

61

Kopā

Kopā

1 989

2 020

Šajā pozīcijā galvenokārt ietilpst nomas saistības, kuru parāds ilgāks par vienu gadu (skatīt 2.2. paskaidrojumu), un summas, kas saistītas ar konkrētām Komisijas nopirktām ēkām, kuru pirkuma cenu sedz, veicot vairākus maksājumus. Tas nav nomas līgums, jo īpašumtiesības tika nekavējoties nodotas Komisijai.

2.2.

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

2.16.   ĪSTERMIŅA UZKRĀJUMI

| miljonos euro |
| --- |
| | Summa 31.12.2006. | Papildu uzkrājumi | Stornētās neizmantotās summas | Izmantotās summas | Pārvietojumi uz/no citām pozīcijām | Pašreizējās vērtības diskonts | Summa 31.12.2007. |
| Tiesas prāvas | 72 | 19 | (16) | (47) | 0 | 0 | 28 |
| Kodolobjekta nojaukšana | 64 | 0 | 0 | (30) | 42 | 2 | 78 |
| Ārkārtas veterinārais fonds | 35 | 1 | (8) | (7) | 0 | 0 | 21 |
| Finanšu uzkrājumi | 173 | 57 | (2) | (41) | 44 | 2 | 233 |
| Citi | 35 | 0 | (4) | 0 | (22) | 0 | 9 |
| Kopā | 379 | 77 | (30) | (125) | 64 | 4 | 369 |

miljonos euro

Summa 31.12.2006.

Papildu uzkrājumi

Stornētās neizmantotās summas

Izmantotās summas

Pārvietojumi uz/no citām pozīcijām

Pašreizējās vērtības diskonts

Summa 31.12.2007.

Tiesas prāvas

72

19

(16)

(47)

0

0

28

Kodolobjekta nojaukšana

64

0

0

(30)

42

2

78

Ārkārtas veterinārais fonds

35

1

(8)

(7)

0

0

21

Finanšu uzkrājumi

173

57

(2)

(41)

44

2

233

Citi

35

0

(4)

0

(22)

0

9

Kopā

Kopā

379

379

77

77

(30)

(30)

(125)

(125)

64

64

4

4

369

369

Šajā pozīcijā ietverta uzkrājumu daļa maksājumiem, kuru termiņš ir mazāks par vienu gadu.

2.17.   ĪSTERMIŅA FINANŠU SAISTĪBAS

Šajā pozīcijā ietverti aizņēmumi 131 miljona euro apmērā, kuru termiņš ir 12 mēnešu laikā pēc bilances datuma (2.14.1. paskaidrojums), un 4 miljoni euro, kas saistīti ar tirdzniecības nolūkā turētām saistībām (2.14.2. paskaidrojums).

2.14.1.

2.14.2.

2.18.   KREDITORU PARĀDI

| miljonos euro |
| --- |
| | Atlikums 31.12.2007. | Atlikums 31.12.2006. |
| Ilgtermiņa saistību īstermiņa daļa | 65 | 60 |
| Īstermiņa kreditoru parādi | 13 939 | 24 723 |
| Dažādi kreditoru parādi | 189 | 220 |
| Uzkrātie izdevumi un nākamo periodu ienākumi | 81 187 | 69 077 |
| Kopā | 95 380 | 94 080 |

miljonos euro

Atlikums 31.12.2007.

Atlikums 31.12.2006.

Ilgtermiņa saistību īstermiņa daļa

65

60

Īstermiņa kreditoru parādi

13 939

24 723

Dažādi kreditoru parādi

189

220

Uzkrātie izdevumi un nākamo periodu ienākumi

81 187

69 077

Kopā

Kopā

95 380

95 380

94 080

94 080

2.18.1.   Ilgtermiņa saistību īstermiņa daļa

| miljonos euro |
| --- |
| | Atlikums 31.12.2007. | Atlikums 31.12.2006. |
| Finanšu nomas saistības | 32 | 28 |
| Citas | 33 | 32 |
| Kopā | 65 | 60 |

miljonos euro

Atlikums 31.12.2007.

Atlikums 31.12.2006.

Finanšu nomas saistības

32

28

Citas

33

32

Kopā

Kopā

65

65

60

60

2.18.2.   Īstermiņa kreditoru parādi

| miljonos euro |
| --- |
| Veids | Atlikums 31.12.2007. | Atlikums 31.12.2006. |
| Dalībvalstis | 12 328 | 22 943 |
| Piegādātāji un citi | 2 244 | 2 888 |
| Parādi, kuriem jāveic atbilstības pārbaude | (633) | (1 108) |
| Kopā | 13 939 | 24 723 |

miljonos euro

Veids

Atlikums 31.12.2007.

Atlikums 31.12.2006.

Dalībvalstis

12 328

22 943

Piegādātāji un citi

2 244

2 888

Parādi, kuriem jāveic atbilstības pārbaude

(633)

(1 108)

Kopā

Kopā

13 939

13 939

24 723

24 723

Īstermiņa kreditoru parādi galvenokārt ietver izmaksu pārskatus, ko Komisija saņēmusi dotāciju pasākumu ietvaros. Tos kreditē par pieprasīto summu, saņemot pieprasījumu. Ja partneris ir dalībvalsts, tos klasificē kā dalībvalsts kreditoru parādus. Rēķiniem un kredīta avizo, ko saņem iepirkuma pasākumu ietvaros, piemēro to pašu kārtību.

Attiecīgie izmaksu pieprasījumi ņemti vērā gada noslēguma periodizācijas procedūrās (skatīt 2.18.3. paskaidrojumu). Pēc periodizācijas ierakstiem pārskata periodu nodalīšanai novērtētās attiecināmās summas tāpēc reģistrētas kā uzkrātie izdevumi, bet neattiecināmās summas paliek atklātas kontos “parādi, kuriem jāveic atbilstības pārbaude”. Lai aktīvus un saistības nenovērtētu par augstu, ir izlemts atspoguļot maksājamo neto summu īstermiņa saistībās.

2.18.3.

Ievērojamo samazinājumu šajā pozīcijā galvenokārt nosaka summu pārcelšana no īstermiņa kreditoru parādu pozīcijas uz uzkrātajiem izdevumiem. To darīja, jo grāmatvedības sistēmu gada beigās slēdza agrāk, tāpēc salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu kā kreditoru parādi atspoguļotas mazākas summas. Tas nozīmēja arī uzkrāto izdevumu pieaugumu salīdzinājumā ar 2006. gadu, jo summas, ko agrāk reģistrēja kā kreditoru parādus, nācās reģistrēt kā uzkrātos izdevumus.

Dalībvalstis

Lielākās summas šajā pozīcijā saistītas ar nesamaksātiem struktūrfondu izmaksu pieprasījumiem (6 287 miljoni euro) un parādu 5 889 miljonu euro apmērā dalībvalstīm saskaņā ar 2007. gada beigās veikto budžeta labojumu (2006. gadā — 7 415 miljoni euro).

Piegādātāji un citi

Tāpat kā summas par dotāciju pasākumiem, šajā pozīcijā ietvertas arī maksājamās iepirkuma pasākumu summas. Šajā pozīcijā ietvertas arī summas, kas maksājamas vairākām publiskām iestādēm (universitātēm, institūtiem, tirdzniecības palātām, Apvienoto Nāciju Organizācijai, EIB u. c.) un nekonsolidētām iestādēm, tostarp EAF.

Parādi, kuriem jāveic atbilstības pārbaude

Kreditoru parādu summa samazināta par 633 miljoniem euro, kas ir saņemto, bet vēl nepārbaudīto atmaksas pieprasījumu daļa, kas uzskatīta par neattiecināmu. Lielākās summas attiecas uz Reģionālās politikas ģenerāldirektorātu (229 miljoni euro), Nodarbinātības, sociālo lietu un iespēju vienlīdzības ģenerāldirektorātu (194 miljoni euro), Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorātu (109 miljoni euro), Vides ģenerāldirektorātu (20 miljoni euro) un Zivsaimniecības ģenerāldirektorātu (21 miljons euro).

Atlikums par summu 18 miljoni euro paliek atklāts kā “pārbaudāmie rēķini” un galvenokārt attiecas uz iepirkuma pasākumiem. Tie ir saņemtie rēķini un atmaksas pieprasījumi, kuru rēķini vēl jāpārbauda salīdzinājumā ar saņemtām precēm un pakalpojumiem un priekšfinansējuma pieprasījumiem.

2.18.3.   Uzkrātie izdevumi un nākamo periodu ienākumi

| miljonos euro |
| --- |
| | Atlikums 31.12.2007. | Atlikums 31.12.2006. |
| Uzkrātie izdevumi | 80 937 | 68 937 |
| Nākamo periodu ienākumi | 47 | 26 |
| Citi | 203 | 114 |
| Kopā | 81 187 | 69 077 |

miljonos euro

Atlikums 31.12.2007.

Atlikums 31.12.2006.

Uzkrātie izdevumi

80 937

68 937

Nākamo periodu ienākumi

47

26

Citi

203

114

Kopā

Kopā

81 187

81 187

69 077

69 077

Lielākās uzkrāto izdevumu summas veido uzkrātie izdevumi saistībā ar ELGF izdevumiem. Šīs summas 2007. gada 31. decembrī sasniedza 45,5 miljardus euro salīdzinājumā ar 45,2 miljardiem euro iepriekšējā gadā. Galvenās summas bija: sedzamās izmaksas laikā no 2007. gada 16. oktobra līdz 31. decembrim (28,6 miljardi euro; 2006. gadā — 26,6 miljardi euro), ko dalībvalstis deklarējušas un samaksājušas 2008. gada janvārī un februāri, izmaksas tiešā atbalsta segšanai 13,8 mljrd. euro apmērā (2006. gadā — 16,7 miljardi euro), ko veido 2007. gadā radušies prasījumi ar finanšu sekām 2008. gadā, un 3,1 miljards euro saistībā ar cukura sektora pagaidu pārstrukturēšanu.

Vēl viens būtisks elements bija uzkrātie izdevumi saistībā ar struktūrfondiem (to veido darbuzņēmēju vai maksājumu iestāžu attiecināmie izdevumi, kas radušies līdz 2007. gada 31. decembrim, par kuriem Komisijai vēl nav nosūtīti maksājuma pieprasījumi). Lielākās summas bija: 6,7 miljardi euro saistībā ar ELLAF, 16,9 miljardi euro, kas paredzēti 2000.–2006. gada ERAF pasākumiem, ISPA, inovatīvajiem pasākumiem (2006. gadā — 12,2 miljardi euro), 7,8 miljardi euro ESF pasākumiem (2006. gadā — 5,6 miljardi euro). Atlikusī uzkrāto izdevumu summa 3,9 miljardu euro apmērā sedz citus politikas pasākumus, no kuriem būtiskākie skar pētījumu jomu, kuras uzkrātie izdevumi ir aptuveni 1,2 miljardi euro.

ISPA

Kā minēts 2.18.2. paskaidrojumā, šo summu pieaugumu salīdzinājumā ar 2006. gadu nosaka agrāka grāmatvedības sistēmas slēgšana gada beigās.

2.18.2.

NETO AKTĪVI

2.19.   REZERVES

| miljonos euro |
| --- |
| | Atlikums 31.12.2007. | Atlikums 31.12.2006. |
| Patiesās vērtības rezerve | 7 | 4 |
| Pārējās rezerves |
| Garantiju fonds | 1 118 | 1 253 |
| Pārvērtēšanas rezerve | 57 | 57 |
| Aizņēmumu un aizdevumu darbības | 1 525 | 1 459 |
| Citas rezerves | 99 | 82 |
| Kopā | 2 799 | 2 851 |
| Kopā | 2 806 | 2 855 |

miljonos euro

Atlikums 31.12.2007.

Atlikums 31.12.2006.

Patiesās vērtības rezerve

7

7

4

4

Pārējās rezerves

Garantiju fonds

1 118

1 253

Pārvērtēšanas rezerve

57

57

Aizņēmumu un aizdevumu darbības

1 525

1 459

Citas rezerves

99

82

Kopā

2 799

2 799

2 851

2 851

Kopā

Kopā

2 806

2 806

2 855

2 855

2.19.1.   Patiesās vērtības rezerve

Saskaņā ar grāmatvedības noteikumiem pārdošanai pieejamo aktīvu patiesās vērtības korekcijas uzskaita, izmantojot patiesās vērtības rezervi.

2.19.2.   Pārējās rezerves

Garantiju fonds

Skatīt arī 2.3.3. paskaidrojumu par Garantiju fonda darbību. Šī rezerve atspoguļo plānoto summu 9 % apmērā no fonda izsniegtajām garantijām, kas ir jātur kā aktīvi. Kā minēts iepriekš, fonda aktīvu pārpalikumu virs šīs 9 % plānotās summas atmaksā budžetā.

2.3.3.

Pārvērtēšanas rezerve

Pārvērtēšanas rezerve ietver pamatlīdzekļu pārvērtēšanas summas. Gada beigu atlikums 57 miljonu euro apmērā attiecas uz Komisijas zemes un ēku pārvērtēšanu, ko veica jau pirms pārejas uz jaunajiem grāmatvedības noteikumiem.

Aizņēmumu un aizdevumu darbības rezerve

Šīs summas ietver rezerves saistībā ar Kopienu aizņēmumu un aizdevumu darbībām. Lielākā summa galvenokārt saistīta ar likvidējamās EOTK rezervēm, no kurām lielākā ir rezerve Ogļu un tērauda pētījumu fonda aktīviem. Šo rezervi izveidoja saistībā ar EOTK darbības beigšanu, un 2007. gada 31. decembrī tās kopsumma bija 1 169 miljoni euro.

2.20.   NO DALĪBVALSTĪM PIEPRASĀMĀS SUMMAS

| miljonos euro |
| --- |
| | Summa |
| No dalībvalstīm pieprasāmās summas 2006. gada 31. decembrī | 67 073 |
| 2006. gada budžeta pārpalikuma atdošana dalībvalstīm | 1 848 |
| Garantiju fonda rezervju pārmaiņas | (135) |
| Pārējo rezervju pārmaiņas | 79 |
| Likvidējamā EOTK: 2006. gada rezultāta sadalījums | 23 |
| Gada saimnieciskais rezultāts (pārpalikums) | (7 462) |
| Kopā no dalībvalstīm pieprasāmās summas 2007. gada 31. decembrī | 61 426 |

miljonos euro

Summa

No dalībvalstīm pieprasāmās summas 2006. gada 31. decembrī

67 073

67 073

2006. gada budžeta pārpalikuma atdošana dalībvalstīm

1 848

Garantiju fonda rezervju pārmaiņas

(135)

Pārējo rezervju pārmaiņas

79

Likvidējamā EOTK: 2006. gada rezultāta sadalījums

23

Gada saimnieciskais rezultāts (pārpalikums)

(7 462)

Kopā no dalībvalstīm pieprasāmās summas 2007. gada 31. decembrī

Kopā no dalībvalstīm pieprasāmās summas 2007. gada 31. decembrī

61 426

61 426

Šī summa atspoguļo izdevumu daļu, kas Kopienām jau radušies līdz 2007. gada 31. decembrim un kas jāsedz no turpmāko gadu budžetiem. Daudzus izdevumus saskaņā ar uzkrāšanas principu grāmatvedībā atzīst N gadā, lai gan faktiski tos, iespējams, apmaksās N+1 gadā, izmantojot N+1 gada budžetu. Ja šīs saistības iekļauj pārskatos un attiecīgās summas finansē no turpmāko gadu budžetiem, gada beigās saistības ievērojami pārsniedz aktīvus. Būtiskākās summas attiecas uz ELGF pasākumiem. Dalībvalstīm maksājamās summas periodā no 2007. gada 16. oktobra līdz 31. decembrim sasniedza 28,6 miljardus euro. Lielāko daļu pieprasāmo summu dalībvalstis faktiski apmaksā īsākā laikposmā nekā 12 mēneši pēc attiecīgā finanšu gada beigām nākamā gada budžeta ietvaros.

Pamatā tikai Kopienu darbinieku pabalstu saistības pret to darbiniekiem apmaksā ilgākā periodā. Jāatzīmē, ka pensiju maksājumu finansējumu gada budžetos garantē dalībvalstis. Informācijai skatīt aplēsi par paredzamo darbinieku pabalstu maksājumu sadalījumu:

| miljonos euro |
| --- |
| | Summa |
| Īstermiņa — 2008. gadā maksājamās summas | 981 |
| Ilgtermiņa — pēc 2008. gada maksājamās summas | 32 499 |
| Kopā darbinieku pabalstu saistības 2007. gada 31. decembrī | 33 480 |

miljonos euro

Summa

Īstermiņa — 2008. gadā maksājamās summas

981

Ilgtermiņa — pēc 2008. gada maksājamās summas

32 499

Kopā darbinieku pabalstu saistības 2007. gada 31. decembrī

Kopā darbinieku pabalstu saistības 2007. gada 31. decembrī

33 480

33 480

Jāpiebilst arī, ka iepriekš minētais neietekmē budžeta izpildi — budžeta ieņēmumiem vienmēr ir jāsakrīt ar budžeta izdevumiem vai tie jāpārsniedz, un ieņēmumu pārpalikums tiek atdots atpakaļ dalībvalstīm.

3.   EKONOMISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATA PASKAIDROJUMI

3.1.   PAŠU RESURSI UN IEŅĒMUMI NO IEMAKSĀM

| miljonos euro |
| --- |
| | Piezīme | 2007. gads | 2006. gads |
| Pašu resursu ieņēmumi: | 3.1.1 | | |
| NKI resursi | | 73 922 | 70 134 |
| PVN resursi | | 19 442 | 17 207 |
| Tradicionālie pašu resursi: |
| Lauksaimniecības nodevas | | 1 429 | 1 300 |
| Muitas nodokļi | | 15 288 | 13 764 |
| Cukura nodevas | | (36) | 183 |
| Tradicionālie pašu resursi kopā | | 16 681 | 15 247 |
| Budžeta korekcijas | 3.1.2 | 1 892 | 2 395 |
| Trešo valstu iemaksas (ieskaitot EBTA valstis) | | 147 | 135 |
| Kopā | | 112 084 | 105 118 |

miljonos euro

Piezīme

2007. gads

2006. gads

Pašu resursu ieņēmumi:

3.1.1

3.1.1

NKI resursi

73 922

70 134

PVN resursi

19 442

17 207

Tradicionālie pašu resursi:

Lauksaimniecības nodevas

1 429

1 429

1 300

1 300

Muitas nodokļi

15 288

15 288

13 764

13 764

Cukura nodevas

(36)

(36)

183

183

Tradicionālie pašu resursi kopā

16 681

15 247

Budžeta korekcijas

3.1.2

3.1.2

1 892

2 395

Trešo valstu iemaksas (ieskaitot EBTA valstis)

147

135

Kopā

Kopā

112 084

112 084

105 118

105 118

Pašu resursu ieņēmumi ir galvenais Eiropas Kopienu darbības ieņēmumu elements. Lielāko daļu izdevumu finansē no pašu resursiem, pārējie ieņēmumi ir tikai neliela kopējā finansējuma daļa.

3.1.1.   Pašu resursu ieņēmumi

Pastāv trīs veidu pašu resursi: tradicionālie pašu resursi, PVN resursi un NKI resursi. Savukārt tradicionālie pašu resursi ietver lauksaimniecības nodevas, cukura nodevas un muitas nodokļus. Arī korekcijas mehānisms attiecībā uz budžeta nelīdzsvarotību (Apvienotās Karalistes atlaide) ir pašu resursu sistēmas daļa. Dalībvalstis patur 25 % no tradicionālajiem pašu resursiem kā iekasēšanas izmaksas, un iepriekš minētās summas ir uzrādītas bez šīm izmaksām.

PVN pašu resursi rodas, visām valstīm piemērojot vienotu likmi — saskaņoto PVN aprēķina bāzi, kas nepārsniedz 50 % no NKI visām dalībvalstīm. NKI resursi ir mainīgi resursi, kas paredzēti to ieņēmumu nodrošināšanai jebkurā konkrētā gadā, kas nepieciešami, lai segtu izdevumus, kuri pārsniedz iekasēto summu no tradicionālajiem pašu resursiem, PVN resursiem un dažādiem ieņēmumiem. Ieņēmumus gūst, piemērojot vienotu likmi dalībvalstu kopējam NKI.

Šo ieņēmumu palielinājums tiešā veidā var tikt saistīts ar 2007. gada budžeta ieņēmumu palielinājumu salīdzinājumā ar 2006. gadu (palielinājums par 6 miljardiem euro). Konkrētāk, importa palielinājums vērtības ziņā attiecībā uz muitas nodokļiem, vidējā tarifa pieaugums un Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās radīja ieņēmumu palielinājumu. PVN ieņēmumi palielinājās pēc PVN bāzes palielināšanas, kas kompensēta ar nelielu vienotās likmes samazinājumu. Tā kā NKI resursi ietver atlikušo ieņēmumu prasības, tie arī palielinājās atbilstoši budžeta izdevumu palielinājumam.

3.1.2.   Budžeta korekcijas

Budžeta korekcijas ietver budžeta pārpalikumu no 2006. gada (1848 miljoni euro), kas dalībvalstīm tiek atmaksāts netieši, samazinot pašu resursu summas, kas tām ir jāpārskaita Kopienai nākamajā gadā, tādējādi tās veido 2007. gada ieņēmumus. Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/597/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu attiecībā uz Apvienoto Karalisti piemēro budžeta nelīdzsvarotību korekciju. Tā kā šo summu finansē citas dalībvalstis, tad nevajadzētu veidoties neto ietekmei uz budžetu vai saimniecisko rezultātu. Tomēr šajā pozīcija tika reģistrēta negatīva summa 57 miljonu euro apmērā, kas ir budžeta vajadzībām izmantoto EUR kursa likmju atšķirība (skatīt Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 10. panta 3. punktu) un likmju atšķirība, kas bija spēkā to maksājumu veikšanas brīdī, ko veica dalībvalstis, kuras nav EMS.

3.2.   CITI DARBĪBAS IEŅĒMUMI

| miljonos euro |
| --- |
| | Piezīme | 2007. gads | 2006. gads |
| Naudas sodi | 3.2.1 | 3 339 | 2 217 |
| Lauksaimniecības nodevas | 3.2.2 | 2 634 | 1 695 |
| Izdevumu atgūšana: | 3.2.3 | | |
| Tieša centralizēta vadība | | 93 | 50 |
| Netieša centralizēta vadība | | 10 | (22) |
| Decentralizēta vadība | | 133 | 8 |
| Dalīta vadība | | 577 | 1 244 |
| Kopēja vadība | | 1 | 16 |
| Kopā | | 814 | 1 296 |
| Ieņēmumi no administratīvās darbības: | 3.2.4 | | |
| Darbinieki | | 908 | 856 |
| Ar īpašumu, ierīcēm un iekārtām saistītie ieņēmumi | | 26 | 23 |
| Citi administratīvie ieņēmumi | | 181 | 103 |
| Kopā | | 1 115 | 982 |
| Dažādi darbības ieņēmumi: | 3.2.5 | | |
| Korekcijas/uzkrājumi | | 23 | 43 |
| Peļņa no valūtas kursa svārstībām | | 276 | 111 |
| Citi | | 879 | 2 024 |
| Kopā | | 1 178 | 2 178 |
| Kopā | | 9 080 | 8 368 |

miljonos euro

Piezīme

2007. gads

2006. gads

Naudas sodi

3.2.1

3.2.1

3 339

2 217

Lauksaimniecības nodevas

3.2.2

3.2.2

2 634

1 695

Izdevumu atgūšana:

3.2.3

3.2.3

Tieša centralizēta vadība

93

50

Netieša centralizēta vadība

10

(22)

Decentralizēta vadība

133

8

Dalīta vadība

577

1 244

Kopēja vadība

1

16

Kopā

814

1 296

Ieņēmumi no administratīvās darbības:

3.2.4

3.2.4

Darbinieki

908

856

Ar īpašumu, ierīcēm un iekārtām saistītie ieņēmumi

26

23

Citi administratīvie ieņēmumi

181

103

Kopā

1 115

982

Dažādi darbības ieņēmumi:

3.2.5

3.2.5

Korekcijas/uzkrājumi

23

43

Peļņa no valūtas kursa svārstībām

276

111

Citi

879

2 024

Kopā

1 178

2 178

Kopā

Kopā

9 080

9 080

8 368

8 368

3.2.1.   Naudas sodi

Šie ieņēmumi attiecas uz naudas sodiem, kuras uzlikusi Komisija par konkurences noteikumu pārkāpumiem. Debitoru parādus un saistītus ieņēmumus atzīst, kad ir pieņemts Komisijas lēmums par naudas soda uzlikšanu un adresātam par to oficiāli paziņots. Iepriekš minētajos naudas sodos nav iekļauts 899 miljonu euro naudas sods, par kuru Eiropas Komisija 2008. gada februārī paziņoja uzņēmumam, kas ražo programmatūru, un kas uzlikts par ilglaicīgām konkurenci kropļojošām darbībām. Šis uzņēmums, kuram pirms tam 2006. gadā bija uzlikts 280 miljonu euro naudas sods un 497 miljonu euro naudas sods 2004. gada martā, ir pārsūdzējis lēmumu par šo soda naudu.

3.2.2.   Lauksaimniecības nodevas

Šīs summas attiecas uz piena nodevām 232 miljonu euro apmērā (2006. gadā 436 miljoni euro) un cukura nodevām 2402 miljonu euro apmērā (2006. gadā 1259 miljoni euro). Piena nodevas faktiski ir tirgus organizācijas rīks, kura mērķis ir sodīt piena ražotājus, kur pārsniedz references daudzumu. Tā kā tās nav saistītas ar Komisijas iepriekšējiem maksājumiem, praktiski tās tiek uzskatītas par ieņēmumiem īpašam mērķim. Cukura nodevas attiecas uz cukura pārstrukturēšanas fondu, ar kura palīdzību cukura nozares reformas rezultātā ir samazinātas iekšējās cukura cenas, lai mazinātu starpību starp ES cenām un starptautiskajām cenām. Lai mudinātu mazāk konkurētspējīgos cukura ražotājus atstāt tirgu, tika izveidots pašfinansējošs pārstrukturēšanas fonds, ko finansē ar ieņēmumiem no cukura ražotājiem uzliktā pagaidu nodokļa, kas tiek uzskatīts par piešķirtajiem ieņēmumiem. Šī sistēma turpināsies četrus gadus. Tā ir uzskatāma par ieņēmumiem īpašam mērķim.

3.2.3.   Izdevumu atgūšana

Šī pozīcija atspoguļo Komisijas grāmatvedības sistēmā reģistrētos un izdotos iekasēšanas rīkojumus par atgūstamajām summām attiecībā uz iepriekš no vispārējā budžeta izmaksātām summām, pamatojoties uz pārbaudēm, pabeigtām revīzijām vai atbilstības analīzi kopā ar dalībvalstu izdotajiem iekasēšanas rīkojumiem ELVGF nodaļas līdzekļu saņēmējiem. Tā ietver arī uzkrāto ienākumu novērtējumu izmaiņas no iepriekšējā gada beigām līdz šim brīdim. Tomēr šajā pozīcijā EK izdevumu atgūšana nav norādīta pilnībā, jo īpaši par tādām būtiskām izdevumu jomām kā strukturālās darbības, attiecībā uz kurām darbojas īpaši mehānismi, kas nodrošina neattaisnotu summu atlīdzināšanu, no kuriem lielākā daļa neietver iekasēšanas rīkojumu izdošanu. Kā ieņēmumi nav ietverta arī priekšfinansētu summu atgūšana saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem. Turpmākai informācijai par nepamatotu maksājumu atgūšanu skat. E. iedaļas 6. paskaidrojumu.

E.

6.

Izdevumu atgūšana — dalīta vadība

Šīs apakšpozīcijas kopsummu 577 miljonu euro apmērā veido 500 miljoni euro saistībā ar Eiropas Lauksaimniecības virzības un Garantiju fondu (ELVGF) un 77 miljoni euro saistībā ar strukturālām darbībām.

a)   Lauksaimniecība, ELVGF

Saistībā ar lauksaimniecību summas, kas šajā pozīcijā ir uzskaitītas kā attiecīgā gada ieņēmumi, ir 500 miljoni euro, un veidojas šādi:

| — | atbilstības korekcijas, par kurām izlemts attiecīgā gada laikā, 532 miljoni euro mīnus uzkrāto ienākumu samazinājums 172 miljonu euro apmērā gada beigās; |
| --- | --- |

—

atbilstības korekcijas, par kurām izlemts attiecīgā gada laikā, 532 miljoni euro mīnus uzkrāto ienākumu samazinājums 172 miljonu euro apmērā gada beigās;

| — | atmaksājumi 247 miljonu euro apmērā saistībā ar pārkāpumiem un krāpšanu, ko dalībvalstis deklarējušas un atmaksājušas 2007. gadā; |
| --- | --- |

—

atmaksājumi 247 miljonu euro apmērā saistībā ar pārkāpumiem un krāpšanu, ko dalībvalstis deklarējušas un atmaksājušas 2007. gadā;

| — | samazinājums par dalībvalstu deklarētajām, bet nesamaksātām summām saistībā ar pārkāpumiem un krāpšanu, kuras plānots atgūt gada beigās; 107 miljoni euro (902 miljoni euro 2007. gada beigās salīdzinājumā ar 1009 miljoniem euro 2006. gada beigās) — skat. arī E. iedaļas 2.10.2.2. paskaidrojumu. |
| --- | --- |

—

samazinājums par dalībvalstu deklarētajām, bet nesamaksātām summām saistībā ar pārkāpumiem un krāpšanu, kuras plānots atgūt gada beigās; 107 miljoni euro (902 miljoni euro 2007. gada beigās salīdzinājumā ar 1009 miljoniem euro 2006. gada beigās) — skat. arī E. iedaļas 2.10.2.2. paskaidrojumu.

E.

2.10.2.2.

ELVGF Garantiju nodaļas izdevumu summa 2007. gada 31. decembrī, kura tiks labota pēc revīzijām, kas šobrīd vēl nav pabeigtas, ir 1,5 miljardi euro. Šo summu uzrāda kā iespējamu aktīvu ārpusbilancē (skatīt E. iedaļas 5.4.1. paskaidrojumu).

E.

5.4.1.

b)   Strukturālās darbības

Izdevumu atgūšana pozīcijā Strukturālās darbības bija 77 miljoni euro. Salīdzinājumā ar šo gadu attiecīgā summa 2006. gadā bija par 483 miljoniem euro lielāka, kas principā ir saistīts ar Komisijas lēmumu samazināt ELVGF atbalstu vienai dalībvalstij, saistībā ar kuru 418 miljoni euro tika uzskaitīti kā ienākumi 2006. gadā.

Šī apakšpozīcija ietver Komisijas izdotus iekasēšanas rīkojumus, lai atgūtu iepriekšējos gados izdarītus nepamatotus izdevums 113 miljonu euro apmērā, iekasēšanas rīkojums par 6 miljoniem euro attiecībā uz Solidaritātes fondu un uzkrāto ienākumu izmaiņas gada beigās (42) miljonu euro apmērā. Iekasēšanas rīkojumi tiek izdoti tikai šādos gadījumos:

| — | Komisija pieņem oficiālus finanšu korekcijas lēmumus pēc tam, kad dalībvalstu pieprasītajās summās ir konstatēti neatbilstīgi izdevumi, |
| --- | --- |

—

Komisija pieņem oficiālus finanšu korekcijas lēmumus pēc tam, kad dalībvalstu pieprasītajās summās ir konstatēti neatbilstīgi izdevumi,

| — | programmas noslēguma korekcijas rezultātā ir ES ieguldījuma samazinājums, jo dalībvalsts nav deklarējusi attiecināmos izdevumus pietiekamā apjomā, lai pamatotu kopējo priekšfinansējumu un veiktos starpposma maksājumus; šādas operācijas var notikt bez oficiāla Komisijas lēmuma, ja dalībvalsts tam piekrīt, |
| --- | --- |

—

programmas noslēguma korekcijas rezultātā ir ES ieguldījuma samazinājums, jo dalībvalsts nav deklarējusi attiecināmos izdevumus pietiekamā apjomā, lai pamatotu kopējo priekšfinansējumu un veiktos starpposma maksājumus; šādas operācijas var notikt bez oficiāla Komisijas lēmuma, ja dalībvalsts tam piekrīt,

| — | iekasēto summu atmaksājumi pēc slēgšanas, ja tā notiek pēc tiesvedības pabeigšanas, kas slēgšanas brīdī vēl nebija pabeigta. |
| --- | --- |

—

iekasēto summu atmaksājumi pēc slēgšanas, ja tā notiek pēc tiesvedības pabeigšanas, kas slēgšanas brīdī vēl nebija pabeigta.

Iekasēšanas rīkojumus, kas izdoti 2007. gadā izdevumu atgūšanai par kopējo summu 119 miljonu euro apmēra, var sadalīti šādi: 6 miljoni euro Solidaritātes fondam, 6 miljoni euro 2006. gadā nolemtajām finanšu korekcijām, 18 miljoni euro 2007. gadā nolemtajām finanšu korekcijām un 89 miljoni euro iekasēšanas rīkojumiem, kas neklasificējas kā finanšu korekcijas. Citi iekasēšanas rīkojumi, kas izdoti saistībā ar strukturālām darbībām, attiecas uz priekšfinansējuma (35 miljoni euro) atgūšanu, no kuriem 20 miljoni euro attiecas uz 2007. gadā nolemtajām finanšu korekcijām. Šīs summas nav norādītas kā ieņēmumi, bet ieskaitītas bilancē priekšfinansējuma pozīcijā.

Ar iespējamām finanšu korekcijām saistītā summa 2,9 miljardu euro apmērā, kas tiek atgūta no dalībvalstīm, ir uzrādīta kā iespējams aktīvs (skatīt E. iedaļas 5.4.1. paskaidrojumu).

E.

5.4.1.

Izdevumu atgūšana — citi vadības veidi

Šī apakšpozīcija ietver Komisijas izdotus iekasēšanas rīkojumus, lai atgūtu iepriekšējos gados izdarītus nepamatotus maksājumus 194 miljonu euro apmērā, un uzkrāto ienākumu izmaiņas gada beigās (52 miljoni euro). Citi atgūstamie līdzekļi, kas ietverti citu vadības veidu pozīcijā, attiecas uz priekšfinansējuma atgūšanu (162 miljoni euro). Šīs summas nav uzrādītas kā ieņēmumi, bet ieskaitītas bilances priekšfinansējumu pozīcijā.

3.2.4.   Ieņēmumi no administratīvās darbības

Ieņēmumi tiek veidoti no atskaitījumiem no darbinieku algām, un šos ieņēmumus pamatā veido divas summas — pensijas iemaksas un ienākuma nodokļi.

3.2.5.   Dažādi darbības ieņēmumi

Summa 296 miljonu euro apmērā (2006. gadā 358 miljoni euro) ir saistīta ar summām, kas ir saņemtas no kandidātvalstīm. Viens no galvenajiem iemesliem dažādu darbības ieņēmumu samazinājumam salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu ir tas, ka iepriekšējā gadā tika iekļauti ieņēmumi 397 miljonu euro apmērā saistībā ar samazinājumu attiecībā uz ELVGF debitoru parādu vērtības samazinājumu. Papildus tam iepriekšējā gadā tika iekļauta arī īpaša summa 778 miljonu euro apmērā saistībā ar bilancē pirmoreiz ietvertām priekšfinansējuma summām, kuras pretējais ieraksts ir uzrādīts šajā pozīcijā un kur lielākā summa 652 miljonu euro apmērā ir izmaksātā summa saistībā ar Šengenas programmu. Attiecīgais skaitlis 2007. gadā ir 33 miljoni euro.

Peļņa no valūtas kursa svārstībām, izņemot finanšu darbības, kas ir aprakstītas 3.5. paskaidrojumā, arī ir ietverta šajā pozīcijā. Tā rodas ikdienas darbību rezultātā un no attiecīgiem darījumiem, kas ir veikti citās valūtās nekā euro, kā arī no pārvērtēšanas gada beigās, kas ir vajadzīga, lai sagatavotu pārskatus. Tā ir gan īstenota, gan neīstenota peļņa.

3.5.

3.3.   ADMINISTRATĪVIE IZDEVUMI

| miljonos euro |
| --- |
| | 2007. gads | 2006. gads |
| Personāla izdevumi | 4 289 | 3 998 |
| Nemateriālie un ar IAL saistītie izdevumi | 343 | 348 |
| Citi administratīvie izdevumi | 2 488 | 2 273 |
| Kopā | 7 120 | 6 619 |

miljonos euro

2007. gads

2006. gads

Personāla izdevumi

4 289

3 998

Nemateriālie un ar IAL saistītie izdevumi

343

348

Citi administratīvie izdevumi

2 488

2 273

Kopā

Kopā

7 120

7 120

6 619

6 619

Šie ir administratīvi izdevumi, kas rodas Kopienu darbību rezultātā, un tie ietver personāla izmaksas un ar nemateriāliem aktīviem un īpašumu, ierīcēm un iekārtām saistītas izmaksas (piemēram, amortizācijas, uzturēšanas izmaksas u. c.).

3.4.   DARBĪBAS IZDEVUMI

| miljonos euro |
| --- |
| | Piezīme | 2007. gads | 2006. gads |
| Sākotnējie darbības izdevumi: | 3.4.1 | | |
| Tieša centralizēta vadība | | 9 504 | 12 273 |
| Netieša centralizēta vadība | | 1 185 | 677 |
| Decentralizēta vadība | | 1 978 | 1 809 |
| Dalīta vadība | | 89 778 | 90 828 |
| Kopēja vadība | | 949 | 34 |
| Kopā | | 103 394 | 105 621 |
| Citi darbības izdevumi: | 3.4.2 | | |
| Korekcijas/uzkrājumi | | 260 | 116 |
| Zaudējumi no valūtas kursa svārstībām | | 399 | 126 |
| Citi | | 629 | 940 |
| Kopā | | 1 288 | 1 182 |
| Kopā | | 104 682 | 106 803 |

miljonos euro

Piezīme

2007. gads

2006. gads

Sākotnējie darbības izdevumi:

Sākotnējie darbības izdevumi:

3.4.1

3.4.1

Tieša centralizēta vadība

9 504

12 273

Netieša centralizēta vadība

1 185

677

Decentralizēta vadība

1 978

1 809

Dalīta vadība

89 778

90 828

Kopēja vadība

949

34

Kopā

103 394

103 394

105 621

105 621

Citi darbības izdevumi:

Citi darbības izdevumi:

3.4.2

3.4.2

Korekcijas/uzkrājumi

260

116

Zaudējumi no valūtas kursa svārstībām

399

126

Citi

629

940

Kopā

1 288

1 288

1 182

1 182

Kopā

Kopā

104 682

104 682

106 803

106 803

3.4.1.   Sākotnējie darbības izdevumi

Eiropas Kopienu darbības izdevumos ir ietvertas finanšu plāna dažādās pozīcijas, un tiem ir dažādas formas atkarībā no tā, kā izmaksā naudu un kā to pārvalda. Lielākā daļa izdevumu — 87 % — ir ietverti pozīcijā “dalītā vadība”, kas saistīta ar uzdevumu deleģēšanu dalībvalstīm, aptverot tādas jomas kā ELVGF izdevumi un strukturālās darbības.

Darbības izdevumu samazināšanās lielā mērā var būt saistīta ar faktu, ka kopš 2006. gada daži finansētie projekti bija to izbeigšanas stadijā, turpretī citi bija mazāk pavirzījusies uz priekšu, nekā paredzēts 2006. gadā. Attiecībā uz dalīto vadību 4,5 miljardu euro samazinājums strukturālām darbībām — galvenokārt ERAF — lielākoties saistīts ar iepriekšminētiem iemesliem. Šis samazinājums daļēji tiek kompensēts ar lauksaimniecības izdevumu palielinājumu par 3,3 miljardiem euro saistībā ar jauna lauku attīstības fonda ELFLA ieviešanu.

Tiešās centralizētās vadības izdevumu samazinājums par 2,7 miljardiem euro daļēji tiek kompensēts ar kopējas vadības izdevumu palielinājumu par 0,9 miljardiem euro, kuru iemesls ir šo projektu labāka klasifikācija. Atlikušo samazinājumu var izskaidrot arī ar iepriekšminētajiem iemesliem, t. i., dažu projektu izbeigšana un dažu projektu lēnāka attīstība, nekā paredzēts 2006. gadā.

3.4.2.   Citi darbības izdevumi

Zaudējumi no valūtas kursa svārstībām, izņemot no finanšu darbības, kas aprakstītas 3.6. paskaidrojumā, rodas ikdienas darbību rezultātā un no attiecīgiem darījumiem, kas ir veikti citās valūtās nekā euro, kā arī no gada beigās veiktas pārvērtēšanas, kas ir vajadzīga, lai sagatavotu pārskatus; tie ir gan īstenoti, gan neīstenoti zaudējumi.

3.6.

Apakšpozīcija “citi” ietver priekšfinansējuma korekcijas un norakstījumus/zaudējumus no pārdošanas saistībā ar Komisijas debitoriem. Ir ietverta arī summa 224 miljonu euro apmērā saistībā ar konsolidētu aģentūru; tas ir saistīts ar CARDS programmas īstenošanu Kosovā, Serbijā un Melnkalnē.

CARDS

3.5.   FINANŠU IEŅĒMUMI

| miljonos euro |
| --- |
| | 2007. gads | 2006. gads |
| Dividenžu ienākumi (no riska kapitāla līdzekļiem) | 6 | 6 |
| Procentu ienākumi: |
| Par priekšfinansējumu | 33 | 43 |
| Par novēlotiem maksājumiem | 81 | 65 |
| Par mijmaiņām | 19 | 20 |
| Par pārdošanai pieejamiem aktīviem | 97 | 92 |
| Par aizdevumiem | 106 | 96 |
| Par naudu un tās ekvivalentiem | 263 | 123 |
| Citi | 12 | 1 |
| Kopā | 611 | 440 |
| Citi finanšu ienākumi: |
| Īstenotā peļņa no finanšu aktīvu pārdošanas | 6 | 25 |
| Finanšu aktīvu vērtības samazinājuma atcelšana | 1 | 2 |
| Citi | 23 | 104 |
| Kopā | 30 | 131 |
| Pašreizējās vērtības korekcijas | 24 | 43 |
| Peļņa no valūtas kursa svārstībām | 3 | 1 |
| Kopā | 674 | 621 |

miljonos euro

2007. gads

2006. gads

Dividenžu ienākumi (no riska kapitāla līdzekļiem)

Dividenžu ienākumi

6

6

6

6

Procentu ienākumi:

Par priekšfinansējumu

33

43

Par novēlotiem maksājumiem

81

65

Par mijmaiņām

19

20

Par pārdošanai pieejamiem aktīviem

97

92

Par aizdevumiem

106

96

Par naudu un tās ekvivalentiem

263

123

Citi

12

1

Kopā

611

611

440

440

Citi finanšu ienākumi:

Īstenotā peļņa no finanšu aktīvu pārdošanas

6

25

Finanšu aktīvu vērtības samazinājuma atcelšana

1

2

Citi

23

104

Kopā

30

30

131

131

Pašreizējās vērtības korekcijas

Pašreizējās vērtības korekcijas

24

24

43

43

Peļņa no valūtas kursa svārstībām

Peļņa no valūtas kursa svārstībām

3

3

1

1

Kopā

Kopā

674

674

621

621

Kopienu finanšu ienākumi ietver procentu ienākumus no aizdevumiem, kas piešķirti no vispārējā budžeta vai aizņemtiem līdzekļiem, kā arī no parāda vērtspapīriem un atvasinātiem instrumentiem. Procentus saņem arī no banku kontos turētām summām un īstermiņa banku noguldījumiem.

3.6.   FINANŠU IZDEVUMI

| miljonos euro |
| --- |
| | 2007. gads | 2006. gads |
| Procentu izdevumi: |
| Noma | 101 | 102 |
| Par mijmaiņām | 17 | 16 |
| Par aizņēmumiem | 91 | 81 |
| Citi | 5 | 1 |
| Kopā | 214 | 200 |
| Citi finanšu izdevumi: |
| Finanšu uzkrājumu korekcijas | 11 | 38 |
| Finanšu maksas par budžeta instrumentiem | 57 | 55 |
| Zaudējumi no finanšu aktīvu pārdošanas | 9 | 0 |
| Finanšu aktīvu vērtības samazinājums | 15 | 10 |
| Citi | 35 | 23 |
| Kopā | 127 | 126 |
| Pašreizējās vērtības korekcijas | 7 | 0 |
| Zaudējumi no valūtas kursa svārstībām | 6 | 5 |
| Kopā | 354 | 331 |

miljonos euro

2007. gads

2006. gads

Procentu izdevumi:

Noma

101

102

Par mijmaiņām

17

16

Par aizņēmumiem

91

81

Citi

5

1

Kopā

214

214

200

200

Citi finanšu izdevumi:

Finanšu uzkrājumu korekcijas

11

38

Finanšu maksas par budžeta instrumentiem

57

55

Zaudējumi no finanšu aktīvu pārdošanas

9

0

Finanšu aktīvu vērtības samazinājums

15

10

Citi

35

23

Kopā

127

127

126

126

Pašreizējās vērtības korekcijas

Pašreizējās vērtības korekcijas

7

7

0

0

Zaudējumi no valūtas kursa svārstībām

Zaudējumi no valūtas kursa svārstībām

6

6

5

5

Kopā

Kopā

354

354

331

331

Eiropas Kopienu galvenie finanšu izdevumi ietver procentus galvenokārt par finanšu izpirkumnomas līgumiem un par veiktajiem aizņēmumiem, lai finansētu aizdevumus. Papildus zaudējumiem no pārdošanas un finanšu aktīvu vērtības norakstījumiem citi finanšu izdevumi ietver arī korekcijas finanšu uzkrājumiem un pārvaldības maksām, ko maksā uzticības personām.

3.7.   ASOCIĒTO UN KOPUZŅĒMUMU NETO PĀRPALIKUMA/(DEFICĪTA) DAĻA

Saskaņā ar grāmatvedības pašu kapitāla metodi Kopienas savā ekonomiskā rezultāta pārskatā ietver savas asociētās iestādes EIF un kopuzņēmuma neto pārpalikuma daļu (skatīt arī E. iedaļas 2.3.1. un 2.3.2. paskaidrojumu).

E.

2.3.1.

2.3.2.

3.8.   SEGMENTU PĀRSKATI

Segmentu pārskatā ir sniegts darbības ieņēmumu un izdevumu sadalījums pa politikas jomām, kas balstīts uz budžeta līdzekļu sadales struktūru pēc darbības jomām Komisijā. Politikas jomas var sagrupēt trīs apakšgrupās — “darbības Eiropas Savienībā”, “darbības ārpus Eiropas Savienības” un “dienesti un pārējās darbības”.

“Darbības Eiropas Savienībā” ir lielākā apakšgrupa, jo tajā ir ietvertas daudzās politikas jomas Eiropas Savienībā. “Darbības ārpus Eiropas Savienības” ietver politikas jomas ārpus Eiropas Savienības, piemēram, tirdzniecību un atbalstu. “Dienesti un pārējās darbības” ietver iekšējās un horizontālās darbības, kas ir vajadzīgas Kopienu iestāžu un struktūru darbībai.

Konsolidētās aģentūras ir iekļautas dažādās politikas jomās. Citas iestādes, izņemot Komisiju, ir iekļautas noteiktā politikas jomā. Dažādās politikas jomas atspoguļo bruto skaitļus pirms konsolidācijā izslēgtām summām, un konsolidācijā izslēgtās summas ir uzrādītas vienā ailē.

Jāņem vērā, ka pašu resursi un iemaksas nav sadalītas starp dažādām darbībām, jo tās aprēķina, iekasē un pārvalda Komisijas centrālie dienesti. Tie šeit ir parādīti tāpēc, lai varētu salīdzināt neto rezultātu ar ekonomiskā rezultāta pārskatu.

SEGMENTU PĀRSKATI —  KOPSAVILKUMS

| miljonos euro |
| --- |
| | Darbības ES | Darbības ārpus ES | Dienesti un pārējās darbības | Likvidējamā EOTK | Citas iestādes | Konsolidācijā izslēgtās summas | KOPĀ |
| Darbības ieņēmumi: | | | | | | | |
| Naudas sodi | 3 339 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 339 |
| Lauksaimniecības nodevas | 2 634 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 634 |
| Izdevumu atgūšana | 611 | 211 | 1 | 0 | 0 | (9) | 814 |
| Ieņēmumi no administratīvās darbības | 78 | 26 | 749 | 0 | 360 | (98) | 1 115 |
| Citi darbības ieņēmumi | 1 419 | 319 | 264 | 1 | 1 | (826) | 1 178 |
| KOPĀ DARBĪBAS IEŅĒMUMI | 8 081 | 556 | 1 014 | 1 | 361 | (933) | 9 080 |
| Administratīvie izdevumi: | (2 069) | (958) | (1 804) | 0 | (2 438) | 149 | (7 120) |
| Personāla izdevumi | (1 497) | (678) | (950) | 0 | (1 172) | 8 | (4 289) |
| Nemateriālie aktīvi un ar IAL saistītie izdevumi | (88) | (10) | (108) | 0 | (137) | 0 | (343) |
| Citi administratīvie izdevumi | (484) | (270) | (746) | 0 | (1 129) | 141 | (2 488) |
| Darbības izdevumi: | (98 267) | (6 192) | (955) | (52) | 0 | 784 | (104 682) |
| Tieša centralizēta vadība | (6 403) | (2 917) | (637) | 0 | 0 | 453 | (9 504) |
| Netieša centralizēta vadība | (1 159) | (258) | (2) | 0 | 0 | 234 | (1 185) |
| Decentralizēta vadība | (17) | (1 961) | 0 | 0 | 0 | 0 | (1 978) |
| Dalīta vadība | (89 778) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (89 778) |
| Kopēja vadība | (151) | (799) | 0 | 0 | 0 | 1 | (949) |
| Citi darbības izdevumi | (759) | (257) | (316) | (52) | 0 | 96 | (1 288) |
| KOPĀ DARBĪBAS IZDEVUMI | (100 336) | (7 150) | (2 759) | (52) | (2 438) | 933 | (111 802) |
| NETO DARBĪBAS IZDEVUMI | (92 255) | (6 594) | (1 745) | (51) | (2 077) | 0 | (102 722) |
| Pašu resursi un ieņēmumi no iemaksām | 112 084 |
| Pārpalikums no saimnieciskām darbībām | 9 362 |
| Neto finanšu ienākumi | 320 |
| Darbinieku pabalstu saistību izmaiņas | (2 207) |
| Asociēto/kopuzņēmumu rezultātu daļa | (13) |
| Gada ekonomiskais rezultāts | 7 462 |

miljonos euro

Darbības ES

Darbības ārpus ES

Dienesti un pārējās darbības

Likvidējamā EOTK

Citas iestādes

Konsolidācijā izslēgtās summas

KOPĀ

Darbības ieņēmumi:

Darbības ieņēmumi:

Naudas sodi

3 339

0

0

0

0

0

3 339

Lauksaimniecības nodevas

2 634

0

0

0

0

0

2 634

Izdevumu atgūšana

Izdevumu atgūšana

611

211

1

0

0

(9)

814

Ieņēmumi no administratīvās darbības

Ieņēmumi no administratīvās darbības

78

26

749

0

360

(98)

1 115

Citi darbības ieņēmumi

1 419

319

264

1

1

(826)

1 178

KOPĀ DARBĪBAS IEŅĒMUMI

8 081

556

1 014

1

361

(933)

9 080

9 080

Administratīvie izdevumi:

Administratīvie izdevumi:

(2 069)

(2 069)

(958)

(958)

(1 804)

(1 804)

0

0

(2 438)

(2 438)

149

149

(7 120)

(7 120)

Personāla izdevumi

(1 497)

(678)

(950)

0

(1 172)

8

(4 289)

Nemateriālie aktīvi un ar IAL saistītie izdevumi

(88)

(10)

(108)

0

(137)

0

(343)

Citi administratīvie izdevumi

(484)

(270)

(746)

0

(1 129)

141

(2 488)

Darbības izdevumi:

(98 267)

(98 267)

(6 192)

(6 192)

(955)

(955)

(52)

(52)

0

0

784

784

(104 682)

(104 682)

Tieša centralizēta vadība

(6 403)

(2 917)

(637)

0

0

453

(9 504)

Netieša centralizēta vadība

(1 159)

(258)

(2)

0

0

234

(1 185)

Decentralizēta vadība

(17)

(1 961)

0

0

0

0

(1 978)

Dalīta vadība

(89 778)

0

0

0

0

0

(89 778)

Kopēja vadība

(151)

(799)

0

0

0

1

(949)

Citi darbības izdevumi

(759)

(257)

(316)

(52)

0

96

(1 288)

KOPĀ DARBĪBAS IZDEVUMI

KOPĀ DARBĪBAS IZDEVUMI

(100 336)

(100 336)

(7 150)

(7 150)

(2 759)

(2 759)

(52)

(52)

(2 438)

(2 438)

933

933

(111 802)

(111 802)

NETO DARBĪBAS IZDEVUMI

NETO DARBĪBAS IZDEVUMI

(92 255)

(92 255)

(6 594)

(6 594)

(1 745)

(1 745)

(51)

(51)

(2 077)

(2 077)

0

0

(102 722)

(102 722)

Pašu resursi un ieņēmumi no iemaksām

112 084

112 084

Pārpalikums no saimnieciskām darbībām

Pārpalikums no saimnieciskām darbībām

9 362

9 362

Neto finanšu ienākumi

320

Darbinieku pabalstu saistību izmaiņas

(2 207)

Asociēto/kopuzņēmumu rezultātu daļa

(13)

Gada ekonomiskais rezultāts

Gada ekonomiskais rezultāts

7 462

7 462

SEGMENTU PĀRSKATI —  DARBĪBAS ES

| miljonos euro miljonos euro |
| --- |
| | Ekonomika un finanses | Uzņēmējdarbība un rūpniecība | Konkurence | Nodarbinātība | Lauksaimniecība | Transports un enerģija | Vide | Zinātniskā izpēte | Informācijas sabiedrība |
| Darbības ieņēmumi: | | | | | | | | | |
| Naudas sodi | 0 | 0 | 3 339 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Lauksaimniecības nodevas | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 634 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Izdevumu atgūšana | 0 | 0 | 0 | 91 | 504 | 3 | 0 | 4 | 8 |
| Ieņēmumi no administratīvās darbības | 0 | 9 | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 0 | 9 |
| Citi darbības ieņēmumi | 0 | 152 | 0 | 36 | 41 | 207 | 36 | 339 | 19 |
| KOPĀ DARBĪBAS IEŅĒMUMI | 0 | 161 | 3 339 | 127 | 3 179 | 212 | 37 | 343 | 36 |
| Administratīvie izdevumi: | (48) | (181) | (60) | (88) | (97) | (180) | (86) | (171) | (119) |
| Personāla izdevumi | (42) | (129) | (56) | (69) | (83) | (137) | (64) | (146) | (91) |
| Nemateriālie aktīvi un ar IAL saistītie izdevumi | 0 | (8) | 0 | (1) | 0 | (1) | (1) | 0 | 0 |
| Citi administratīvie izdevumi | (6) | (44) | (4) | (18) | (14) | (42) | (21) | (25) | (28) |
| Darbības izdevumi: | (32) | (310) | (22) | (9 848) | (55 493) | (995) | (205) | (3 215) | (890) |
| Tieša centralizēta vadība | (32) | (241) | 0 | (182) | (30) | (652) | (180) | (3 193) | (818) |
| Netieša centralizēta vadība | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (58) | (10) | (2) | (43) |
| Decentralizēta vadība | 0 | 0 | 0 | 0 | (1) | (16) | 0 | 0 | 0 |
| Dalīta vadība | 0 | 0 | 0 | (9 643) | (55 227) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Kopēja vadība | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (136) | 0 | 0 | 0 |
| Citi darbības izdevumi | 0 | (69) | (22) | (23) | (235) | (133) | (15) | (20) | (29) |
| KOPĀ DARBĪBAS IZDEVUMI | (80) | (491) | (82) | (9 936) | (55 590) | (1 175) | (291) | (3 386) | (1 009) |
| NETO DARBĪBAS IZDEVUMI | (80) | (330) | 3 257 | (9 809) | (52 411) | (963) | (254) | (3 043) | (973) |
| | Kopīgais pētniecības centrs | Zivsaimniecība | Iekšējais tirgus | Reģionālā politika | Nodokļi un muita | Izglītība un kultūra | Veselība un patērētāju aizsardzība | Tiesiskums, brīvība un drošība | Kopā darbības ES |
| Darbības ieņēmumi: | | | | | | | | | |
| Naudas sodi | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 339 |
| Lauksaimniecības nodevas | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 634 |
| Izdevumu atgūšana | 0 | (46) | 0 | 30 | 0 | 11 | 5 | 1 | 611 |
| Ieņēmumi no administratīvās darbības | 53 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 0 | 0 | 78 |
| Citi darbības ieņēmumi | 52 | 1 | 189 | (1) | 0 | 181 | 85 | 82 | 1 419 |
| KOPĀ DARBĪBAS IEŅĒMUMI | 105 | (45) | 189 | 29 | 0 | 196 | 90 | 83 | 8 081 |
| Administratīvie izdevumi: | (355) | (32) | (138) | (63) | (41) | (196) | (135) | (79) | (2 069) |
| Personāla izdevumi | (224) | (27) | (93) | (51) | (35) | (96) | (93) | (61) | (1 497) |
| Nemateriālie aktīvi un ar IAL saistītie izdevumi | (67) | 0 | (3) | 0 | (1) | (2) | (3) | (1) | (88) |
| Citi administratīvie izdevumi | (64) | (5) | (42) | (12) | (5) | (98) | (39) | (17) | (484) |
| Darbības izdevumi: | (107) | (792) | (51) | (24 239) | (37) | (1 216) | (379) | (436) | (98 267) |
| Tieša centralizēta vadība | (90) | (274) | (7) | (20) | (37) | (147) | (322) | (178) | (6 403) |
| Netieša centralizēta vadība | 0 | 0 | 0 | (31) | 0 | (998) | (16) | (1) | (1 159) |
| Decentralizēta vadība | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (17) |
| Dalīta vadība | 0 | (516) | 0 | (24 173) | 0 | 0 | 0 | (219) | (89 778) |
| Kopēja vadība | 0 | 0 | 0 | (15 ) | 0 | 0 | 0 | 0 | (151) |
| Citi darbības izdevumi | (17) | (2) | (44) | 0 | 0 | (71) | (41) | (38) | (759) |
| KOPĀ DARBĪBAS IZDEVUMI | (462) | (824) | (189) | (24 302) | (78) | (1 412) | (514) | (515) | (100 336) |
| NETO DARBĪBAS IZDEVUMI | (357) | (869) | 0 | (24 273) | (78) | (1 216) | (424) | (432) | (92 255 ) |

miljonos euro miljonos euro

Ekonomika un finanses

Uzņēmējdarbība un rūpniecība

Konkurence

Nodarbinātība

Lauksaimniecība

Transports un enerģija

Vide

Zinātniskā izpēte

Informācijas sabiedrība

Darbības ieņēmumi:

Darbības ieņēmumi:

Naudas sodi

0

0

3 339

0

0

0

0

0

0

Lauksaimniecības nodevas

0

0

0

0

2 634

0

0

0

0

Izdevumu atgūšana

0

0

0

91

504

3

0

4

8

Ieņēmumi no administratīvās darbības

0

9

0

0

0

2

1

0

9

Citi darbības ieņēmumi

0

152

0

36

41

207

36

339

19

KOPĀ DARBĪBAS IEŅĒMUMI

0

0

161

161

3 339

3 339

127

127

3 179

3 179

212

212

37

37

343

343

36

36

Administratīvie izdevumi:

Administratīvie izdevumi:

(48)

(48)

(181)

(181)

(60)

(60)

(88)

(88)

(97)

(97)

(180)

(180)

(86)

(86)

(171)

(171)

(119)

(119)

Personāla izdevumi

(42)

(129)

(56)

(69)

(83)

(137)

(64)

(146)

(91)

Nemateriālie aktīvi un ar IAL saistītie izdevumi

0

(8)

0

(1)

0

(1)

(1)

0

0

Citi administratīvie izdevumi

(6)

(44)

(4)

(18)

(14)

(42)

(21)

(25)

(28)

Darbības izdevumi:

Darbības izdevumi:

(32)

(32)

(310)

(310)

(22)

(22)

(9 848)

(9 848)

(55 493)

(55 493)

(995)

(995)

(205)

(205)

(3 215)

(3 215)

(890)

(890)

Tieša centralizēta vadība

(32)

(241)

0

(182)

(30)

(652)

(180)

(3 193)

(818)

Netieša centralizēta vadība

0

0

0

0

0

(58)

(10)

(2)

(43)

Decentralizēta vadība

0

0

0

0

(1)

(16)

0

0

0

Dalīta vadība

0

0

0

(9 643)

(55 227)

0

0

0

0

Kopēja vadība

0

0

0

0

0

(136)

0

0

0

Citi darbības izdevumi

0

(69)

(22)

(23)

(235)

(133)

(15)

(20)

(29)

KOPĀ DARBĪBAS IZDEVUMI

(80)

(80)

(491)

(491)

(82)

(82)

(9 936)

(9 936)

(55 590)

(55 590)

(1 175)

(1 175)

(291)

(291)

(3 386)

(3 386)

(1 009)

(1 009)

NETO DARBĪBAS IZDEVUMI

NETO DARBĪBAS IZDEVUMI

(80)

(80)

(330)

(330)

3 257

3 257

(9 809)

(9 809)

(52 411)

(52 411)

(963)

(963)

(254)

(254)

(3 043)

(3 043)

(973)

(973)

Kopīgais pētniecības centrs

Zivsaimniecība

Iekšējais tirgus

Reģionālā politika

Nodokļi un muita

Izglītība un kultūra

Veselība un patērētāju aizsardzība

Tiesiskums, brīvība un drošība

Kopā darbības ES

Darbības ieņēmumi:

Darbības ieņēmumi:

Naudas sodi

0

0

0

0

0

0

0

0

3 339

Lauksaimniecības nodevas

0

0

0

0

0

0

0

0

2 634

Izdevumu atgūšana

0

(46)

0

30

0

11

5

1

611

Ieņēmumi no administratīvās darbības

53

0

0

0

0

4

0

0

78

Citi darbības ieņēmumi

52

1

189

(1)

0

181

85

82

1 419

KOPĀ DARBĪBAS IEŅĒMUMI

105

105

(45)

(45)

189

189

29

29

0

0

196

196

90

90

83

83

8 081

8 081

Administratīvie izdevumi:

Administratīvie izdevumi:

(355)

(355)

(32)

(32)

(138)

(138)

(63)

(63)

(41)

(41)

(196)

(196)

(135)

(135)

(79)

(79)

(2 069)

(2 069)

Personāla izdevumi

(224)

(27)

(93)

(51)

(35)

(96)

(93)

(61)

(1 497)

Nemateriālie aktīvi un ar IAL saistītie izdevumi

(67)

0

(3)

0

(1)

(2)

(3)

(1)

(88)

Citi administratīvie izdevumi

(64)

(5)

(42)

(12)

(5)

(98)

(39)

(17)

(484)

Darbības izdevumi:

Darbības izdevumi:

(107)

(107)

(792)

(792)

(51)

(51)

(24 239)

(24 239)

(37)

(37)

(1 216)

(1 216)

(379)

(379)

(436)

(436)

(98 267)

(98 267)

Tieša centralizēta vadība

(90)

(274)

(7)

(20)

(37)

(147)

(322)

(178)

(6 403)

Netieša centralizēta vadība

0

0

0

(31)

0

(998)

(16)

(1)

(1 159)

Decentralizēta vadība

0

0

0

0

0

0

0

0

(17)

Dalīta vadība

0

(516)

0

(24 173)

0

0

0

(219)

(89 778)

Kopēja vadība

0

0

0

(15 )

0

0

0

0

(151)

Citi darbības izdevumi

(17)

(2)

(44)

0

0

(71)

(41)

(38)

(759)

KOPĀ DARBĪBAS IZDEVUMI

(462)

(462)

(824)

(824)

(189)

(189)

(24 302)

(24 302)

(78)

(78)

(1 412)

(1 412)

(514)

(514)

(515)

(515)

(100 336)

(100 336)

NETO DARBĪBAS IZDEVUMI

NETO DARBĪBAS IZDEVUMI

(357)

(357)

(869)

(869)

0

0

(24 273)

(24 273)

(78)

(78)

(1 216)

(1 216)

(424)

(424)

(432)

(432)

(92 255 )

(92 255 )

SEGMENTU PĀRSKATI —  DARBĪBAS ĀRPUS ES

| miljonos euro |
| --- |
| | Ārējās attiecības | Tirdzniecība | Attīstība | Paplašināšanās | Humānā palīdzība | Kopā darbības ārpus ES |
| Darbības ieņēmumi: | | | | | | |
| Izdevumu atgūšana | 61 | 0 | 6 | 142 | 2 | 211 |
| Ieņēmumi no administratīvās darbības | 25 | 0 | 1 | 0 | 0 | 26 |
| Citi darbības ieņēmumi | 69 | 0 | (2) | 252 | 0 | 319 |
| KOPĀ DARBĪBAS IEŅĒMUMI | 155 | 0 | 5 | 394 | 2 | 556 |
| Administratīvie izdevumi: | (684) | (46) | (133) | (74) | (21) | (958) |
| Personāla izdevumi | (451) | (41) | (119) | (53) | (14) | (678) |
| Nemateriālie aktīvi un ar IAL saistītie izdevumi | (8) | 0 | 0 | (2) | 0 | (10) |
| Citi administratīvie izdevumi | (225) | (5) | (14) | (19) | (7) | (270) |
| Darbības izdevumi: | (2 943) | (9) | (853) | (1 709) | (678) | (6 192) |
| Tieša centralizēta vadība | (1 540) | (8) | (508) | (389) | (472) | (2 917) |
| Netieša centralizēta vadība | (32) | 0 | (1) | (225) | 0 | (258) |
| Decentralizēta vadība | (711) | 0 | (348) | (902) | 0 | (1 961) |
| Kopēja vadība | (644) | (1) | 15 | 34 | (203) | (799) |
| Citi darbības izdevumi | (16) | 0 | (11) | (227) | (3) | (257) |
| KOPĀ DARBĪBAS IZDEVUMI | (3 627) | (55) | (986) | (1 783) | (699) | (7 150) |
| NETO DARBĪBAS IZDEVUMI | (3 472) | (55) | (981) | (1 389) | (697) | (6 594) |

miljonos euro

Ārējās attiecības

Tirdzniecība

Attīstība

Paplašināšanās

Humānā palīdzība

Kopā darbības ārpus ES

Darbības ieņēmumi:

Darbības ieņēmumi:

Izdevumu atgūšana

61

0

6

142

2

211

Ieņēmumi no administratīvās darbības

25

0

1

0

0

26

Citi darbības ieņēmumi

69

0

(2)

252

0

319

KOPĀ DARBĪBAS IEŅĒMUMI

155

155

0

0

5

5

394

394

2

2

556

556

Administratīvie izdevumi:

Administratīvie izdevumi:

(684)

(684)

(46)

(46)

(133)

(133)

(74)

(74)

(21)

(21)

(958)

(958)

Personāla izdevumi

(451)

(41)

(119)

(53)

(14)

(678)

Nemateriālie aktīvi un ar IAL saistītie izdevumi

(8)

0

0

(2)

0

(10)

Citi administratīvie izdevumi

(225)

(5)

(14)

(19)

(7)

(270)

Darbības izdevumi:

Darbības izdevumi:

(2 943)

(2 943)

(9)

(9)

(853)

(853)

(1 709)

(1 709)

(678)

(678)

(6 192)

(6 192)

Tieša centralizēta vadība

(1 540)

(8)

(508)

(389)

(472)

(2 917)

Netieša centralizēta vadība

(32)

0

(1)

(225)

0

(258)

Decentralizēta vadība

(711)

0

(348)

(902)

0

(1 961)

Kopēja vadība

(644)

(1)

15

34

(203)

(799)

Citi darbības izdevumi

(16)

0

(11)

(227)

(3)

(257)

KOPĀ DARBĪBAS IZDEVUMI

(3 627)

(3 627)

(55)

(55)

(986)

(986)

(1 783)

(1 783)

(699)

(699)

(7 150)

(7 150)

NETO DARBĪBAS IZDEVUMI

NETO DARBĪBAS IZDEVUMI

(3 472)

(3 472)

(55)

(55)

(981)

(981)

(1 389)

(1 389)

(697)

(697)

(6 594)

(6 594)

SEGMENTU PĀRSKATI — DIENESTI UN PĀRĒJĀS DARBĪBAS

| miljonos euro |
| --- |
| | Prese un saziņa | Birojs krāpšanas apkarošanai | Koordinēšana | Personāls un administrēšana | Eurostat | Budžets | Revīzija | Valodas | Citi | Kopā dienesti un pārējās darbības |
| Darbības ieņēmumi: | | | | | | | | | | |
| Izdevumu atgūšana | 0 | 0 | 0 | 2 | (1) | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Ieņēmumi no administratīvās darbības | 2 | 5 | 0 | 616 | 0 | 43 | 0 | 83 | 0 | 749 |
| Citi darbības ieņēmumi | (2) | (1) | 5 | 15 | 0 | 10 | 0 | 2 | 235 | 264 |
| KOPĀ DARBĪBAS IEŅĒMUMI | 0 | 4 | 5 | 633 | (1) | 53 | 0 | 85 | 235 | 1 014 |
| Administratīvie izdevumi: | (93) | (45) | (146) | (1 152) | (62) | (45) | (8) | (316) | 63 | (1 804) |
| Personāla izdevumi | (59) | (31) | (120) | (414) | (57) | (36) | (7) | (252) | 26 | (950) |
| Nemateriālie aktīvi un ar IAL saistītie izdevumi | (2) | 0 | 0 | (106) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (108) |
| Citi administratīvie izdevumi | (32) | (14) | (26) | (632) | (5) | (9) | (1) | (64) | 37 | (746) |
| Darbības izdevumi: | (82) | (11) | (2) | (44) | (56) | (473) | 0 | (1) | (286) | (955) |
| Tieša centralizēta vadība | (79) | (11) | (1) | (39) | (56) | (470) | 0 | (1) | 20 | (637) |
| Netieša centralizēta vadība | (2) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (2) |
| Citi darbības izdevumi | (1) | 0 | (1) | (5) | 0 | (3) | 0 | 0 | (306) | (316) |
| KOPĀ DARBĪBAS IZDEVUMI | (175) | (56) | (148) | (1 196) | (118) | (518) | (8) | (317) | (223) | (2 759) |
| NETO DARBĪBAS IZDEVUMI | (175) | (52) | (143) | (563) | (119) | (465) | (8) | (232) | 12 | (1 745) |

miljonos euro

Prese un saziņa

Birojs krāpšanas apkarošanai

Koordinēšana

Personāls un administrēšana

Eurostat

Budžets

Revīzija

Valodas

Citi

Kopā dienesti un pārējās darbības

Darbības ieņēmumi:

Darbības ieņēmumi:

Izdevumu atgūšana

0

0

0

2

(1)

0

0

0

0

1

Ieņēmumi no administratīvās darbības

2

5

0

616

0

43

0

83

0

749

Citi darbības ieņēmumi

(2)

(1)

5

15

0

10

0

2

235

264

KOPĀ DARBĪBAS IEŅĒMUMI

0

0

4

4

5

5

633

633

(1)

(1)

53

53

0

0

85

85

235

235

1 014

1 014

Administratīvie izdevumi:

Administratīvie izdevumi:

(93)

(93)

(45)

(45)

(146)

(146)

(1 152)

(1 152)

(62)

(62)

(45)

(45)

(8)

(8)

(316)

(316)

63

63

(1 804)

(1 804)

Personāla izdevumi

(59)

(31)

(120)

(414)

(57)

(36)

(7)

(252)

26

(950)

Nemateriālie aktīvi un ar IAL saistītie izdevumi

(2)

0

0

(106)

0

0

0

0

0

(108)

Citi administratīvie izdevumi

(32)

(14)

(26)

(632)

(5)

(9)

(1)

(64)

37

(746)

Darbības izdevumi:

Darbības izdevumi:

(82)

(82)

(11)

(11)

(2)

(2)

(44)

(44)

(56)

(56)

(473)

(473)

0

0

(1)

(1)

(286)

(286)

(955)

(955)

Tieša centralizēta vadība

(79)

(11)

(1)

(39)

(56)

(470)

0

(1)

20

(637)

Netieša centralizēta vadība

(2)

0

0

0

0

0

0

0

0

(2)

Citi darbības izdevumi

(1)

0

(1)

(5)

0

(3)

0

0

(306)

(316)

KOPĀ DARBĪBAS IZDEVUMI

(175)

(175)

(56)

(56)

(148)

(148)

(1 196)

(1 196)

(118)

(118)

(518)

(518)

(8)

(8)

(317)

(317)

(223)

(223)

(2 759)

(2 759)

NETO DARBĪBAS IZDEVUMI

NETO DARBĪBAS IZDEVUMI

(175)

(175)

(52)

(52)

(143)

(143)

(563)

(563)

(119)

(119)

(465)

(465)

(8)

(8)

(232)

(232)

12

12

(1 745)

(1 745)

4.   NAUDAS PLŪSMAS TABULAS PASKAIDROJUMI

4.1.   NAUDAS PLŪSMAS TABULAS MĒRĶIS UN SAGATAVOŠANA

Naudas plūsmas informāciju izmanto, lai varētu novērtēt Kopienu spēju ģenerēt naudu un tās ekvivalentus un Kopienu vajadzības pēc šīm naudas plūsmām.

Naudas plūsmas tabula ir sagatavota, izmantojot netiešo metodi. Tas nozīmē, ka neto pārpalikums vai deficīts finanšu gadam tiek koriģēts ar bezskaidras naudas darījumu rezultātiem, atliktiem vai uzkrātiem iepriekšējo vai nākamo periodu pamatdarbības naudas ieņēmumiem vai maksājumiem un ieņēmumu vai izdevumu posteņiem saistībā ar naudas plūsmām no ieguldījumu darbības.

Naudas plūsmas no darījumiem ārvalstu valūtā iegrāmato Eiropas Kopienu pārskata valūtā (euro), summai ārvalstu valūtā piemērojot euro un attiecīgās ārvalstu valūtas maiņas kursu naudas plūsmas datumā.

Iepriekš minētā naudas plūsmas tabula parāda naudas plūsmas periodā, kura klasificēta pēc pamatdarbības un ieguldījumu darbības (Kopienām nav finansēšanas darbību).

4.2.   EKONOMISKĀS DARBĪBAS

Ekonomiskās darbības ir Kopienu darbības, kas nav ieguldījumu darbības. Tā ir lielākā daļa no darbībām. Saņēmējiem piešķirti aizdevumi (un vajadzības gadījumā attiecīgi aizņēmumi) netiek uzskatīti par ieguldījumu (vai finansēšanas) darbībām, jo šīs darbības ir vispārējo mērķu sastāvdaļa un Kopienu ikdienas darbības. Ekonomiskās darbībās ir ietverti tādi aizdevumi kā EIF, ERAB un kopuzņēmumu līdzekļi. Šo darbību mērķis ir piedalīties politikas noteikto rezultātu sasniegšanā.

4.3.   IEGULDĪJUMU DARBĪBAS

Ieguldījumu darbības ir nemateriālo aktīvu un īpašuma, ierīču un iekārtu iegāde un realizācija un citi ieguldījumi, kuri nav naudas ekvivalenti. Ieguldījumu darbības neietver aizdevumus, kas piešķirti saņēmējiem. Mērķis ir atspoguļot Kopienu faktiskos ieguldījumus.

Jāņem vērā, ka Kopienām nav pieejami lietošanai Kopienu naudas un naudas ekvivalentu atlikumi 5037 miljonu euro apmērā. Tā ir saņemtā nauda no uzlikto naudas sodu maksājumiem, par kuriem pretējā puse pārsūdz uzlikto naudas sodu. Šīs summas ir uzrādītas kā “nauda, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi”, kas minēti 2.11. paskaidrojumā.

2.11.

5.   ĀRPUSBILANCES INFORMĀCIJA

IESPĒJAMIE AKTĪVI

| miljonos euro |
| --- |
| | Paskaidrojums | 31.12.2007. | 31.12.2006. |
| Saņemtās garantijas: | 5.1 | | |
| Garantijas, kas saņemtas attiecībā uz priekšfinansējumu | 5.1.1 | 1 147 | 1 182 |
| Garantijas, kas saņemtas attiecībā uz vēl neatrisinātām lietām par naudas sodiem | 5.1.2 | 2 563 | 1 783 |
| Citas saņemtās garantijas | 5.1.3 | 784 | 954 |
| Kopā | | 4 494 | 3 919 |
| Parakstīti aizņēmumu līgumi | 5.2 | 0 | 0 |
| Iespējamie aktīvi, kas saistīti ar krāpšanas gadījumiem un pārkāpumiem attiecībā uz strukturālām darbībām | 5.3 | 1 701 | 1 477 |
| Citi iespējamie aktīvi | 5.4 | 4 455 | 1 274 |
| Kopā iespējamie aktīvi | | 10 650 | 6 670 |

miljonos euro

Paskaidrojums

31.12.2007.

31.12.2006.

Saņemtās garantijas:

Saņemtās garantijas:

5.1

Garantijas, kas saņemtas attiecībā uz priekšfinansējumu

5.1.1

1 147

1 182

Garantijas, kas saņemtas attiecībā uz vēl neatrisinātām lietām par naudas sodiem

5.1.2

2 563

1 783

Citas saņemtās garantijas

5.1.3

784

954

Kopā

4 494

3 919

Parakstīti aizņēmumu līgumi

Parakstīti aizņēmumu līgumi

5.2

0

0

0

0

Iespējamie aktīvi, kas saistīti ar krāpšanas gadījumiem un pārkāpumiem attiecībā uz strukturālām darbībām

Iespējamie aktīvi, kas saistīti ar krāpšanas gadījumiem un pārkāpumiem attiecībā uz strukturālām darbībām

5.3

1 701

1 701

1 477

1 477

Citi iespējamie aktīvi

Citi iespējamie aktīvi

5.4

4 455

4 455

1 274

1 274

Kopā iespējamie aktīvi

Kopā iespējamie aktīvi

10 650

10 650

6 670

6 670

IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS UN SAISTĪBAS FINANSĒJUMAM NĀKOTNĒ

| miljonos euro |
| --- |
| Iespējamās saistības | Paskaidrojums | 31.12.2007. | 31.12.2006. |
| Sniegtās garantijas: | 5.5 | | |
| Garantijas, kas sniegtas EIB aizdevumiem | 5.5.1 | 15 787 | 14 792 |
| Citas sniegtās garantijas | 5.5.2 | 76 | 0 |
| Kopā | | 15 863 | 14 792 |
| Naudas sodi — Tiesai iesniegtās apelācijas sūdzības | 5.6 | 8 682 | 5 611 |
| ELVGF Garantiju nodaļa — pirms tiesas sprieduma | 5.7 | 1 095 | 1 255 |
| Summas, kas saistītas ar tiesā izskatāmām lietām un citiem strīdiem | 5.8 | 2 043 | 2 429 |
| Citas iespējamās saistības | 5.9 | 19 | 7 |
| Kopā iespējamās saistības | | 27 702 | 24 094 |
| Juridiskas saistības attiecībā uz daudzgadu pasākumiem | Paskaidrojums | 31.12.2007. | 31.12.2006. |
| Saistības finansējumam nākotnē | 5.10 | 239 | 256 |
| Neizmantotās saistības | 5.11 | 95 992 | 90 040 |
| Saistības vēl neizlietotās apropriācijās | 5.12 | | |
| Strukturālas darbības | 5.12.1 | 385 722 | 0 |
| Protokoli ar Vidusjūras valstīm | 5.12.2 | 262 | 260 |
| Zvejas nolīgumi | 5.12.3 | 225 | 337 |
| Kopā | | 386 209 | 597 |
| Iemaksas saistītās organizācijās | 5.13 | | |
| Nepieprasītais pamatkapitāls: ERAB | 5.13.1 | 443 | 443 |
| Nepieprasītais pamatkapitāls: EIF | 5.13.2 | 553 | 480 |
| Kopā | | 996 | 923 |
| Operatīvās izpirkumnomas saistības | 5.14 | 2 003 | 1 660 |
| Līgumsaistības | 5.15 | 806 | 567 |
| Saistības finansējumam nākotnē | | 486 245 | 94 043 |
| Visas iespējamās saistības un saistības tiks finansētas, ja turpmākajos gados tās iekļaus Kopienu budžetā. Kopienu budžetu finansē dalībvalstis. |

miljonos euro

Iespējamās saistības

Paskaidrojums

31.12.2007.

31.12.2006.

Sniegtās garantijas:

Sniegtās garantijas:

5.5

Garantijas, kas sniegtas EIB aizdevumiem

5.5.1

15 787

14 792

Citas sniegtās garantijas

5.5.2

76

0

Kopā

15 863

15 863

14 792

14 792

Naudas sodi — Tiesai iesniegtās apelācijas sūdzības

Naudas sodi — Tiesai iesniegtās apelācijas sūdzības

5.6

8 682

8 682

5 611

5 611

ELVGF Garantiju nodaļa — pirms tiesas sprieduma

ELVGF Garantiju nodaļa — pirms tiesas sprieduma

5.7

1 095

1 095

1 255

1 255

Summas, kas saistītas ar tiesā izskatāmām lietām un citiem strīdiem

Summas, kas saistītas ar tiesā izskatāmām lietām un citiem strīdiem

5.8

2 043

2 043

2 429

2 429

Citas iespējamās saistības

Citas iespējamās saistības

5.9

19

19

7

7

Kopā iespējamās saistības

Kopā iespējamās saistības

27 702

27 702

24 094

24 094

Juridiskas saistības attiecībā uz daudzgadu pasākumiem

Paskaidrojums

31.12.2007.

31.12.2006.

Saistības finansējumam nākotnē

Saistības finansējumam nākotnē

5.10

239

239

256

256

Neizmantotās saistības

Neizmantotās saistības

5.11

95 992

95 992

90 040

90 040

Saistības vēl neizlietotās apropriācijās

Saistības vēl neizlietotās apropriācijās

5.12

Strukturālas darbības

5.12.1

385 722

0

Protokoli ar Vidusjūras valstīm

5.12.2

262

260

Zvejas nolīgumi

5.12.3

225

337

Kopā

386 209

386 209

597

597

Iemaksas saistītās organizācijās

Iemaksas saistītās organizācijās

5.13

Nepieprasītais pamatkapitāls: ERAB

5.13.1

443

443

Nepieprasītais pamatkapitāls: EIF

5.13.2

553

480

Kopā

996

996

923

923

Operatīvās izpirkumnomas saistības

Operatīvās izpirkumnomas saistības

5.14

2 003

2 003

1 660

1 660

Līgumsaistības

Līgumsaistības

5.15

806

806

567

567

Saistības finansējumam nākotnē

Saistības finansējumam nākotnē

486 245

486 245

94 043

94 043

Visas iespējamās saistības un saistības tiks finansētas, ja turpmākajos gados tās iekļaus Kopienu budžetā. Kopienu budžetu finansē dalībvalstis.

IESPĒJAMIE AKTĪVI

5.1.   SAŅEMTĀS GARANTIJAS

5.1.1.   Garantijas, kas saņemtas attiecībā uz priekšfinansējumu

Šīs ir garantijas, ko Eiropas Komisija pieprasa no saņēmējiem, izmaksājot avansa maksājumus (priekšfinansējumu). Ir divas vērtības, kuras tiek uzrādītas šiem garantijas veidiem — “nominālās” un “aktuālās” vērtības. “Nominālās” vērtības pamatojošais notikums ir saistīts ar garantijas esamību. Nominālā vērtība tiek uzskaitīta kā iespējams aktīvs. “Aktuālās” vērtības garantijas pamatojošais notikums ir priekšfinansējuma maksājums un/vai vēlāk priekšfinansējuma dzēšana. Attiecībā uz “aktuālo” vērtību informācija tiek sniegta finanšu pārskatu paskaidrojumos.

Garantiju, kas saņemtas par priekšfinansējumu, “nominālā” vērtība 2007. gada 31. decembrī ir 1077 miljoni euro salīdzinājumā ar “aktuālo” vērtību 772 miljonu euro apmērā. Sīkāku informāciju par ilgtermiņa un īstermiņa priekšfinansējumu skatīt arī E. iedaļas 2.5. un 2.9. paskaidrojumā.

E.

2.5.

2.9.

5.1.2.   Garantijas, kas saņemtas attiecībā uz vēl neatrisinātām lietām par naudas sodiem

Šīs ir garantijas, kas ir saņemtas no saņēmēja, kuram ir piemērots Kopienu naudas sods un kurš vēlas pārsūdzēt šo naudas sodu. Pagaidu maksājuma vietā var iesniegt bankas garantiju par naudas soda summu (un procentiem).

5.1.3.   Citas saņemtās garantijas

| miljonos euro |
| --- |
| | 31.12.2007. | 31.12.2006. |
| Euratom aizdevumi — trešo valstu garantijas | 474 | 436 |
| Izpildes garantijas | 217 | 402 |
| Garantijas, kas saņemtas kā konkursa piedāvājuma daļa | 4 | 5 |
| Garantijas par maksājumu kavējumi | 6 | 18 |
| Citi | 83 | 93 |
| Kopā | 784 | 954 |

miljonos euro

31.12.2007.

31.12.2006.

Euratom aizdevumi — trešo valstu garantijas

Euratom

474

436

Izpildes garantijas

217

402

Garantijas, kas saņemtas kā konkursa piedāvājuma daļa

4

5

Garantijas par maksājumu kavējumi

6

18

Citi

83

93

Kopā

784

784

954

954

Komisija ir saņēmusi garantijas no galvotājiem (trešām personām) attiecībā uz aizdevumiem, kas ir piešķirti no Euratom. Komisija nav saņēmusi trešo personu garantijas par aizdevumiem, kas izsniegti saistībā ar finansiālās palīdzības (MFA) shēmu. Tomēr šos aizdevumus garantē Garantiju fonds. Dažreiz tiek pieprasītas izpildes garantijas, lai nodrošinātu, ka Kopienu finansējuma saņēmēji izpilda prasības, kas ir noteiktas saņēmēju līgumos ar Kopienām. Citas garantijas 2007. gada 31. decembrī ietver 73 miljonus euro (2006. gadā –83 miljonus euro) saistībā ar garantijām, ko saņēmusi likvidējamā EOTK par piešķirtajiem aizdevumiem (kā noteikts attiecīgajos līgumos).

Euratom

MFA

5.2.   PARAKSTĪTI AIZŅĒMUMU LĪGUMI

Šie ir Kopienu noslēgtie aizņēmumu līgumi, kas pirms gada beigām nav izmantoti; 2006. gada un 2007. gada 31. decembrī tādu nebija.

5.3.   KRĀPŠANAS GADĪJUMI UN PĀRKĀPUMI — STRUKTURĀLĀS DARBĪBAS

Turpmāk tabulā parādītas iespējamās summas, ko dalībvalstis varētu atgūt pēc tam, kad ir konstatēti neatbilstīgi struktūrfondu pieprasījumi. Tā ir balstīta uz oficiāliem ziņojumiem, ko dalībvalstis iesniegušas saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1681/94, un ietver summas, kas sadalītas pa dalībvalstīm.

Tabulā parādītas dalībvalstu identificētās summas, kuras vēl jāatgūst.

IESPĒJAMIE AKTĪVI — KRĀPŠANAS UN PĀRKĀPUMU GADĪJUMI

| miljonos euro |
| --- |
| Dalībvalsts | 31.12.2007. | 31.12.2006. |
| Austrija | 15 | 15 |
| Beļģija | 16 | 15 |
| Čehijas Republika | 1 | 0 |
| Dānija | 10 | 12 |
| Igaunija | 1 | 0 |
| Somija | 3 | 3 |
| Francija | 12 | 13 |
| Vācija | 592 | 580 |
| Grieķija | 69 | 65 |
| Ungārija | 1 | 0 |
| Īrija | 1 | 2 |
| Itālija | 434 | 412 |
| Latvija | 1 | 0 |
| Nīderlande | 12 | 12 |
| Polija | 11 | 1 |
| Portugāle | 83 | 73 |
| Slovākija | 1 | 0 |
| Slovēnija | 0 | 1 |
| Spānija | 249 | 157 |
| Zviedrija | 2 | 1 |
| Apvienotā Karaliste | 178 | 115 |
| Kopā | 1 692 | 1 477 |

miljonos euro

Dalībvalsts

31.12.2007.

31.12.2006.

Austrija

15

15

Beļģija

16

15

Čehijas Republika

1

0

Dānija

10

12

Igaunija

1

0

Somija

3

3

Francija

12

13

Vācija

592

580

Grieķija

69

65

Ungārija

1

0

Īrija

1

2

Itālija

434

412

Latvija

1

0

Nīderlande

12

12

Polija

11

1

Portugāle

83

73

Slovākija

1

0

Slovēnija

0

1

Spānija

249

157

Zviedrija

2

1

Apvienotā Karaliste

178

115

Kopā

Kopā

1 692

1 692

1 477

1 477

Turpmāk uzskaitīto iemeslu dēļ šajā tabulā norādītie dati ir nevis summa, kas faktiski būs pieejama Kopienu budžetā, bet gan teorētiski maksimālā summa.

| — | Dalībvalstis ne vienmēr ziņo par savu piedziņas darbību rezultātiem. |
| --- | --- |

—

Dalībvalstis ne vienmēr ziņo par savu piedziņas darbību rezultātiem.

| — | Lai gan dalībvalstīm ir jāinformē Komisija par atgūstamības iespējamību, nav iespējams precīzi noteikt, cik liela atgūstamo summu daļa faktiski tiks atgūta. Dažkārt valstu tiesību aktos ir paredzēts 30 gadu ilgs noilguma termiņš, kas ļauj valstu iestādēm atlikt parāda oficiālu norakstīšanu arī tad, ja atgūstamības iespējas ir tikai teorētiskas. Attiecībā uz strukturālām darbībām dalībvalstīm tagad reizi gadā ir jānosūta Komisijai pārskats par atgūstamajām summām (8. pants Komisijas Regulā (EK) Nr. 438/2001), lai labāk atspoguļotu faktisko stāvokli. |
| --- | --- |

—

Lai gan dalībvalstīm ir jāinformē Komisija par atgūstamības iespējamību, nav iespējams precīzi noteikt, cik liela atgūstamo summu daļa faktiski tiks atgūta. Dažkārt valstu tiesību aktos ir paredzēts 30 gadu ilgs noilguma termiņš, kas ļauj valstu iestādēm atlikt parāda oficiālu norakstīšanu arī tad, ja atgūstamības iespējas ir tikai teorētiskas. Attiecībā uz strukturālām darbībām dalībvalstīm tagad reizi gadā ir jānosūta Komisijai pārskats par atgūstamajām summām (8. pants Komisijas Regulā (EK) Nr. 438/2001), lai labāk atspoguļotu faktisko stāvokli.

| — | Arī tad, ja attiecīgā dalībvalsts savlaicīgi uzsāk piedziņas procedūras, ne vienmēr ir garantēts pozitīvs iznākums. Jo īpaši tas attiecas uz gadījumiem, kad iekasēšanas rīkojumi tiek apstrīdēti tiesā. |
| --- | --- |

—

Arī tad, ja attiecīgā dalībvalsts savlaicīgi uzsāk piedziņas procedūras, ne vienmēr ir garantēts pozitīvs iznākums. Jo īpaši tas attiecas uz gadījumiem, kad iekasēšanas rīkojumi tiek apstrīdēti tiesā.

| — | Atsevišķus projektus līdzfinansē saistībā ar daudzgadu programmām. Kamēr daudzgadu programma nav slēgta, nav iespējams precīzi noteikt atgūstamās summas, jo finansējums, kas izmantots neatbilstīgiem izdevumiem, dažos gadījumos, iespējams, ir piešķirts citiem — likumīgiem projektiem, un nākamie maksājumi pa daļām, jo īpaši galīgie maksājumi, dažkārt var tikt izmantoti, lai koriģētu iepriekšējos neatbilstīgos izdevumus. Minētajās tabulās norādītie dati ir provizoriski skaitļi, kas balstīti uz saņemtajiem ziņojumiem un apstrādāti līdz 2007. gada februāra beigām. Tādēļ šie skaitļi, iespējams, mainīsies, pamatojoties uz turpmākiem ziņojumiem, kuri tiks saņemti ar novēlošanos. |
| --- | --- |

—

Atsevišķus projektus līdzfinansē saistībā ar daudzgadu programmām. Kamēr daudzgadu programma nav slēgta, nav iespējams precīzi noteikt atgūstamās summas, jo finansējums, kas izmantots neatbilstīgiem izdevumiem, dažos gadījumos, iespējams, ir piešķirts citiem — likumīgiem projektiem, un nākamie maksājumi pa daļām, jo īpaši galīgie maksājumi, dažkārt var tikt izmantoti, lai koriģētu iepriekšējos neatbilstīgos izdevumus. Minētajās tabulās norādītie dati ir provizoriski skaitļi, kas balstīti uz saņemtajiem ziņojumiem un apstrādāti līdz 2007. gada februāra beigām. Tādēļ šie skaitļi, iespējams, mainīsies, pamatojoties uz turpmākiem ziņojumiem, kuri tiks saņemti ar novēlošanos.

Atsevišķos gadījumos, izmantojot dalībvalstu nosūtīto informāciju, atgūstamības izredzes nav iespējams novērtēt pietiekami precīzi. Galvenās izmaiņas kopš 2006. gada ir saistītas ar palielinājumiem Eiropas Sociālā fonda lietās (Itālija — 11 miljoni euro); Eiropas Reģionālās attīstības fonda lietās (Apvienotā Karaliste — 40 miljoni euro, Spānija — 109 miljoni euro, Polija — 10 miljoni euro un Vācija — 10 miljoni euro); Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda lietās (Apvienotā Karaliste — 23 miljoni euro) un Kohēzijas fonda lietās (Spānija — 30 miljoni euro).

Šajā pozīcijā ir ietverti arī 9 miljoni euro saistībā ar ELVGF virzības summām par laikposmu no 1994. līdz 1999. gadam.

5.4.   CITI IESPĒJAMIE AKTĪVI

Vairums EK izdevumu pēc būtības ir pagaidu izdevumi, jo kontroles un labas finanšu vadības vajadzībām Komisija saglabā tiesības veikt revīziju/kontroli/apstiprināt samaksātos līdzekļus, pirms tos deklarē par galīgiem. Līdz brīdim, kad konkrēta summa/projekts/programma ir deklarēta par atbilstīgu saskaņā ar attiecīgu līgumu un/vai regulu, saglabājas iespēja atgūt līdzekļus no saņēmējiem vai samazināt turpmākos maksājumus. Komisijai pēc galīgā maksājuma ir tiesības veikt pārbaudes un, ja nepieciešams, atgūt nepareizi izmaksātās summas.

5.4.1.   Kvantitatīvi izteiktās summas

Attiecībā uz lauksaimniecību un lauku attīstību dalībvalstu deklarētās summas līdz gada pārskatu apstiprināšanai ir pagaidu summas, parasti līdz N+1 gada 30. aprīlim, pamatojoties uz ikgadējo sertifikāciju un Komisijas pārbaudi. Komisija var veikt arī finanšu korekcijas saskaņā ar “atbilstības lēmumiem”, bet tikai par laikposmu, kas nepārsniedz 24 mēnešus pirms veiktās pārbaudes par konkrētas dalībvalsts deklarēto konkrēto izdevumu jomu. Tādējādi summa 1 515 miljonu euro apmērā šeit ir iekļauta kā iespējams aktīvs un ir novērtētā summa, kas ir jāsaņem saskaņā ar finanšu korekcijām, pamatojoties uz atbilstības lēmumiem lauksaimniecības jomā, par izdevumiem, kuri deklarēti laikposmā no 2001. līdz 2006. gadam. Tā kā summas vēl nav galīgas, tās nav atzītas bilancē.

Šajā gadā arī summa 2,9 miljardu euro apmērā ir iekļauta kā iespējams aktīvs saistībā ar iespējamām finanšu korekcijām, kuras plānots atgūt no dalībvalstīm. Summa ir pamatota ar Komisijas revīzijas un Eiropas Revīzijas palātas konstatējumiem, kurus turpmāk uzrauga ģenerāldirektorāti. Šis ir labākais novērtējums 2007. gada kontu slēgšanas laikā, ņemot vērā pašreizējo situāciju revīziju pēcpārbaudēs, koriģējošo darbību plānu ieviešanu un izdotās vēstules par galīgo nostāju. Šī summa var mainīties pēc apturēšanas procedūras un finanšu korekcijām, saskaņā ar kurām dalībvalstīm uzklausīšanas laikā ir iespējā iesniegt turpmākus pierādījumus to prasību pamatojumam.

5.4.2.   Summas, kas nav izteiktas kvantitatīvi

Dalībnieku garantiju fonds

Dalībnieku garantiju fonds (DGF) ir savstarpēja atbalsts instruments, kas izveidots saskaņā ar Septīto pamatprogrammu pētniecības un tehnoloģiju izstrādes pasākumiem (PP7). Tā galvenais mērķis ir segt finanšu riskus, kas Kopienām un dalībniekiem radušies PP7 netiešo darbību ieviešanas laikā; tā kapitāls un procenti veido drošības naudu. Visi dalībnieki, kas dotāciju veidā piedalās netiešajās darbībās, veic kapitāla iemaksas par šo darbību veikšanas laiku. Kā tādi tie ir DGF īpašnieki, Kopienas kā izpildaģents pārstāv Komisija. Pēc netiešo darbību izpildes dalībnieki atgūst savas kapitāla iemaksas pilnībā, izņemot, ja DGF ir radušies zaudējumi labuma guvēju saistību neizpildes dēļ — šādā gadījumā dalībnieki atgūst ne mazāk kā 80 % no to iemaksām.

Dalībnieku garantiju fonds nodrošina gan Kopienu, gan dalībnieku finanšu intereses. DGF kā tāds var tikt uzskatīts par Kopienu iespējamiem aktīviem, tomēr iespējamo aktīvu summa būs atkarīga no nenoteiktu gadījumu virknes iestāšanās vai neiestāšanās nākotnē, un to šobrīd nevar ticami novērtēt. Tādējādi neviena summa nav norādīta kā iespējamie aktīvi. Informatīvos nolūkos jānorāda, ka 2007. gada 31. decembrī dalībnieki bija veikuši iemaksas DGF par kopējo summu 38 miljoni euro.

IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

5.5.   SNIEGTĀS GARANTIJAS

5.5.1.   Par aizdevumiem, kas ir piešķirti no Eiropas Investīciju bankas (EIB) pašu resursiem

| miljonos euro |
| --- |
| | Riska dalīšana 31.12.2007. | Bez riska dalīšanas 31.12.2007. | Nenokārtots 31.12.2007.
  Kopā | Nenokārtots 31.12.2006. |
| Valsts iestāde | Privāts uzņēmums |
| 65 % garantija | 1 756 | 7 063 | 1 319 | 10 138 | 8 040 |
| 70 % garantija | 191 | 2 799 | 235 | 3 225 | 3 747 |
| 75 % garantija | 0 | 1 116 | 129 | 1 245 | 1 487 |
| 100 % garantija | 0 | 886 | 293 | 1 179 | 1 518 |
| Kopā | 1 947 | 11 864 | 1 976 | 15 787 | 14 792 |

miljonos euro

Riska dalīšana 31.12.2007.

Bez riska dalīšanas 31.12.2007.

Nenokārtots 31.12.2007.

Kopā

Nenokārtots 31.12.2006.

Valsts iestāde

Privāts uzņēmums

65 % garantija

1 756

7 063

1 319

10 138

8 040

70 % garantija

191

2 799

235

3 225

3 747

75 % garantija

0

1 116

129

1 245

1 487

100 % garantija

0

886

293

1 179

1 518

Kopā

Kopā

1 947

1 947

11 864

11 864

1 976

1 976

15 787

15 787

14 792

14 792

Kopienu budžets garantē aizdevumus, ko trešām valstīm parakstījusi un piešķīrusi EIB no pašu resursiem 2007. gada 31. decembrī (tostarp aizdevumus, kas piešķirti dalībvalstīm pirms pievienošanās). Tomēr Kopienu garantija nepārsniedz atļauto kredītlīniju maksimālā apjoma procentuālo daļu: 65 %, 70 %, 75 % vai 100 %. Ja maksimālais apjoms netiek pārsniegts, Kopienas garantija summu sedz pilnībā. Nenokārtotā summa 2007. gada 31. decembrī bija 15 787 miljoni euro (2006. gadā — 14 792 miljoni euro), tādējādi tas ir maksimālais risks, kas skar Kopienas.

Aizdevumiem, uz kuriem attiecas Kopienu budžeta garantija, EIB iegūst garantijas arī no trešām personām (valstīm, valsts vai privātām finanšu iestādēm); šajā gadījumā Komisija ir sekundārais galvotājs. Kopienu budžeta garantija attiecas tikai uz sadaļā “riska dalīšana” norādīto garantiju politisko risku. Pārējos risku veidus sedz EIB, ja primārais galvotājs neizpilda nodibinātās saistības. Ja primārais galvotājs neizpilda uzņemtās saistības, sadaļā “bez riska dalīšanas” norādīto garantiju riskus sedz no Kopienu budžeta. Ja primārais galvotājs ir valsts iestāde, riskus parasti attiecina uz politiskiem riskiem, tomēr arī gadījumos, kad garantijas sniedzējs ir iestāde vai privāts uzņēmums, komercriski, iespējams, ir jāsedz no Kopienu budžeta.

5.5.2.   Citas sniegtās garantijas

Saskaņā ar Riska dalīšanas finanšu mehānismu (RDFM) Komisijas iemaksas tiek izmantotas, lai nodrošinātu pret finanšu riskiem saistībā ar EIB aizdevumiem un garantijām, kas izsniegti atbilstošiem pētniecības projektiem. Komisijas budžets kopā par laikposmu no 2007. līdz 2013. gadam ir paredzēts līdz 1 miljardam euro, no kura līdz 800 miljoniem euro ir no “Sadarbības” īpašajām programmām un līdz 200 miljoniem euro — no “Iespēju” īpašajām programmām. EIB ir apņēmusies nodrošināt tādu pasu summu.

Komisija ir bloķējusi summu 34 miljonu euro apmērā kā “Kapitāla piešķiršanu”. Šī kapitāla piešķiršana sedz neparedzētus zaudējumus saistībā ar EIB izsniegtajiem aizdevumiem un garantijām RSFF ietvaros. Tas ir maksimālais zaudējumu apmērs, kas Komisijai var rasties izsniegto aizdevumu vai garantiju saistību nepildīšanas gadījumā. Tā ir Komisijas sniegto garantiju robežvērtība attiecībā uz RSFF un tādējādi tiek uzskatīta par EK iespējamām saistībām.

RSFF

RSFF

Kā MEDA programmas daļu Komisija ar īpaša Fonda palīdzību ir izveidojusi garantijas mehānismu, kas sniegs atbalstu divām Marokas organizācijām, proti, Caisse Centrale de Garantie un Dar Ad-Damane fondam. Kredītlīnijas kopējā vērtība 2007. gada 31. decembrī bija 1 050 miljoni MAD, un Komisijas garantijas attiecas uz 465 miljoniem MAD (41 miljons euro) no šīs summas.

MEDA

Caisse Centrale de Garantie

Dar Ad-Damane

5.6.   NAUDAS SODI

Šīs summas attiecas uz naudas sodiem, kuras uzlikusi Komisija par konkurences noteikumu pārkāpumiem un par kuriem ir veikts pagaidu maksājums, un tie ir vai nu pārsūdzēti vai nav zināmi, vai arī tiks pārsūdzēti. Iespējamās saistības tiks saglabātas, līdz Eiropas Kopienu tiesa pieņems galīgo lēmumu lietā. Saņemtie procenti par pagaidu maksājumiem (309 miljoni euro) ir iekļauti gada saimnieciskajā rezultātā un arī kā iespējamās saistības, lai atspoguļotu nenoteiktās Komisijas tiesības uz šīm summām.

5.7.   ELVGF GARANTIJU NODAĻA — PIRMS TIESAS SPRIEDUMA

Šīs ir iespējamās saistības pret dalībvalstīm saistībā ar ELVGF atbilstības lēmumiem līdz Tiesas spriedumam. Saistību galīgā apjoma un tā gada noteikšana, kurā summas attaisnotas apelācijas rezultātā tiks izmaksātas no budžeta, būs atkarīga no Tiesas procedūras ilguma. Iespējami maksājamās summas novērtējums (216 miljoni euro) arī ir ietverts bilancē kā ilgtermiņa uzkrājums (skatīt E. iedaļas 2.13. paskaidrojumu).

E.

2.13.

5.8.   SUMMAS, KAS SAISTĪTAS AR TIESĀ IZSKATĀMĀM LIETĀM UN CITIEM STRĪDIEM

Šī pozīcija attiecas uz prasībām, kas pašlaik iesniegtas pret Kopienām par zaudējumu atlīdzināšanu, citiem strīdiem un novērtētiem tiesu izdevumiem. Turpmāk sniegts svarīgāko summu kopsavilkums:

| — | Prasība, kas tika iesniegta 2003. gada jūnijā saistībā ar Komisijas sniegto nolēmumu. Sākotnējais prasījums bija par 518 miljoniem GBP. Komisija savu atbildi iesniedza 2005. gada februārī. 2008. gada maijā prasījums tika samazināts līdz 257 miljoniem GBP. Spriedums ir gaidāms vēlāk 2008. gadā. |
| --- | --- |

—

Prasība, kas tika iesniegta 2003. gada jūnijā saistībā ar Komisijas sniegto nolēmumu. Sākotnējais prasījums bija par 518 miljoniem GBP. Komisija savu atbildi iesniedza 2005. gada februārī. 2008. gada maijā prasījums tika samazināts līdz 257 miljoniem GBP. Spriedums ir gaidāms vēlāk 2008. gadā.

| — | Prasība par zaudējumu atlīdzināšanu, kas tika iesniegta 2003. gada oktobrī saistībā ar Komisijas sniegto nolēmumu. Prasījums ir par 1 664 miljoniem euro. Pirmās instances tiesa (PIT) 2007. gada jūlijā šajā lietā pieņēma spriedumu, uzliekot Komisijai samaksāt zaudējumus trešai personai. Tomēr Tiesa nebija noteikusi šo zaudējumu apmēru. Vēl nav nozīmēts neatkarīgs eksperts un nav pieejams ticams zaudējumu novērtējums. Turklāt Komisija ir pārsūdzējusi PIT spriedumu, un lēmums vēl nav pieņemts. Ņemot vērā šos nepārliecinošos faktorus, iespējamās saistības ir saglabātas sākotnējā apmērā. |
| --- | --- |

—

Prasība par zaudējumu atlīdzināšanu, kas tika iesniegta 2003. gada oktobrī saistībā ar Komisijas sniegto nolēmumu. Prasījums ir par 1 664 miljoniem euro. Pirmās instances tiesa (PIT) 2007. gada jūlijā šajā lietā pieņēma spriedumu, uzliekot Komisijai samaksāt zaudējumus trešai personai. Tomēr Tiesa nebija noteikusi šo zaudējumu apmēru. Vēl nav nozīmēts neatkarīgs eksperts un nav pieejams ticams zaudējumu novērtējums. Turklāt Komisija ir pārsūdzējusi PIT spriedumu, un lēmums vēl nav pieņemts. Ņemot vērā šos nepārliecinošos faktorus, iespējamās saistības ir saglabātas sākotnējā apmērā.

Citas summas ir saistītas ar strīdiem ar piegādātājiem, darbuzņēmējiem un bijušajiem darbiniekiem. Jāatzīmē, ka prasībā par zaudējumu atlīdzināšanu saskaņā ar EK līguma 288. pantu prasības iesniedzējam ir jānorāda iestādes veikts pietiekami nopietns augstāka spēka tiesību normas pārkāpums, ar ko paredz tiesību piešķiršanu personām, iesniedzējam faktiski nodarītais kaitējums, kā arī tieša cēloņsakarība starp nelikumīgo rīcību un kaitējumu.

5.9.   CITAS IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

Galvenā summa, kas ietverta šajā pozīcijā, ir iespējama saistība, kas novērtēta 5 miljonu euro apmērā attiecībā uz izmaksām konkrētu slimību apkarošanai, kuras, iespējams, nāksies segt no Komisijas budžeta.

SAISTĪBAS FINANSĒJUMAM NĀKOTNĒ

5.10.   NEIZMANTOTĀS SAISTĪBAS

Šie ir Kopienu un likvidējamās EOTK noslēgtie aizdevumu un kapitāla ieguldījumu līgumi (uz ko neattiecas nenokārtotās saistības (RAL)), ko otra puse nav izmantojusi līdz gada beigām.

RAL

5.11.   SAISTĪBAS VĒL NEIZLIETOTĀS APROPRIĀCIJĀS

Budžeta saistību atlikums (“Reste à Liquider”) ir summa, kas attiecas uz atvērtām saistībām, par kurām vēl nav veikti maksājumi un/vai saistību atbrīvojumi. Budžeta saistību atlikums 2007. gada 31. decembrī bija 138 740 miljoni euro. Summa, kas ir uzrādīta kā nākotnē finansējamās saistības, ir budžeta saistību atlikums mīnus attiecīgās summas, kuras ir ietvertas 2007. gada ekonomiskā rezultāta pārskatā, kopsummā veidojot 95 992 miljonus euro.

Reste à Liquider

Budžeta saistību atlikums ir daudzgadu programmu parasta parādība. Lai šo summu varētu apskatīt daudz sīkāk, tika nolemts atsevišķi norādīt vecākās saistības, jeb tās, attiecībā uz kurām nav notikušas nekādas izmaiņas. Tādējādi tika definēts jēdziens “Iespējami pārmērīgs saistību atlikums” (PAR). Tas sastāv no saistībām, kuras atbilst vienam vai vairākiem šādiem nosacījumiem:

PAR

| — | saistības, kas ir vairāk nekā piecus gadus vecas, |
| --- | --- |

—

saistības, kas ir vairāk nekā piecus gadus vecas,

| — | saistības, par kurām pēdējos divos gados nav notikušas grāmatvedības darbības (maksājums vai saistību atbrīvojums). |
| --- | --- |

—

saistības, par kurām pēdējos divos gados nav notikušas grāmatvedības darbības (maksājums vai saistību atbrīvojums).

Savos kopīgajos 2002. un 2003. gada novembra paziņojumos Komisija, Eiropas Parlaments un Padome uzsvēra vajadzību pakāpeniski novērst šo iespējami pārmērīgo saistību atlikumu. Tādējādi katra finanšu gada sākumā saistības, kas atbilst šai definīcijai, tiek identificētas un individuāli pārbaudītas. Atlikušās saistības ir klasificētas 8 atsevišķās kategorijās atbilstīgi identificētam hipotētiskam gadījumam. Ir būtiski norādīt, ka lielākā daļa saistību, kas atbilst PAR kritērijiem, tiek klasificētas kā pakalpojumi, kas izriet no normālām saistībām vai joprojām spēkā esošiem līgumiem (neraugoties uz faktu, ka rēķinu/apstiprinošo dokumentu apmaksas datums ir pagājis). Gada PAR izmantošanas mērķis ir mazināt nepamatota saistību atlikuma daļu, izvērtējot katru iespējamo pārmērīgo saistību, atjaunojot pakalpojumu klasifikāciju un uzraugot, lai tiktu faktiski izbeigtas saistības, kas attiecas uz līgumiem, kuri var tikt pārtraukti.

PAR

PAR

5.12.   JURIDISKAS SAISTĪBAS ATTIECĪBĀ UZ DAUDZGADU PASĀKUMIEM

Šīs saistības radās, pamatojoties uz Komisijas lēmumu uzņemties ilgtermiņa juridiskas saistības attiecībā uz summām, ko budžetā nesedz saistību apropriācijas. Ne visas daudzgadu programmas ietver saistības, kas būtu jāiekļauj šajā pozīcijā, jo turpmāko gadu izdevumi ir atkarīgi no budžeta lēmējinstitūcijas gada lēmumiem vai izmaiņām attiecīgajos noteikumos.

5.12.1.   Strukturālās darbības

Šajā tabulā ir dots salīdzinājums starp juridiskām saistībām, par kurām budžetā paredzētās saistības vēl nav noteiktas, un maksimālajām saistībām attiecībā uz summām, kas paredzētas 2007. līdz 2013. gada finanšu shēmā (plānā):

| miljonos euro |
| --- |
| | Finanšu plāna summas 2007.–2013.
  (A) | Noslēgtās juridiskās saistības
  (B) | Budžeta saistības 2007. g.
  (C) | Juridiskās saistības, no kurām atņemtas budžeta saistības
  (= B - C) | Maksimālās saistības
  (= A - C) |
| Kohēzijas politikas fondi | 346 542 | 341 514 | 44 822 | 296 692 | 301 720 |
| Dabas resursi | 92 599 | 67 816 | 9 941 | 57 875 | 82 658 |
| Pirmspievienošanās palīdzības instruments | 1 629 | 1 629 | 285 | 1 344 | 1 344 |
| Kopā | 440 770 | 410 959 | 55 048 | 355 911 | 385 722 |

miljonos euro

Finanšu plāna summas 2007.–2013.

(A)

Noslēgtās juridiskās saistības

(B)

Budžeta saistības 2007. g.

(C)

Juridiskās saistības, no kurām atņemtas budžeta saistības

(= B - C)

Maksimālās saistības

(= A - C)

Kohēzijas politikas fondi

346 542

341 514

44 822

296 692

301 720

Dabas resursi

92 599

67 816

9 941

57 875

82 658

Pirmspievienošanās palīdzības instruments

1 629

1 629

285

1 344

1 344

Kopā

Kopā

440 770

440 770

410 959

410 959

55 048

55 048

355 911

355 911

385 722

385 722

Strukturālās darbības atspoguļo plānoto palīdzību laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam. Jauns finanšu shēmas periods sākās 2007. gadā, un tā forma un mērķi atšķiras no iepriekšējā perioda formas un mērķiem. Tā kā tas ir jauna perioda sākums, juridiskās saistības ir diezgan nozīmīgas, īpaši salīdzinājumā ar 2006. gadu, kad nebija uzrādāmu summu, jo 2006. gada 31. decembrī nebija neapmaksātu saistību.

5.12.2.   Protokoli ar Vidusjūras valstīm

Saistības, kas ir nodibinātas ar Vidusjūras reģiona trešām valstīm saistībā ar finanšu protokoliem: summa, kas šeit ietverta, ir starpība starp parakstīto protokolu kopējo summu un iegrāmatoto budžeta saistību summu. Minētie protokoli ir starptautiski līgumi, kuru darbību nevar pārtraukt bez abu pušu vienošanās, lai arī tas (to izbeigšana) pašlaik tiek darīts.

5.12.3.   Zvejas nolīgumi

Zvejas nolīgumi attiecas uz saistībām, kas nodibinātas ar trešām personām par citām darbībām saskaņā ar ārējām darbībām un zivsaimniecības darbībām par noteiktu laikposmu.

5.13.   IEMAKSAS SAISTĪTĀM ORGANIZĀCIJĀM

Šī summa ir neveiktie maksājumi par nepieprasīto Komisijas parakstīto kapitālu.

5.13.1.   Nepieprasītais pamatkapitāls: ERAB

| miljonos euro |
| --- |
| ERAB | Kopējais ERAB kapitāls | Daļa, uz ko parakstījusies Komisija |
| Kapitāls | 19 794 | 600 |
| Samaksāts | (5 198) | (157) |
| Nepieprasīts | 14 596 | 443 |

miljonos euro

ERAB

Kopējais ERAB kapitāls

Daļa, uz ko parakstījusies Komisija

Kapitāls

19 794

600

Samaksāts

(5 198)

(157)

Nepieprasīts

14 596

443

443

5.13.2.   Nepieprasītais pamatkapitāls: EIF

| miljonos euro |
| --- |
| EIF | Kopējais EIF kapitāls | Daļa, uz ko parakstījusies Komisija |
| Kapitāls | 2 770 | 691 |
| Samaksāts | (554) | (138) |
| Nepieprasīts | 2 216 | 553 |

miljonos euro

EIF

Kopējais EIF kapitāls

Daļa, uz ko parakstījusies Komisija

Kapitāls

2 770

691

Samaksāts

(554)

(138)

Nepieprasīts

2 216

553

553

EIF ikgadējā akcionāru kopsapulcē, kas notika 2007. gada 7. maijā, tika nolemts emitēt 1 000 jaunas akcijas, kas atbilst 2 000 esošo akciju (katras akcijas nominālvērtība 1 miljons euro; iemaksu līmenis 20 %). Fonda akcionāriem pēc to izvēles ir iespēja proporcionāli parakstīties uz šīm akcijām četru gadu laikā, sākot no 2007. gada līdz 2010. gadam. EIF līdz 2010. gada 30. jūnijam parakstīs visas akcijas, kuras nebūs parakstījuši citi akcionāri.

EIF akcionāri 2007. gadā kopā parakstīja 770 akcijas ar katras akcijas nominālvērtību 1 miljons euro. Katras akcijas emisijas uzcenojums bija EUR 136 544,84. Kopienas parakstīja 91 akciju, un 20 % no to nominālvērtības un emisijas uzcenojuma tika samaksāti 2007. gadā. Kopienu dalība nepārsniedz 900 akcijas (900 miljoni euro).

5.14.   OPERATĪVĀS IZPIRKUMNOMAS SAISTĪBAS

| miljonos euro |
| --- |
| Apraksts | Nākamo periodu maksājumi |
| < 1 gads | 1–5 gadi | > 5 gadi | Kopā |
| Ēkas | 268 | 889 | 823 | 1 980 |
| IT materiāli un pārējais aprīkojums | 8 | 12 | 3 | 23 |
| Kopā | 276 | 901 | 826 | 2 003 |

miljonos euro

Apraksts

Nākamo periodu maksājumi

< 1 gads

1–5 gadi

> 5 gadi

Kopā

Ēkas

268

889

823

1 980

IT materiāli un pārējais aprīkojums

8

12

3

23

Kopā

Kopā

276

276

901

901

826

826

2 003

2 003

Šī pozīcija attiecas uz ēkām un pārējo aprīkojumu, ko nomā saskaņā ar operatīvās izpirkumnomas līgumiem, kas neatbilst nosacījumiem par iegrāmatošanu bilances aktīvu daļā. Norādītās summas atbilst saistībām, kas vēl ir jāmaksā līgumos noteiktajos termiņos.

Ekonomiskā rezultāta pārskatā 2007. gadā 275 miljoni euro tika uzrādīti kā izdevumi saistībā ar operatīvo izpirkumnomu.

5.15.   LĪGUMSAISTĪBAS

Šī pozīcija attiecas uz summām, kas Eiropas Kopienām nākotnē jāmaksā saskaņā ar bilances datumā spēkā esošajiem līgumiem. Tās galvenokārt attiecas uz daudzgadu līgumiem, kas saistīti ar tādu pakalpojumu sniegšanu kā apsardze, uzkopšana u. c., taču arī uz līgumsaistībām attiecībā uz tādiem īpašiem projektiem kā būvniecības darbi. Norādītās summas atbilst saistībām, kas jāmaksā līgumos noteiktajos termiņos.

Šeit ir ietvertas nesamaksātās līgumsaistības par summu 22 miljoni euro saistībā ar Padomes būvniecības līgumiem, kā arī 367 miljoni euro saistībā ar Parlamenta būvniecības līgumiem. Šeit ir ietverta vēl viena būtiska summa 348 miljonu euro apmēra, kas attiecas uz Eiropas Kopienu Tiesas ēkas Luksemburgā paplašināšanu.

6.   NEPAMATOTU MAKSĀJUMU ATGŪŠANA

6.1.   IEVADS

Nepamatotu maksājumu atgūšana ir kontroles sistēmu darbības pēdējais posms, un šo atgūstamo līdzekļu novērtēšana ir būtiska, lai nodrošinātu pareizu finanšu vadību. Atgūtās summas parasti attiecas uz iepriekšējos gados iegrāmatotiem izdevumiem laika dēļ, kas paiet starp maksājuma veikšanas datumu un ex-post revīzijas datumu, un apstrīdēšanas procedūrām un maksājamās summas galīgai noteikšanai nepieciešamā laika dēļ. Lauksaimniecības jomā šis laiks vēl tiek pagarināts, ja attiecīgā dalībvalsts pieprasa saskaņošanas procedūru.

ex-post

Pārbaudot ES finansētus projektus, revidenti cenšas pārliecināties par dažreiz sarežģīto finanšu līgumsaistību noteikumu pareizu piemērošanu. Lai arī jebkurā ES projekta vai līguma stadijā dažreiz var rasties kļūdas, pārkāpumi un krāpšana, tos visbiežāk atklāj pēdējā stadijā: t. i., tad, kad līdzekļu saņēmējs nosūta galīgo maksājuma pieprasījumu.

Šīs nodaļas mērķis ir sniegt pārskatu par nepamatotu maksājumu atgūšanas pašreizējo procedūru un parādīt kopsummas labāko novērtējumu. Pastāv dažādi veidi, kā Eiropas Komisija atgūst nepamatotos maksājumus, ja ir skaidrs, ka notikusi finanšu kļūda vai pārkāpums, un tie ir paskaidroti turpmāk tekstā. Ja attiecībā uz strukturālām darbībām veiktie iepriekšējie maksājumi ir lielāki nekā projekta beigu izdevumi, tad neizmantotais priekšfinansējums ir jāatgūst. Šādu summu atgūšana nav uzskatāma par atgūšanu kļūdu vai pārkāpumu gadījumā, un tādējādi nav iekļauta turpmākajā analīzē.

6.2.   SASKAŅĀ AR DALĪTO VADĪBU VEIKTO NEPAMATOTO MAKSĀJUMU ATGŪŠANA

Apmēram 80 % budžeta kopīgi pārvalda Eiropas Komisija un dalībvalstis. Šie dalītās vadības maksājumi galvenokārt ietver izdevumus saistībā ar lauksaimniecību, strukturālām darbībām un zivsaimniecību.

Eiropas Komisijai izpildot budžetu saskaņā ar dalīto vadību, izpildes uzdevumi un atbildība, tostarp neattaisnoto izdevumu korekcijas, ir deleģētas dalībvalstīm; tādējādi galvenokārt tās ir atbildīgas par atbalsta saņēmēju izdarīto pārkāpumu korekcijām. Eiropas Komisijai ir vispārēja uzraudzības loma — tā pārbauda dalībvalstu finanšu pārvaldības pietiekamību un nosaka korekcijas, ja tā atklāj, ka dalībvalsts nav pietiekami aizsargājusi ES budžetu pret pārkāpumiem. Šādas korekcijas var tik veiktas arī Revīzijas palātas revīziju un kontroļu vai OLAF izmeklēšanu rezultātā.

OLAF

Kontroļu virkne patiešām nebūtu pilnīga, ja nepastāvētu mehānisms, kas nodrošina, ka dalībvalsts veic šo uzdevumu pareizi, un saskaņā ar kuru var piemērot nepieciešamās finansiālās sekas, ja tās nepilda šo uzdevumu.

Komisijai noteiktos gadījumos ir pilnvaras piemērot ekstrapolētās vai vienotās likmes korekcijas, ja nav iespējams vai lietderīgi noteikt neatbilstīgo izdevumu precīzu summu vai ja būtu nesamērīgi atcelt attiecīgos izdevumus pilnībā. Ekstrapolācija tiek izmatota tad, ja ir pieejami dokumentu, kas saistīti ar sistemātiskiem pārkāpumiem, reprezentatīvu paraugu rezultāti. Vienotās likmes korekcijas tiek piemērotas atsevišķu vai sistemātisku pārkāpumu gadījumos, ja finansiālās sekas nevar precīzi novērtēt, jo tās ir atkarīgas no ļoti daudziem mainīgajiem lielumiem vai to izpausmes ir izkliedētas.

ekstrapolētās vai vienotās likmes korekcijas

6.2.1.   Lauksaimniecībai un lauku attīstībai veikto izdevumu atgūšana

Saskaņā ar ELGF un ELFLA, ar ko aizstāta ELVGF Garantiju nodaļa, atgūšanas mehānisms sastāv no grāmatojumu noskaidrošanas un līdzekļu atgūšanas pēc pārkāpuma.

Grāmatojumu noskaidrošanas procedūra

Grāmatojumu noskaidrošanas procedūru pārvalda Komisija, un tā ietver maksājumu aģentūras ikgadējo finanšu grāmatojumu noskaidrošanu un daudzgadu atbilstības noskaidrošanu attiecībā uz dalībvalstu saskaņā ar ES noteikumiem deklarēto izdevumu atbilstību. ELGF gadījumā visas šīs summas tiek iegrāmatotas Komisijas ekonomiskā rezultāta pārskatā kā ieņēmumi. Attiecībā uz ELFLA pašu dalībvalstu atgūtās summas, kā arī tās, kas rodas ikgadējo finanšu grāmatojumu noskaidrošanas rezultātā, parasti tiek atkārtoti izmantotas programmas ietvaros.

Finanšu grāmatojumu noskaidrošana: Komisija pieņem ikgadējo lēmumu par grāmatojumu noskaidrošanu, ar kuru tā formāli akceptē maksājumu aģentūru gada pārskatus, pamatojoties uz paziņojumiem par pārvaldību, apliecinājumiem un sertifikācijas iestāžu ziņojumiem.

Finanšu grāmatojumu noskaidrošana:

Atbilstības noskaidrošana ir paredzēta, lai ES nefinansētu izdevumus, kas nav radušies saskaņā ar ES noteikumiem, tā pasargājot ES budžetu no izdevumiem, kuri nebūtu no tā jāatlīdzina. Tādējādi atbilstības noskaidrošana nav mehānisms, ar kuru tiek atgūti neatbilstīgi maksājumi tieši no galīgajiem atbalsta saņēmējiem. Tomēr finanšu korekcijas ir spēcīgs stimuls dalībvalstīm uzlabot to pārvaldības un kontroles sistēmas un tādējādi novērst vai atklāt un atgūt neatbilstīgus maksājumus, kas izmaksāti galīgajiem atbalsta saņēmējiem. Turklāt atbilstības noskaidrošana neatbrīvo dalībvalstis no to atbildības novērst konstatētos pārkāpumus, pretējā gadījumā var tikt uzsākts valsts pienākumu neizpildes process. Ņemot vērā to, ka finanšu grāmatojumu noskaidrošana ir ikgadējas darbības, atbilstības noskaidrošana netiek veikta pēc ikgadēja cikla. Tā attiecas uz izdevumiem, kas radušies vairākos finanšu gados, izņemot izdevumus, kas radušies vairāk nekā pirms 24 mēnešiem, pirms Komisija oficiāli paziņojusi dalībvalstīm tās revīzijas konstatējumus.

Atbilstības noskaidrošana

Finanšu grāmatojumu noskaidrošana attiecībā uz maksājumiem, kas veikti, neievērojot tiesību aktos noteiktos termiņus. Attiecībā uz svarīgākajiem atbalsta režīmiem saistībā ar ELGF noteikumi paredz, ka dalībvalstīm maksājumi atbalsta saņēmējiem jāveic noteiktos termiņos. Noteikto termiņu ievērošana tiek sistemātiski kontrolēta trīs reizes gadā saskaņā ar 9. pantu Komisijas Regulā (EK) Nr. 883/2006. Ja netiek ievēroti termiņi, Komisija veic samazinājumus, piemērojot noteiktas atlaides īpašos gadījumos un ņemot vērā ārkārtējus apstākļus, kā arī samērīgumu. Samazinājumi tiek veikti saistībā ar mēneša maksājumiem un ikgadējo finanšu grāmatojumu noskaidrošanu. Finanšu korekcijas par maksājumu termiņu neievērošanu tiek uzskatītas par “maksājumiem ar mīnus zīmi” un ekonomiskā rezultāta pārskatā uzskaitītas kā izdevumu samazinājums.

Finanšu grāmatojumu noskaidrošana attiecībā uz maksājumiem, kas veikti, neievērojot tiesību aktos noteiktos termiņus.

Dalībvalstu deklarēto neatbilstīgo maksājumu atgūšana

Dalībvalstīm, ievērojot valsts noteikumus un procedūras, ir pienākums atgūt summas, kas zaudētas neatbilstīgu maksājumu dēļ. Ja tās atgūst šīs summas no atbalsta saņēmējiem, tās ieskaita atgūtās summas Komisijai, un ekonomiskā rezultāta pārskatā tās tiek iegrāmatotas kā ieņēmumi. Tomēr ne vienmēr ir viegli atgūt nepamatoti iztērētās summas. Ja dalībvalstij līdzekļu atgūšanai ir nepieciešami vairāk nekā četri gadi vai astoņi gadi, ja valsts tiesā uzsākta tiesvedība pret atbalsta saņēmēju, Komisija no attiecīgās dalībvalsts iekasē 50 % no nesamaksātās summas, tādējādi aizsargājot ES finansiālās intereses (tā sauktais “50/50 princips”). Tas tiek darīts, izmantojot iepriekš aprakstīto finanšu grāmatojumu noskaidrošanas procedūru. Pēc šīm grāmatvedības darbībām dalībvalstij joprojām ir pienākums turpināt līdzekļu atgūšanu. No tādējādi atgūtām summām 50 % ir jāpārskaita ES budžetā. Jāņem vērā, ka ir atļauts pārskaitīt atgūtās summas Komisijai pēc tam, kad dalībvalsts no tām ir ieturējusi 20 %, lai segtu savus izdevumus. Jebkurā gadījumā Komisija turpina uzraudzīt dalībvalstu darbības līdzekļu atgūšanā. Ja dalībvalsts neatgūst līdzekļus vai tā savā darbībā nav rūpīga, Komisija var nolemt iejaukties, izmantojot noskaidrošanas procedūru, un noteikt attiecīgajai dalībvalstij finanšu korekcijas.

6.2.2.   Saskaņā ar strukturālām darbībām veikto izdevumu atgūšana

Šajā jomā kļūdas, pārkāpumu un krāpšanas dēļ izmaksāto summu atgūšanas mehānisms galvenokārt veidojas no finanšu korekcijām.

Finanšu korekcijas. Izdevumi, kas neatbilst finansējuma nosacījumiem pārkāpuma dēļ, ir jāizslēdz no ES budžeta kopfinasējuma. Šo izslēgumu sauc par “finanšu korekcijām”. Finanšu korekciju mērķis ir atjaunot stāvokli, kurā 100 % izdevumu, kas deklarēti kopfinansēšanai no strukturālām darbībām, atbilst piemērojamiem valsts un Kopienas noteikumiem.

Finanšu korekcijas.

Finanšu korekcijas var tikt veiktas dalībvalstu kontroļu un revīziju rezultātā jebkurā kontroles sistēmas līmenī vai Komisijas vai Revīzijas palātas revīziju rezultātā, vai OLAF izmeklēšanu rezultātā. Dalībvalstis galvenokārt ir atbildīgas par finanšu korekcijām saistībā ar atbalsta saņēmēju izdarītiem pārkāpumiem. Ja dalībvalsts piekrīt veikt korekcijas vai nu pašas dalībvalsts vai ES kontroles un revīzijas darbību rezultātā, tā var atsaukt neatbilstīgos izdevumus un atkārtoti izmantot brīvo ES finansējumu citiem izdevumiem saskaņā ar attiecīgo programmu, bet ne izdevumus, kas saistīti ar darbību vai darbībām, uz kurām attiecās korekcijas. Eiropas Komisija var pieņemt formālu lēmumu piemērot finanšu korekcijas dalībvalstij, ja dalībvalsts nav veikusi nepieciešamās korekcijas vai ja pārvaldības vai kontroles sistēmās ir nopietni trūkumi, kas var izraisīt sistemātiskus pārkāpumus. Komisijas veiktās finanšu korekcijas ietver ES finansējuma samazināšanu attiecīgajai programmai. Dalībvalstu korekcijas, kas veiktas pēc pašas dalībvalsts vai ES revīzijām, netiek reģistrētas Komisijas grāmatvedības sistēmā, un dalībvalstis sniedz informāciju vienreiz gadā. Vienīgi finanšu korekcijas, kas veiktas saskaņā ar iekasēšanas rīkojumu vai samazinot beigu maksājumu, tiek iekļautas ES kontos.

OLAF

6.3.   NEPAMATOTU MAKSĀJUMU ATGŪŠANA — CITI VADĪBAS VEIDI

Paredzētais mehānisms ir iekasēšanas rīkojumi vai nākamā maksājuma samazināšana. Daudzi ES projekti turpinās vairākus gadus, un korekcijas parasti tiek veiktas, koriģējot turpmākos pieprasījumus un/vai beigu maksājumu pēc neatkarīgu sertificētu revidentu veiktām periodiskām pārbaudēm vai kontrolēm. Informācija par visiem līdzekļiem, kas atgūti, atskaitot tos no nākamā maksājuma, un par kuriem tādējādi nav izdots iekasēšanas rīkojums, nav viegli identificējama Komisijas grāmatvedības sistēmā, jo kontos tiek iegrāmatota tikai koriģētā maksājuma summa.

Projekta slēgšanas laikā vai pēc tā beigām Eiropas Komisija var piemērot arī turpmākas korekcijas, pamatojoties uz pašas Komisijas vai Revīzijas palātas uz vietas veiktajām revīzijām. Šīs korekcijas var veikt vēlākos gados, par ko tiek izdots iekasēšanas rīkojums.

6.4.   ANALĪZE PAR NEPAMATOTI IZMAKSĀTO SUMMU ATGŪŠANU, PAR KURAM LĒMUMS PIEŅEMTS 2007. GADĀ

Turpmāk norādītie skaitļi, ciktāl iespējams, noteikti, pamatojoties uz “uzkrājumu grāmatvedības metodi”, saskaņā ar kuru atgūtie līdzekļi tiek piešķirti gadam, kurā:

| — | izdots iekasēšanas rīkojums vai izdarīts samazinātais maksājums, |
| --- | --- |

—

izdots iekasēšanas rīkojums vai izdarīts samazinātais maksājums,

| — | Komisija ir nolēmusi vai dalībvalsts ir piekritusi veikt korekciju, vai |
| --- | --- |

—

Komisija ir nolēmusi vai dalībvalsts ir piekritusi veikt korekciju, vai

| — | saskaņā ar ELGF un ELFLA dalībvalstis ir atguvušas un deklarējušas pārkāpumu summas. |
| --- | --- |

—

saskaņā ar ELGF un ELFLA dalībvalstis ir atguvušas un deklarējušas pārkāpumu summas.

6.4.1.   Dalīta vadība

6.4.1.1.   Lauksaimniecībai un lauku attīstībai veikto izdevumu atgūšana: ELGF un ELFLA

Attiecībā uz ELGF 2007. kalendārajā gadā Komisija noteica, ka pēc finanšu korekcijām no dalībvalstīm jāatgūst 607 miljoni euro. Papildus tam tajā pašā gadā dalībvalstis atmaksāja Komisijai 247 miljonus euro, kas bija neatbilstīgi izdevumi, kuri tām bija jāatgūst no atbalsta saņēmējiem. Attiecībā uz ELFLA 2007. gadā, kas ir šā fonda pirmais gads, nepamatotie maksājumi netika atgūti. Visi šie atgūtie līdzekļi tiek iegrāmatoti Komisijas grāmatvedības sistēmā un ietverti ekonomiskā rezultāta pārskatā.

| miljonos euro |
| --- |
| | 2007. gads |
| Noteiktās finanšu korekcijas, kas: | |
| Atbilstības noskaidrošana | 532 |
| Finanšu grāmatojumu noskaidrošana un neievērotie maksājumu termiņi | 75 |
| Kopā | 607 |
| Dalībvalstu deklarētie pārkāpumi | 247 |
| Kopā | 854 |

miljonos euro

2007. gads

Noteiktās finanšu korekcijas, kas:

Atbilstības noskaidrošana

Atbilstības noskaidrošana

532

532

Finanšu grāmatojumu noskaidrošana un neievērotie maksājumu termiņi

Finanšu grāmatojumu noskaidrošana un neievērotie maksājumu termiņi

75

75

Kopā

607

Dalībvalstu deklarētie pārkāpumi

247

Kopā

Kopā

854

854

Komisija var veikt finanšu korekcijas saskaņā ar “atbilstības lēmumiem” tikai attiecībā uz izdevumiem, kas deklarēti laikposmā līdz 24 mēnešiem, pirms veikta revīzija attiecīgajā jomā, kurā attiecīgā dalībvalsts deklarējusi izdevumus. Summas, kas jāsaņem saskaņā ar finanšu korekcijām lauksaimniecības jomā, pamatojoties uz atbilstības lēmumiem, kuri vēl jāpieņem pēc Komisijas revīzijas, ir novērtētas 1,5 miljardu euro apmērā. Tās attiecas uz dažiem izdevumiem, kas deklarēti 2001.–2007. gadā un ir uzrādīti kā iespējamie aktīvi šo finanšu pārskatu paskaidrojumos.

6.4.1.2.   Saskaņā ar strukturālām darbībām veikto izdevumu atgūšana

Programmās veiktās kopējās finanšu korekcijas, pamatojoties uz Komisijas revīzijas darbu, Revīzijas palātas revīzijas darbu un divu programmu periodu slēgšanas procesu, ir šādas:

KOPĒJĀS FINANŠU KOREKCIJAS PAR 2000.–2006. GADU PROGRAMMĀM/ROJEKTIEM

| miljonos euro |
| --- |
| | Kopējās finanšu korekcijas 31.12.2006. | Fin. korekcijas bez Komisijas lēmumiem, 2007. g. | Fin. korekcijas ar Komisijas lēmumiem, 2007. g. | Kopējās finanšu korekcijas 31.12.2007. |
| Kohēzijas fonds | 99 | 4 | 0 | 103 |
| ERAF | 1 382 | 179 | 0 | 1 561 |
| ESF | 438 | 37 | 0 | 475 |
| ZVFI | 0 | 0 | 0 | 0 |
| ELVGF Virzības nodaļa | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Kopā | 1 920 | 220 | 0 | 2 140 |

miljonos euro

Kopējās finanšu korekcijas 31.12.2006.

Fin. korekcijas bez Komisijas lēmumiem, 2007. g.

Fin. korekcijas ar Komisijas lēmumiem, 2007. g.

Kopējās finanšu korekcijas 31.12.2007.

Kohēzijas fonds

99

4

0

103

ERAF

1 382

179

0

1 561

ESF

438

37

0

475

ZVFI

0

0

0

0

ELVGF Virzības nodaļa

1

0

0

1

Kopā

Kopā

1 920

1 920

220

220

0

0

2 140

2 140

Skaitļi, kas norādīti 2006. gada finanšu pārskata paskaidrojumos 3.1.4. punktā, (kopā 1 915 miljoni euro), attiecībā uz ERAF Kohēzijas fondu un ESF ietver aplēstās summas, kas attiecībā uz ERAF un Kohēzijas fondu bija minētas sākotnējās dalībvalstīm adresētās vēstulēs, ar kurām uzsāk finanšu korekciju procedūras. Šie skaitļi par kopējo summu 20,7 miljoni euro (18,7 miljoni euro — Kohēzijas fonds, 1 miljons euro — ERAF un 1 miljons euro — ESF), nav ietverti kopējo finanšu korekciju aprēķinos, jo tiem ir provizorisks raksturs. Attiecībā uz ERAF un Kohēzijas fondu finanšu korekcijas papildu 25,7 miljonu euro apmērā, kas iepriekš nebija norādītas un kas attiecas uz formāliem Komisijas lēmumiem, kas pieņemti līdz 2006. gadam (17,7 miljoni euro — Kohēzijas fonds, 8 miljoni euro — ERAF), ir pievienotas.

3.1.4.

KOPĒJĀS FINANŠU KOREKCIJAS PAR 1994.–1999. GADU PROGRAMMĀM/ROJEKTIEM

| miljonos euro |
| --- |
| | Kopējās finanšu korekcijas 31.12.2006. | Fin. korekcijas bez Komisijas lēmumiem 2007. g. | Fin. korekcijas ar Komisijas lēmumiem 2007. g. | Kopējās finanšu korekcijas 31.12.2007. |
| Kohēzijas fonds | 202 | 0 | 23 | 225 |
| ERAF | 818 | 4 | 36 | 858 |
| ESF | 340 | 0 | 5 | 345 |
| ZVFI | 15 | 24 | 0 | 39 |
| ELVGF Virzības nodaļa | 30 | 4 | 80 | 114 |
| Kopā | 1 405 | 32 | 144 | 1 581 |

miljonos euro

Kopējās finanšu korekcijas 31.12.2006.

Fin. korekcijas bez Komisijas lēmumiem 2007. g.

Fin. korekcijas ar Komisijas lēmumiem 2007. g.

Kopējās finanšu korekcijas 31.12.2007.

Kohēzijas fonds

202

0

23

225

ERAF

818

4

36

858

ESF

340

0

5

345

ZVFI

15

24

0

39

ELVGF Virzības nodaļa

30

4

80

114

Kopā

Kopā

1 405

1 405

32

32

144

144

1 581

1 581

Skaitļi, kas norādīti 2006. gada finanšu pārskata paskaidrojumos 3.1.4. punktā (kopā 1 677 miljoni euro) attiecībā uz ERAF Kohēzijas fondu un ESF, ietver aplēstās summas, kas minētas sākotnējās dalībvalstīm adresētās vēstulēs, ar kurām uzsāk finanšu korekciju procedūras. Šie skaitļi par kopējo summu 300 miljonu euro apmēra (58 miljoni euro — Kohēzijas fonds un 242 miljoni euro — ERAF), nav ietverti kopējo finanšu korekciju aprēķinos, jo tiem ir provizorisks raksturs. Finanšu korekcijas attiecībā uz ERAF papildu 16 miljonu euro apmērā un attiecībā uz ESF papildu 10 miljonu euro apmērā, kas iepriekš nebija norādītas un kas attiecas uz formāliem Komisijas lēmumiem, kas pieņemti līdz 2006. gadam, un 8 miljoni euro ZVFI, ir pievienotas.

3.1.4.

Kopējās 2007. gada strukturālo darbību finanšu korekcijas, kas ir 396 miljoni euro, var tikt sadalītas šādi:

| miljonos euro |
| --- |
| | ERAF | KF | ESF | ZVFI | ELVGF_G | KOPĀ |
| Finanšu korekcijas no 1994. līdz 1999. gadam: | | | | | | |
| Ar iekasēšanas rīkojumu (7) | 29 | 3 | 3 | 2 | 15 | 52 |
| Maksājuma samazināšana | 11 | 20 | 2 | 22 | 69 | 124 |
| Starpsumma no 1994. līdz 1999. gadam | 40 | 23 | 5 | 24 | 84 | 176 |
| Finanšu korekcijas no 2000. līdz 2006. gadam: | | | | | | |
| Vienošanās par neattaisnoto izdevumu atsaukšanu | 179 | 4 | 37 | 0 | 0 | 220 |
| Starpsumma no 2000. līdz 2006. gadam | 179 | 4 | 37 | 0 | 0 | 220 |
| Kopējās finanšu korekcijas | 219 | 27 | 42 | 24 | 84 | 396 |

miljonos euro

ERAF

KF

ESF

ZVFI

ELVGF_G

KOPĀ

Finanšu korekcijas no 1994. līdz 1999. gadam:

Ar iekasēšanas rīkojumu (7)

7

29

3

3

2

15

52

Maksājuma samazināšana

11

20

2

22

69

124

Starpsumma no 1994. līdz 1999. gadam

Starpsumma no 1994. līdz 1999. gadam

40

40

23

23

5

5

24

24

84

84

176

176

Finanšu korekcijas no 2000. līdz 2006. gadam:

Vienošanās par neattaisnoto izdevumu atsaukšanu

179

4

37

0

0

220

Starpsumma no 2000. līdz 2006. gadam

Starpsumma no 2000. līdz 2006. gadam

179

179

4

4

37

37

0

0

0

0

220

220

Kopējās finanšu korekcijas

Kopējās finanšu korekcijas

219

219

27

27

42

42

24

24

84

84

396

396

Šajā tabulā nav ietverti pašu dalībvalstu pārbaužu rezultāti par struktūrfondu izdevumiem. Turklāt summa 2,9 miljardu euro apmērā attiecas uz iespējamām finanšu korekcijām, kuras plānots atgūt no dalībvalstīm. Summa ir pamatota ar Komisijas revīzijas un Eiropas Revīzijas palātas konstatējumiem, kurus turpmāk uzrauga ģenerāldirektorāti. Šis ir labākais novērtējums 2007. gada kontu slēgšanas laikā, ņemot vērā pašreizējo situāciju revīziju pēcpārbaudēs, koriģējošo darbību plānu ieviešanu un izdotās vēstules par galīgo nostāju.

Dalībvalstu finanšu korekciju darbības saistībā ar 2007. gada strukturālām darbībām (atsauktās un atgūtās summas, un summas, kuras paredzēts atgūt)

Komisija pieprasa dalībvalstīm līdz katra gada 31. martam sniegt informāciju par atsauktām un atgūtām summām, un summām, kuras paredzēts atgūt, saistībā ar attiecīgā gada strukturālām darbībām un kumulatīvi par visu 2000.–2006. gada plānošanas periodu par visiem Struktūrfondiem un Kopienas iniciatīvām (ERAF, ESF, ELVGF un ZVFI). Komisija ir saņēmusi provizoriskos skaitļus par atsauktām un atgūtām summām 2007. gadā (apmēram 540 miljoni euro), un tie tiks koriģēti pēc tam, kad Komisija būs noskaidrojusi dažus jautājumus ar attiecīgajām dalībvalstīm. Pārskatītie skaitļi tiks norādīti pielikumā 19. gada ziņojumam par Struktūrfondu izpildi, kas tiks izdots vēlāk 2008. gadā. Saistībā ar finanšu korekcijām, ko ierosinājusi Komisija, pamatojoties uz pašas Komisijas vai citu ES struktūru revīzijas darbu, bet kurām dalībvalstis ir piekritušas un tās izpildījušas, pastāv iespējamība, ka šie dati pārklājas ar datiem par atsauktām summām, ko sniegušas dalībvalstis.

Jānorāda arī, ka Komisija pašlaik pārbauda informāciju, ko sniegušas vairākas dalībvalstis saskaņā ar Rīcības plāna 6.2. darbību Komisijai uzticētās pārraudzītājas lomas nostiprināšanai, īstenojot strukturālo darbību dalītu pārvaldību (COM(2008)97). Šā darba rezultātā varēs izdarīt skaidrus secinājumus par šo datu pilnīgumu un ticamību, kas būs pamats turpmākām darbībām, lai ieviestu nepieciešamos uzlabojumus saistībā ar informācijas sniegšanu par finanšu korekcijām.

6.4.2.   Saskaņā ar citiem vadības veidiem veikto izdevumu atgūšana

Attiecībā uz citiem vadības veidiem informācija par parādiem, kas veidojas iekasēšanas rīkojumu rezultātā, ir norādīta turpmāk tabulā. Līdzekļi, kas atgūti, atskaitot tos no nākamā maksājuma, nav iegrāmatoti šajos 2007. gada grāmatvedības uzskaites datos. Iekasēšanas rīkojumi, kas gada laikā izdoti, lai atgūtu iepriekš izmaksātās summas, bija 259 miljonu euro apmērā. No šīs summas 138 miljoni euro attiecas uz izdevumu atgūšanu, bet 121 miljons euro — uz priekšfinansējuma atgūšanu. Šajā pēdējā kategorijā grāmatvedības uzskaites dati nepieļauj nošķirt summas, kas attiecas uz neizmantotās priekšapmaksas atgūšanu, un summas, kas attiecas uz saņēmēja pieprasīto nepamatoto maksājumu atgūšanu. Tomēr atšķirībā no strukturālām darbībām, būtībā viss atgūtais priekšfinansējums, izņemot aģentūru rezultātus, tiek uzskatīts par nepareizi pieprasīto summu atgūšanu.

| miljonos euro |
| --- |
| 2007. gadā izdotie iekasēšanas rīkojumi par nepamatotiem maksājumiem | 2007. gads |
| Ārējie darījumi | 178 |
| Iekšējās politikas jomas | 81 |
| Kopā | 259 |

miljonos euro

2007. gadā izdotie iekasēšanas rīkojumi par nepamatotiem maksājumiem

2007. gads

Ārējie darījumi

178

Iekšējās politikas jomas

81

Kopā

Kopā

259

259

6.5.   KOPSAVILKUMS PAR NEPAMATOTI IZMAKSĀTO SUMMU ATGŪŠANU 2007. GADĀ

Turpmāk tabulā norādīta labākā prognozējamā kopsumma, kas 2007. gadā noteikta kā summa, kuru paredzēts atgūt. Kā skaidrots iepriekš, tajā nav ietverti pašu dalībvalstu veikto pārbaužu rezultāti par strukturālo darbību izdevumiem, kā arī nav ietvertas visas summas, kas atgūtas, atskaitot tās no nākamā maksājuma par ārējiem darījumiem un iekšējās politikas jomām. Iekasēšanas rīkojumi, kas attiecas uz priekšfinansēšanas risku, ir lielāki nekā summas, kas attiecas uz neizmantotās priekšapmaksas atgūšanu (kas nav saistīti ar neregulāriem maksājumiem).

Kopsavilkums par nepamatoti izmaksāto summu atgūšanu

| miljonos euro |
| --- |
| | 2007. gads | 2006. gads |
| ELVGF | | |
| — | finanšu korekcijas |

miljonos euro

2007. gads

2006. gads

ELVGF

ELVGF

—

finanšu korekcijas

607

839

| — | dalībvalstu paziņotie pārkāpumi |
| --- | --- |

—

dalībvalstu paziņotie pārkāpumi

247

108

Struktūrfondi un kohēzijas fondi (1994.–1999. gada un 2000.–2006. gada programmas)

Struktūrfondi un kohēzijas fondi (1994.–1999. gada un 2000.–2006. gada programmas)

396

807

Iekasēšanas rīkojumi par nepamatoti izmaksātām summām:

Iekasēšanas rīkojumi par nepamatoti izmaksātām summām:

| — | ārējie darījumi |
| --- | --- |

—

ārējie darījumi

178

172

| — | iekšējās politikas jomas |
| --- | --- |

—

iekšējās politikas jomas

81

85

Kopā

Kopā

1 509

1 509

2 011

2 011

7.   FINANŠU RISKA PĀRVALDĪBA

EIROPAS KOMISIJAS FINANŠU LĪDZEKĻU OPERĀCIJAS

Turpmākā informācija attiecas uz Eiropas Komisijas veiktajām finanšu līdzekļu operācijām, lai izpildītu tās budžetu. Komisijas budžeta izpildei nepieciešamo finanšu līdzekļu operāciju pārvaldības noteikumi un principi ir noteikti Regulā (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 (kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 2028/2004) un Finanšu regulā (Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006), un tās Īstenošanas noteikumos (Komisijas Regula (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 478/2007).

Saskaņā ar iepriekšminētajiem noteikumiem ir piemērojami šādi galvenie principi.

| — | Pašu resursus apmaksā dalībvalstis, iemaksājot summas kontā, ko šajā nolūkā Komisijas vārdā atver valsts kase vai iestāde, ko izraugās katra dalībvalsts. Iepriekšminētos kontus Komisija drīkst izmantot tikai, lai segtu tās vajadzības pēc naudas līdzekļiem. |
| --- | --- |

—

Pašu resursus apmaksā dalībvalstis, iemaksājot summas kontā, ko šajā nolūkā Komisijas vārdā atver valsts kase vai iestāde, ko izraugās katra dalībvalsts. Iepriekšminētos kontus Komisija drīkst izmantot tikai, lai segtu tās vajadzības pēc naudas līdzekļiem.

| — | Dalībvalstis pašu resursus apmaksā savas valsts valūtā, turpretī Komisijas maksājumi galvenokārt tiek veikti EUR. |
| --- | --- |

—

Dalībvalstis pašu resursus apmaksā savas valsts valūtā, turpretī Komisijas maksājumi galvenokārt tiek veikti EUR.

| — | Komisijas vārdā atvērtos bankas kontus nedrīkst pārtērēt. |
| --- | --- |

—

Komisijas vārdā atvērtos bankas kontus nedrīkst pārtērēt.

| — | Kontu atlikumi, kas ir citās valūtās nevis EUR, vai nu tiek izmantoti maksājumiem tajā pašā valūtā vai periodiski konvertēti EUR (ņemot vērā Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, ja tas attiecas uz līdzekļiem, kas turēti pašu resursu kontos). |
| --- | --- |

—

Kontu atlikumi, kas ir citās valūtās nevis EUR, vai nu tiek izmantoti maksājumiem tajā pašā valūtā vai periodiski konvertēti EUR (ņemot vērā Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, ja tas attiecas uz līdzekļiem, kas turēti pašu resursu kontos).

Papildus pašu resursu kontiem Komisija atver citus bankas kontus centrālajās bankās un komercbankās, lai varētu veikt maksājumus un saņemt citus ieņēmumus, kas nav dalībvalstu iemaksas budžetā. Visi šie konti (izņemot kontus, kas paredzēti ieņēmumiem) katru dienu tiek papildināti, ņemot vērā no tiem veicamos maksājumus. Visos šajos kontos tiek turēti minimālie naudas atlikumi, lai varētu veikt steidzamus maksājumus, ja izņēmuma kārtā rodas aizkavēšanās to finansēšanā. Ieņēmumu kontu atlikumi regulāri tiek pārskaitīti uz pašu resursu kontiem vai citiem kontiem atkarībā no finanšu līdzekļu nepieciešamības.

Visas komercbankas, kurās Komisijai ir bakas konti, tiek izvēlētas konkursa rezultātā. Avansu konti tiek atvērti saskaņā ar Finanšu regulas 63. pantu, un banku konti šo kontu vajadzībām tiek atvērti bankās, kas izvēlētas, izmantojot vienkāršotu konkursu procedūru.

7.1.   DARBĪBAS RISKS

Finanšu līdzekļu un maksājumu operācijas lielā mērā ir automatizētas un balstītas uz modernām informācijas sistēmām. Īpašas procedūras tiek piemērotas, lai garantētu sistēmu drošību un nodrošinātu pienākumu sadali saskaņā ar Finanšu regulu, Komisijas iekšējās kontroles standartiem un revīzijas principiem. Finanšu līdzekļu un maksājumu operāciju vadību regulē rakstveida vadlīniju un procedūru kopums, kuru mērķis ir samazināt darbības un finanšu riskus un nodrošināt atbilstošu kontroles līmeni. Tās attiecas uz dažādām darbības jomām, un atbilstība pamatnostādnēm un procedūrām tiek regulāri pārbaudīta. Tās jo īpaši ietver:

| — | bankas kontu atvēršanu un slēgšanu, |
| --- | --- |

—

bankas kontu atvēršanu un slēgšanu,

| — | finanšu sistēmu parametru modeli, |
| --- | --- |

—

finanšu sistēmu parametru modeli,

| — | finanšu līdzekļu plānošanu un prognozēšanu, |
| --- | --- |

—

finanšu līdzekļu plānošanu un prognozēšanu,

| — | maksājumu veikšanu un naudas līdzekļu vadību, |
| --- | --- |

—

maksājumu veikšanu un naudas līdzekļu vadību,

| — | valūtas maiņas operācijas, |
| --- | --- |

—

valūtas maiņas operācijas,

| — | banku izvēli, |
| --- | --- |

—

banku izvēli,

| — | darījumu un banku saskaņošanas uzraudzību, |
| --- | --- |

—

darījumu un banku saskaņošanas uzraudzību,

| — | trešo personu dokumentu saglabāšanu un kontroli. |
| --- | --- |

—

trešo personu dokumentu saglabāšanu un kontroli.

7.2.   FINANŠU RISKS

Valūtas risks

Dalībvalstu samaksātie pašu resursi valūtās, kas nav EUR, tiek turēti pašu resursu kontos. Tie tiek konvertēti EUR, ja rodas nepieciešamība segt maksājumus, kas jāveic EUR, vai nelielā skaitā gadījumu tie tiek tieši izmantoti maksājumiem, kas jāveic tajā pašā valūtā.

Komisijai komercbankās ir vairāki konti ES valūtās, kas nav EUR, un USD, lai vērtu veikt maksājumus, kas noteikti šajās valūtās. Šie konti tiek papildināti atkarībā no veicamā maksājama summas; tā rezultātā to diennakts atlikumi ir ļoti nelieli, un tie ir tikai daļēji pakļauti ārvalstu valūtas maiņas kursu svārstībām.

Ja dažādi ieņēmumi (izņemot pašu resursus) tiek saņemti valūtās, kas nav EUR, tos vai nu pārskaita uz citiem kontiem tajā pašā valūtā, ja tie ir vajadzīgi maksājumu izpildei, vai konvertē EUR un pārskaita uz citu EUR kontu atkarībā no nepieciešamības pēc finanšu līdzekļiem. Avansa konti, kas tiek turēti valūtās, kas nav EUR, tiek papildināti atkarībā no aprēķināto vietējo īstermiņa maksājumu nepieciešamības tajā pašā valūtā. Šo kontu atlikumi tiek turēti atbilstoši to attiecīgajiem limitiem.

Kredīta risks

Lielākā daļa Komisijas finanšu līdzekļu saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 tiek turēti kontos, ko dalībvalstis atvērušas, lai veiktu iemaksas (pašu resursus). Visi šie konti tiek turēti dalībvalstu valsts kasēs vai valstu centrālajās bankās. Šīs iestādēs Komisijai praktiski nerada kredīta risku.

Neliela Komisijas finanšu līdzekļu daļa tiek turēta komercbankās, lai varētu veikt maksājumus vai citas banku operācijas. Tā ir parasta prakse, ka komercbanku konti tiek papildināti nepieciešamības brīdī. Tā rezultātā šajos kontos turētās summas diennaktī parasti ir ļoti nelielas (vidēji no 100 miljoniem euro līdz 200 miljoniem euro, un sadalītas starp vairāk nekā 30 kontiem), un tādējādi Komisijas kredīta risks ir neliels. Papildus tam tiek piemērotas īpašas pamatnostādnes par komercbanku izvēli, lai vēl vairāk samazinātu kredīta risku.

Visas komercbankas tiek izvēlētas konkursu kārtībā. Minimālais īstermiņa kredītreitings, kas nepieciešams, lai piedalītos konkursā, ir Moody's P-1 vai līdzvērtīgs (S&P A-1 vai Fitch F1). Īpašos apstākļos var tikt prasīts zemāks līmenis. Visos līgumos ir paredzēta iespēja, ka Komisija nekavējoties var pārtraukt līgumu, ja līgumslēdzējas puses reitings tiek pārskatīts un nesasniedz nepieciešamo minimālo līmeni.

Moody's P-1

S&P A-1

Fitch F1

Avansu konti tiek turēti vietējās bankās, kuras tiek izvēlētas, izmantojot vienkāršotu konkursa procedūru. Reitinga prasības ir atkarīgas no vietējās situācijas un var būtiski atšķirties katrā valstī. Lai ierobežotu kredītriska ietekmi, šo kontu atlikumi tiek turēti zemākajā iespējamā līmenī (ņemot vērā darbības nepieciešamības), tie tiek regulāri papildināti, un piemērotos limitus katru gadu pārskata.

Procentu likmju risks

Saskaņā ar 9. pantu Regulā (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 par kontiem, kas atvērti dalībvalstu valsts kasēs vai valstu centrālajās bankās, netiek saņemti procenti un tos tur bez maksas. Atlīdzība par visiem citiem kontiem, kas tiek turēti valstu centrālajās bankās, ir atkarīga no katras bankas piedāvātajiem īpašajiem nosacījumiem; piemērojamās procentu likmes ir mainīgas un tiek koriģētas, ņemot vērā tirgus svārstības.

Procentus lielākajai daļai komercbankās turēto kontu aprēķina, pamatojoties uz mainīgiem rādītājiem, kas saistīti ar ECB minimālo likmi tās galvenajām refinansēšanas darbībām, un tos koriģē, ņemot vērā jebkuras šīs likmes svārstības. Tā rezultātā Komisija neuzņemas procentu likmju risku.

7.3.   NAUDAS SODU PAGAIDU MAKSĀJUMU PĀRVALDĪBA

Turpmākā informācija attiecas uz finanšu līdzekļu operācijām, ko veic Eiropas Komisija, lai administrētu naudas sodu pagaidu maksājumus (nauda, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi).

Valūtas risks

Tā kā visi naudas sodi tiek uzlikti un maksāti EUR, Komisija nav pakļauta nekādām ārvalstu valūtas maiņas kursu svārstībām.

Kredīta risks

Tiek piemērotas pamatnostādnes, lai izvēlētos baku, kurā tiek turēti naudas līdzekļi, un risks, kas saistīts ar kādu līgumslēdzēju pusi, ir ierobežots. Visi naudas līdzekļi tie turēti norēķinu kontos un tos var izņemt jebkurā laikā bez iepriekšēja paziņojuma. Bankas izvēlas, izmantojot konkursus. Minimālais baku depozītu ilgtermiņa reitings, kas nepieciešams, lai varētu piedalīties konkursa procedūrā, ir Moody's Aa vai līdzvērtīgs (tas ir, S&P AA- vai Fitch AA-).

Moody's Aa

S&P AA-

Fitch AA-

Risks, kas saistīts ar kādu līgumslēdzēju pusi, ir ierobežots līdz 5 % no tā “kapitāla + rezervēm + subordinētiem aizdevumiem”, kas izriet no tās apstiprinātiem konsolidētajiem pārskatiem. Šo robežu pārskata vismaz vienu reizi gadā. Visos līgumos ir paredzēta iespēja, ka Komisija nekavējoties var pārtraukt līgumu, ja līgumslēdzējas puses reitings tiek pārskatīts vai nesasniedz nepieciešamo minimālo līmeni.

Procentu likmju risks

Visu kontu procenti tiek aprēķināti, pamatojoties uz mainīgiem rādītājiem, kas saistīti ar ECB minimālo likmi tās galvenajām refinansēšanas darbībām, un tos koriģē, ņemot vērā jebkuras šīs likmes svārstības. Tā rezultātā Komisija neuzņemas procentu likmju risku.

AIZŅĒMUMU UN AIZDEVUMU DARBĪBAS UN GARANTIJU FONDS

Turpmākā informācija attiecas uz aizdevumiem un aizņēmumiem, ko ir veikusi Eiropas Komisija, izmantojot finansiālo palīdzību makroekonomikas līmenī (
  MFA
  ) un
  Euratom
  , kā arī Garantiju fondu.

MFA

Euratom

Garantiju fondu

7.4.   RISKA PĀRVALDĪBAS POLITIKAS UN NODROSES DARBĪBAS

MFA un Euratom

un

Aizdevumu un aizņēmumu darbības, kā arī attiecīgo finanšu līdzekļu pārvaldību Kopienas veic saskaņā ar attiecīgiem Euratom un Padomes lēmumiem (8), ja tie ir piemērojami, un saskaņā ar iekšējām pamatnostādnēm. Ir izstrādātas rakstiskas procedūru rokasgrāmatas, kas aptver tādas īpašas jomas kā aizņēmumi, aizdevumi un finanšu līdzekļu pārvaldība, un tās izmanto attiecīgās funkcionālās struktūrvienības. Ir noteikti un novērtēti finansiālie un darbības riski, un regulāri tiek pārbaudīta atbilstība iekšējām pamatnostādnēm un procedūrām.

Euratom

8

Parasti netiek veiktas nodroses darbības, jo aizdevumu darbības tiek finansētas, izmantojot kompensējošas (“back-to-back”) darbības, un tāpēc, ka nav esošu atklātu valūtas pozīciju.

back-to-back

Garantiju fonds

Noteikumi un principi attiecībā uz Garantiju fonda (skatīt E. iedaļas 2.3.2. paskaidrojumu) aktīvu pārvaldību ir noteikti konvencijā starp Eiropas Komisiju un Eiropas Investīciju banku (EIB), kas noslēgta 1994. gada 25. novembrī, un ar turpmākiem grozījumiem 1996. gada 17. un 23. decembrī un 2002. gada 8. maijā.

E.

2.3.2.

Galvenie principi, kas tieši izklāstīti konvencijā, ir šādi.

| — | Garantiju fonds strādās tikai ar vienu valūtu — EURO. Tas veiks ieguldījumus šajā valūtā, lai izvairītos no valūtas maiņas kursa riska. |
| --- | --- |

—

Garantiju fonds strādās tikai ar vienu valūtu — EURO. Tas veiks ieguldījumus šajā valūtā, lai izvairītos no valūtas maiņas kursa riska.

| — | Aktīvu pārvaldība tiks balstīta uz tradicionāliem piesardzības noteikumiem, kas ir jāievēro attiecībā uz finanšu darbībām. Būs jāpievērš uzmanība, lai samazinātu risku un nodrošinātu, ka pārvaldītajiem aktīviem ir pietiekama likviditāte un pārvedamība, ņemot vērā ieguldījumus, ar ko saskarsies Garantiju fonds. |
| --- | --- |

—

Aktīvu pārvaldība tiks balstīta uz tradicionāliem piesardzības noteikumiem, kas ir jāievēro attiecībā uz finanšu darbībām. Būs jāpievērš uzmanība, lai samazinātu risku un nodrošinātu, ka pārvaldītajiem aktīviem ir pietiekama likviditāte un pārvedamība, ņemot vērā ieguldījumus, ar ko saskarsies Garantiju fonds.

| — | Garantiju fonds varēs izmantot visus nodroses instrumentus pret tirgus un procentu riskiem, ko jau izmanto EIB portfeļa nodaļa. |
| --- | --- |

—

Garantiju fonds varēs izmantot visus nodroses instrumentus pret tirgus un procentu riskiem, ko jau izmanto EIB portfeļa nodaļa.

| — | Portfeļa pārvaldība tiks balstīta uz optimālu termiņu un uz iespējami labāko sadalījumu starp īstermiņu un ilgtermiņu, lai gūtu izdevīgumu no likmju līknes. Lai varētu steidzami mainīt portfeļa termiņu attiecīgi paredzamiem tirgus apstākļiem nākotnē, ieguldītājs izmantos tikai nodroses vajadzībām tirgū pieejamos instrumentus, ar kuriem EIB ir vajadzīgā pieredze. |
| --- | --- |

—

Portfeļa pārvaldība tiks balstīta uz optimālu termiņu un uz iespējami labāko sadalījumu starp īstermiņu un ilgtermiņu, lai gūtu izdevīgumu no likmju līknes. Lai varētu steidzami mainīt portfeļa termiņu attiecīgi paredzamiem tirgus apstākļiem nākotnē, ieguldītājs izmantos tikai nodroses vajadzībām tirgū pieejamos instrumentus, ar kuriem EIB ir vajadzīgā pieredze.

7.5.   VALŪTAS RISKS

Tā kā visi finanšu aktīvi un saistības ir izteikti euro, Kopienas nav pakļautas ārvalstu valūtas maiņas kursu svārstību ietekmei attiecībā uz finansiālo stāvokli un naudas plūsmām.

7.6.   PROCENTU LIKMJU RISKS

Sakarā ar aizdevumu un aizņēmu darbībām Kopienām ir ievērojami aktīvi un pasīvi, kuriem jāmaksā procenti.

MFA un Euratom

un

Aizdevumi, kas piešķirti ar mainīgām procentu likmēm, pakļauj Kopienu naudas plūsmu procentu likmju riskam. Šādi aizdevumi ir apmēram 93 % no kopējā aizņēmumu apjoma. Tomēr procentu likmju riski no aizņēmumiem tiek kompensēti ar aizdevumiem uz līdzvērtīgiem noteikumiem (“back-to-back” darbības). Bilances datumā Kopienām bija aizdevumi ar mainīgām likmēm (nominālā izteiksmē) par summu 1,18 miljardu euro apmērā (2006. gadā — 1,32 miljardi euro), kuriem ik pēc 6 mēnešiem nosaka jaunas likmes. Kopienām 2007. gadā bija arī aizdevumi ar nemainīgām likmēm (nominālā izteiksmē) par summu 85 miljonu euro apmērā (2005. gadā — 85 miljoni euro), kuriem galīgais termiņš ir ilgāks par pieciem gadiem.

back-to-back

Garantiju fonds

Nodroses instrumentus var izmantot, lai pārvaldītu (tirgus) procentu likmju risku Garantiju fondam. Tomēr saskaņā ar vienošanos starp Komisiju un EIB pašreiz būtiskus riskus neuzņemas, un tāpēc nodroses pasākumi netiek veikti. Visi darījumi un operācijas notiek tikai euro, tāpēc nav vajadzīga attiecīga nodrose. Garantiju fonda avuāru sadalījums 2007. gada 31. decembrī un 2006. gada 31. decembrī (tirgus vērtība, izņemot uzkrātos procentus) ir norādīts turpmāk tabulā.

| miljonos euro |
| --- |
| Segmenti | Nemainīgas procentu likmes ieguldījumi | Mainīgas likmes vērtspapīri | Kopā |
| Mazāk par 3 mēnešiem | No 3 mēnešiem līdz 1 gadam | 1–10 gadi |
| 2007. | 2006. | 2007. | 2006. | 2007. | 2006. | 2007. | 2006. | 2007. | 2006. |
| Norēķinu konti | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Īstermiņa noguldījumi — nominālā izteiksmē | 247 | 437 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 247 | 437 |
| Pārdošanai pieejamie aktīvi | 25 | 57 | 84 | 51 | 703 | 733 | 71 | 76 | 883 | 917 |
| Kopā | 273 | 495 | 84 | 51 | 703 | 733 | 71 | 76 | 1 131 | 1 355 |
| Procenti | 24 % | 36 % | 7 % | 4 % | 63 % | 54 % | 6 % | 6 % | 100 % | 100 % |

miljonos euro

Segmenti

Nemainīgas procentu likmes ieguldījumi

Mainīgas likmes vērtspapīri

Kopā

Mazāk par 3 mēnešiem

No 3 mēnešiem līdz 1 gadam

1–10 gadi

2007.

2006.

2007.

2006.

2007.

2006.

2007.

2006.

2007.

2006.

Norēķinu konti

1

1

0

0

0

0

0

0

1

1

1

Īstermiņa noguldījumi — nominālā izteiksmē

247

437

0

0

0

0

0

0

247

247

437

Pārdošanai pieejamie aktīvi

25

57

84

51

703

733

71

76

883

883

917

Kopā

Kopā

273

273

495

84

84

51

703

703

733

71

71

76

1 131

1 131

1 355

Procenti

24 %

24 %

36 %

7 %

7 %

4 %

63 %

63 %

54 %

6 %

6 %

6 %

100 %

100 %

100 %

Efektīvās procentu likmes intervāls attiecībā uz naudu un naudas ekvivalentiem (termiņnoguldījumi) 2007. gada 31. decembrī bija no 4,12 % līdz 4,83 %. Attiecībā uz pārdošanai pieejamo vērtspapīru portfeli efektīvās procentu likmes intervāls bija no 2,94 % līdz 5,52 %.

7.7.   KREDĪTRISKS

Kopienas uzņemas kredītrisku, kas ir risks, ka partneris nevarēs pilnībā samaksāt summas termiņā. Kredītrisku pārvalda vispirms, iegūstot valsts garantijas Euratom gadījumā, pēc tam, izmantojot Garantiju fondu. Garantiju fonds ārējām darbībām (9) tika izveidots 1994. gadā, lai segtu parāda risku saistībā ar aizņēmumiem, ar kuriem finansē aizdevumus valstīm ārpus Eiropas Savienības. Lai novērstu maksājumu aizkavēšanos struktūras dēļ, šādus aizņēmumus apkalpo, izmantojot naudas avansus no EK budžeta. Ja trīs mēnešus pēc maksājuma termiņa tiek apstiprināts, ka saņēmēja valsts nav pildījusi saistības, naudas avansus atmaksā budžetā no Garantiju fonda ārējām darbībām.

Euratom

9

MFA un Euratom

un

Kopienu lielākais kredītrisks koncentrējas attiecībā uz Bulgāriju, Rumāniju un Serbiju un Melnkalni. Šīm valstīm attiecīgi ir piešķirti apmēram 27 %, 28 % un 22 % no kopējā aizdevumu apjoma. Attiecībā uz finanšu līdzekļu darbībām ir jāpiemēro norādes par partneru izvēli. Funkcionālās struktūrvienības attiecīgi varēs veikt darījumus tikai ar atbilstīgām bankām, kuras ir iekļautas “banku sarakstā, ar kurām ir atļauta sadarbība”, un ievērojot būtiskus ierobežojumus attiecībā uz partneri.

Garantiju fonds

Garantiju fonda termiņnoguldījumi — partneru profils

Saskaņā ar nolīgumu starp Kopienu un EIB par Garantiju fonda pārvaldību minimālajam kredītvērtējumam visiem starpbanku ieguldījumiem ir jābūt A1. Īstermiņa starpbanku ieguldījumi, ieskaitot uzkrātos procentus, pa partneru veidiem 31.12.2007. ir šādi.

| miljonos euro |
| --- |
| Reitings | 31.12.2007. | 31.12.2006. |
| A1 | 75 | 30 % | 171 | 39 % |
| A2 | 0 | 0 % | 0 | 0 % |
| Aa1 | 20 | 8 % | 44 | 10 % |
| Aa2 | 53 | 22 % | 57 | 13 % |
| Aa3 | 100 | 40 % | 167 | 38 % |
| Kopā | 248 | 100 % | 439 | 100 % |

miljonos euro

Reitings

31.12.2007.

31.12.2006.

A1

75

30 %

171

39 %

A2

0

0 %

0

0 %

Aa1

20

8 %

44

10 %

Aa2

53

22 %

57

13 %

Aa3

100

40 %

167

38 %

Kopā

Kopā

248

248

100 %

100 %

439

439

100 %

100 %

Pārdošanai pieejamie Garantiju fonda aktīvi — emitentu profils

Emitentu profils (tirgus vērtība, izņemot uzkrātos procentus) 2007. gada 31. decembrī ir šāds:

| miljonos euro |
| --- |
| Emitents | 31.12.2007. | 31.12.2006. |
| Citi emitenti AAA | 310 | 35 % | 361 | 40 % |
| Supra Aaa | 5 | 1 % | 15 | 2 % |
| Valdības/aģentūras Aaa | 196 | 22 % | 225 | 25 % |
| Valdības/aģentūras Aa1 | 72 | 8 % | 58 | 6 % |
| Valdības/aģentūras Aa2 | 0 | 0 % | 0 | 0 % |
| Valdības/aģentūras Aa3 | 81 | 9 % | 67 | 7 % |
| Valdības/aģentūras A1 | 73 | 8 % | 49 | 5 % |
| Valdības/aģentūras A2 | 132 | 15 % | 122 | 13 % |
| Valdības/aģentūras A3 | 4 | 1 % | 10 | 1 % |
| Valdības/aģentūras Baa1 | 10 | 1 % | 10 | 1 % |
| Valdības/aģentūras NR | 0 | 0 % | 0 | 0 % |
| Kopā | 883 | 100 % | 917 | 100 % |

miljonos euro

Emitents

31.12.2007.

31.12.2006.

Citi emitenti AAA

310

35 %

361

40 %

Supra Aaa

Supra

5

1 %

15

2 %

Valdības/aģentūras Aaa

196

22 %

225

25 %

Valdības/aģentūras Aa1

72

8 %

58

6 %

Valdības/aģentūras Aa2

0

0 %

0

0 %

Valdības/aģentūras Aa3

81

9 %

67

7 %

Valdības/aģentūras A1

73

8 %

49

5 %

Valdības/aģentūras A2

132

15 %

122

13 %

Valdības/aģentūras A3

4

1 %

10

1 %

Valdības/aģentūras Baa1

10

1 %

10

1 %

Valdības/aģentūras NR

0

0 %

0

0 %

Kopā

Kopā

883

883

100 %

100 %

917

917

100 %

100 %

Visi turētie vērtspapīri atbilst šādiem kritērijiem:

| — | tos ir emitējušas Eiropas Savienības valstis vai Eiropas Savienības garantētas iestādes, G10 vai pārvalstiskas struktūras; |
| --- | --- |

—

tos ir emitējušas Eiropas Savienības valstis vai Eiropas Savienības garantētas iestādes, G10 vai pārvalstiskas struktūras;

| — | vai tos ir emitējušas citas suverēnas valstis, kas atbilst vismaz AA3 vērtējumam; |
| --- | --- |

—

vai tos ir emitējušas citas suverēnas valstis, kas atbilst vismaz AA3 vērtējumam;

| — | vai tos ir emitējis cits emitents, kas atbilst vismaz AAA vērtējumam. |
| --- | --- |

—

vai tos ir emitējis cits emitents, kas atbilst vismaz AAA vērtējumam.

7.8.   PATIESĀ VĒRTĪBA

MFA un Euratom aizdevumu un aizņēmumu novērtētā patiesā vērtība tiek noteikta, izmantojot diskontētas naudas plūsmas modeli. Saskaņā ar minēto modeli plānotās naudas plūsmas tiek diskontētas, piemērojot AAA ienesīguma līknes atbilstīgi atlikušajam termiņam. Tiek pieņemts, ka mainīgas likmes aizdevuma novērtētā patiesā vērtība līdzinās tā uzskaites vērtības summai, jo ik pēc 6 mēnešiem tiek noteiktas jaunas likmes atbilstoši tirgus procentu likmēm.

MFA

Euratom

Bilances datumā nemainīgas likmes aizdevumu un aizņēmumu novērtētā patiesā vērtība ir 90 miljoni euro (2006. gadā — 93 miljoni euro) un 89 miljoni euro (2006. gadā — 93 miljoni euro) salīdzinājumā attiecīgi ar atbilstošu uzskaites vērtību 87 miljoni euro (2006. gadā — 87 miljoni euro) un 87 miljoni euro (2006. gadā — 87 miljoni euro).

7.9.   LIKVIDITĀTES STĀVOKLIS

Turpmāk dotajā tabulā ir sniegta Garantiju fonda aktīvu un pasīvu analīze, grupējot aktīvus un pasīvus pēc atbilstīgiem termiņiem, pamatojoties uz atlikušo laika periodu no bilances datuma līdz līguma termiņa beigām. Analīze ir sagatavota saskaņā ar vispiesardzīgākajiem pieņēmumiem attiecībā uz gala termiņiem. Tāpēc attiecībā uz pasīviem ir norādīts agrākais iespējamais atmaksas datums, bet attiecībā uz aktīviem — vēlākais iespējamais atmaksas datums. Aktīvi un pasīvi, kuriem nav līgumiski noteikta gala termiņa, ir grupēti kopā kategorijā “nenoteikts termiņš”.

| miljonos euro |
| --- |
| Termiņš | Mazāk par 3 mēnešiem | No 3 mēnešiem līdz 1 gadam | 1-10 gadi | Nenoteikts termiņš | Kopā |
| Aktīvi (EUR): |
| Norēķinu konti | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Īstermiņa noguldījumi | 248 | 0 | 0 | 0 | 248 |
| No kuriem uzkrātie procenti | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Pārdošanai pieejamie aktīvi | 38 | 109 | 754 | 3 | 904 |
| No kuriem uzkrātie procenti | 7 | 13 | 0 | 0 | 20 |
| Kopā | 287 | 109 | 754 | 3 | 1 153 |
| Pasīvi (EUR): |
| Pašu kapitāls | 0 | 0 | 0 | 1 152 | 1 152 |
| Kreditoru parādi | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Kopā | 1 | 0 | 0 | 1 152 | 1 153 |
| Neto likviditātes stāvoklis 31.12.2007. | 286 | 109 | 754 | (1 149) | 0 |
| Uzkrātais likviditātes stāvoklis 31.12.2007 | 286 | 395 | 1 149 | 0 | |

miljonos euro

Termiņš

Mazāk par 3 mēnešiem

No 3 mēnešiem līdz 1 gadam

1-10 gadi

Nenoteikts termiņš

Kopā

Aktīvi (EUR):

Norēķinu konti

1

0

0

0

1

1

Īstermiņa noguldījumi

248

0

0

0

248

248

No kuriem uzkrātie procenti

No kuriem uzkrātie procenti

1

1

0

0

0

0

0

0

1

1

Pārdošanai pieejamie aktīvi

38

109

754

3

904

904

No kuriem uzkrātie procenti

No kuriem uzkrātie procenti

7

7

13

13

0

0

0

0

20

20

Kopā

Kopā

287

287

109

109

754

754

3

3

1 153

1 153

Pasīvi (EUR):

Pašu kapitāls

0

0

0

1 152

1 152

1 152

Kreditoru parādi

1

0

0

0

1

1

Kopā

Kopā

1

1

0

0

0

0

1 152

1 152

1 153

1 153

Neto likviditātes stāvoklis 31.12.2007.

Neto likviditātes stāvoklis 31.12.2007.

286

286

109

109

754

754

(1 149)

(1 149)

0

0

Uzkrātais likviditātes stāvoklis 31.12.2007

Uzkrātais likviditātes stāvoklis 31.12.2007

286

286

395

395

1 149

1 149

0

0

EIROPAS OGĻU UN TĒRAUDA KOPIENA (likvidēšanas procesā)

Turpmākā informācija attiecas uz aizdevumiem un aizņēmumiem, kā arī finanšu darbībām, ko ir veikušas Eiropas Kopienas, izmantojot Eiropas Ogļu un tērauda kopienu (likvidēšanas procesā). Turpmākā informācija ir pieejama likvidējamās EOTK pārskatos.

Eiropas Ogļu un tērauda kopienu (likvidēšanas procesā)

7.10.   RISKA PĀRVALDĪBAS POLITIKAS UN NODROSES DARBĪBAS

Pēc EOTK līguma termiņa beigām 2002. gada 23. jūlijā saskaņā ar Lēmumu 2003/76/EK EOTK aktīvi un saistības pāriet Eiropas Kopienām, un Kopienu saistību likvidāciju vada Komisija. Tādējādi likvidējamai EOTK nav paredzēts izsniegt jaunus aizdevumus un saņemt attiecīgu finansējumu. Jauni EOTK aizņēmumi tiek attiecināti uz refinansēšanu ar mērķi samazināt fondu izmaksas.

Aktīvu un pasīvu pārvaldība Komisijā tiek veikta saskaņā ar iekšējām pamatnostādnēm. Ir izstrādātas rakstiskas procedūru rokasgrāmatas, kas aptver tādas īpašas jomas kā aizņēmumi, aizdevumi un finanšu līdzekļu pārvaldība, un tās lieto attiecīgās funkcionālās struktūrvienības. Ir noteikti un novērtēti finansiālie un darbības riski, un regulāri tiek pārbaudīta atbilstība iekšējām pamatnostādnēm un procedūrām. Finanšu līdzekļu operācijām piemēro piesardzīgas pārvaldības principus ar mērķi ierobežot darbības risku, partnera risku un tirgus risku. Ieguldījumus pamatā attiecina uz šādām kategorijām — termiņnoguldījumi bankās, naudas tirgus instrumenti, nemainīgas un mainīgas likmes obligācijas.

Galvenie ieguldījumu ierobežojumi kategorijām ir šādi.

| — | Attiecībā uz termiņnoguldījumiem 100 miljoni euro katrai bankai vai 5 % no bankas pašu kapitāla atkarībā no tā, kurš no šiem rādītājiem ir mazāks, ja attiecīgs īstermiņa vērtējums ir vismaz A-1 (S&P) vai līdzvērtīgs. |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz termiņnoguldījumiem 100 miljoni euro katrai bankai vai 5 % no bankas pašu kapitāla atkarībā no tā, kurš no šiem rādītājiem ir mazāks, ja attiecīgs īstermiņa vērtējums ir vismaz A-1 (S&P) vai līdzvērtīgs.

S&P

| — | Attiecībā uz obligācijām, ko emitējušas dalībvalstis vai Eiropas Savienības iestādes vai par kurām tās galvojušas, maksimālā pieļaujamā summa ir 250 miljoni euro attiecībā uz katru dalībvalsti vai iestādi atkarībā no tās vērtējuma. |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz obligācijām, ko emitējušas dalībvalstis vai Eiropas Savienības iestādes vai par kurām tās galvojušas, maksimālā pieļaujamā summa ir 250 miljoni euro attiecībā uz katru dalībvalsti vai iestādi atkarībā no tās vērtējuma.

| — | Attiecībā uz citu suverēnu valstu un pārvalstisku emitentu obligācijām ar ilgtermiņa kredītvērtējumu, kas nav mazāks par AA (S&P) vai ir tam līdzvērtīgs, — līdz 100 miljoniem euro attiecībā uz katru emitentu vai galvotāju. |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz citu suverēnu valstu un pārvalstisku emitentu obligācijām ar ilgtermiņa kredītvērtējumu, kas nav mazāks par AA (S&P) vai ir tam līdzvērtīgs, — līdz 100 miljoniem euro attiecībā uz katru emitentu vai galvotāju.

S&P

| — | Attiecībā uz emitentu obligācijām, kuru minimālais kredītvērtējums ir AA vai AAA (S&P) vai līdzvērtīgs, — līdz 25 vai 50 miljoniem euro atkarībā no vērtējuma un emitenta statusa. |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz emitentu obligācijām, kuru minimālais kredītvērtējums ir AA vai AAA (S&P) vai līdzvērtīgs, — līdz 25 vai 50 miljoniem euro atkarībā no vērtējuma un emitenta statusa.

S&P

Likvidējamā EOTK izmanto atvasinātus finanšu instrumentus, lai nodrošinātos pret konkrētiem riska darījumiem (skat. arī E. iedaļas 2.3.4.2. paskaidrojumu).

E.

2.3.4.2.

7.11.   TIRGUS RISKS

Ārvalstu valūtas risks

Likvidējamā EOTK ir pakļauta ārvalstu valūtas riskam, kas rodas no valūtas riska attiecībā uz USD un GBP. Turpmāk tabulā ir sniegts kopsavilkums par likvidējamās EOTK pakļautību ārvalstu valūtas maiņas kursa svārstību riskam 2007. gada 31. decembrī.

Tabulā ir sniegta informācija par likvidējamās EOTK aktīviem un pasīviem, kas izteikti EUR ekvivalentu nominālvērtībā, sadalot kategorijās pēc valūtām.

| miljonos euro |
| --- |
| | GBP | USD |
| Aktīvi | 207 | 68 |
| Pasīvi | (285) | (68) |
| Neto bilances pozīcija | (78) | 0 |
| Procentu likmes mijmaiņas darījumu dažādās valūtās ietekme | 81 | — |
| Riska darījumi | 3 | 0 |

miljonos euro

GBP

USD

Aktīvi

207

68

Pasīvi

(285)

(68)

Neto bilances pozīcija

Neto bilances pozīcija

(78)

(78)

0

0

Procentu likmes mijmaiņas darījumu dažādās valūtās ietekme

Procentu likmes mijmaiņas darījumu dažādās valūtās ietekme

81

81

—

—

Riska darījumi

Riska darījumi

3

3

0

0

GBP aktīvu un pasīvu stāvokli veido 204 miljoni euro ekvivalents nekotētu parāda vērtspapīru, kurus ir emitējusi Eiropas Investīciju banka, lai segtu debitoru neizpildītās saistības (skatīt E. iedaļas 3.4.2. paskaidrojumu). Saskaņā ar procedūru rokasgrāmatu euro iegāde ir vienīgā operācija ārvalstu valūtā, kas ir atļauta EK darbībām. Visi šā noteikuma izņēmumi ir attiecīgi jāpamato.

E.

3.4.2.

Cenu risks

Likvidējamā EOTK ir pakļauta parādu vērtspapīru cenu riskam sakarā ar ieguldījumiem, kas ir klasificēti bilancē kā pieejami pārdošanai.

7.12.   PROCENTU LIKMJU RISKS

Naudas plūsmas procentu likmju risks ir risks, ka finanšu instrumenta turpmākās naudas plūsmas svārstīsies tirgus procentu likmju izmaiņu dēļ. Patiesās vērtības procentu likmju risks ir risks, ka finanšu instrumenta vērtība svārstīsies tirgus procentu likmju izmaiņu dēļ. Sakarā ar likvidējamās EOTK darbību specifiku tā ir pakļauta dominējošām tirgus procentu likmju svārstībām gan attiecībā uz tās patieso vērtību, gan uz naudas plūsmas risku.

a)   Aizdevumi, kas piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem

Procentu likmju riski no aizņēmumiem kopumā tiek kompensēti ar aizdevumiem uz līdzvērtīgiem noteikumiem (“back-to-back” darbības). Ja nav iespējams nodrošināt pilnīgu saskaņotību, izmanto atvasinātus finanšu instrumentus, lai samazinātu atkarību no procentu likmju izmaiņām (skatīt E. iedaļas 2.3.4.2. paskaidrojumu).

back-to-back

E.

2.3.4.2.

b)   Parāda vērtspapīri

Parāda vērtspapīri, kas ir emitēti ar mainīgām procentu likmēm, pakļauj likvidējamo EOTK naudas plūsmas procentu likmju riskam, bet parāda vērtspapīri ar nemainīgām procentu likmēm pakļauj Kopienu patiesās vērtības procentu likmju riskam. Nemainīgas procentu likmes obligācijas bilances datumā veido aptuveni 94 % no ieguldījumu portfeļa (2006. gadā — 85 %).

Garantiju fonda avuāru sadalījums 31.12.2007. (tirgus vērtība, izņemot uzkrātos procentus) ir norādīts šajā tabulā.

| miljonos euro |
| --- |
| Segmenti | Nemainīgas procentu likmes ieguldījumi | Mainīgas likmes vērtspapīri | Kopā |
| Mazāk par 3 mēnešiem | No 3 mēnešiem līdz 1 gadam | 1–10 gadi |
| Norēķinu konti | 7 | 0 | 0 | 0 | 7 |
| Īstermiņa noguldījumi — nominālā izteiksmē | 42 | 0 | 0 | 0 | 42 |
| Pārdošanai pieejamo vērtspapīru portfelis | 15 | 106 | 1 179 | 87 | 1 387 |
| Kopā | 64 | 106 | 1 179 | 87 | 1 436 |
| Procenti | 4 % | 7 % | 83 % | 6 % | 100 % |

miljonos euro

Segmenti

Nemainīgas procentu likmes ieguldījumi

Mainīgas likmes vērtspapīri

Kopā

Mazāk par 3 mēnešiem

No 3 mēnešiem līdz 1 gadam

1–10 gadi

Norēķinu konti

7

0

0

0

7

Īstermiņa noguldījumi — nominālā izteiksmē

42

0

0

0

42

Pārdošanai pieejamo vērtspapīru portfelis

15

106

1 179

87

1 387

Kopā

Kopā

64

64

106

106

1 179

1 179

87

87

1 436

1 436

Procenti

Procenti

4 %

4 %

7 %

7 %

83 %

83 %

6 %

6 %

100 %

100 %

Uzkrātie procenti pārdošanai pieejamo vērtspapīru portfelim 31.12.2007. bija 29 miljoni euro.

c)   Procentu likmes jutīguma analīze

Parāda vērtspapīra tirgus cena ir atkarīga no atlikušā laika līdz gala termiņam un no faktiskā ienesīguma līdz gala termiņam. Šoka analīzei visi portfeļa parāda vērtspapīri (ieskaitot parādzīmes ar mainīgu likmi) tiek novērtēti pēc faktiskiem ieņēmumiem, tad pārvērtēti uz augšu par 100 bāzes punktiem. Izmaiņas tirgus cenā ir paziņotie hipotētiskie zaudējumi saskaņā ar šoka analīzi. Tiek pieņemts, ka 100 bāzes punktu paralēlā pārbīde notiek uzreiz, neapskatot laika periodu. Hipotētiskie zaudējumi 2007. gada 31. decembrī bija aptuveni 53 miljoni euro.

7.13.   KREDĪTRISKS

Likvidējamā EOTK uzņemas kredītrisku, kas ir risks, ka partneris nevarēs pilnībā samaksāt summas termiņā. Ir jāpiemēro pamatnostādnes partneru izvēlei. Funkcionālās struktūrvienības attiecīgi varēs veikt darījumus tikai ar atbilstīgām bankām, kuras ir iekļautas “banku sarakstā, ar kurām ir atļauta sadarbība”, un ievērojot būtiskus ierobežojumus attiecībā uz partneri. Kredītrisku pārvalda, regulāri veicot analīzi par aizņēmēju spēju atmaksāt procentu un kapitāla saistības. Kredītrisku pārvalda arī, iegūstot nodrošinājumu, kā arī valsts, korporatīvas vai personiskas garantijas. Summa 265 miljonu euro apmērā 2007. gada 31. decembrī bija sadalīta šādi:

| miljonos euro |
| --- |
| | Nominālā summa |
| Aizdevumi kredītiestādēm | 41 |
| Aizdevumi klientiem | 224 |
| Kopā | 265 |

miljonos euro

Nominālā summa

Aizdevumi kredītiestādēm

41

Aizdevumi klientiem

224

Kopā

Kopā

265

265

No kopējām nenomaksātām summām 77 % sedz dalībvalstu vai līdzvērtīgu struktūru garantijas (dalībvalstu valsts iestādes vai valsts sektora ražošanas grupas). No neatmaksātiem aizdevumiem 17 % ir piešķīrušas vai garantējušas bankas. No nenokārtotiem parādiem 6 % (15 miljoni euro) ir aizdevumi, kas piešķirti Eiropas iestāžu ierēdņiem no iepriekšējā EOTK pensiju fonda (iepriekš dotajā kopsavilkuma tabulā aizdevumi ierēdņiem ir ietverti pozīcijā “aizdevumi klientiem”), kurus sedz dzīvības un darbnespējas apdrošināšana un attiecīgās algas.

Atlikušais neatmaksātais parāds, t. i., 0,1 %, ir uzskatāms par parādu ar lielāko riska pakāpi. Tas nozīmē, ka saņemtās garantijas (garantiju obligācijas, ko ir izdevušas privātas ražotāju grupas, un citas īpašās garantijas) problēmu gadījumā nesniedz līdzvērtīgu drošības līmeni.

No likviditātes viedokļa aizdevumus, kas piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, pilnībā sedz ar īpašām rezervēm. Rezerves summa 2007. gada 31. decembrī bija 134 miljoni euro. Aizdevumus, kas piešķirti no pašu līdzekļiem, sedza ar citu rezervi, iepriekš saukto “EOTK īpašo rezervi”. Īpašās rezerves summa 2007. gada 31. decembrī bija 48 miljoni euro.

a)   Nauda un noguldījumi kredītiestādēs — partneru profils

Bilances datumā attiecīgi 43 % un 57 % no noguldījumiem un norēķinu kontu atlikumiem ir izvietoti bankās, kuru vērtējums ir (Fitch) F1+ (vai līdzvērtīgs) un F1 (vai līdzvērtīgs). Visi noguldījumi un norēķinu kontu atlikumi tiek turēti bankās ESAO ietvaros.

Fitch

b)   Aizdevumi un avansi — aizņēmēju profils

No aizņemtiem līdzekļiem piešķirto aizdevumu ģeogrāfiskā koncentrācija (nenokārtotās nominālās summas) bilances datumā ir norādītas turpmāk tabulā. Jāņem vērā arī tas, ka šie aizdevumi tika nodrošināti ar valsts struktūru, banku vai ražošanas grupu garantijām, izņemot Apvienoto Karalisti, kur garantijas nav saņemtas.

| miljonos euro |
| --- |
| | 2007. gada 31. decembris | Aizdevumu skaits |
| Grieķija | 68 | 1 |
| Francija | 134 | 2 |
| Itālija | 0 | 8 |
| Apvienotā Karaliste | 0 | 0 |
| Kopā | 202 | 11 |

miljonos euro

2007. gada 31. decembris

Aizdevumu skaits

Grieķija

68

1

Francija

134

2

Itālija

0

8

Apvienotā Karaliste

0

0

Kopā

Kopā

202

202

11

11

Pēc saistības nepildošu debitoru parādu pārstrukturēšanas 1998. gadā Komisija ieguva 204 miljonus euro vērtas parādzīmes no Eiropas Investīciju bankas (vērtējums AAA), lai atjaunotu back-to-back principu attiecībā uz aizdevumu/aizņēmumu darījumiem un tādējādi nosegtu procentu likmju un valūtas risku. Šīs parādzīmes nav iekļautas iepriekš minētajās tabulās.

back-to-back

No pašu līdzekļiem piešķirto aizdevumu (neskaitot aizdevumus Eiropas iestāžu ierēdņiem) ģeogrāfiskā koncentrācija nenokārtoto nominālo summu izteiksmē bilances datumā bija šāda — 50 % no kopējās summas 48 miljonu euro apmērā ir piešķirti Vācijā, bet atlikusī summa sadalās pa 12 ES dalībvalstīm. Visi aizdevumi tika nodrošināti ar garantijām.

c)   Atvasināti finanšu instrumenti — partneru profils

Skatīt E. iedaļas 2.3.4.2. paskaidrojumu

E.

2.3.4.2.

d)   Pārdošanai pieejamie vērtspapīri — emitenta profils

Sīkāka informācija par parāda vērtspapīriem (izsakot to patiesā vērtībā) pēc emitentu veidiem un vērtējuma (Standard & Poor's) bilances datumā ir dota turpmāk tabulā.

Standard & Poor's

| miljonos euro |
| --- |
| | 2007. gada 31. decembris | % |
| Suverēnas valstis | 430 | 30 % |
| Starptautiskas organizācijas | 91 | 6 % |
| Bankas un finanšu iestādes | 622 | 44 % |
| Citi publiski emitenti | 274 | 20 % |
| Kopā | 1 417 | 100 % |

miljonos euro

2007. gada 31. decembris

%

Suverēnas valstis

430

30 %

Starptautiskas organizācijas

91

6 %

Bankas un finanšu iestādes

622

44 %

Citi publiski emitenti

274

20 %

Kopā

Kopā

1 417

1 417

100 %

100 %

| miljonos euro |
| --- |
| | 2007. gada 31. decembris | % |
| AAA | 839 | 59 % |
| AA+ | 124 | 9 % |
| AA | 215 | 15 % |
| A+ | 94 | 7 % |
| A | 82 | 6 % |
| A- | 40 | 3 % |
| BBB+ | 6 | 0 % |
| BBB | 17 | 1 % |
| Kopā | 1 417 | 100 % |

miljonos euro

2007. gada 31. decembris

%

AAA

839

59 %

AA+

124

9 %

AA

215

15 %

A+

94

7 %

A

82

6 %

A-

40

3 %

BBB+

6

0 %

BBB

17

1 %

Kopā

Kopā

1 417

1 417

100 %

100 %

Attiecībā uz parādu vērtspapīru ģeogrāfisko koncentrāciju (izteikta to patiesā vērtībā) bilances datumā 18 % ir Vācijā, 9 % ASV, 8 % Apvienotajā Karalistē, 5 % Francijā un pa 6 % Austrijā, Spānijā un pārvalstiskās struktūrās. Atlikums sadalās pa ESAO valstīm.

7.14.   LIKVIDITĀTES RISKS

Likviditātes risks no aizņēmumiem kopumā tiek kompensēts ar aizdevumiem uz līdzvērtīgiem noteikumiem (back-to-back darbības). Ja nav iespējams nodrošināt pilnīgu saskaņotību, izmanto atvasinātus finanšu instrumentus, lai saskaņotu naudas plūsmas.

back-to-back

Attiecībā uz likvidējamās EOTK aktīvu un pasīvu pārvaldību Komisija nodrošina vajadzīgo likviditāti, pamatojoties uz 11 gadu maksājumu plānu, konsultējoties ar atbildīgajiem Komisijas dienestiem. Tiek veikti attiecīgi ieguldījumi, izpildot gada pieprasījumus.

7.15.   PATIESĀ VĒRTĪBA

Aizdevumi un aizņēmumi

Aizdevumu un aizņēmumu novērtētā patiesā vērtība tiek noteikta, izmantojot diskontētas naudas plūsmas modeli. Saskaņā ar minēto modeli plānotās naudas plūsmas tiek diskontētas, piemērojot AAA ienesīguma līknes atbilstīgi atlikušajam termiņam.

Tiek pieņemts, ka mainīgas likmes aizdevuma novērtētā patiesā vērtība līdzinās tā uzskaites vērtības summai, jo ik pēc 3 vai 6 mēnešiem tiek noteiktas jaunas likmes atbilstoši tirgus procentu likmēm. Nemainīgas likmes aizdevumu un aizņēmumu novērtēto patieso vērtību nevar iegūt, jo nav pieejami aprēķinam vajadzīgie dati.

Pārdošanai pieejamie vērtspapīri

Pārdošanai pieejamie vērtspapīri uzrādīti pēc to patiesās vērtības, tas ir, tirgus cenai ir pieskatīti uzkrātie procenti.

Finanšu instrumenti, kurus novērtē pēc patiesās vērtības

Patiesās vērtības izmaiņu kopsumma, kas aplēsta, izmantojot vērtēšanas metodi, kas tika atzīta ekonomiskā rezultāta pārskatā, gada laikā ir 9 miljoni euro (neto zaudējumi) salīdzinājumā ar 1 miljonu euro (neto peļņu) 2006. gadā. Nav tādu finanšu instrumentu, kas būtu novērtēti pēc patiesās vērtības, izmantojot vērtēšanas metodi, kuras pamatā nav tirgū novērojamas tirgus cenas vai procentu likmes.

Debitoru parādi un kreditoru parādi

Tiek pieņemts, ka pircēju un pasūtītāju debitoru parādu nominālā vērtība, atskaitot vērtības samazinājumu, un kreditoru parādu piegādātājiem un darbuzņēmējiem nominālā vērtība līdzinās to patiesai vērtībai.

Nauda un tās ekvivalenti

Uzskaites vērtība naudai un tās ekvivalentiem, ieskaitot norēķinu kontus un īstermiņa noguldījumus (termiņš mazāks par trim mēnešiem), ir patiesā vērtība.

8.   INFORMĀCIJAS ATKLĀŠANA PAR SAISTĪTĀM PUSĒM

Lai atklātu informāciju par saistīto pušu darījumiem saistībā ar Eiropas Kopienu augstāko vadību, šādas personas iedala piecās kategorijās:

| 1. kategorija | : | Komisijas priekšsēdētājs un Tiesas priekšsēdētājs; |
| --- | --- | --- |
| 2. kategorija | : | Komisijas priekšsēdētāja vietnieki; |
| 3. kategorija | : | Komisijas locekļi, Tiesas tiesneši un ģenerāladvokāti, Pirmās instances tiesas priekšsēdētājs un locekļi, Eiropas Savienības Civildienesta tiesas priekšsēdētājs un locekļi, Ombuda un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs; |
| 4. kategorija | : | Revīzijas palātas priekšsēdētājs un locekļi |
| 5. kategorija | : | Iestāžu un aģentūru augstāko kategoriju ierēdņi. |

1. kategorija

:

Komisijas priekšsēdētājs un Tiesas priekšsēdētājs;

2. kategorija

:

Komisijas priekšsēdētāja vietnieki;

3. kategorija

:

Komisijas locekļi, Tiesas tiesneši un ģenerāladvokāti, Pirmās instances tiesas priekšsēdētājs un locekļi, Eiropas Savienības Civildienesta tiesas priekšsēdētājs un locekļi, Ombuda un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs;

4. kategorija

:

Revīzijas palātas priekšsēdētājs un locekļi

5. kategorija

:

Iestāžu un aģentūru augstāko kategoriju ierēdņi.

AUGSTĀKĀS VADĪBAS FINANSIĀLĀS TIESĪBAS

| EUR |
| --- |
| Tiesības (vienam darbiniekam) | 1. kategorija | 2. kategorija | 3. kategorija | 4. kategorija | 5. kategorija |
| Pamatalga (mēnesī) | 23 617,91 | 21 393,04 | 17 114,43 — 19 253,73 | 18 483,59 — 19 681,60 | 10 882,28 — 17 114,43 |
| Uzturēšanās pabalsts (% no algas) | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | nepiemēro |
| Ekspatriācijas pabalsts (% no algas) | nepiemēro | nepiemēro | nepiemēro | nepiemēro | 16 % |
| Ģimenes pabalsti: | | | | | |
| Mājsaimniecība (% no algas) | 2 % + 158,86 | 2 % + 158,86 | 2 % + 158,86 | 2 % + 158,86 | 2 % + 158,86 |
| Apgādājamais bērns | 319,27 | 319,27 | 319,27 | 319,27 | 319,27 |
| Pirmskola | 67,83 | 67,83 | 67,83 | 67,83 | 67,83 |
| Izglītība vai | 235,53 | 235,53 | 235,53 | 235,53 | 235,53 |
| Izglītība ārpus darbavietas | 471,06 | 471,06 | 471,06 | 471,06 | 471,06 |
| Pabalsts tiesnešiem, kuri pilda priekšsēdētāja funkcijas | nepiemēro | nepiemēro | 500 — 810,74 | nepiemēro | nepiemēro |
| Reprezentācijas nauda | 1 418,07 | 911,38 | 500 — 607,71 | nepiemēro | nepiemēro |
| Ikgadējie ceļa izdevumi | nepiemēro | nepiemēro | nepiemēro | nepiemēro | jā |
| Pārvedums uz dalībvalstīm: | | | | | |
| Pabalsts izglītībai (10) | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā |
| % no algas (10) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % no algas bez kk | maks. 25 % | maks. 25 % | maks. 25 % | maks. 25 % | maks. 25 % |
| Reprezentācijas izdevumi | atmaksā | atmaksā | atmaksā | N/A | N/A |
| Uzsākot pildīt pienākumus: | | | | | |
| Iekārtošanās izdevumi | 47 235,82 | 42 786,08 | 38 507,46 | 36 967,17 | atmaksā |
| Ģimenes ceļa izdevumi | atmaksā | atmaksā | atmaksā | atmaksā | atmaksā |
| Pārcelšanās izdevumi | atmaksā | atmaksā | atmaksā | atmaksā | atmaksā |
| Beidzot pildīt pienākumus: | | | | | |
| Izdevumi par iekārtošanos citā dzīves vietā | 23 617,91 | 21 393,04 | 19 253,73 | 18 483,59 — 19 681,60 | atmaksā |
| Ģimenes ceļa izdevumi | atmaksā | atmaksā | atmaksā | atmaksā | atmaksā |
| Pārcelšanās izdevumi | atmaksā | atmaksā | atmaksā | atmaksā | atmaksā |
| Pāreja (% no algas) (11) | 40 % — 65 % | 40 % — 65 % | 40 % — 65 % | 40 % — 65 % | nepiemēro |
| Apdrošināšana slimību gadījumiem | sedz | sedz | sedz | sedz | izvēle |
| Pensija (% no algas, pirms nodokļiem) | maks. 70 % | maks. 70 % | maks. 70 % | maks. 70 % | maks. 70 % |
| Atskaitījumi: | | | | | |
| Kopienas nodoklis | 8 % — 45 % | 8 % — 45 % | 8 % — 45 % | 8 % — 45 % | 8 % — 45 % |
| Apdrošināšana slimības gadījumiem (% no algas) | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % |
| Īpaša nodeva no algas | 3,79 % | 3,79 % | 3,79 % | 3,79 % | 3,79 % |
| Pensijas atskaitījums | nepiemēro | nepiemēro | nepiemēro | nepiemēro | 10,25 % |
| Personu skaits 31.12.2007. | 2 | 5 | 92 | 27 | 77 |

EUR

Tiesības (vienam darbiniekam)

1. kategorija

2. kategorija

3. kategorija

4. kategorija

5. kategorija

Pamatalga (mēnesī)

Pamatalga

23 617,91

21 393,04

17 114,43 — 19 253,73

18 483,59 — 19 681,60

10 882,28 — 17 114,43

Uzturēšanās pabalsts (% no algas)

Uzturēšanās pabalsts

15 %

15 %

15 %

15 %

nepiemēro

Ekspatriācijas pabalsts (% no algas)

Ekspatriācijas pabalsts

nepiemēro

nepiemēro

nepiemēro

nepiemēro

16 %

Ģimenes pabalsti:

Ģimenes pabalsti:

Mājsaimniecība (% no algas)

2 % + 158,86

2 % + 158,86

2 % + 158,86

2 % + 158,86

2 % + 158,86

Apgādājamais bērns

319,27

319,27

319,27

319,27

319,27

Pirmskola

67,83

67,83

67,83

67,83

67,83

Izglītība vai

235,53

235,53

235,53

235,53

235,53

Izglītība ārpus darbavietas

471,06

471,06

471,06

471,06

471,06

Pabalsts tiesnešiem, kuri pilda priekšsēdētāja funkcijas

Pabalsts tiesnešiem, kuri pilda priekšsēdētāja funkcijas

nepiemēro

nepiemēro

500 — 810,74

nepiemēro

nepiemēro

Reprezentācijas nauda

Reprezentācijas nauda

1 418,07

911,38

500 — 607,71

nepiemēro

nepiemēro

Ikgadējie ceļa izdevumi

Ikgadējie ceļa izdevumi

nepiemēro

nepiemēro

nepiemēro

nepiemēro

jā

Pārvedums uz dalībvalstīm:

Pārvedums uz dalībvalstīm:

Pabalsts izglītībai (10)

10

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

% no algas (10)

10

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% no algas bez kk

maks. 25 %

maks. 25 %

maks. 25 %

maks. 25 %

maks. 25 %

Reprezentācijas izdevumi

Reprezentācijas izdevumi

atmaksā

atmaksā

atmaksā

N/A

N/A

Uzsākot pildīt pienākumus:

Uzsākot pildīt pienākumus:

Iekārtošanās izdevumi

47 235,82

42 786,08

38 507,46

36 967,17

atmaksā

Ģimenes ceļa izdevumi

atmaksā

atmaksā

atmaksā

atmaksā

atmaksā

Pārcelšanās izdevumi

atmaksā

atmaksā

atmaksā

atmaksā

atmaksā

Beidzot pildīt pienākumus:

Beidzot pildīt pienākumus:

Izdevumi par iekārtošanos citā dzīves vietā

23 617,91

21 393,04

19 253,73

18 483,59 — 19 681,60

atmaksā

Ģimenes ceļa izdevumi

atmaksā

atmaksā

atmaksā

atmaksā

atmaksā

Pārcelšanās izdevumi

atmaksā

atmaksā

atmaksā

atmaksā

atmaksā

Pāreja (% no algas) (11)

11

40 % — 65 %

40 % — 65 %

40 % — 65 %

40 % — 65 %

nepiemēro

Apdrošināšana slimību gadījumiem

sedz

sedz

sedz

sedz

izvēle

Pensija (% no algas, pirms nodokļiem)

Pensija

maks. 70 %

maks. 70 %

maks. 70 %

maks. 70 %

maks. 70 %

Atskaitījumi:

Atskaitījumi:

Kopienas nodoklis

8 % — 45 %

8 % — 45 %

8 % — 45 %

8 % — 45 %

8 % — 45 %

Apdrošināšana slimības gadījumiem (% no algas)

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

Īpaša nodeva no algas

3,79 %

3,79 %

3,79 %

3,79 %

3,79 %

Pensijas atskaitījums

nepiemēro

nepiemēro

nepiemēro

nepiemēro

10,25 %

Personu skaits 31.12.2007.

Personu skaits 31.12.2007.

2

2

5

5

92

92

27

27

77

77

9.   NOTIKUMI PĒC BILANCES DATUMA

Komisijas grāmatvedim pārskatu apstiprināšanas dienā nebija zināmi būtiski apstākļi, nedz arī viņam tika ziņots par tādiem, kas būtu jāatspoguļo šajā iedaļā. Gada pārskati un attiecīgi paskaidrojumi tika sagatavoti, izmantojot visjaunāko pieejamo informāciju, un tā ir atspoguļota iepriekš.

10.   KONSOLIDĒTĀS IESTĀDES

A.   KONTROLĒTAS STRUKTŪRVIENĪBAS

1.   Iestādes un padomdevējas iestādes

Reģionu komiteja

Eiropas Savienības Padome

Eiropas Savienības Tiesa

Eiropas Komisija

Revīzijas palāta

Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Eiropas Ombuds

Eiropas Parlaments

2.   Kopienas aģentūras

Eiropas Rekonstrukcijas aģentūra

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra

Eiropas Aviācijas drošības aģentūra

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs

Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs

Eiropas Vides aģentūra

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds

Eiropas Jūras drošības aģentūra

Eiropas Zāļu aģentūra

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs

Eiropas Pamattiesību aģentūra

Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra

Eiropas Izglītības fonds

Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs

Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai Eiropas Savienības dalībvalstu ārējo robežu jomā

Eiropas Globālās satelītu navigācijas sistēmas uzraudzības iestāde

Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs (preču zīmes un dizainparaugi)

Eiropas Dzelzceļa aģentūra

Kopienas Augu šķirņu birojs

Kopienas Zvejniecības kontroles aģentūra (12)

12

3.   Izpildaģentūras

Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra

Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra

Sabiedrības veselības aizsardzības programmas izpildaģentūra (12)

12

4.   Citas kontrolētās iestādes

Eiropas Ogļu un tērauda kopiena (likvidēšanas procesā)

Eurojust
   (13)

Eurojust

13

Eiropas Policijas koledža (CEPOL) (13)

CEPOL

13

B.   KOPUZŅĒMUMI

ITER Starptautiskā kodolsintēzes enerģijas organizācija (daļu apmērs/balsstiesības: 45,5 %)

ITER

SESAR kopuzņēmums (novērtēts pēc izmaksām)

SESAR

Likvidējamais Galileo kopuzņēmums (daļu apmērs/balsstiesības: 91,6 %/49,3 %)

Galileo

C.   ASOCIĒTĀS IESTĀDES

Eiropas Investīciju fonds (daļu apmērs/balsstiesības: 25 %)

11.   NEKONSOLIDĒTĀS IESTĀDES

Lai gan Kopienas pārvalda turpmāk tekstā minēto iestāžu aktīvus, tās neatbilst nosacījumiem, lai tiktu konsolidētas, un tāpēc tās nav iekļautas Eiropas Kopienu pārskatos.

11.1.   EIROPAS ATTĪSTĪBAS FONDS (EAF)

Eiropas Attīstības fonds (EAF) ir galvenais Kopienas atbalsta instruments attīstības sadarbībai ĀKK valstīs un aizjūras zemēs un teritorijās (AZT). Katrs fonds ir noslēgts uz pieciem gadiem. Kopš pirmās partnerības konvencijas noslēgšanas 1964. gadā (Jaundes I konvencija) ir sekojuši vairāki EAF cikli saskaņā ar Jaundes un Lomes partnerības konvencijām. Devītais EAF tika noslēgts reizē ar jaunāko partnerības konvenciju, tā saukto Kotonū nolīgumu, 2000. gada jūnijā. Kotonū nolīgumu parakstīja 77 Valstis: 48 Āfrikas Aizsahāras valstis, 15 Karību jūras valstis un 14 Klusā okeāna valstis. Devītajam EAF tika piešķirti 13,5 miljardi euro piecu gadu periodam, kas beidzās 2007. gada decembrī. Kotonū nolīgumā ir paredzēti divi finanšu instrumenti EAF ietvaros — instruments subsīdiju piešķiršanai ilgtermiņa attīstības atbalstam (neatlīdzināmais atbalsts) un ieguldījumu mehānisms, lai ĀKK valstīs veicinātu privāto sektoru. Kotonū nolīgums tika pārskatīts 2005. gada jūnijā Luksemburgā, un saistītais desmitais EAF stāsies spēkā 2008. gadā.

EAF netiek finansēts no Kopienu budžeta, bet no tiešām dalībvalstu iemaksām saskaņā ar vienošanos. Summa, ko dalībvalsts maksā, cita starpā, daļēji ir pamatota ar tās NKP un daļēji ar vēsturiskām saitēm (tas ir, agrākām kolonijām) ar ietvertajām ĀKK valstīm. Komisija un EIB pārvalda EAF līdzekļus.

EAF reglamentē tā Finanšu regula (OV L 83, 1.4.2003., 1. lpp.), kurā ir paredzēta tā finanšu pārskata sagatavošana atsevišķi no Kopienām. EAF ārējo pārbaudi veic Revīzijas palāta un Parlaments. EAF bilance un ekonomiskā rezultāta pārskats ir pievienots informatīvos nolūkos.

BILANCE — EAF

| miljonos euro |
| --- |
| | 31.12.2007. | 31.12.2006. |
| Īstermiņa aktīvi: |
| Debitoru parādi | 8 | 217 |
| Priekšfinansējums | 957 | 2 809 |
| Citi apgrozāmie līdzekļi | (3) | 1 |
| Nauda un tās ekvivalenti | 388 | 291 |
| Kopā | 1 350 | 3 318 |
| Kopā aktīvi | 1 350 | 3 318 |
| Īstermiņa pasīvi: |
| Parādi | (704) | (2 096) |
| Kopā saistības | (704) | (2 096) |
| Neto aktīvi | 646 | 1 222 |
| Fondi un rezerves |
| Pieprasītais fonda kapitāls | 25 019 | 29 900 |
| Gada rezultāts | (3 256) | (2 924) |
| Rezultāti, kas pārnesti no iepriekšējiem gadiem | (22 411) | (26 788) |
| Rezerves | 1 294 | 1 034 |
| Fondi un rezerves | 646 | 1 222 |

miljonos euro

31.12.2007.

31.12.2006.

Īstermiņa aktīvi:

Debitoru parādi

8

217

Priekšfinansējums

957

2 809

Citi apgrozāmie līdzekļi

(3)

1

Nauda un tās ekvivalenti

388

291

Kopā

1 350

3 318

Kopā aktīvi

Kopā aktīvi

1 350

1 350

3 318

3 318

Īstermiņa pasīvi:

Parādi

(704)

(2 096)

Kopā saistības

Kopā saistības

(704)

(704)

(2 096)

(2 096)

Neto aktīvi

Neto aktīvi

646

646

1 222

1 222

Fondi un rezerves

Pieprasītais fonda kapitāls

25 019

29 900

Gada rezultāts

(3 256)

(2 924)

Rezultāti, kas pārnesti no iepriekšējiem gadiem

(22 411)

(26 788)

Rezerves

1 294

1 034

Fondi un rezerves

Fondi un rezerves

646

646

1 222

1 222

EKONOMISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATS — EAF

| miljonos euro |
| --- |
| | 2007. gads | 2006. gads |
| Ieņēmumi kopā | 0 | 0 |
| Darbības izdevumi |
| Darbības izdevumi: | | |
| Programmas atbalsts | 638 | 750 |
| Makroekonomiskais atbalsts | 427 | 408 |
| Procentu likmju subsīdijas | 1 | 1 |
| Ārkārtas palīdzība | 155 | 130 |
| Palīdzība bēgļiem | (6) | 7 |
| Riska kapitāls | 58 | 63 |
| Stabex | 98 | 189 |
| Sysmin | 32 | 30 |
| Pārskaitījumi no iepriekšējiem EAF | 5 | 15 |
| Strukturālie pielāgojumi | (6) | 1 |
| Parāda atvieglojums | 180 | 17 |
| Nozaru politika | 1 149 | 911 |
| Saņemtās eksporta kompensācijas | 84 | 53 |
| Institucionālais atbalsts | 30 | 32 |
| Iekšējie ĀKK projekti | 382 | 339 |
| Kongo fonds | 17 | (13) |
| Kopā | 3 244 | 2 933 |
| Administratīvie izdevumi: | 31 | 24 |
| | 3 275 | 2 957 |
| SAimnieciskās darbības (deficīts) | (3 275) | (2 957) |
| Citas darbības |
| Finanšu ienākumi | 19 | 31 |
| Uzkrājumi | 0 | 2 |
| Pārpalikums no citas darbības | 19 | 33 |
| Gada rezultāts | ( 3 256) | (2 924) |

miljonos euro

2007. gads

2006. gads

Ieņēmumi kopā

Ieņēmumi kopā

0

0

0

0

Darbības izdevumi

Darbības izdevumi:

Darbības izdevumi:

Programmas atbalsts

638

750

Makroekonomiskais atbalsts

427

408

Procentu likmju subsīdijas

1

1

Ārkārtas palīdzība

155

130

Palīdzība bēgļiem

(6)

7

Riska kapitāls

58

63

Stabex

98

189

Sysmin

32

30

Pārskaitījumi no iepriekšējiem EAF

5

15

Strukturālie pielāgojumi

(6)

1

Parāda atvieglojums

180

17

Nozaru politika

1 149

911

Saņemtās eksporta kompensācijas

84

53

Institucionālais atbalsts

30

32

Iekšējie ĀKK projekti

382

339

Kongo fonds

17

(13)

Kopā

3 244

2 933

Administratīvie izdevumi:

Administratīvie izdevumi:

31

24

3 275

3 275

2 957

2 957

SAimnieciskās darbības (deficīts)

SAimnieciskās darbības (deficīts)

(3 275)

(3 275)

(2 957)

(2 957)

Citas darbības

Finanšu ienākumi

19

31

Uzkrājumi

0

2

Pārpalikums no citas darbības

Pārpalikums no citas darbības

19

19

33

33

Gada rezultāts

Gada rezultāts

( 3 256)

( 3 256)

(2 924)

(2 924)

11.2.   VESELĪBAS APDROŠINĀŠANAS SHĒMA

Veselības apdrošināšanas shēma ir shēma, kas nodrošina medicīnisko apdrošināšanu Eiropas Kopienu dažādo struktūru darbiniekiem. Shēmas līdzekļi ir pašu īpašums, un to nekontrolē Eiropas Kopienas, lai gan tās finanšu aktīvus pārvalda Komisija. Shēmu finansē no tās darbinieku un darba devēju (iestādes/aģentūras/struktūras) iemaksām. Jebkurš pārpalikums paliek shēmai.

Shēmai ir četras daļas — galvenā shēma ietver Eiropas Kopienu iestāžu un aģentūru darbiniekus, bet trīs mazāka apjoma shēmas, kas ietver Eiropas Universitātes darbiniekus Florencē, Eiropas skolu darbiniekus, un darbiniekus, kuri strādā ārpus EK, piem., ES delegāciju darbinieki. Shēmas aktīvu kopsumma 2007. gada 31. decembrī bija 287 miljoni euro (2006. gadā — 279 miljoni euro)

II DAĻA

KONSOLIDĒTI PĀRSKATI PAR EIROPAS KOPIENU BUDŽETA IZLIETOJUMU UN PASKAIDROJUMI

SATURA RĀDĪTĀJS

| A. | Konsolidēti pārskati par budžeta izpildi |
| --- | --- |

A.

| 1. | 2007. gada budžeta izpilde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Budžeta izpildes pārskats |
| --- | --- |

2.

Ieņēmumi

| 3. | Konsolidēts budžeta ieņēmumu izpildes pārskats |
| --- | --- |

3.

| 4. | Konsolidēts budžeta ieņēmumu izpildes pārskats pa iestādēm |
| --- | --- |

4.

Izdevumi

| 5. | Saistību un maksājumu apropriāciju sadalījums un izmaiņas tajās pa politikas jomām |
| --- | --- |

5.

| 6. | Saistību apropriāciju izpilde pa politikas jomām |
| --- | --- |

6.

| 7. | Maksājumu apropriāciju izpilde pa politikas jomām |
| --- | --- |

7.

| 8. | Saistību un maksājumu apropriāciju sadalījums un izmaiņas tajās pa finanšu plāniem |
| --- | --- |

8.

| 9. | Saistību apropriāciju izpilde pa finanšu plāniem |
| --- | --- |

9.

| 10. | Maksājumu apropriāciju izpilde pa finanšu plāniem |
| --- | --- |

10.

| 11. | Saistību un maksājumu apropriāciju izpilde pa iestādēm |
| --- | --- |

11.

RAL

| 12. | Konsolidēts nenokārtoto saistību kopsavilkums |
| --- | --- |

12.

| 13. | Nenokārtoto saistību sadalījums pēc gadiem, kad tās radušās |
| --- | --- |

13.

Aģentūras

| 14. | Aģentūru ienākumi — budžeta prognozes, tiesības un saņemtās summas |
| --- | --- |

14.

| 15. | Saistību un maksājumu apropriācijas pa aģentūrām |
| --- | --- |

15.

| 16. | Budžeta izpilde, tostarp aģentūras |
| --- | --- |

16.

| B. | Paskaidrojumi attiecībā uz konsolidētiem pārskatiem par budžeta izpildi |
| --- | --- |

B.

| 1. | Budžeta principi, struktūra un apropriācijas |
| --- | --- |

1.

| 2. | Paskaidrojumi attiecībā uz budžeta ieņēmumiem un izdevumiem, un piezīmes par izlietojumu 2007. gadā |
| --- | --- |

2.

A IEDAĻA. KONSOLIDĒTI PĀRSKATI PAR BUDžETA IZPILDI (14)

14

BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTI

1.   BUDŽETA IZPILDE 2007. GADĀ

| miljonos euro |
| --- |
| | EBTA — EEZ | Eiropas Kopienas | Kopā 2007. gadā | Kopā 2006. gadā |
| Finanšu gada ieņēmumi | 137 | 117 426 | 117 563 | 108 423 |
| Maksājumi par pārskata gada apropriācijām | (122) | (112 906) | (113 028) | (105 412) |
| Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N+1 gadu | 0 | (3 114) | (3 114) | (1 401) |
| EBTA apropriācijas, kas pārnestas no N-1 gada | (2) | 0 | (2) | 0 |
| To neizmantoto maksājumu apropriāciju anulēšana, kas ir pārnestas no N-1 gada | 0 | 246 | 246 | 263 |
| Valūtas kursa starpības attiecīgajā gadā | 0 | (123) | (123) | (16) |
| Budžeta izpilde | 13 | 1 529 | 1 542 | 1 857 |

miljonos euro

EBTA — EEZ

Eiropas Kopienas

Kopā 2007. gadā

Kopā 2006. gadā

Finanšu gada ieņēmumi

137

117 426

117 563

117 563

108 423

Maksājumi par pārskata gada apropriācijām

(122)

(112 906)

(113 028)

(113 028)

(105 412)

Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N+1 gadu

0

(3 114)

(3 114)

(3 114)

(1 401)

EBTA apropriācijas, kas pārnestas no N-1 gada

(2)

0

(2)

(2)

0

To neizmantoto maksājumu apropriāciju anulēšana, kas ir pārnestas no N-1 gada

0

246

246

246

263

Valūtas kursa starpības attiecīgajā gadā

0

(123)

(123)

(123)

(16)

Budžeta izpilde

13

13

1 529

1 529

1 542

1 542

1 857

1 857

Eiropas Kopienu budžeta pārpalikums tiek atdots dalībvalstīm nākamā gada laikā, samazinot summas, kas dalībvalstīm ir jāmaksā nākamajā gadā.

2.   BUDŽETA IEŅĒMUMU UN BUDŽETA IZPILDES PĀRSKATS PAR 2007. GADU

IEŅĒMUMI

| miljonos euro |
| --- |
| Nosaukums | Ieņēmumi Apropriācijas | Konstatētie prasījumi | % | Ieņēmumi | Ieņēmumi % no budžeta | Nenokārtots |
| 1 | 2 | 3=2/1 | 4 | 5=4/1 | 6=2-4 |
| 1. | Pašu resursi | 106 203 | 107 574 | 101,29 % | 106 159 | 99,96 % | 1 415 |
| 3. | Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas | 5 939 | 5 937 | 99,96 % | 5 937 | 99,97 % | 0 |
| 4. | Ieņēmumi, kas uzkrājas no personām, kuras strādā iestādēs un citās Kopienu struktūrās | 950 | 941 | 99,07 % | 933 | 98,13 % | 9 |
| 5. | Iestādes administratīvā darbība | 81 | 334 | 414,67 % | 251 | 311,04 % | 83 |
| 6. | Trešo pušu iemaksas, izdevumu atmaksa, finanšu korekcijas | 190 | 3 951 | 2 085,13 % | 3 744 | 1 975,68 % | 207 |
| 7. | Procenti par nokavētiem maksājumiem un soda naudas | 438 | 8 921 | 2 036,76 % | 472 | 107,83 % | 8 449 |
| 8. | Aizņēmumu un aizdevumu operācijas | 25 | 39 | 156,08 % | 39 | 156,08 % | 0 |
| 9. | Dažādi ieņēmumi | 20 | 70 | 345,92 % | 28 | 140,36 % | 41 |
| Kopā | 113 846 | 127 767 | 112,23 % | 117 563 | 103,27 % | 10 205 |

miljonos euro

Nosaukums

Ieņēmumi Apropriācijas

Konstatētie prasījumi

%

Ieņēmumi

Ieņēmumi % no budžeta

Nenokārtots

1

2

3=2/1

4

5=4/1

6=2-4

1.

Pašu resursi

106 203

107 574

101,29 %

106 159

99,96 %

1 415

3.

Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas

5 939

5 937

99,96 %

5 937

99,97 %

0

4.

Ieņēmumi, kas uzkrājas no personām, kuras strādā iestādēs un citās Kopienu struktūrās

950

941

99,07 %

933

98,13 %

9

5.

Iestādes administratīvā darbība

81

334

414,67 %

251

311,04 %

83

6.

Trešo pušu iemaksas, izdevumu atmaksa, finanšu korekcijas

190

3 951

2 085,13 %

3 744

1 975,68 %

207

7.

Procenti par nokavētiem maksājumiem un soda naudas

438

8 921

2 036,76 %

472

107,83 %

8 449

8.

Aizņēmumu un aizdevumu operācijas

25

39

156,08 %

39

156,08 %

0

9.

Dažādi ieņēmumi

20

70

345,92 %

28

140,36 %

41

Kopā

Kopā

113 846

113 846

127 767

127 767

112,23 %

112,23 %

117 563

117 563

103,27 %

103,27 %

10 205

10 205

IZDEVUMI

| miljonos euro |
| --- |
| Pozīcija | Maksājumu apropriācijas | Veiktie maksājumi | % | Pārnestās apropriācija | % | Anulētās apropriācijas | % |
| 1 | 2 | 3=2/1 | 4 | 5=4/1 | 6=-2-4 | 7=6/1 |
| 1. | Ilgtspējīga izaugsme | 45 462 | 43 713 | 96,15 % | 1 359 | 2,99 % | 390 | 0,86 % |
| 2. | Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība | 57 020 | 56 648 | 95,84 % | 1 958 | 3,43 % | 414 | 0,73 % |
| 3. | Pilsonība, brīvība, drošība un tiesiskums | 1 356 | 1 050 | 77,41 % | 163 | 11,99 % | 144 | 10,60 % |
| 4. | ES kā globāls partneris | 7 780 | 7 292 | 93,73 % | 184 | 2,37 % | 304 | 3,90 % |
| 5. | Administrācija | 7 960 | 6 806 | 85,50 % | 940 | 11,81 % | 214 | 2,69 % |
| 6. | Kompensācijas | 445 | 445 | 100,00 % | 0 | 0,00 % | 0 | 0,00 % |
| Kopā | 120 021 | 113 953 | 94,94 % | 4 603 | 3,84 % | 1 465 | 1,22 % |

miljonos euro

Pozīcija

Maksājumu apropriācijas

Veiktie maksājumi

%

Pārnestās apropriācija

%

Anulētās apropriācijas

%

1

2

3=2/1

4

5=4/1

6=-2-4

7=6/1

1.

Ilgtspējīga izaugsme

45 462

43 713

96,15 %

1 359

2,99 %

390

0,86 %

2.

Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

57 020

56 648

95,84 %

1 958

3,43 %

414

0,73 %

3.

Pilsonība, brīvība, drošība un tiesiskums

1 356

1 050

77,41 %

163

11,99 %

144

10,60 %

4.

ES kā globāls partneris

7 780

7 292

93,73 %

184

2,37 %

304

3,90 %

5.

Administrācija

7 960

6 806

85,50 %

940

11,81 %

214

2,69 %

6.

Kompensācijas

445

445

100,00 %

0

0,00 %

0

0,00 %

Kopā

Kopā

120 021

120 021

113 953

113 953

94,94 %

94,94 %

4 603

4 603

3,84 %

3,84 %

1 465

1 465

1,22 %

1,22 %

3.   KONSOLIDĒTS 2007. GADA BUDŽETA IEŅĒMUMU PĀRSKATS

| miljonos euro |
| --- |
| Nosaukums | Ieņēmumu apropriācijas | Konstatētie prasījumi | Ieņēmumi | Ieņēmumi % no budžeta | Nenokārtots |
| Sākotnējās | Galīgās | Pārskata gadā | Pārnests | Kopā | Pārskata gadā | Pārnests | Kopā |
| 1. | Pašu resursi | 114 288 | 106 203 | 106 145 | 1 429 | 107 574 | 104 806 | 1 353 | 106 159 | 99,96 % | 1 415 |
| 3. | Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas | 0 | 5 939 | 5 936 | 0 | 5 937 | 5 937 | 0 | 5 937 | 99,97 % | 0 |
| 4. | Ieņēmumi no Kopienas iestādēs un citās struktūrās strādājošiem | 950 | 950 | 915 | 26 | 941 | 908 | 24 | 933 | 98,13 % | 9 |
| 5. | Iestādes administratīvā darbība | 81 | 81 | 309 | 25 | 334 | 230 | 20 | 251 | 311,04 % | 83 |
| 6. | Trešo pušu iemaksas, izdevumu atmaksa, finanšu korekcijas | 10 | 190 | 3 734 | 217 | 3 951 | 3 639 | 105 | 3 744 | 1 975,68 % | 207 |
| 7. | Procenti par nokavētiem maksājumiem un soda naudas | 123 | 438 | 3 446 | 5 475 | 8 921 | (74) | 546 | 472 | 107,83 % | 8 449 |
| 8. | Aizņēmumu un aizdevumu operācijas | 25 | 25 | 39 | 0 | 39 | 39 | 0 | 39 | 156,08 % | 0 |
| 9. | Dažādi ieņēmumi | 20 | 20 | 59 | 10 | 70 | 26 | 2 | 28 | 140,36 % | 41 |
| Kopā | 115 497 | 113 846 | 120 585 | 7 183 | 127 767 | 115 512 | 2 051 | 117 563 | 103,27 % | 10 205 |

miljonos euro

Nosaukums

Ieņēmumu apropriācijas

Konstatētie prasījumi

Ieņēmumi

Ieņēmumi % no budžeta

Nenokārtots

Sākotnējās

Galīgās

Pārskata gadā

Pārnests

Kopā

Pārskata gadā

Pārnests

Kopā

1.

Pašu resursi

114 288

106 203

106 145

1 429

107 574

104 806

1 353

106 159

99,96 %

1 415

3.

Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas

0

5 939

5 936

0

5 937

5 937

0

5 937

99,97 %

0

4.

Ieņēmumi no Kopienas iestādēs un citās struktūrās strādājošiem

950

950

915

26

941

908

24

933

98,13 %

9

5.

Iestādes administratīvā darbība

81

81

309

25

334

230

20

251

311,04 %

83

6.

Trešo pušu iemaksas, izdevumu atmaksa, finanšu korekcijas

10

190

3 734

217

3 951

3 639

105

3 744

1 975,68 %

207

7.

Procenti par nokavētiem maksājumiem un soda naudas

123

438

3 446

5 475

8 921

(74)

546

472

107,83 %

8 449

8.

Aizņēmumu un aizdevumu operācijas

25

25

39

0

39

39

0

39

156,08 %

0

9.

Dažādi ieņēmumi

20

20

59

10

70

26

2

28

140,36 %

41

Kopā

Kopā

115 497

115 497

113 846

113 846

120 585

120 585

7 183

7 183

127 767

127 767

115 512

115 512

2 051

2 051

117 563

117 563

103,27 %

103,27 %

10 205

10 205

Sīkāka informācija par 1. sadaļu: pašu resursi

| miljonos euro |
| --- |
| Nodaļa | Ieņēmumu apropriācijas | Konstatētie prasījumi | Ieņēmumi | Ieņēmumi % no budžeta | Nenokārtots |
| Sākotnējās | Galīgās | Pārskata gadā | Pārnests | Kopā | Pārskata gadā | Pārnests | Kopā |
| 10. | Lauksaimniecības nodevas | 1 487 | 1 487 | 1 406 | 388 | 1794 | 1 016 | 388 | 1 404 | 94,43 % | 390 |
| 11. | Cukura nodevas | 533 | (38) | (30) | 28 | (3) | (58) | 28 | (31) | 81,44 % | 28 |
| 12. | Muitas nodokļi | 15 288 | 15 084 | 15 179 | 1 010 | 16 189 | 14 262 | 937 | 15 200 | 100,77 % | 989 |
| 13. | PVN | 17 827 | 18 517 | 18 469 | 0 | 18 469 | 18 468 | 0 | 18 468 | 99,73 % | 2 |
| 14. | NKI | 79 153 | 71 153 | 71 062 | 2 | 71 065 | 71 057 | 0 | 71 057 | 99,87 % | 7 |
| 15. | Budžeta neatbilstību korekcija | 0 | 0 | 59 | 0 | 59 | 61 | 0 | 61 | | (2) |
| Kopā | 114 288 | 106 203 | 106 145 | 1 429 | 107 574 | 104 806 | 1 353 | 106 159 | 99,96 % | 1 415 |

miljonos euro

Nodaļa

Ieņēmumu apropriācijas

Konstatētie prasījumi

Ieņēmumi

Ieņēmumi % no budžeta

Nenokārtots

Sākotnējās

Galīgās

Pārskata gadā

Pārnests

Kopā

Pārskata gadā

Pārnests

Kopā

10.

Lauksaimniecības nodevas

1 487

1 487

1 406

388

1794

1 016

388

1 404

94,43 %

390

11.

Cukura nodevas

533

(38)

(30)

28

(3)

(58)

28

(31)

81,44 %

28

12.

Muitas nodokļi

15 288

15 084

15 179

1 010

16 189

14 262

937

15 200

100,77 %

989

13.

PVN

17 827

18 517

18 469

0

18 469

18 468

0

18 468

99,73 %

2

14.

NKI

79 153

71 153

71 062

2

71 065

71 057

0

71 057

99,87 %

7

15.

Budžeta neatbilstību korekcija

0

0

59

0

59

61

0

61

(2)

Kopā

Kopā

114 288

106 203

106 145

1 429

107 574

104 806

1 353

106 159

99,96 %

1 415

Sīkāka informācija par 3. sadaļu: pieejamais pārpalikums

| miljonos euro |
| --- |
| Nodaļa | Ieņēmumu apropriācijas | Konstatētie prasījumi | Ieņēmumi | Ieņēmumi % no budžeta | Nenokārtots |
| Sākotnējās | Galīgās | Pārskata gadā | Pārnests | Kopā | Pārskata gadā | Pārnests | Kopā |
| 30. | Pārpalikums no iepriekšējā gada | 0 | 2 109 | 2 109 | 0 | 2 109 | 2 109 | 0 | 2 109 | 100,00 % | 0 |
| 31. | PVN pārpalikums | 0 | 961 | 973 | 0 | 973 | 973 | 0 | 973 | 101,22 % | 0 |
| 32. | NKI pārpalikums | 0 | 2 869 | 2 857 | 0 | 2 857 | 2 857 | 0 | 2 857 | 99,60 % | 0 |
| 34. | Korekcija par nepiedalīšanos tieslietu un iekšlietu politikas jomā | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | | 0 |
| 35. | Apvienotās Karalistes korekcija | 0 | 0 | (2) | 0 | (2) | (2) | 0 | (2) | | 0 |
| Kopā | 0 | 5 939 | 5 936 | 0 | 5 937 | 5 937 | 0 | 5 937 | 99,97 % | 0 |

miljonos euro

Nodaļa

Ieņēmumu apropriācijas

Konstatētie prasījumi

Ieņēmumi

Ieņēmumi % no budžeta

Nenokārtots

Sākotnējās

Galīgās

Pārskata gadā

Pārnests

Kopā

Pārskata gadā

Pārnests

Kopā

30.

Pārpalikums no iepriekšējā gada

0

2 109

2 109

0

2 109

2 109

0

2 109

100,00 %

0

31.

PVN pārpalikums

0

961

973

0

973

973

0

973

101,22 %

0

32.

NKI pārpalikums

0

2 869

2 857

0

2 857

2 857

0

2 857

99,60 %

0

34.

Korekcija par nepiedalīšanos tieslietu un iekšlietu politikas jomā

0

0

0

0

0

0

0

0

0

35.

Apvienotās Karalistes korekcija

0

0

(2)

0

(2)

(2)

0

(2)

0

Kopā

Kopā

0

0

5 939

5 939

5 936

5 936

0

0

5 937

5 937

5 937

5 937

0

0

5 937

5 937

99,97 %

99,97 %

0

0

4.   KONSOLIDĒTS 2007. GADA BUDŽETA IEŅĒMUMU IZPILDES PĀRSKATS PA IESTĀDĒM

| miljonos euro |
| --- |
| Nosaukums | Ieņēmumu apropriācijas | Konstatētie prasījumi | Ieņēmumi | Ieņēmumi % no budžeta | Nenokārtots |
| Sākotnējās | Galīgās | Pārskata gadā | Pārnests | Kopā | Pārskata gadā | Pārnests | Kopā |
| Eiropas Parlaments | 85 | 85 | 198 | 20 | 218 | 135 | 10 | 144 | 170,21 % | 74 |
| Padome | 52 | 52 | 86 | 13 | 100 | 85 | 10 | 94 | 181,38 % | 5 |
| Komisija | 115 290 | 113 639 | 120 227 | 7 148 | 127 375 | 115 220 | 2 030 | 117 250 | 103,18 % | 10 125 |
| Tiesa | 35 | 35 | 37 | 1 | 38 | 37 | 1 | 37 | 106,17 % | 0 |
| Revīzijas palāta | 17 | 17 | 17 | 1 | 17 | 16 | 1 | 17 | 99,39 % | 1 |
| Ekonomikas un sociālo lietu komiteja | 11 | 11 | 13 | 0 | 13 | 13 | 0 | 13 | 116,93 % | 0 |
| Reģionu komiteja | 6 | 6 | 5 | 0 | 5 | 5 | 0 | 5 | 97,24 % | 0 |
| Ombuds | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 99,49 % | 0 |
| Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 75,36 % | 0 |
| Kopā | 115 497 | 113 846 | 120 585 | 7 183 | 127 767 | 115 512 | 2 051 | 117 563 | 103,27 % | 10 205 |

miljonos euro

Nosaukums

Ieņēmumu apropriācijas

Konstatētie prasījumi

Ieņēmumi

Ieņēmumi % no budžeta

Nenokārtots

Sākotnējās

Galīgās

Pārskata gadā

Pārnests

Kopā

Pārskata gadā

Pārnests

Kopā

Eiropas Parlaments

85

85

198

20

218

135

10

144

170,21 %

74

Padome

52

52

86

13

100

85

10

94

181,38 %

5

Komisija

115 290

113 639

120 227

7 148

127 375

115 220

2 030

117 250

103,18 %

10 125

Tiesa

35

35

37

1

38

37

1

37

106,17 %

0

Revīzijas palāta

17

17

17

1

17

16

1

17

99,39 %

1

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

11

11

13

0

13

13

0

13

116,93 %

0

Reģionu komiteja

6

6

5

0

5

5

0

5

97,24 %

0

Ombuds

1

1

1

0

1

1

0

1

99,49 %

0

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

1

1

0

0

0

0

0

0

75,36 %

0

Kopā

Kopā

115 497

115 497

113 846

113 846

120 585

120 585

7 183

7 183

127 767

127 767

115 512

115 512

2 051

2 051

117 563

117 563

103,27 %

103,27 %

10 205

10 205

5.   SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU SADALĪJUMS UN IZMAIŅAS TAJĀS PA POLITIKAS JOMĀM

| miljonos euro |
| --- |
| Politikas joma | Saistību apropriācijas | Maksājumu apropriācijas |
| Pieņemtās apropriācijas | Grozījumi | Pārnestās apropriācijas | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā papildinājums | Kopā apstiprināts | Pieņemtās apropriācijas | Grozījumi | Pārnests | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā papildinājums | Kopā apstiprināts |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6=1+2+5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11=9+10 | 12=7+8+11 |
| 01. | Ekonomikas un finanšu lietas | 495 | (182) | 0 | 18 | 18 | 330 | 510 | (203) | 5 | 17 | 22 | 329 |
| 02. | Uzņēmējdarbība | 540 | (10) | 0 | 44 | 45 | 575 | 584 | (116) | 17 | 65 | 81 | 550 |
| 03. | Konkurence | 72 | 0 | 0 | 3 | 3 | 74 | 72 | 0 | 7 | 3 | 10 | 82 |
| 04. | Nodarbinātība un sociālās lietas | 11 431 | (546) | 5 | 18 | 24 | 10 908 | 11 662 | (27) | 15 | 14 | 30 | 11 664 |
| 05. | Lauksaimniecība un lauku attīstība | 54 940 | (401) | 0 | 2 532 | 2 532 | 57 041 | 53 652 | (401) | 24 | 2 527 | 2 551 | 55 802 |
| 06. | Enerģētika un transports | 1 809 | (13) | 9 | 80 | 88 | 1 885 | 1 195 | (186) | 17 | 116 | 133 | 1 142 |
| 07. | Vide | 353 | 0 | 0 | 21 | 21 | 374 | 329 | (87) | 23 | 19 | 41 | 284 |
| 08. | Izpēte | 3 565 | 77 | 0 | 408 | 408 | 4 049 | 2 693 | (226) | 42 | 803 | 844 | 3 312 |
| 09. | Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi | 1 435 | (57) | 0 | 159 | 159 | 1 537 | 1 175 | (24) | 16 | 269 | 285 | 1 436 |
| 10. | Tiešā izpēte | 348 | 0 | 0 | 314 | 314 | 663 | 359 | 0 | 35 | 262 | 297 | 656 |
| 11. | Zivsaimniecība un jūrlietas | 955 | 0 | 0 | 4 | 4 | 959 | 1 223 | (20) | 39 | 6 | 44 | 1 248 |
| 12. | Iekšējais tirgus | 56 | (1) | 0 | 2 | 2 | 57 | 58 | (1) | 5 | 2 | 7 | 64 |
| 13. | Reģionālā politika | 34 694 | 732 | 0 | 8 | 8 | 35 434 | 27 129 | (457) | 13 | 8 | 21 | 26 693 |
| 14. | Nodokļi un muitas savienība | 110 | 0 | 0 | 4 | 4 | 114 | 114 | 0 | 5 | 4 | 9 | 123 |
| 15. | Izglītība un kultūra | 1 223 | 0 | 0 | 218 | 218 | 1 440 | 1 158 | 31 | 14 | 246 | 260 | 1 450 |
| 16. | Komunikācija | 201 | 0 | 0 | 3 | 3 | 204 | 192 | 0 | 27 | 3 | 30 | 223 |
| 17. | Veselības un patērētāju tiesību aizsardzība | 545 | 1 | 0 | 26 | 26 | 572 | 288 | 1 | 267 | 27 | 294 | 582 |
| 18. | Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa | 671 | 0 | 0 | 21 | 22 | 693 | 522 | (120) | 6 | 21 | 27 | 428 |
| 19. | Ārējie sakari | 3 527 | 281 | 0 | 75 | 75 | 3 883 | 3 008 | 288 | 55 | 80 | 134 | 3 429 |
| 20. | Tirdzniecība | 72 | 0 | 0 | 2 | 2 | 74 | 68 | 0 | 5 | 2 | 7 | 76 |
| 21. | Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm | 1 244 | (3) | 0 | 169 | 169 | 1 410 | 1 163 | (19) | 35 | 165 | 200 | 1 344 |
| 22. | Paplašināšanās | 1 065 | (19) | 0 | 87 | 87 | 1 133 | 1 853 | (128) | 13 | 55 | 69 | 1 793 |
| 23. | Humānā palīdzība | 750 | 0 | 0 | 10 | 10 | 759 | 750 | 0 | 4 | 10 | 15 | 764 |
| 24. | Krāpšanas apkarošana | 73 | 0 | 0 | 0 | 0 | 73 | 69 | 0 | 6 | 0 | 6 | 75 |
| 25. | Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas | 169 | 1 | 0 | 8 | 8 | 178 | 169 | 1 | 18 | 7 | 25 | 194 |
| 26. | Komisijas administrācija | 922 | 58 | 1 | 67 | 68 | 1 048 | 922 | 59 | 106 | 68 | 174 | 1 155 |
| 27. | Budžets | 519 | (14) | 0 | 3 | 3 | 509 | 519 | (14) | 9 | 3 | 12 | 518 |
| 28. | Revīzija | 9 | 0 | 0 | 0 | 0 | 10 | 9 | 0 | 1 | 0 | 1 | 11 |
| 29. | Statistika | 121 | (1) | 0 | 9 | 9 | 130 | 119 | (1) | 7 | 8 | 16 | 134 |
| 30. | Pensijas | 997 | 0 | 0 | 0 | 0 | 997 | 997 | 0 | 0 | 0 | 0 | 997 |
| 31. | Valodu pakalpojumi | 359 | (2) | 0 | 47 | 47 | 403 | 359 | (2) | 13 | 47 | 59 | 416 |
| 40. | Rezerves | 735 | (68) | 0 | 0 | 0 | 667 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 90. | Citas iestādes | 2 577 | 0 | 5 | 116 | 121 | 2 698 | 2 577 | 0 | 326 | 143 | 469 | 3 047 |
| Kopā | 126 551 | (168) | 21 | 4 477 | 4 498 | 130 881 | 115 497 | (1 651) | 1 174 | 5 002 | 6 176 | 120 021 |

miljonos euro

Politikas joma

Saistību apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Pieņemtās apropriācijas

Grozījumi

Pārnestās apropriācijas

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā papildinājums

Kopā apstiprināts

Pieņemtās apropriācijas

Grozījumi

Pārnests

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā papildinājums

Kopā apstiprināts

1

2

3

4

5=3+4

6=1+2+5

7

8

9

10

11=9+10

12=7+8+11

01.

Ekonomikas un finanšu lietas

495

(182)

0

18

18

330

510

(203)

5

17

22

329

02.

Uzņēmējdarbība

540

(10)

0

44

45

575

584

(116)

17

65

81

550

03.

Konkurence

72

0

0

3

3

74

72

0

7

3

10

82

04.

Nodarbinātība un sociālās lietas

11 431

(546)

5

18

24

10 908

11 662

(27)

15

14

30

11 664

05.

Lauksaimniecība un lauku attīstība

54 940

(401)

0

2 532

2 532

57 041

53 652

(401)

24

2 527

2 551

55 802

06.

Enerģētika un transports

1 809

(13)

9

80

88

1 885

1 195

(186)

17

116

133

1 142

07.

Vide

353

0

0

21

21

374

329

(87)

23

19

41

284

08.

Izpēte

3 565

77

0

408

408

4 049

2 693

(226)

42

803

844

3 312

09.

Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

1 435

(57)

0

159

159

1 537

1 175

(24)

16

269

285

1 436

10.

Tiešā izpēte

348

0

0

314

314

663

359

0

35

262

297

656

11.

Zivsaimniecība un jūrlietas

955

0

0

4

4

959

1 223

(20)

39

6

44

1 248

12.

Iekšējais tirgus

56

(1)

0

2

2

57

58

(1)

5

2

7

64

13.

Reģionālā politika

34 694

732

0

8

8

35 434

27 129

(457)

13

8

21

26 693

14.

Nodokļi un muitas savienība

110

0

0

4

4

114

114

0

5

4

9

123

15.

Izglītība un kultūra

1 223

0

0

218

218

1 440

1 158

31

14

246

260

1 450

16.

Komunikācija

201

0

0

3

3

204

192

0

27

3

30

223

17.

Veselības un patērētāju tiesību aizsardzība

545

1

0

26

26

572

288

1

267

27

294

582

18.

Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa

671

0

0

21

22

693

522

(120)

6

21

27

428

19.

Ārējie sakari

3 527

281

0

75

75

3 883

3 008

288

55

80

134

3 429

20.

Tirdzniecība

72

0

0

2

2

74

68

0

5

2

7

76

21.

Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm

1 244

(3)

0

169

169

1 410

1 163

(19)

35

165

200

1 344

22.

Paplašināšanās

1 065

(19)

0

87

87

1 133

1 853

(128)

13

55

69

1 793

23.

Humānā palīdzība

750

0

0

10

10

759

750

0

4

10

15

764

24.

Krāpšanas apkarošana

73

0

0

0

0

73

69

0

6

0

6

75

25.

Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas

169

1

0

8

8

178

169

1

18

7

25

194

26.

Komisijas administrācija

922

58

1

67

68

1 048

922

59

106

68

174

1 155

27.

Budžets

519

(14)

0

3

3

509

519

(14)

9

3

12

518

28.

Revīzija

9

0

0

0

0

10

9

0

1

0

1

11

29.

Statistika

121

(1)

0

9

9

130

119

(1)

7

8

16

134

30.

Pensijas

997

0

0

0

0

997

997

0

0

0

0

997

31.

Valodu pakalpojumi

359

(2)

0

47

47

403

359

(2)

13

47

59

416

40.

Rezerves

735

(68)

0

0

0

667

0

0

0

0

0

0

90.

Citas iestādes

2 577

0

5

116

121

2 698

2 577

0

326

143

469

3 047

Kopā

Kopā

126 551

126 551

(168)

(168)

21

21

4 477

4 477

4 498

4 498

130 881

130 881

115 497

115 497

(1 651)

(1 651)

1 174

1 174

5 002

5 002

6 176

6 176

120 021

120 021

6.   SAISTĪBU APROPRIĀCIJU IZPILDE PA POLITIKAS JOMĀM

| miljonos euro |
| --- |
| Politikas joma | Apstiprinātās saistību apropriācijas | Nodibinātās saistības | Apropriāciju pārnešana uz 2008. gadu | Anulētās apropriācijas |
| No gada apropriācijām | No pārnestajām apropriācijām | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā | % | Piešķirtie ieņēmumi | Pārnests atbilstoši lēmumam | Kopā | % | No gada apropriācijām | Pārnestās apropriācijas | Piešķirtie ieņēmumi (EBTA) | Kopā | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| 01. | Ekonomikas un finanšu lietas | 330 | 293 | 0 | 16 | 309 | 93,57 % | 1 | 0 | 1 | 0,41 % | 20 | 0 | 0 | 20 | 6,02 % |
| 02. | Uzņēmējdarbība | 575 | 521 | 0 | 17 | 538 | 93,47 % | 28 | 0 | 28 | 4,86 % | 9 | 0 | 0 | 10 | 1,67 % |
| 03. | Konkurence | 74 | 70 | 0 | 2 | 72 | 96,74 % | 1 | 0 | 1 | 1,90 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 1,36 % |
| 04. | Nodarbinātība un sociālās lietas | 10 908 | 10 847 | 5 | 9 | 10 861 | 99,57 % | 9 | 14 | 23 | 0,21 % | 24 | 0 | 0 | 24 | 0,22 % |
| 05. | Lauksaimniecība un lauku attīstība | 57 041 | 51 471 | 0 | 556 | 52 027 | 91,21 % | 1 976 | 1 409 | 3 386 | 5,94 % | 1 628 | 0 | 0 | 1 628 | 2,85 % |
| 06. | Enerģētika un transports | 1 885 | 1 786 | 8 | 42 | 1 836 | 97,41 % | 37 | 0 | 38 | 2,01 % | 10 | 1 | 0 | 11 | 0,59 % |
| 07. | Vide | 374 | 342 | 0 | 7 | 349 | 93,22 % | 13 | 0 | 13 | 3,59 % | 12 | 0 | 0 | 12 | 3,19 % |
| 08. | Izpēte | 4 049 | 3 635 | 0 | 204 | 3 839 | 94,80 % | 204 | 0 | 204 | 5,05 % | 6 | 0 | 0 | 6 | 0,15 % |
| 09. | Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi | 1 537 | 1 374 | 0 | 117 | 1 491 | 97,01 % | 42 | 0 | 42 | 2,73 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 0,26 % |
| 10. | Tiešā izpēte | 663 | 348 | 0 | 53 | 402 | 60,61 % | 261 | 0 | 261 | 39,36 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,03 % |
| 11. | Zivsaimniecība un jūrlietas | 959 | 706 | 0 | 1 | 706 | 73,68 % | 3 | 2 | 5 | 0,55 % | 247 | 0 | 0 | 247 | 25,77 % |
| 12. | Iekšējais tirgus | 57 | 54 | 0 | 1 | 55 | 96,48 % | 1 | 0 | 1 | 1,54 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 1,98 % |
| 13. | Reģionālā politika | 35 434 | 34 874 | 0 | 6 | 34 880 | 98,44 % | 1 | 134 | 135 | 0,38 % | 419 | 0 | 0 | 419 | 1,18 % |
| 14. | Nodokļi un muitas savienība | 114 | 99 | 0 | 2 | 101 | 88,67 % | 2 | 0 | 2 | 1,61 % | 11 | 0 | 0 | 11 | 9,72 % |
| 15. | Izglītība un kultūra | 1 440 | 1 220 | 0 | 107 | 1 327 | 92,12 % | 111 | 0 | 111 | 7,69 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 0,18 % |
| 16. | Komunikācija | 204 | 195 | 0 | 2 | 197 | 96,50 % | 1 | 0 | 1 | 0,61 % | 6 | 0 | 0 | 6 | 2,89 % |
| 17. | Veselības un patērētāju tiesību aizsardzība | 572 | 486 | 0 | 16 | 502 | 87,82 % | 9 | 0 | 9 | 1,65 % | 60 | 0 | 0 | 60 | 10,52 % |
| 18. | Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa | 693 | 613 | 0 | 12 | 626 | 90,29 % | 9 | 2 | 11 | 1,53 % | 57 | 0 | 0 | 57 | 8,17 % |
| 19. | Ārējie sakari | 3 883 | 3 743 | 0 | 39 | 3783 | 97,42 % | 35 | 2 | 37 | 0,95 % | 63 | 0 | 0 | 63 | 1,63 % |
| 20. | Tirdzniecība | 74 | 70 | 0 | 1 | 72 | 97,02 % | 1 | 0 | 1 | 1,27 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 1,71 % |
| 21. | Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm | 1 410 | 1 212 | 0 | 93 | 1 305 | 92,55 % | 75 | 22 | 97 | 6,90 % | 8 | 0 | 0 | 8 | 0,55 % |
| 22. | Paplašināšanās | 1 133 | 1 029 | 0 | 23 | 1 053 | 92,90 % | 64 | 14 | 78 | 6,86 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 0,24 % |
| 23. | Humānā palīdzība | 759 | 749 | 0 | 9 | 758 | 99,83 % | 1 | 0 | 1 | 0,10 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 0,07 % |
| 24. | Krāpšanas apkarošana | 73 | 69 | 0 | 0 | 69 | 94,72 % | 0 | 0 | 0 | 0,01 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 5,27 % |
| 25. | Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas | 178 | 165 | 0 | 5 | 169 | 95,39 % | 3 | 0 | 3 | 1,96 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 2,65 % |
| 26. | Komisijas administrācija | 1 048 | 957 | 1 | 38 | 995 | 94,97 % | 29 | 0 | 29 | 2,77 % | 24 | 0 | 0 | 24 | 2,25 % |
| 27. | Budžets | 509 | 498 | 0 | 2 | 499 | 98,10 % | 2 | 0 | 2 | 0,35 % | 8 | 0 | 0 | 8 | 1,55 % |
| 28. | Revīzija | 10 | 9 | 0 | 0 | 9 | 91,82 % | 0 | 0 | 0 | 1,74 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 6,44 % |
| 29. | Statistika | 130 | 107 | 0 | 7 | 114 | 87,71 % | 2 | 0 | 2 | 1,58 % | 14 | 0 | 0 | 14 | 10,72 % |
| 30. | Pensijas | 997 | 994 | 0 | 0 | 994 | 99,70 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 0,30 % |
| 31. | Valodu pakalpojumi | 403 | 352 | 0 | 38 | 390 | 96,63 % | 8 | 0 | 9 | 2,12 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 1,26 % |
| 40. | Rezerves | 667 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 667 | 0 | 0 | 667 | 100,0 % |
| 90. | Citas iestādes | 2 698 | 2 400 | 4 | 67 | 2 472 | 91,63 % | 49 | 119 | 168 | 6,21 % | 58 | 1 | 0 | 58 | 2,16 % |
| Kopā | 130 881 | 121 285 | 19 | 1 494 | 122 798 | 93,82 % | 2 982 | 1 717 | 4 699 | 3,59 % | 3 381 | 2 | 1 | 3 383 | 2,59 % |

miljonos euro

Politikas joma

Apstiprinātās saistību apropriācijas

Nodibinātās saistības

Apropriāciju pārnešana uz 2008. gadu

Anulētās apropriācijas

No gada apropriācijām

No pārnestajām apropriācijām

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā

%

Piešķirtie ieņēmumi

Pārnests atbilstoši lēmumam

Kopā

%

No gada apropriācijām

Pārnestās apropriācijas

Piešķirtie ieņēmumi (EBTA)

Kopā

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

01.

Ekonomikas un finanšu lietas

330

293

0

16

309

93,57 %

1

0

1

0,41 %

20

0

0

20

6,02 %

02.

Uzņēmējdarbība

575

521

0

17

538

93,47 %

28

0

28

4,86 %

9

0

0

10

1,67 %

03.

Konkurence

74

70

0

2

72

96,74 %

1

0

1

1,90 %

1

0

0

1

1,36 %

04.

Nodarbinātība un sociālās lietas

10 908

10 847

5

9

10 861

99,57 %

9

14

23

0,21 %

24

0

0

24

0,22 %

05.

Lauksaimniecība un lauku attīstība

57 041

51 471

0

556

52 027

91,21 %

1 976

1 409

3 386

5,94 %

1 628

0

0

1 628

2,85 %

06.

Enerģētika un transports

1 885

1 786

8

42

1 836

97,41 %

37

0

38

2,01 %

10

1

0

11

0,59 %

07.

Vide

374

342

0

7

349

93,22 %

13

0

13

3,59 %

12

0

0

12

3,19 %

08.

Izpēte

4 049

3 635

0

204

3 839

94,80 %

204

0

204

5,05 %

6

0

0

6

0,15 %

09.

Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

1 537

1 374

0

117

1 491

97,01 %

42

0

42

2,73 %

4

0

0

4

0,26 %

10.

Tiešā izpēte

663

348

0

53

402

60,61 %

261

0

261

39,36 %

0

0

0

0

0,03 %

11.

Zivsaimniecība un jūrlietas

959

706

0

1

706

73,68 %

3

2

5

0,55 %

247

0

0

247

25,77 %

12.

Iekšējais tirgus

57

54

0

1

55

96,48 %

1

0

1

1,54 %

1

0

0

1

1,98 %

13.

Reģionālā politika

35 434

34 874

0

6

34 880

98,44 %

1

134

135

0,38 %

419

0

0

419

1,18 %

14.

Nodokļi un muitas savienība

114

99

0

2

101

88,67 %

2

0

2

1,61 %

11

0

0

11

9,72 %

15.

Izglītība un kultūra

1 440

1 220

0

107

1 327

92,12 %

111

0

111

7,69 %

3

0

0

3

0,18 %

16.

Komunikācija

204

195

0

2

197

96,50 %

1

0

1

0,61 %

6

0

0

6

2,89 %

17.

Veselības un patērētāju tiesību aizsardzība

572

486

0

16

502

87,82 %

9

0

9

1,65 %

60

0

0

60

10,52 %

18.

Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa

693

613

0

12

626

90,29 %

9

2

11

1,53 %

57

0

0

57

8,17 %

19.

Ārējie sakari

3 883

3 743

0

39

3783

97,42 %

35

2

37

0,95 %

63

0

0

63

1,63 %

20.

Tirdzniecība

74

70

0

1

72

97,02 %

1

0

1

1,27 %

1

0

0

1

1,71 %

21.

Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm

1 410

1 212

0

93

1 305

92,55 %

75

22

97

6,90 %

8

0

0

8

0,55 %

22.

Paplašināšanās

1 133

1 029

0

23

1 053

92,90 %

64

14

78

6,86 %

3

0

0

3

0,24 %

23.

Humānā palīdzība

759

749

0

9

758

99,83 %

1

0

1

0,10 %

1

0

0

1

0,07 %

24.

Krāpšanas apkarošana

73

69

0

0

69

94,72 %

0

0

0

0,01 %

4

0

0

4

5,27 %

25.

Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas

178

165

0

5

169

95,39 %

3

0

3

1,96 %

5

0

0

5

2,65 %

26.

Komisijas administrācija

1 048

957

1

38

995

94,97 %

29

0

29

2,77 %

24

0

0

24

2,25 %

27.

Budžets

509

498

0

2

499

98,10 %

2

0

2

0,35 %

8

0

0

8

1,55 %

28.

Revīzija

10

9

0

0

9

91,82 %

0

0

0

1,74 %

1

0

0

1

6,44 %

29.

Statistika

130

107

0

7

114

87,71 %

2

0

2

1,58 %

14

0

0

14

10,72 %

30.

Pensijas

997

994

0

0

994

99,70 %

0

0

0

0,00 %

3

0

0

3

0,30 %

31.

Valodu pakalpojumi

403

352

0

38

390

96,63 %

8

0

9

2,12 %

5

0

0

5

1,26 %

40.

Rezerves

667

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0,00 %

667

0

0

667

100,0 %

90.

Citas iestādes

2 698

2 400

4

67

2 472

91,63 %

49

119

168

6,21 %

58

1

0

58

2,16 %

Kopā

Kopā

130 881

130 881

121 285

121 285

19

19

1 494

1 494

122 798

122 798

93,82 %

93,82 %

2 982

2 982

1 717

1 717

4 699

4 699

3,59 %

3,59 %

3 381

3 381

2

2

1

1

3 383

3 383

2,59 %

2,59 %

7.   MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU IZPILDE PA POLITIKAS JOMĀM

| miljonos euro |
| --- |
| Politikas joma | Piešķirtās maksājumu apropriācijas | Veiktie maksājumi | Apropriāciju pārnešana uz 2008. gadu | Anulētās apropriācijas |
| No gada apropriācijām | No pārnestajām apropriācijām | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā | % | Automātiski pārnestās apropriācijas | Pārnests atbilstoši lēmumam | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā | % | No gada apropriācijām | No pārnestajām apropriācijām | Piešķirtie ieņēmumi (EBTA) | Kopā | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+13+14 | 16=15/1 |
| 01. | Ekonomikas un finanšu lietas | 329 | 242 | 4 | 16 | 262 | 79,75 % | 5 | 0 | 2 | 7 | 2,11 % | 59 | 1 | 0 | 60 | 18,14 % |
| 02. | Uzņēmējdarbība | 550 | 336 | 12 | 22 | 370 | 67,28 % | 22 | 0 | 40 | 63 | 11,37 % | 110 | 5 | 2 | 117 | 21,34 % |
| 03. | Konkurence | 82 | 64 | 6 | 1 | 71 | 86,65 % | 7 | 0 | 2 | 9 | 10,74 % | 1 | 1 | 0 | 2 | 2,61 % |
| 04. | Nodarbinātība un sociālās lietas | 11 664 | 11 531 | 11 | 5 | 11 547 | 99,00 % | 19 | 0 | 9 | 28 | 0,24 % | 84 | 4 | 0 | 89 | 0,76 % |
| 05. | Lauksaimniecība un lauku attīstība | 55 802 | 53 045 | 16 | 624 | 53 685 | 96,21 % | 24 | 37 | 1 904 | 1 965 | 3,52 % | 145 | 8 | 0 | 152 | 0,27 % |
| 06. | Enerģētika un transports | 1 142 | 886 | 13 | 20 | 919 | 80,43 % | 17 | 50 | 95 | 163 | 14,25 % | 56 | 4 | 0 | 61 | 5,32 % |
| 07. | Vide | 284 | 203 | 17 | 12 | 232 | 81,64 % | 16 | 0 | 7 | 23 | 8,11 % | 24 | 5 | 0 | 29 | 10,25 % |
| 08. | Izpēte | 3 312 | 2 415 | 27 | 236 | 2 678 | 80,88 % | 43 | 0 | 567 | 609 | 18,40 % | 9 | 15 | 0 | 24 | 0,72 % |
| 09. | Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi | 1 436 | 1 112 | 12 | 103 | 1 227 | 85,40 % | 15 | 0 | 166 | 181 | 12,58 % | 24 | 4 | 0 | 29 | 2,02 % |
| 10. | Tiešā izpēte | 656 | 318 | 32 | 56 | 406 | 61,87 % | 33 | 0 | 206 | 239 | 36,39 % | 8 | 4 | 0 | 11 | 1,74 % |
| 11. | Zivsaimniecība un jūrlietas | 1 248 | 1 034 | 3 | 2 | 1 039 | 83,25 % | 5 | 4 | 3 | 13 | 1,05 % | 160 | 36 | 0 | 196 | 15,71 % |
| 12. | Iekšējais tirgus | 64 | 49 | 4 | 1 | 54 | 85,18 % | 5 | 0 | 1 | 7 | 10,24 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 4,58 % |
| 13. | Reģionālā politika | 26 693 | 26 568 | 9 | 6 | 26 583 | 99,59 % | 13 | 0 | 1 | 14 | 0,05 % | 92 | 4 | 0 | 96 | 0,36 % |
| 14. | Nodokļi un muitas savienība | 123 | 78 | 5 | 2 | 85 | 68,93 % | 6 | 0 | 2 | 8 | 6,44 % | 30 | 0 | 0 | 30 | 24,63 % |
| 15. | Izglītība un kultūra | 1 450 | 1 150 | 12 | 99 | 1 261 | 86,95 % | 15 | 0 | 147 | 162 | 11,17 % | 25 | 2 | 0 | 27 | 1,88 % |
| 16. | Komunikācija | 223 | 159 | 22 | 2 | 183 | 81,94 % | 17 | 2 | 2 | 21 | 9,31 % | 14 | 5 | 0 | 20 | 8,75 % |
| 17. | Veselības un patērētāju tiesību aizsardzība | 582 | 228 | 210 | 10 | 448 | 76,88 % | 26 | 0 | 17 | 43 | 7,31 % | 35 | 57 | 0 | 92 | 15,81 % |
| 18. | Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa | 428 | 240 | 5 | 13 | 259 | 60,41 % | 8 | 82 | 8 | 97 | 22,76 % | 71 | 1 | 0 | 72 | 16,83 % |
| 19. | Ārējie sakari | 3 429 | 3 171 | 38 | 55 | 3 265 | 95,20 % | 44 | 0 | 24 | 68 | 1,98 % | 80 | 17 | 0 | 97 | 2,83 % |
| 20. | Tirdzniecība | 76 | 60 | 4 | 1 | 65 | 85,87 % | 5 | 0 | 1 | 6 | 8,45 % | 4 | 1 | 0 | 4 | 5,68 % |
| 21. | Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm | 1 344 | 1 081 | 23 | 89 | 1 193 | 88,77 % | 29 | 0 | 77 | 106 | 7,87 % | 33 | 12 | 0 | 45 | 3,36 % |
| 22. | Paplašināšanās | 1 793 | 1 690 | 6 | 52 | 1 749 | 97,51 % | 17 | 0 | 3 | 20 | 1,09 % | 18 | 7 | 0 | 25 | 1,40 % |
| 23. | Humānā palīdzība | 764 | 742 | 4 | 9 | 756 | 98,87 % | 6 | 0 | 1 | 7 | 0,90 % | 1 | 1 | 0 | 2 | 0,23 % |
| 24. | Krāpšanas apkarošana | 75 | 56 | 4 | 0 | 60 | 79,62 % | 6 | 0 | 0 | 6 | 7,77 % | 7 | 2 | 0 | 9 | 12,60 % |
| 25. | Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas | 194 | 150 | 17 | 4 | 170 | 87,53 % | 15 | 0 | 4 | 19 | 9,54 % | 4 | 1 | 0 | 6 | 2,93 % |
| 26. | Komisijas administrācija | 1 155 | 844 | 91 | 30 | 965 | 83,60 % | 113 | 0 | 37 | 151 | 13,06 % | 23 | 15 | 0 | 38 | 3,33 % |
| 27. | Budžets | 518 | 489 | 8 | 1 | 498 | 96,16 % | 9 | 0 | 2 | 11 | 2,08 % | 8 | 1 | 0 | 9 | 1,76 % |
| 28. | Revīzija | 11 | 8 | 1 | 0 | 9 | 83,04 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 9,42 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 7,54 % |
| 29. | Statistika | 134 | 95 | 5 | 2 | 102 | 76,37 % | 7 | 0 | 6 | 13 | 9,44 % | 17 | 2 | 0 | 19 | 14,18 % |
| 30. | Pensijas | 997 | 994 | 0 | 0 | 994 | 99,70 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 0,30 % |
| 31. | Valodu pakalpojumi | 416 | 328 | 11 | 34 | 373 | 89,78 % | 24 | 0 | 12 | 36 | 8,66 % | 5 | 1 | 0 | 6 | 1,56 % |
| 40. | Rezerves | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % |
| 90. | Citas iestādes | 3 047 | 2 085 | 295 | 67 | 2 447 | 80,31 % | 316 | 119 | 76 | 511 | 16,77 % | 58 | 31 | 0 | 89 | 2,92 % |
| Kopā | 120 021 | 111 452 | 925 | 1 576 | 113 953 | 94,94 % | 888 | 295 | 3 421 | 4 603 | 3,84 % | 1 211 | 249 | 5 | 1 465 | 1,22 % |

miljonos euro

Politikas joma

Piešķirtās maksājumu apropriācijas

Veiktie maksājumi

Apropriāciju pārnešana uz 2008. gadu

Anulētās apropriācijas

No gada apropriācijām

No pārnestajām apropriācijām

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā

%

Automātiski pārnestās apropriācijas

Pārnests atbilstoši lēmumam

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā

%

No gada apropriācijām

No pārnestajām apropriācijām

Piešķirtie ieņēmumi (EBTA)

Kopā

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+13+14

16=15/1

01.

Ekonomikas un finanšu lietas

329

242

4

16

262

79,75 %

5

0

2

7

2,11 %

59

1

0

60

18,14 %

02.

Uzņēmējdarbība

550

336

12

22

370

67,28 %

22

0

40

63

11,37 %

110

5

2

117

21,34 %

03.

Konkurence

82

64

6

1

71

86,65 %

7

0

2

9

10,74 %

1

1

0

2

2,61 %

04.

Nodarbinātība un sociālās lietas

11 664

11 531

11

5

11 547

99,00 %

19

0

9

28

0,24 %

84

4

0

89

0,76 %

05.

Lauksaimniecība un lauku attīstība

55 802

53 045

16

624

53 685

96,21 %

24

37

1 904

1 965

3,52 %

145

8

0

152

0,27 %

06.

Enerģētika un transports

1 142

886

13

20

919

80,43 %

17

50

95

163

14,25 %

56

4

0

61

5,32 %

07.

Vide

284

203

17

12

232

81,64 %

16

0

7

23

8,11 %

24

5

0

29

10,25 %

08.

Izpēte

3 312

2 415

27

236

2 678

80,88 %

43

0

567

609

18,40 %

9

15

0

24

0,72 %

09.

Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

1 436

1 112

12

103

1 227

85,40 %

15

0

166

181

12,58 %

24

4

0

29

2,02 %

10.

Tiešā izpēte

656

318

32

56

406

61,87 %

33

0

206

239

36,39 %

8

4

0

11

1,74 %

11.

Zivsaimniecība un jūrlietas

1 248

1 034

3

2

1 039

83,25 %

5

4

3

13

1,05 %

160

36

0

196

15,71 %

12.

Iekšējais tirgus

64

49

4

1

54

85,18 %

5

0

1

7

10,24 %

2

1

0

3

4,58 %

13.

Reģionālā politika

26 693

26 568

9

6

26 583

99,59 %

13

0

1

14

0,05 %

92

4

0

96

0,36 %

14.

Nodokļi un muitas savienība

123

78

5

2

85

68,93 %

6

0

2

8

6,44 %

30

0

0

30

24,63 %

15.

Izglītība un kultūra

1 450

1 150

12

99

1 261

86,95 %

15

0

147

162

11,17 %

25

2

0

27

1,88 %

16.

Komunikācija

223

159

22

2

183

81,94 %

17

2

2

21

9,31 %

14

5

0

20

8,75 %

17.

Veselības un patērētāju tiesību aizsardzība

582

228

210

10

448

76,88 %

26

0

17

43

7,31 %

35

57

0

92

15,81 %

18.

Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa

428

240

5

13

259

60,41 %

8

82

8

97

22,76 %

71

1

0

72

16,83 %

19.

Ārējie sakari

3 429

3 171

38

55

3 265

95,20 %

44

0

24

68

1,98 %

80

17

0

97

2,83 %

20.

Tirdzniecība

76

60

4

1

65

85,87 %

5

0

1

6

8,45 %

4

1

0

4

5,68 %

21.

Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm

1 344

1 081

23

89

1 193

88,77 %

29

0

77

106

7,87 %

33

12

0

45

3,36 %

22.

Paplašināšanās

1 793

1 690

6

52

1 749

97,51 %

17

0

3

20

1,09 %

18

7

0

25

1,40 %

23.

Humānā palīdzība

764

742

4

9

756

98,87 %

6

0

1

7

0,90 %

1

1

0

2

0,23 %

24.

Krāpšanas apkarošana

75

56

4

0

60

79,62 %

6

0

0

6

7,77 %

7

2

0

9

12,60 %

25.

Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas

194

150

17

4

170

87,53 %

15

0

4

19

9,54 %

4

1

0

6

2,93 %

26.

Komisijas administrācija

1 155

844

91

30

965

83,60 %

113

0

37

151

13,06 %

23

15

0

38

3,33 %

27.

Budžets

518

489

8

1

498

96,16 %

9

0

2

11

2,08 %

8

1

0

9

1,76 %

28.

Revīzija

11

8

1

0

9

83,04 %

1

0

0

1

9,42 %

1

0

0

1

7,54 %

29.

Statistika

134

95

5

2

102

76,37 %

7

0

6

13

9,44 %

17

2

0

19

14,18 %

30.

Pensijas

997

994

0

0

994

99,70 %

0

0

0

0

0,00 %

3

0

0

3

0,30 %

31.

Valodu pakalpojumi

416

328

11

34

373

89,78 %

24

0

12

36

8,66 %

5

1

0

6

1,56 %

40.

Rezerves

0

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

90.

Citas iestādes

3 047

2 085

295

67

2 447

80,31 %

316

119

76

511

16,77 %

58

31

0

89

2,92 %

Kopā

Kopā

120 021

120 021

111 452

111 452

925

925

1 576

1 576

113 953

113 953

94,94 %

94,94 %

888

888

295

295

3 421

3 421

4 603

4 603

3,84 %

3,84 %

1 211

1 211

249

249

5

5

1 465

1 465

1,22 %

1,22 %

8.   SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU SADALĪJUMS UN IZMAIŅAS TAJĀS PA FINANŠU PLĀNIEM

| miljonos euro |
| --- |
| Finanšu plāna pozīcija | Saistību apropriācijas | Maksājumu apropriācijas |
| Apstiprinātās saistību apropriācijas | Izmaiņas (pārvietojumi un BG) | Pārnestās apropriācijas | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā papildinājums | Kopā apstiprināts | Pieņemtās apropriācijas | Izmaiņas (pārvietojumi un BG) | Pārnests | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā papildinājums | Kopā apstiprināts |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6=1+2+5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11=9+10 | 12=7+8+11 |
| 1. | Ilgtspējīga izaugsme | 54 854 | (2) | 15 | 1 193 | 1 208 | 56 060 | 44 861 | (1 239) | 124 | 1 716 | 1 840 | 45 462 |
| 2. | Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība | 56 250 | (400) | 0 | 2 549 | 2 549 | 58 399 | 54 719 | (562) | 321 | 2 543 | 2 863 | 57 020 |
| 3. | Pilsonība, brīvība, drošība un tiesiskums | 1 247 | 198 | 0 | 98 | 98 | 1 544 | 1 178 | 51 | 19 | 109 | 128 | 1 356 |
| 4. | ES kā globālais partneris | 6 812 | 0 | 0 | 330 | 330 | 7 142 | 7 353 | 64 | 63 | 300 | 363 | 7 780 |
| 5. | Pārvaldība | 6 942 | 36 | 6 | 307 | 313 | 7 291 | 6 942 | 36 | 647 | 335 | 982 | 7 960 |
| 6. | Kompensācijas | 445 | 0 | 0 | 0 | 0 | 445 | 445 | 0 | 0 | 0 | 0 | 445 |
| Kopā | 126 551 | (168) | 21 | 4 477 | 4 498 | 130 881 | 115 497 | (1 651) | 1 174 | 5 002 | 6 176 | 120 021 |

miljonos euro

Finanšu plāna pozīcija

Saistību apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Apstiprinātās saistību apropriācijas

Izmaiņas (pārvietojumi un BG)

Pārnestās apropriācijas

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā papildinājums

Kopā apstiprināts

Pieņemtās apropriācijas

Izmaiņas (pārvietojumi un BG)

Pārnests

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā papildinājums

Kopā apstiprināts

1

2

3

4

5=3+4

6=1+2+5

7

8

9

10

11=9+10

12=7+8+11

1.

Ilgtspējīga izaugsme

54 854

(2)

15

1 193

1 208

56 060

44 861

(1 239)

124

1 716

1 840

45 462

2.

Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

56 250

(400)

0

2 549

2 549

58 399

54 719

(562)

321

2 543

2 863

57 020

3.

Pilsonība, brīvība, drošība un tiesiskums

1 247

198

0

98

98

1 544

1 178

51

19

109

128

1 356

4.

ES kā globālais partneris

6 812

0

0

330

330

7 142

7 353

64

63

300

363

7 780

5.

Pārvaldība

6 942

36

6

307

313

7 291

6 942

36

647

335

982

7 960

6.

Kompensācijas

445

0

0

0

0

445

445

0

0

0

0

445

Kopā

Kopā

126 551

126 551

(168)

(168)

21

21

4 477

4 477

4 498

4 498

130 881

130 881

115 497

115 497

(1 651)

(1 651)

1 174

1 174

5 002

5 002

6 176

6 176

120 021

120 021

9.   SAISTĪBU APROPRIĀCIJU IZPILDE PA FINANŠU PLĀNIEM

| miljonos euro |
| --- |
| Finanšu plāna pozīcija | Saistību apropriācijas piešķirts | Nodibinātās saistības | Apropriāciju pārnešana uz 2008. gadu | Anulētās apropriācijas |
| No attiecīgā gada apropriācijām | No pārnestajām apropriācijām | No piešķirtiem ieņēmumiem | Kopā | % | Piešķirtie ieņēmumi | Pārnests atbilstoši lēmumam | Kopā | % | No attiecīgā gada apropriācijām | Pārnestās apropriācijas | Piešķirtie ieņēmumi (EBTA) | Kopā | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| 1. | Ilgtspējīga izaugsme | 56 060 | 53 702 | 14 | 540 | 54 256 | 96,78 % | 652 | 131 | 783 | 1,40 % | 1 020 | 1 | 1 | 1 022 | 1,82 % |
| 2. | Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība | 58 399 | 52 563 | 0 | 558 | 53 122 | 90,96 % | 1 990 | 1 363 | 3 354 | 5,74 % | 1 924 | 0 | 0 | 1 924 | 3,29 % |
| 3. | Pilsonība, brīvība, drošība un tiesiskums | 1 544 | 1 368 | 0 | 54 | 1 422 | 92,10 % | 44 | 2 | 46 | 2,98 % | 76 | 0 | 0 | 76 | 4,92 % |
| 4. | ES kā globālais partneris | 7 142 | 6 479 | 0 | 158 | 6 637 | 92,92 % | 171 | 102 | 274 | 3,83 % | 232 | 0 | 0 | 232 | 3,25 % |
| 5. | Pārvaldība | 7 291 | 6 729 | 5 | 183 | 6 918 | 94,88 % | 124 | 119 | 243 | 3,34 % | 129 | 1 | 0 | 130 | 1,78 % |
| 6. | Kompensācijas | 445 | 445 | 0 | 0 | 445 | 100,0 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % |
| Kopā | 130 881 | 121 285 | 19 | 1 494 | 122 798 | 93,82 % | 2 982 | 1 717 | 4 699 | 3,59 % | 3 381 | 2 | 1 | 3 383 | 2,59 % |

miljonos euro

Finanšu plāna pozīcija

Saistību apropriācijas piešķirts

Nodibinātās saistības

Apropriāciju pārnešana uz 2008. gadu

Anulētās apropriācijas

No attiecīgā gada apropriācijām

No pārnestajām apropriācijām

No piešķirtiem ieņēmumiem

Kopā

%

Piešķirtie ieņēmumi

Pārnests atbilstoši lēmumam

Kopā

%

No attiecīgā gada apropriācijām

Pārnestās apropriācijas

Piešķirtie ieņēmumi (EBTA)

Kopā

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

1.

Ilgtspējīga izaugsme

56 060

53 702

14

540

54 256

96,78 %

652

131

783

1,40 %

1 020

1

1

1 022

1,82 %

2.

Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

58 399

52 563

0

558

53 122

90,96 %

1 990

1 363

3 354

5,74 %

1 924

0

0

1 924

3,29 %

3.

Pilsonība, brīvība, drošība un tiesiskums

1 544

1 368

0

54

1 422

92,10 %

44

2

46

2,98 %

76

0

0

76

4,92 %

4.

ES kā globālais partneris

7 142

6 479

0

158

6 637

92,92 %

171

102

274

3,83 %

232

0

0

232

3,25 %

5.

Pārvaldība

7 291

6 729

5

183

6 918

94,88 %

124

119

243

3,34 %

129

1

0

130

1,78 %

6.

Kompensācijas

445

445

0

0

445

100,0 %

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

Kopā

Kopā

130 881

130 881

121 285

121 285

19

19

1 494

1 494

122 798

122 798

93,82 %

93,82 %

2 982

2 982

1 717

1 717

4 699

4 699

3,59 %

3,59 %

3 381

3 381

2

2

1

1

3 383

3 383

2,59 %

2,59 %

10.   MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU IZPILDE PA FINANŠU PLĀNIEM

| miljonos euro |
| --- |
| Finanšu plāna pozīcija | Apstiprinātās maksājumu apropriācijas | Veiktie maksājumi | Apropriāciju pārnešana uz 2008. gadu | Anulētās apropriācijas |
| No gada apropriācijām | No pārnestajām apropriācijām | No piešķirtiem ieņēmumiem | Kopā | % | Automātiski pārnestās apropriācijas | Pārnests atbilstoši lēmumam | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā | % | No attiecīgā gada apropriācijām | No pārnestajām apropriācijām | Piešķirtie ieņēmumi (EBTA) | Kopā | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+13+14 | 16=15/1 |
| 1. | Ilgtspējīga izaugsme | 45 462 | 43 085 | 90 | 539 | 43 713 | 96,15 % | 136 | 50 | 1 173 | 1 359 | 2,99 % | 352 | 34 | 4 | 390 | 0,86 % |
| 2. | Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība | 57 020 | 53 796 | 220 | 632 | 54 648 | 95,84 % | 40 | 7 | 1 911 | 1 958 | 3,43 % | 313 | 101 | 0 | 414 | 0,73 % |
| 3. | Pilsonība, brīvība, drošība un tiesiskums | 1 356 | 995 | 15 | 39 | 1 050 | 77,41 % | 10 | 84 | 69 | 163 | 11,99 % | 139 | 4 | 1 | 144 | 10,60 % |
| 4. | ES kā globālais partneris | 7 780 | 7 054 | 37 | 201 | 7 292 | 93,73 % | 50 | 35 | 99 | 184 | 2,37 % | 277 | 26 | 0 | 304 | 3,90 % |
| 5. | Pārvaldība | 7 960 | 6 077 | 563 | 166 | 6 806 | 85,50 % | 652 | 119 | 169 | 940 | 11,81 % | 130 | 84 | 0 | 214 | 2,69 % |
| 6. | Kompensācijas | 445 | 445 | 0 | 0 | 445 | 100,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % |
| Kopā | 120 021 | 111 452 | 925 | 1 576 | 113 953 | 94,94 % | 888 | 295 | 3 421 | 4 603 | 3,84 % | 1 211 | 249 | 5 | 1 465 | 1,22 % |

miljonos euro

Finanšu plāna pozīcija

Apstiprinātās maksājumu apropriācijas

Veiktie maksājumi

Apropriāciju pārnešana uz 2008. gadu

Anulētās apropriācijas

No gada apropriācijām

No pārnestajām apropriācijām

No piešķirtiem ieņēmumiem

Kopā

%

Automātiski pārnestās apropriācijas

Pārnests atbilstoši lēmumam

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā

%

No attiecīgā gada apropriācijām

No pārnestajām apropriācijām

Piešķirtie ieņēmumi (EBTA)

Kopā

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+13+14

16=15/1

1.

Ilgtspējīga izaugsme

45 462

43 085

90

539

43 713

96,15 %

136

50

1 173

1 359

2,99 %

352

34

4

390

0,86 %

2.

Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

57 020

53 796

220

632

54 648

95,84 %

40

7

1 911

1 958

3,43 %

313

101

0

414

0,73 %

3.

Pilsonība, brīvība, drošība un tiesiskums

1 356

995

15

39

1 050

77,41 %

10

84

69

163

11,99 %

139

4

1

144

10,60 %

4.

ES kā globālais partneris

7 780

7 054

37

201

7 292

93,73 %

50

35

99

184

2,37 %

277

26

0

304

3,90 %

5.

Pārvaldība

7 960

6 077

563

166

6 806

85,50 %

652

119

169

940

11,81 %

130

84

0

214

2,69 %

6.

Kompensācijas

445

445

0

0

445

100,00 %

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

Kopā

Kopā

120 021

120 021

111 452

111 452

925

925

1 576

1 576

113 953

113 953

94,94 %

94,94 %

888

888

295

295

3 421

3 421

4 603

4 603

3,84 %

3,84 %

1 211

1 211

249

249

5

5

1 465

1 465

1,22 %

1,22 %

11.   SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU IZPILDE PA IESTĀDĒM

Saistību apropriācijas

| miljonos euro |
| --- |
| Iestāde | Apstiprinātās saistību apropriācijas | Nodibinātās saistības | Apropriāciju pārnešana uz 2008. gadu | Anulētās apropriācijas |
| No gada apropriācijām | No pārnestajām apropriācijām | No piešķirtiem ieņēmumiem | Kopā | % | No piešķirtiem ieņēmumiem | Pārnests atbilstoši lēmumam | Kopā | % | No gada apropriācijām | Parnestās apropriācijas | Piešķirtie ieņēmumi (EBTA) | Kopā | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| Eiropas Parlaments | 1 454 | 1 338 | 4 | 38 | 1 380 | 94,92 % | 13 | 44 | 57 | 3,94 % | 16 | 1 | 0 | 17 | 1,14 % |
| Padome | 650 | 508 | 0 | 24 | 532 | 81,89 % | 33 | 75 | 108 | 16,57 % | 10 | 0 | 0 | 10 | 1,54 % |
| Komisija | 128 183 | 118 885 | 15 | 1 427 | 120 327 | 93,87 % | 2 934 | 1 598 | 4 532 | 3,54 % | 3 323 | 1 | 1 | 3 325 | 2,59 % |
| Eiropas Kopienu Tiesa | 275 | 265 | 0 | 1 | 266 | 96,84 % | 2 | 0 | 2 | 0,59 % | 7 | 0 | 0 | 7 | 2,57 % |
| Revīzijas palāta | 122 | 109 | 0 | 0 | 110 | 90,21 % | 0 | 0 | 0 | 0,22 % | 12 | 0 | 0 | 12 | 9,58 % |
| Ekonomikas un sociālo lietu komiteja | 116 | 104 | 0 | 3 | 107 | 91,64 % | 1 | 0 | 1 | 0,54 % | 9 | 0 | 0 | 9 | 7,82 % |
| Reģionu komiteja | 68 | 65 | 0 | 1 | 66 | 96,22 % | 0 | 0 | 0 | 0,13 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 3,65 % |
| Ombuds | 8 | 7 | 0 | 0 | 7 | 90,48 % | 0 | 0 | 0 | | 1 | 0 | 0 | 1 | 9,52 % |
| Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs | 5 | 4 | 0 | 0 | 4 | 86,14 % | 0 | 0 | 0 | | 1 | 0 | 0 | 1 | 13,86 % |
| Kopā | 130 881 | 121 285 | 19 | 1 494 | 122 798 | 93,82 % | 2 982 | 1 717 | 4 699 | 3,59 % | 3 381 | 2 | 1 | 3 383 | 2,59 % |

miljonos euro

Iestāde

Apstiprinātās saistību apropriācijas

Nodibinātās saistības

Apropriāciju pārnešana uz 2008. gadu

Anulētās apropriācijas

No gada apropriācijām

No pārnestajām apropriācijām

No piešķirtiem ieņēmumiem

Kopā

%

No piešķirtiem ieņēmumiem

Pārnests atbilstoši lēmumam

Kopā

%

No gada apropriācijām

Parnestās apropriācijas

Piešķirtie ieņēmumi (EBTA)

Kopā

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

Eiropas Parlaments

1 454

1 338

4

38

1 380

94,92 %

13

44

57

3,94 %

16

1

0

17

1,14 %

Padome

650

508

0

24

532

81,89 %

33

75

108

16,57 %

10

0

0

10

1,54 %

Komisija

128 183

118 885

15

1 427

120 327

93,87 %

2 934

1 598

4 532

3,54 %

3 323

1

1

3 325

2,59 %

Eiropas Kopienu Tiesa

275

265

0

1

266

96,84 %

2

0

2

0,59 %

7

0

0

7

2,57 %

Revīzijas palāta

122

109

0

0

110

90,21 %

0

0

0

0,22 %

12

0

0

12

9,58 %

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

116

104

0

3

107

91,64 %

1

0

1

0,54 %

9

0

0

9

7,82 %

Reģionu komiteja

68

65

0

1

66

96,22 %

0

0

0

0,13 %

2

0

0

2

3,65 %

Ombuds

8

7

0

0

7

90,48 %

0

0

0

1

0

0

1

9,52 %

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

5

4

0

0

4

86,14 %

0

0

0

1

0

0

1

13,86 %

Kopā

Kopā

130 881

130 881

121 285

121 285

19

19

1 494

1 494

122 798

122 798

93,82 %

93,82 %

2 982

2 982

1 717

1 717

4 699

4 699

3,59 %

3,59 %

3 381

3 381

2

2

1

1

3 383

3 383

2,59 %

2,59 %

Maksājumu apropriācijas

| miljonos euro |
| --- |
| Iestāde | Apstiprinātās maksājumu apropriācijas | Veiktie maksājumi | Apropriāciju pārnešana uz 2008. gadu | Anulētās apropriācijas |
| No gada apropriācijām | No pārnestajām apropriācijām | No piešķirtiem ieņēmumiem | Kopā | % | Automātiski pārnestās apropriācijas | Pārnests atbilstoši lēmumam | No piešķirtiem ieņēmumiem | Kopā | % | No gada apropriācijām | No pārnestajām apropriācijām | Piešķirtie ieņēmumi (EBTA) | Kopā | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+13+14 | 16=15/1 |
| Eiropas Parlaments | 1 668 | 1 112 | 179 | 38 | 1 329 | 79,68 % | 225 | 44 | 39 | 308 | 18,49 % | 16 | 15 | 0 | 31 | 1,83 % |
| Padome | 741 | 453 | 80 | 24 | 558 | 75,21 % | 55 | 75 | 33 | 163 | 21,98 % | 10 | 11 | 0 | 21 | 2,81 % |
| Komisija | 116 975 | 109 367 | 630 | 1 509 | 111 506 | 95,33 % | 572 | 176 | 3 345 | 4 093 | 3,50 % | 1 154 | 217 | 5 | 1 376 | 1,18 % |
| Eiropas Kopienu Tiesa | 288 | 252 | 12 | 1 | 265 | 91,93 % | 13 | 0 | 2 | 15 | 5,04 % | 7 | 2 | 0 | 9 | 3,03 % |
| Revīzijas palāta | 129 | 101 | 6 | 0 | 107 | 83,11 % | 9 | 0 | 0 | 9 | 7,08 % | 12 | 1 | 0 | 13 | 9,80 % |
| Ekonomikas un sociālo lietu komiteja | 128 | 98 | 9 | 3 | 109 | 85,66 % | 6 | 0 | 2 | 8 | 6,17 % | 9 | 1 | 0 | 10 | 8,17 % |
| Reģionu komiteja | 78 | 59 | 8 | 1 | 68 | 86,89 % | 6 | 0 | 1 | 6 | 8,02 % | 2 | 1 | 0 | 4 | 5,09 % |
| Ombuds | 9 | 7 | 0 | 0 | 7 | 84,00 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 6,42 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 9,58 % |
| Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs | 6 | 3 | 1 | 0 | 4 | 66,73 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 15,96 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 17,31 % |
| Kopā | 120 021 | 111 452 | 925 | 1 576 | 113 953 | 94,94 % | 888 | 295 | 3 421 | 4 603 | 3,84 % | 1 211 | 249 | 5 | 1 465 | 1,22 % |

miljonos euro

Iestāde

Apstiprinātās maksājumu apropriācijas

Veiktie maksājumi

Apropriāciju pārnešana uz 2008. gadu

Anulētās apropriācijas

No gada apropriācijām

No pārnestajām apropriācijām

No piešķirtiem ieņēmumiem

Kopā

%

Automātiski pārnestās apropriācijas

Pārnests atbilstoši lēmumam

No piešķirtiem ieņēmumiem

Kopā

%

No gada apropriācijām

No pārnestajām apropriācijām

Piešķirtie ieņēmumi (EBTA)

Kopā

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+13+14

16=15/1

Eiropas Parlaments

1 668

1 112

179

38

1 329

79,68 %

225

44

39

308

18,49 %

16

15

0

31

1,83 %

Padome

741

453

80

24

558

75,21 %

55

75

33

163

21,98 %

10

11

0

21

2,81 %

Komisija

116 975

109 367

630

1 509

111 506

95,33 %

572

176

3 345

4 093

3,50 %

1 154

217

5

1 376

1,18 %

Eiropas Kopienu Tiesa

288

252

12

1

265

91,93 %

13

0

2

15

5,04 %

7

2

0

9

3,03 %

Revīzijas palāta

129

101

6

0

107

83,11 %

9

0

0

9

7,08 %

12

1

0

13

9,80 %

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

128

98

9

3

109

85,66 %

6

0

2

8

6,17 %

9

1

0

10

8,17 %

Reģionu komiteja

78

59

8

1

68

86,89 %

6

0

1

6

8,02 %

2

1

0

4

5,09 %

Ombuds

9

7

0

0

7

84,00 %

0

0

0

1

6,42 %

1

0

0

1

9,58 %

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

6

3

1

0

4

66,73 %

1

0

0

1

15,96 %

1

0

0

1

17,31 %

Kopā

Kopā

120 021

120 021

111 452

111 452

925

925

1 576

1 576

113 953

113 953

94,94 %

94,94 %

888

888

295

295

3 421

3 421

4 603

4 603

3,84 %

3,84 %

1 211

1 211

249

249

5

5

1 465

1 465

1,22 %

1,22 %

12.   KONSOLIDĒTS NESAMAKSĀTO SAISTĪBU KOPSAVILKUMS

| miljonos euro |
| --- |
| | Nediferencētas apropriācijas | Diferencētās apropriācijas | Kopā |
| Saistības, kas pārnestas no iepriekšējā gada | 1 114 | 130 511 | 131 655 |
| Anulētas saistības/pārvērtēšana | (61) | (1 535) | (1 596) |
| Maksājumi | 872 | 45 836 | 46 709 |
| Atcelšana | 151 | 0 | 151 |
| Nesamaksātās saistības gada beigās | 60 | 83 140 | 83 200 |
| Saistības par attiecīgo gadu | 50 718 | 72 080 | 122 798 |
| Maksājumi | 49 825 | 17 420 | 67 245 |
| To saistību atcelšana, ko nevar pārnest | 14 | 0 | 14 |
| Nesamaksātās saistības gada beigās | 880 | 54 661 | 55 540 |
| Kopā nesamaksātās saistības gada beigās | 939 | 137 801 | 138 740 |

miljonos euro

Nediferencētas apropriācijas

Diferencētās apropriācijas

Kopā

Saistības, kas pārnestas no iepriekšējā gada

Saistības, kas pārnestas no iepriekšējā gada

1 114

130 511

131 655

131 655

Anulētas saistības/pārvērtēšana

(61)

(1 535)

(1 596)

(1 596)

Maksājumi

872

45 836

46 709

46 709

Atcelšana

151

0

151

151

Nesamaksātās saistības gada beigās

60

83 140

83 200

83 200

Saistības par attiecīgo gadu

Saistības par attiecīgo gadu

50 718

72 080

122 798

122 798

Maksājumi

49 825

17 420

67 245

67 245

To saistību atcelšana, ko nevar pārnest

14

0

14

14

Nesamaksātās saistības gada beigās

880

54 661

55 540

55 540

Kopā nesamaksātās saistības gada beigās

Kopā nesamaksātās saistības gada beigās

939

939

137 801

137 801

138 740

138 740

13.a   Konsolidēts nesamaksāto saistību sadalījums pēc gada, kurā tās radušās

| miljonos euro |
| --- |
| Finanšu plāna pozīcijas | < 2001. g. | 2001. g. | 2002. g. | 2003. g. | 2004. g. | 2005. g. | 2006. g. | 2007. g. | Kopā |
| 1. | Ilgtspējīga izaugsme | 646 | 374 | 691 | 1 650 | 4 384 | 16 532 | 38 372 | 44 870 | 107 519 |
| 2. | Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība | 195 | 18 | 51 | 62 | 122 | 1 299 | 3 939 | 4 218 | 9 905 |
| 3. | Pilsonība, brīvība, drošība un tiesiskums | 10 | 7 | 16 | 31 | 91 | 170 | 251 | 778 | 1 354 |
| 4. | ES kā globālais partneris | 849 | 664 | 885 | 1 258 | 2 007 | 3 373 | 5 201 | 5 013 | 19 250 |
| 5. | Pārvaldība | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 51 | 660 | 712 |
| Kopā | 1 701 | 1 063 | 1 643 | 3 001 | 6 605 | 21 374 | 47 813 | 55 540 | 138 740 |

miljonos euro

Finanšu plāna pozīcijas

< 2001. g.

2001. g.

2002. g.

2003. g.

2004. g.

2005. g.

2006. g.

2007. g.

Kopā

1.

Ilgtspējīga izaugsme

646

374

691

1 650

4 384

16 532

38 372

44 870

107 519

2.

Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

195

18

51

62

122

1 299

3 939

4 218

9 905

3.

Pilsonība, brīvība, drošība un tiesiskums

10

7

16

31

91

170

251

778

1 354

4.

ES kā globālais partneris

849

664

885

1 258

2 007

3 373

5 201

5 013

19 250

5.

Pārvaldība

1

0

0

0

0

0

51

660

712

Kopā

Kopā

1 701

1 701

1 063

1 063

1 643

1 643

3 001

3 001

6 605

6 605

21 374

21 374

47 813

47 813

55 540

55 540

138 740

138 740

13.b   Konsolidēts nesamaksāto saistību sadalījums pēc gada, kurā tās radušās

| miljonos euro |
| --- |
| Politikas joma | < 2001. g. | 2001. g. | 2002. g. | 2003. g. | 2004. g. | 2005. g. | 2006. g. | 2007. g. | Kopā |
| 01. | Ekonomikas un finanšu lietas | 3 | 0 | 0 | 0 | 28 | 41 | 145 | 127 | 344 |
| 02. | Uzņēmējdarbība | 5 | 8 | 7 | 22 | 22 | 63 | 119 | 334 | 581 |
| 03. | Konkurence | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 7 | 8 |
| 04. | Nodarbinātība un sociālās lietas | 191 | 14 | 57 | 101 | 298 | 3 072 | 9 405 | 9 162 | 22 299 |
| 05. | Lauksaimniecība un lauku attīstība | 152 | 0 | 1 | 47 | 78 | 1 213 | 3 525 | 3 475 | 8 491 |
| 06. | Enerģētika un transports | 60 | 60 | 63 | 113 | 250 | 505 | 651 | 1 601 | 3 303 |
| 07. | Vide | 0 | 9 | 17 | 35 | 67 | 89 | 118 | 244 | 580 |
| 08. | Izpēte | 35 | 99 | 155 | 577 | 854 | 1 414 | 2 046 | 3 263 | 8 443 |
| 09. | Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi | 2 | 1 | 10 | 71 | 165 | 461 | 679 | 1 051 | 2 440 |
| 10. | Tiešā izpēte | 1 | 1 | 1 | 4 | 2 | 14 | 24 | 95 | 140 |
| 11. | Zivsaimniecība un jūrlietas | 43 | 10 | 36 | 32 | 57 | 261 | 608 | 277 | 1 324 |
| 12. | Iekšējais tirgus | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 2 | 12 | 15 |
| 13. | Reģionālā politika | 411 | 354 | 627 | 1 233 | 3 115 | 11 357 | 25 807 | 29 347 | 72 250 |
| 14. | Nodokļi un muitas savienība | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 4 | 27 | 47 | 80 |
| 15. | Izglītība un kultūra | 21 | 7 | 12 | 21 | 32 | 64 | 123 | 291 | 571 |
| 16. | Komunikācija | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 11 | 67 | 79 |
| 17. | Veselības un patērētāju tiesību aizsardzība | 1 | 0 | 3 | 13 | 21 | 27 | 54 | 324 | 444 |
| 18. | Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa | 1 | 2 | 6 | 8 | 20 | 60 | 80 | 453 | 629 |
| 19. | Ārējie sakari | 475 | 266 | 435 | 387 | 870 | 1 295 | 1 901 | 2 728 | 8 358 |
| 20. | Tirdzniecība | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 4 | 17 | 22 |
| 21. | Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm | 104 | 80 | 102 | 142 | 282 | 486 | 678 | 845 | 2 719 |
| 22. | Paplašināšanās | 193 | 152 | 111 | 189 | 433 | 915 | 1 675 | 936 | 4 604 |
| 23. | Humānā palīdzība | 2 | 0 | 0 | 2 | 4 | 22 | 80 | 273 | 383 |
| 24. | Krāpšanas apkarošana | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 21 | 24 |
| 25. | Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 18 | 19 |
| 26. | Komisijas administrācija | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 127 | 128 |
| 27. | Budžets | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 9 | 9 |
| 28. | Revīzija | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 29. | Statistika | 0 | 0 | 1 | 1 | 4 | 9 | 20 | 44 | 81 |
| 30. | Pensijas | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 31. | Valodu pakalpojumi | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 27 | 27 |
| 90. | Citas iestādes | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 27 | 316 | 343 |
| Kopā | 1 701 | 1 063 | 1 643 | 3 001 | 6 605 | 21 374 | 47 813 | 55 540 | 138 740 |

miljonos euro

Politikas joma

< 2001. g.

2001. g.

2002. g.

2003. g.

2004. g.

2005. g.

2006. g.

2007. g.

Kopā

01.

Ekonomikas un finanšu lietas

3

0

0

0

28

41

145

127

344

02.

Uzņēmējdarbība

5

8

7

22

22

63

119

334

581

03.

Konkurence

0

0

0

0

0

0

0

7

8

04.

Nodarbinātība un sociālās lietas

191

14

57

101

298

3 072

9 405

9 162

22 299

05.

Lauksaimniecība un lauku attīstība

152

0

1

47

78

1 213

3 525

3 475

8 491

06.

Enerģētika un transports

60

60

63

113

250

505

651

1 601

3 303

07.

Vide

0

9

17

35

67

89

118

244

580

08.

Izpēte

35

99

155

577

854

1 414

2 046

3 263

8 443

09.

Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

2

1

10

71

165

461

679

1 051

2 440

10.

Tiešā izpēte

1

1

1

4

2

14

24

95

140

11.

Zivsaimniecība un jūrlietas

43

10

36

32

57

261

608

277

1 324

12.

Iekšējais tirgus

0

0

0

0

1

0

2

12

15

13.

Reģionālā politika

411

354

627

1 233

3 115

11 357

25 807

29 347

72 250

14.

Nodokļi un muitas savienība

0

0

0

1

0

4

27

47

80

15.

Izglītība un kultūra

21

7

12

21

32

64

123

291

571

16.

Komunikācija

0

0

0

0

0

1

11

67

79

17.

Veselības un patērētāju tiesību aizsardzība

1

0

3

13

21

27

54

324

444

18.

Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa

1

2

6

8

20

60

80

453

629

19.

Ārējie sakari

475

266

435

387

870

1 295

1 901

2 728

8 358

20.

Tirdzniecība

0

0

0

0

0

1

4

17

22

21.

Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm

104

80

102

142

282

486

678

845

2 719

22.

Paplašināšanās

193

152

111

189

433

915

1 675

936

4 604

23.

Humānā palīdzība

2

0

0

2

4

22

80

273

383

24.

Krāpšanas apkarošana

0

0

0

0

0

0

3

21

24

25.

Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas

0

0

0

0

0

0

0

18

19

26.

Komisijas administrācija

0

0

0

0

0

0

0

127

128

27.

Budžets

0

0

0

0

0

0

0

9

9

28.

Revīzija

0

0

0

0

0

0

0

1

1

29.

Statistika

0

0

1

1

4

9

20

44

81

30.

Pensijas

0

0

0

0

0

0

0

0

0

31.

Valodu pakalpojumi

0

0

0

0

0

0

0

27

27

90.

Citas iestādes

0

0

0

0

0

0

27

316

343

Kopā

Kopā

1 701

1 701

1 063

1 063

1 643

1 643

3 001

3 001

6 605

6 605

21 374

21 374

47 813

47 813

55 540

55 540

138 740

138 740

14.   AĢENTŪRU IENĀKUMI — BUDŽETA PROGNOZES, TIESĪBAS UN SAŅEMTĀS SUMMAS

| miljonos euro |
| --- |
| Aģentūra | Prognozētie ienākumi | Konstatētie prasījumi | Saņemtās summas | Nenokārtots | Politikas joma |
| Eiropas Aviācijas drošības aģentūra | 72 | 93 | 85 | 7 | 06 |
| Frontex | 42 | 43 | 42 | 1 | 18 |
| Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs | 17 | 17 | 17 | 0 | 15 |
| Eiropas Policijas koledža | 9 | 8 | 8 | 0 | 18 |
| Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs | 29 | 29 | 29 | 0 | 17 |
| Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs | 14 | 14 | 14 | 0 | 18 |
| Eiropas Vides aģentūra | 35 | 38 | 38 | 0 | 07 |
| Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūra | 5 | 2 | 2 | 0 | 11 |
| Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde | 52 | 49 | 48 | 0 | 17 |
| Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra | 14 | 15 | 15 | 0 | 18 |
| Eiropas Globālās satelītu navigācijas sistēmas (GNSS) uzraudzības iestāde | 210 | 210 | 183 | 27 | 06 |
| Eurojust | 19 | 19 | 19 | 0 | 18 |
| Eiropas Jūras drošības aģentūra | 46 | 38 | 38 | 0 | 06 |
| Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs | 276 | 199 | 199 | 0 | 12 |
| Eiropas Zāļu aģentūra | 163 | 166 | 165 | 1 | 02 |
| Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra | 8 | 8 | 8 | 0 | 09 |
| Eiropas Dzelzceļa aģentūra | 17 | 17 | 17 | 0 | 06 |
| Eiropas Rekonstrukcijas aģentūra | 250 | 251 | 251 | 0 | 22 |
| Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra | 14 | 14 | 14 | 0 | 04 |
| Eiropas Savienības Iestāžu tulkošanas centrs | 46 | 43 | 42 | 1 | 31 |
| Eiropas Mācību fonds | 23 | 21 | 21 | 0 | 15 |
| Kopienas Augu šķirņu birojs | 10 | 10 | 10 | 0 | 17 |
| Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds | 20 | 20 | 20 | 0 | 04 |
| Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra | 36 | 36 | 36 | 0 | 15 |
| Konkurētspējas un inovāciju izpildaģentūra | 7 | 7 | 7 | 0 | 06 |
| Veselības aizsardzības programmas izpildaģentūra | 4 | 5 | 5 | 0 | 17 |
| Kopā | 1 440 | 1 370 | 1 332 | 37 | |

miljonos euro

Aģentūra

Prognozētie ienākumi

Konstatētie prasījumi

Saņemtās summas

Nenokārtots

Politikas joma

Eiropas Aviācijas drošības aģentūra

72

93

85

7

06

Frontex

42

43

42

1

18

Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs

17

17

17

0

15

Eiropas Policijas koledža

9

8

8

0

18

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs

29

29

29

0

17

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs

14

14

14

0

18

Eiropas Vides aģentūra

35

38

38

0

07

Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūra

5

2

2

0

11

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde

52

49

48

0

17

Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra

14

15

15

0

18

Eiropas Globālās satelītu navigācijas sistēmas (GNSS) uzraudzības iestāde

(GNSS)

210

210

183

27

06

Eurojust

19

19

19

0

18

Eiropas Jūras drošības aģentūra

46

38

38

0

06

Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs

276

199

199

0

12

Eiropas Zāļu aģentūra

163

166

165

1

02

Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra

8

8

8

0

09

Eiropas Dzelzceļa aģentūra

17

17

17

0

06

Eiropas Rekonstrukcijas aģentūra

250

251

251

0

22

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra

14

14

14

0

04

Eiropas Savienības Iestāžu tulkošanas centrs

46

43

42

1

31

Eiropas Mācību fonds

23

21

21

0

15

Kopienas Augu šķirņu birojs

10

10

10

0

17

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds

20

20

20

0

04

Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra

36

36

36

0

15

Konkurētspējas un inovāciju izpildaģentūra

7

7

7

0

06

Veselības aizsardzības programmas izpildaģentūra

4

5

5

0

17

Kopā

Kopā

1 440

1 440

1 370

1 370

1 332

1 332

37

37

| miljonos euro |
| --- |
| Ieņēmumu veids | Prognozētie ienākumi | Konstatētie prasījumi | Saņemtās summas | Nenokārtots |
| Komisijas dotācija | 771 | 749 | 729 | 20 |
| Ienākumi no maksām | 334 | 371 | 363 | 8 |
| Citi ienākumi | 336 | 249 | 240 | 9 |
| Kopā | 1 440 | 1 370 | 1 332 | 37 |

miljonos euro

Ieņēmumu veids

Prognozētie ienākumi

Konstatētie prasījumi

Saņemtās summas

Nenokārtots

Komisijas dotācija

771

749

729

20

Ienākumi no maksām

334

371

363

8

Citi ienākumi

336

249

240

9

Kopā

Kopā

1 440

1 440

1 370

1 370

1 332

1 332

37

37

15.   SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJAS ATBILSTOŠI AĢENTŪRĀM

| miljonos euro |
| --- |
| Aģentūra | Saistību apropriācijas | Maksājumu apropriācijas |
| Apropriācijas | Saistības | Pārnests | Anulētās | Apropriācijas | Saistības | Pārnests | Anulētās |
| Eiropas Aviācijas drošības aģentūra | 87 | 70 | 15 | 1 | 106 | 68 | 35 | 4 |
| Frontex | 43 | 39 | 0 | 3 | 54 | 20 | 22 | 11 |
| Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs | 18 | 16 | 1 | 1 | 19 | 15 | 3 | 1 |
| Eiropas Policijas koledža | 10 | 6 | 2 | 2 | 12 | 6 | 4 | 2 |
| Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs | 29 | 28 | 0 | 1 | 36 | 22 | 12 | 2 |
| Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs | 15 | 15 | 0 | 0 | 15 | 14 | 1 | 0 |
| Eiropas Vides aģentūra | 41 | 40 | 2 | 0 | 47 | 37 | 9 | 1 |
| Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūra | 5 | 1 | 0 | 4 | 5 | 0 | 1 | 4 |
| Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde | 52 | 48 | 0 | 5 | 60 | 45 | 9 | 6 |
| Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra | 15 | 14 | 0 | 0 | 16 | 8 | 8 | 0 |
| Eiropas Globālās satelītu navigācijas sistēmas (GNSS) uzraudzības iestāde | 210 | 135 | 74 | 1 | 184 | 95 | 87 | 2 |
| Eurojust | 19 | 18 | 1 | 0 | 22 | 16 | 5 | 1 |
| Eiropas Jūras drošības aģentūra | 48 | 43 | 0 | 5 | 50 | 34 | 2 | 14 |
| Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs | 276 | 143 | 0 | 132 | 302 | 139 | 29 | 135 |
| Eiropas Zāļu aģentūra | 163 | 159 | 0 | 4 | 193 | 155 | 32 | 5 |
| Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra | 8 | 8 | 0 | 0 | 9 | 7 | 2 | 0 |
| Eiropas Dzelzceļa aģentūra | 17 | 13 | 0 | 3 | 19 | 13 | 3 | 4 |
| Eiropas Rekonstrukcijas aģentūra | 714 | 302 | 410 | 2 | 714 | 259 | 454 | 2 |
| Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra | 15 | 14 | 0 | 1 | 18 | 13 | 4 | 1 |
| Eiropas Savienības Iestāžu tulkošanas centrs | 55 | 43 | 0 | 13 | 58 | 41 | 4 | 13 |
| Eiropas Mācību fonds | 24 | 21 | 2 | 2 | 27 | 19 | 5 | 2 |
| Kopienas Augu šķirņu birojs | 15 | 12 | 0 | 2 | 14 | 11 | 2 | 2 |
| Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds | 21 | 20 | 0 | 1 | 24 | 19 | 5 | 1 |
| Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra | 36 | 34 | 0 | 2 | 43 | 33 | 7 | 3 |
| Konkurētspējas un inovāciju izpildaģentūra | 7 | 6 | 0 | 1 | 8 | 5 | 2 | 1 |
| Veselības aizsardzības programmas izpildaģentūra | 4 | 4 | 0 | 0 | 5 | 3 | 2 | 1 |
| Kopā | 1 947 | 1 254 | 508 | 185 | 2 061 | 1 097 | 745 | 219 |

miljonos euro

Aģentūra

Saistību apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Apropriācijas

Saistības

Pārnests

Anulētās

Apropriācijas

Saistības

Pārnests

Anulētās

Eiropas Aviācijas drošības aģentūra

87

70

15

1

106

68

35

4

Frontex

43

39

0

3

54

20

22

11

Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs

18

16

1

1

19

15

3

1

Eiropas Policijas koledža

10

6

2

2

12

6

4

2

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs

29

28

0

1

36

22

12

2

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs

15

15

0

0

15

14

1

0

Eiropas Vides aģentūra

41

40

2

0

47

37

9

1

Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūra

5

1

0

4

5

0

1

4

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde

52

48

0

5

60

45

9

6

Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra

15

14

0

0

16

8

8

0

Eiropas Globālās satelītu navigācijas sistēmas (GNSS) uzraudzības iestāde

(GNSS)

210

135

74

1

184

95

87

2

Eurojust

19

18

1

0

22

16

5

1

Eiropas Jūras drošības aģentūra

48

43

0

5

50

34

2

14

Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs

276

143

0

132

302

139

29

135

Eiropas Zāļu aģentūra

163

159

0

4

193

155

32

5

Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra

8

8

0

0

9

7

2

0

Eiropas Dzelzceļa aģentūra

17

13

0

3

19

13

3

4

Eiropas Rekonstrukcijas aģentūra

714

302

410

2

714

259

454

2

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra

15

14

0

1

18

13

4

1

Eiropas Savienības Iestāžu tulkošanas centrs

55

43

0

13

58

41

4

13

Eiropas Mācību fonds

24

21

2

2

27

19

5

2

Kopienas Augu šķirņu birojs

15

12

0

2

14

11

2

2

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds

21

20

0

1

24

19

5

1

Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra

36

34

0

2

43

33

7

3

Konkurētspējas un inovāciju izpildaģentūra

7

6

0

1

8

5

2

1

Veselības aizsardzības programmas izpildaģentūra

4

4

0

0

5

3

2

1

Kopā

Kopā

1 947

1 947

1 254

1 254

508

508

185

185

2 061

2 061

1 097

1 097

745

745

219

219

| miljonos euro |
| --- |
| Izdevumu veids | Saistību apropriācijas | Maksājumu apropriācijas |
| Apropriācijas | Nodibinātās saistības | Pārnestas uz 2008.g. | Summas, kas zaudē spēku | Apropriācijas | Veiktie maksājumi | Pārnestas uz 2008.g. | Summas, kas zaudē spēku |
| Administratīvie izdevumi | 185 | 164 | 1 | 20 | 233 | 149 | 59 | 24 |
| Darbības izdevumi | 1 385 | 737 | 507 | 141 | 1 441 | 600 | 675 | 167 |
| Darbinieki | 377 | 353 | 0 | 24 | 387 | 348 | 11 | 28 |
| Kopā | 1 947 | 1 254 | 508 | 185 | 2 061 | 1 097 | 745 | 219 |

miljonos euro

Izdevumu veids

Saistību apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Apropriācijas

Nodibinātās saistības

Pārnestas uz 2008.g.

Summas, kas zaudē spēku

Apropriācijas

Veiktie maksājumi

Pārnestas uz 2008.g.

Summas, kas zaudē spēku

Administratīvie izdevumi

185

164

1

20

233

149

59

24

Darbības izdevumi

1 385

737

507

141

1 441

600

675

167

Darbinieki

377

353

0

24

387

348

11

28

Kopā

Kopā

1 947

1 947

1 254

1 254

508

508

185

185

2 061

2 061

1 097

1 097

745

745

219

219

16.   BUDŽETA IZLIETOJUMS, IESKAITOT AĢENTŪRAS

| miljonos euro |
| --- |
| | Eiropas Kopienas | Aģentūras | Dotāciju izslēgšana aģentūrām | Kopā |
| Finanšu gada ieņēmumi | 117 563 | 1 332 | (729) | 118 166 |
| Maksājumi par pārskata gada apropriācijām | (113 028) | (976) | 729 | (113 275) |
| Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N+1 gadu | (3 114) | (745) | — | (3 859) |
| EBTA apropriācijas, kas pārnestas no N-1 gada | (2) | 0 | — | (2) |
| To neizmantoto maksājumu apropriāciju anulēšana, kas pārnestas no N-1 gada | 246 | 477 | — | 723 |
| Valūtas kursa starpības attiecīgajā gadā | (124) | (3) | — | (126) |
| Budžeta izpilde | 1 542 | 86 | 0 | 1 628 |

miljonos euro

Eiropas Kopienas

Aģentūras

Dotāciju izslēgšana aģentūrām

Kopā

Finanšu gada ieņēmumi

117 563

1 332

(729)

118 166

118 166

Maksājumi par pārskata gada apropriācijām

(113 028)

(976)

729

(113 275)

(113 275)

Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N+1 gadu

(3 114)

(745)

—

(3 859)

(3 859)

EBTA apropriācijas, kas pārnestas no N-1 gada

(2)

0

—

(2)

(2)

To neizmantoto maksājumu apropriāciju anulēšana, kas pārnestas no N-1 gada

246

477

—

723

723

Valūtas kursa starpības attiecīgajā gadā

(124)

(3)

—

(126)

(126)

Budžeta izpilde

1 542

86

0

1 628

1 628

B IEDAĻA. PASKAIDROJUMI ATTIECĪBĀ UZ KONSOLIDĒTIEM PĀRSKATIEM PAR BUDžETA IZPILDI

1.   BUDŽETA PRINCIPI, STRUKTŪRA UN APROPRIĀCIJAS

1.1.   BUDŽETA PRINCIPI

Kopienu vispārējo budžetu nosaka vairāki pamatprincipi:

| — | vienotības un budžeta precizitātes princips: visiem Kopienu izdevumiem un ieņēmumiem jābūt ietvertiem vienotā budžeta dokumentā, iegrāmatotiem budžeta pozīcijā, un izdevumi nedrīkst pārsniegt apstiprinātās apropriācijas, |
| --- | --- |

—

vienotības un budžeta precizitātes princips: visiem Kopienu izdevumiem un ieņēmumiem jābūt ietvertiem vienotā budžeta dokumentā, iegrāmatotiem budžeta pozīcijā, un izdevumi nedrīkst pārsniegt apstiprinātās apropriācijas,

vienotības un budžeta precizitātes princips:

| — | universāluma princips: šis princips ietver divus noteikumus:






  — | nepiešķiršanas noteikumu, kas nozīmē, ka budžeta ieņēmumus nedrīkst rezervēt īpašiem izdevumu posteņiem (kopējiem ieņēmumiem ir jāsedz kopējie izdevumi), |
| --- | --- | --- |

—

universāluma princips: šis princips ietver divus noteikumus:

universāluma princips:

—

nepiešķiršanas noteikumu, kas nozīmē, ka budžeta ieņēmumus nedrīkst rezervēt īpašiem izdevumu posteņiem (kopējiem ieņēmumiem ir jāsedz kopējie izdevumi),

| — | bruto budžeta noteikumu, kas nozīmē, ka ieņēmumus un izdevumus budžetā iegrāmato pilnā apmērā, neizdarot to starpā nekādas korekcijas, |
| --- | --- |

—

bruto budžeta noteikumu, kas nozīmē, ka ieņēmumus un izdevumus budžetā iegrāmato pilnā apmērā, neizdarot to starpā nekādas korekcijas,

| — | gada pārskata princips: iegrāmatotās apropriācijas ir apstiprinātas vienam gadam, tāpēc tās ir jāizlieto attiecīgajā gadā, |
| --- | --- |

—

gada pārskata princips: iegrāmatotās apropriācijas ir apstiprinātas vienam gadam, tāpēc tās ir jāizlieto attiecīgajā gadā,

gada pārskata princips:

| — | līdzsvara princips: budžetā norādītajiem ieņēmumiem un izdevumiem ir jābūt līdzsvarā (paredzamajiem ieņēmumiem ir jābūt vienādiem ar maksājumu apropriācijām), |
| --- | --- |

—

līdzsvara princips: budžetā norādītajiem ieņēmumiem un izdevumiem ir jābūt līdzsvarā (paredzamajiem ieņēmumiem ir jābūt vienādiem ar maksājumu apropriācijām),

līdzsvara princips:

| — | specifikācijas princips: visas apropriācijas ir piešķirtas īpašam nolūkam un īpašam mērķim, |
| --- | --- |

—

specifikācijas princips: visas apropriācijas ir piešķirtas īpašam nolūkam un īpašam mērķim,

specifikācijas princips:

| — | norēķinu vienības princips: budžetu sastāda un izpilda euro valūtā, un pārskatus sniedz euro valūtā, |
| --- | --- |

—

norēķinu vienības princips: budžetu sastāda un izpilda euro valūtā, un pārskatus sniedz euro valūtā,

norēķinu vienības princips:

| — | pareizas finanšu vadības princips: budžeta apropriācijas izlieto saskaņā ar pareizas finanšu vadības principu, tas ir, ievērojot saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principus, |
| --- | --- |

—

pareizas finanšu vadības princips: budžeta apropriācijas izlieto saskaņā ar pareizas finanšu vadības principu, tas ir, ievērojot saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principus,

pareizas finanšu vadības princips:

| — | pārredzamības princips: budžetu veido un izpilda, kā arī pārskatus veido, ievērojot pārredzamības principu; budžetu un budžeta grozījumus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

—

pārredzamības princips: budžetu veido un izpilda, kā arī pārskatus veido, ievērojot pārredzamības principu; budžetu un budžeta grozījumus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

pārredzamības princips:

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

1.2.   BUDŽETA STRUKTŪRA

Budžetu veido:

| a) | vispārējs ieņēmumu dokuments; |
| --- | --- |

a)

vispārējs ieņēmumu dokuments;

| b) | atsevišķas iedaļas, kas sīkāk iedalītas ieņēmumu un izdevumu pārskatos par katru iestādi: I iedaļa: Parlaments; II iedaļa: Padome; III iedaļa: Komisija; IV iedaļa: Eiropas Kopienu Tiesa; V iedaļa: Revīzijas palāta; VI iedaļa: Ekonomikas un sociālo lietu komiteja; VII iedaļa: Reģionu komiteja; VIII iedaļa: Ombuds; IX iedaļa: Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs. |
| --- | --- |

b)

atsevišķas iedaļas, kas sīkāk iedalītas ieņēmumu un izdevumu pārskatos par katru iestādi: I iedaļa: Parlaments; II iedaļa: Padome; III iedaļa: Komisija; IV iedaļa: Eiropas Kopienu Tiesa; V iedaļa: Revīzijas palāta; VI iedaļa: Ekonomikas un sociālo lietu komiteja; VII iedaļa: Reģionu komiteja; VIII iedaļa: Ombuds; IX iedaļa: Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs.

Katras iestādes ieņēmumu un izdevumu posteņus klasificē sadaļās, nodaļās, pantos un posteņos pēc to veida vai izmantojuma, kam tie piešķirti.

Daļa likvidējamās EOTK līdzekļu tika iekļauta izlietojumam likvidējamās EOTK darbības budžetā. Katru gadu minēto darbības budžetu pieņēma Komisija, apspriežoties ar Padomi un Eiropas Parlamentu. Pēdējo reizi budžetu pieņēma laikposmam no 2002. gada 1. janvāra līdz 2002. gada 23. jūlijam. No 2002. gada 24. jūlija ieņēmumi un maksājumi, kas ir saistīti ar darbības budžetu, tiek iekļauti likvidējamās EOTK ieņēmumu un izdevumu pārskatā. Pārējās izpildāmās saistības ir norādītas bilances pasīvu daļā.

1.3.   BUDŽETA PĀRSKATU STRUKTŪRA

Administratīvās apropriācijas un darbības apropriācijas ir iekļautas tikai Komisijas budžetā. Pārējām iestādēm ir tikai administratīvās apropriācijas.

Budžetā izšķir divu veidu apropriācijas — nediferencētās un diferencētās apropriācijas. Nediferencētās apropriācijas izmanto, lai finansētu darbības, kas ir paredzētas vienam gadam (atbilstīgi gada pārskata principam). Diferencētās apropriācijas ieviesa, lai saskaņotu gada pārskata principu ar daudzgadu darbību vajadzībām.

| a) | Nediferencētās apropriācijas attiecas uz:






  — | visām budžeta administratīvajām iedaļām (iedaļas “Komisija” 1. nodaļa un pārējās iedaļas pilnībā), |
| --- | --- | --- |

a)

Nediferencētās apropriācijas attiecas uz:

Nediferencētās apropriācijas

—

visām budžeta administratīvajām iedaļām (iedaļas “Komisija” 1. nodaļa un pārējās iedaļas pilnībā),

| — | ELVGF Garantiju nodaļas apropriācijām, kas paredzētas vienam gadam, kā arī |
| --- | --- |

—

ELVGF Garantiju nodaļas apropriācijām, kas paredzētas vienam gadam, kā arī

| — | konkrētām tehniskām apropriācijām (atmaksas, aizņēmumu un aizdevumu garantijas u. c.). |
| --- | --- |

—

konkrētām tehniskām apropriācijām (atmaksas, aizņēmumu un aizdevumu garantijas u. c.).

Nediferencētajām apropriācijām saistību apropriāciju apmērs ir vienāds ar to, kāds ir maksājumu apropriācijām.

| b) | Diferencētās apropriācijas ir paredzēts attiecināt uz daudzgadu darbībām, un tās ietver apropriācijas, kas iekļautas visās nodaļās, izņemot iedaļas “Komisija” 1. nodaļu (izņemot ELVGF).
  Minētās diferencētās apropriācijas iedala saistību apropriācijās un maksājumu apropriācijās:






  — | saistību apropriācijas sedz to tiesisko saistību kopējās izmaksas, kas nodibinātas kārtējā finanšu gadā par darbībām, kuru ilgums ir vairāki gadi. Tomēr budžeta saistības par darbībām, kuru ilgums pārsniedz vienu finanšu gadu, saskaņā ar Finanšu regulas 76. panta 3. punktu var sadalīt gada maksājumos pa vairākiem gadiem, ja tas paredzēts pamatdokumentā. Diferencētajām apropriācijām budžeta saistības, kas vēl nav apstiprinātas attiecībā uz turpmākajiem gadiem, bilancē norāda kā iespējamās saistības, |
| --- | --- | --- |

b)

Diferencētās apropriācijas ir paredzēts attiecināt uz daudzgadu darbībām, un tās ietver apropriācijas, kas iekļautas visās nodaļās, izņemot iedaļas “Komisija” 1. nodaļu (izņemot ELVGF).

Diferencētās apropriācijas

Minētās diferencētās apropriācijas iedala saistību apropriācijās un maksājumu apropriācijās:

—

saistību apropriācijas sedz to tiesisko saistību kopējās izmaksas, kas nodibinātas kārtējā finanšu gadā par darbībām, kuru ilgums ir vairāki gadi. Tomēr budžeta saistības par darbībām, kuru ilgums pārsniedz vienu finanšu gadu, saskaņā ar Finanšu regulas 76. panta 3. punktu var sadalīt gada maksājumos pa vairākiem gadiem, ja tas paredzēts pamatdokumentā. Diferencētajām apropriācijām budžeta saistības, kas vēl nav apstiprinātas attiecībā uz turpmākajiem gadiem, bilancē norāda kā iespējamās saistības,

saistību apropriācijas

| — | maksājumu apropriācijas attiecas uz izdevumiem, kas rodas, izpildot kārtējā finanšu gadā un/vai iepriekšējos finanšu gados uzņemtās saistības. |
| --- | --- |

—

maksājumu apropriācijas attiecas uz izdevumiem, kas rodas, izpildot kārtējā finanšu gadā un/vai iepriekšējos finanšu gados uzņemtās saistības.

maksājumu apropriācijas

1.4.   APROPRIĀCIJU IZCELSME

Galvenais apropriāciju avots ir Kopienu budžets kārtējam gadam. Tomēr citu veidu apropriācijas iegūst, īstenojot Finanšu regulas noteikumus. Tās iegūst no iepriekšējiem finanšu gadiem vai ārējiem avotiem.

1.4.1.   Galīgā budžeta apropriācijas

Sākotnējā budžetā noteiktās apropriācijas

Pārvietojumi

Apropriācijas ir iespējams pārvietot no vienas pozīcijas uz citu saskaņā ar Finanšu regulas (Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002) 22. līdz 24. panta noteikumiem.

Budžeta grozījumi

Pieņemto budžetu var grozīt vai palielināt, izmantojot budžeta grozījumus. Noteikumi ir izklāstīti Finanšu regulas 37. un 38. pantā.

1.4.2.   No iepriekšējā gada pārnestās vai no jauna pieejamās apropriācijas

Automātiski pārnestās apropriācijas

Tās ir nediferencētas maksājumu apropriācijas, kuras automātiski var pārnest tikai par vienu finanšu gadu (attiecībā uz likvidējamo EOTK ierobežojumu nav) saskaņā ar Finanšu regulas 9. panta 4. punktu.

Apropriācijas, ko pārnes saskaņā ar iestāžu lēmumu

Iestāde var nolemt pārnest apropriācijas no iepriekšējā budžeta vienā no diviem gadījumiem: ja ir pabeigti sagatavošanās posmi (Finanšu regulas 9. panta 2. punkta a) apakšpunkts) vai juridiskais pamats ir pieņemts par vēlu (9. panta 2. punkta b) apakšpunkts). Pārnest var gan saistību, gan maksājumu apropriācijas (9. panta 3. punkts).

Apropriācijas, kas no jauna ir pieejamas pēc saistību anulēšanas

Tās ir saistītas ar to saistību apropriāciju atkārtotu iegrāmatošanu, kas attiecas uz atceltajiem struktūrfondiem. Izņēmuma kārtā summas var atkārtoti iegrāmatot gadījumā, ja Komisija ir pieļāvusi kļūdu vai ja tās ir nepieciešamas programmas pabeigšanai (Finanšu regulas 157. pants).

1.4.3.   Piešķirtie ieņēmumi

Atmaksājumi

Šīs apropriācijas rodas, atmaksājot nepareizi samaksātās summas, kā arī no ieņēmumiem par preču piegādi/pakalpojumu sniegšanu citām Kopienu struktūrām, saņemtajiem apdrošināšanas maksājumiem un ieņēmumiem no izīrēšanas un publikāciju pārdošanas — summas ir piešķirtie ieņēmumi budžeta pozīcijā, ko izmantoja sākotnējiem izdevumiem (Finanšu regulas 10. pants un 18. panta 1. punkta e), f), g), h), i) un j) apakšpunkts), un tās var pārnest bez ierobežojumiem.

EBTA apropriācijas

Eiropas Ekonomikas zonas līgumā ir paredzēts, ka dalībvalstīm noteiktām darbībām ir jāveic finanšu iemaksas Kopienu budžetā. Attiecīgās budžeta pozīcijas un paredzētās summas ir publicētas Kopienu budžeta III pielikumā. Attiecīgās pozīcijas papildina EBTA iemaksas. Apropriācijas, kas līdz gada beigām nav izmantotas, anulē, un EEZ valstis tās saņem atpakaļ.

Ieņēmumi no trešām personām

Tāpat kā saistībā ar EBTA apropriācijām, citas valstis ir noslēgušas līgumus ar Eiropas Kopienām par finanšu iemaksām Kopienu darbībām. Saņemtās summas uzskatāmas par ieņēmumiem no trešām personām, ko piešķir attiecīgajām budžeta pozīcijām (bieži saistībā ar izpētes jomu), un tās var pārnest bez ierobežojumiem (Finanšu regulas 10. pants un 18. panta 1. punkta a) un d) apakšpunkts).

Darbs trešo personu uzdevumā

Saistībā ar izpētes darbu Kopienu izpētes centri var strādāt ārēju struktūru uzdevumā (Finanšu regulas 161. panta 2. punkts). Ieņēmumus par trešo personu uzdevumā veikto darbu (tāpat kā ieņēmumus no trešām personām) piešķir īpašām budžeta pozīcijām, un tos var pārnest bez ierobežojumiem (Finanšu regulas 10. pants un 18. panta 1. punkta d) apakšpunkts).

Pēc avansa maksājumu atmaksāšanas no jauna pieejamās apropriācijas

Tie ir saņēmēju atmaksātie Kopienu līdzekļi. Avansa maksājumu atmaksas iegrāmato kā piešķirtos ieņēmumus (Finanšu regulas 10. pants un 18. panta 2. punkts) un var pārnest bez ierobežojumiem. Struktūrfondu jomā atjaunošanas pamatā ir Komisijas lēmums (Finanšu regulas 18. panta 2. punkts un tās īstenošanas noteikumu 228. pants).

1.5.   PIEEJAMO APROPRIĀCIJU SASTĀVDAĻAS

| — | Galīgā budžeta apropriācijas = pieņemtās sākotnējā budžeta apropriācijas + budžeta grozījumu apropriācijas + pārvietojumi. |
| --- | --- |

—

Galīgā budžeta apropriācijas = pieņemtās sākotnējā budžeta apropriācijas + budžeta grozījumu apropriācijas + pārvietojumi.

Galīgā budžeta apropriācijas

| — | Papildu apropriācijas = piešķirtie ieņēmumi (skatīt iepriekš) + apropriācijas, kas ir pārnestas no iepriekšējā finanšu gada vai no jauna pieejamas pēc saistību anulēšanas. |
| --- | --- |

—

Papildu apropriācijas = piešķirtie ieņēmumi (skatīt iepriekš) + apropriācijas, kas ir pārnestas no iepriekšējā finanšu gada vai no jauna pieejamas pēc saistību anulēšanas.

Papildu apropriācijas

| — | Kopējās piešķirtās apropriācijas = galīgā budžeta apropriācijas + papildu apropriācijas. |
| --- | --- |

—

Kopējās piešķirtās apropriācijas = galīgā budžeta apropriācijas + papildu apropriācijas.

Kopējās piešķirtās apropriācijas

| — | Gada apropriācijas (budžeta rezultātu aprēķināšanai izmantotās) = galīgā budžeta apropriācijas + piešķirtie ieņēmumi. |
| --- | --- |

—

Gada apropriācijas (budžeta rezultātu aprēķināšanai izmantotās) = galīgā budžeta apropriācijas + piešķirtie ieņēmumi.

Gada apropriācijas

1.6.   BUDŽETA IZPILDE

Finanšu regulas 48. panta 1. punktā ir noteikts: “Komisija izpilda budžeta (...) saskaņā ar šo regulu, uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju robežās”.

Minētās regulas 50. pantā ir noteikts, ka Komisija piešķir iestādēm vajadzīgās pilnvaras, lai tās varētu izpildīt budžeta iedaļas, kuras uz tām attiecas.

1.6.1.   Ieņēmumu izpilde

Budžetā izmanto ieņēmumu prognozes, uz ko attiecas visas izmaiņas, kas ir saistītas ar budžeta grozījumu pieņemšanu, ar kuriem precizē prognozes sākotnējā budžetā saskaņā ar ieņēmumu samazinājumu vai pieaugumu, kas konstatēts izpildes laikā. Budžeta ieņēmumi attiecas uz maksājumu apropriācijām.

Ieņēmumu izpilde ietver konstatētos prasījumus, faktiski iekasētos ieņēmumus par minētajiem konstatētajiem prasījumiem un atgūstamo atlikumu.

Faktiskie finanšu gada ieņēmumi atbilst ieņēmumiem, ko iekasē par prasījumiem, kas radušies attiecīgā gada laikā, un summām, ko iekasē par prasījumiem, kas atgūstami no iepriekšējā gada.

1.6.2.   Izdevumu izpilde

Izdevumu, tāpat kā ieņēmumu, prognozes ir iekļautas sākotnējā budžetā. Izdevumu izpildē redzams, kā saistību un maksājumu apropriācijas tiek mainītas, izlietotas, pārnestas un kā tās zaudē spēku attiecīgajā gadā.

Apropriāciju izlietojums

Saistību apropriācijas

Piešķirtās apropriācijas finanšu gadā ir pieejamas saistību nodibināšanai.

Maksājumu apropriācijas

Piešķirtās apropriācijas finanšu gadā ir pieejamas maksājumu veikšanai.

Uz nākamo gadu pārnestās apropriācijas

Saistību apropriācijas

Dažus tādu apropriāciju veidus, par kurām saistības vēl nav nodibinātas, var pārnest automātiski tāpat kā piešķirto ieņēmumu gadījumā (Finanšu regulas 10. pants).

Iestādes var piešķirt pārnestās apropriācijas:

| — | ja lielākā daļā sagatavošanas posmu saistību izveidošanas procedūra ir pabeigta līdz 31. decembrim (Finanšu regulas 9. panta 2. punkta a) apakšpunkts), vai |
| --- | --- |

—

ja lielākā daļā sagatavošanas posmu saistību izveidošanas procedūra ir pabeigta līdz 31. decembrim (Finanšu regulas 9. panta 2. punkta a) apakšpunkts), vai

| — | ja finanšu gada pēdējā ceturksnī ir pieņemts pamatakts (Finanšu regulas 9. panta 2. punkta b) apakšpunkts). |
| --- | --- |

—

ja finanšu gada pēdējā ceturksnī ir pieņemts pamatakts (Finanšu regulas 9. panta 2. punkta b) apakšpunkts).

Par šādu lēmumu ir jāpaziņo budžeta lēmējinstitūcijai (Finanšu regulas 9. panta 5. punkts).

Maksājumu apropriācijas

Tāpat kā attiecībā uz saistību apropriācijām, neizlietotās maksājumu apropriācijas automātiski pārnes no piešķirtajiem ieņēmumiem.

| — | Nediferencētas apropriācijas: parasti pārnes automātiski, ja ir jāsedz nenokārtotas saistības (Finanšu regulas 9. panta 4. punkts). |
| --- | --- |

—

Nediferencētas apropriācijas: parasti pārnes automātiski, ja ir jāsedz nenokārtotas saistības (Finanšu regulas 9. panta 4. punkts).

| — | Diferencētās apropriācijas: neizlietotās maksājumu apropriācijas parasti zaudē spēku, taču ar Komisijas lēmumu tās var pārnest, ja maksājumu apropriācijas nākamajam finanšu gadam nesedz esošās saistības vai tās saistības, kas ir saistītas ar pārvietotām saistību apropriācijām (Finanšu regulas 9. panta 3. punkts). |
| --- | --- |

—

Diferencētās apropriācijas: neizlietotās maksājumu apropriācijas parasti zaudē spēku, taču ar Komisijas lēmumu tās var pārnest, ja maksājumu apropriācijas nākamajam finanšu gadam nesedz esošās saistības vai tās saistības, kas ir saistītas ar pārvietotām saistību apropriācijām (Finanšu regulas 9. panta 3. punkts).

Apropriāciju anulēšana

Visas saistību un maksājumu apropriācijas, kas nav izlietotas vai pārnestas, gada beigās atceļ (Finanšu regulas 9. panta 1. punkts).

1.7.   GADA BUDŽETA IZLIETOJUMS

1.7.1.   Ieņēmumi

Pašu resursu summas, ko iegrāmato kontos, ir tās, ko gada laikā dalībvalstu valdības kreditē Komisijas vārdā atvērtajos kontos. Pārpalikuma gadījumā ieņēmumi attiecas arī uz budžeta izlietojumu iepriekšējā finanšu gada laikā.

Pārējie ieņēmumi, ko iegrāmato kontos, ir summa, kas faktiski saņemta gada laikā.

1.7.2.   Izdevumi

Lai aprēķinātu gada budžeta izlietojumu, izdevumos ir iekļauti maksājumi, kas tiek veikti no gada maksājumu apropriācijām, kā arī visas attiecīgā gada apropriācijas, ko pārnes uz nākamo gadu.

Maksājumi, kas veikti no gada apropriācijām par maksājumiem, ir maksājumi, ko grāmatvedis veic līdz finanšu gada 31. decembrim. Attiecībā uz Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fondu maksājumi ir tie, ko dalībvalstis veikušas laikposmā no 2006. gada 16. oktobra līdz 2007. gada 15. oktobrim, ar nosacījumu, ka grāmatvedim par saistībām un apstiprinājumu ir paziņots līdz 2008. gada 31. janvārim. Saistībā ar ELVGF izdevumiem pēc kontroles veikšanas dalībvalstīs var pieņemt atbilstības lēmumu.

1.7.3.   Gada budžeta izlietojums

Budžeta izlietojums ietver divus elementus: Eiropas Kopienu rezultātu un EEZ esošo EBTA valstu līdzdalības rezultātu. Saskaņā ar 15. pantu Regulā (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 par pašu resursiem minētie rezultāti atspoguļo starpību starp:

| — | kopējiem ieņēmumiem, kas saņemti attiecīgajā gadā, |
| --- | --- |

—

kopējiem ieņēmumiem, kas saņemti attiecīgajā gadā,

| — | un kopējiem maksājumiem, kas veikti no attiecīgā gada apropriācijām, pieskaitot kopējo attiecīgā gada apropriāciju summu, kas pārnestas uz nākamo gadu (15). |
| --- | --- |

—

un kopējiem maksājumiem, kas veikti no attiecīgā gada apropriācijām, pieskaitot kopējo attiecīgā gada apropriāciju summu, kas pārnestas uz nākamo gadu (15).

15

Aprēķinā iegūtajam skaitlim pievieno vai no tā atņem šādas vērtības:

| — | no iepriekšējiem gadiem pārnesto anulēto maksājumu apropriāciju tīro atlikumu un visus maksājumus, kas euro kursa svārstību dēļ pārsniedz nediferencētās apropriācijas, kas pārnestas no iepriekšējiem gadiem, |
| --- | --- |

—

no iepriekšējiem gadiem pārnesto anulēto maksājumu apropriāciju tīro atlikumu un visus maksājumus, kas euro kursa svārstību dēļ pārsniedz nediferencētās apropriācijas, kas pārnestas no iepriekšējiem gadiem,

| — | gada laikā iegrāmatoto apmaiņas kursa ieguvumu un zaudējumu bilanci. |
| --- | --- |

—

gada laikā iegrāmatoto apmaiņas kursa ieguvumu un zaudējumu bilanci.

Budžeta atlikums tiek atdots dalībvalstīm nākamā gada laikā, samazinot summas, kas dalībvalstīm ir jāmaksā nākamajā finanšu gadā.

Budžeta atlikums tiek atdots dalībvalstīm nākamā gada laikā, samazinot summas, kas dalībvalstīm ir jāmaksā nākamajā finanšu gadā.

1.8.   NENOKĀRTOTĀS SAISTĪBAS

Pēc diferencētu apropriāciju ieviešanas izveidojās starpība starp nodibinātajām saistībām un veiktajiem maksājumiem; minētā starpība, kas saistīta ar nenokārtotajām saistībām, atspoguļo laikposmu starp brīdi, kad saistības tiek iegrāmatotas, un brīdi, kad tiek veikti attiecīgie maksājumi.

2.   PASKAIDROJUMI ATTIECĪBĀ UZ BUDŽETA IEŅĒMUMIEM UN IZDEVUMIEM UN PIEZĪMES PAR IZLIETOJUMU 2007. GADĀ

2.1.   JURIDISKAIS PAMATS UN FINANŠU REGULA

Budžeta pārskatus glabā saskaņā ar 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp., kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2006. gada 13. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (OV L 390, 30.12.2006.)) un Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību minētajai Finanšu Regulai, kurā jaunākie grozījumi izdarīti 2007. gada 28. martā. Vispārējais budžets, proti, Kopienu finanšu politikas galvenais instruments, ir instruments, kurā ir paredzēti un apstiprināti Kopienu ieņēmumi un izdevumi katram gadam.

Budžeta procedūra ir noteikta EK līguma 272. pantā, kur ir izklāstīta posmu secība un termiņi, kas jāievēro abām budžeta lēmējinstitūcijām — Padomei un Parlamentam. Komisija katru gadu novērtē visus Eiropas iestāžu ieņēmumus un izdevumus nākamajam gadam un izveido provizorisku budžeta projektu, ko nosūta budžeta lēmējinstitūcijai. Pamatojoties uz provizorisko budžeta projektu, Padome sagatavo budžeta projektu, ko abas budžeta lēmējinstitūcijas pēc tam apspriež. Parlamenta priekšsēdētājs paziņo par budžeta galīgu pieņemšanu, un tādējādi tas kļūst izpildāms. Par budžeta izpildi galvenokārt ir atbildīga Komisija.

2.2.   BUDŽETA KONSOLIDĀCIJA

Konsolidēti pārskati par Eiropas Kopienu vispārējā budžeta izpildi tāpat kā iepriekšējos gados ietver visu iestāžu budžeta izpildi, jo Kopienu budžetā ir paredzēts atsevišķs budžets katrai iestādei.

Aģentūrām nav paredzēti atsevišķi budžeti Kopienu budžetā, un tās daļēji finansē no Komisijas budžeta subsīdijām. Lai nodrošinātu visus attiecīgos budžeta datus par aģentūrām, konsolidēto gada pārskatu budžeta daļā ir ietverti atsevišķi pārskati par konsolidēto tradicionālo aģentūru individuālo budžetu izpildi. Minētie pārskati ir šādi:

| — | tabula par budžeta ienākumiem, norādot no Komisijas budžeta saņemto summu, |
| --- | --- |

—

tabula par budžeta ienākumiem, norādot no Komisijas budžeta saņemto summu,

| — | divas tabulas par budžeta izdevumiem (saistības, maksājumi), kas sniedz sīku informāciju pa aģentūrām un sadala budžetu un papildu apropriācijas, |
| --- | --- |

—

divas tabulas par budžeta izdevumiem (saistības, maksājumi), kas sniedz sīku informāciju pa aģentūrām un sadala budžetu un papildu apropriācijas,

| — | katras tabulas apakšā ir iestarpināta starpsumma, kas sniedz informāciju par aģentūras kopējo finansiālo ietekmi pa izdevumu/ienākumu veidiem, |
| --- | --- |

—

katras tabulas apakšā ir iestarpināta starpsumma, kas sniedz informāciju par aģentūras kopējo finansiālo ietekmi pa izdevumu/ienākumu veidiem,

| — | budžeta izpildes tabula, kurā Kopienu budžeta rezultātam ir pievienoti aģentūru budžetu rezultāti (izslēdzot subsīdijas, kas maksātas no Kopienu izdevumiem, un subsīdijas, kas ir saņemtas kā aģentūru ieņēmumi). |
| --- | --- |

—

budžeta izpildes tabula, kurā Kopienu budžeta rezultātam ir pievienoti aģentūru budžetu rezultāti (izslēdzot subsīdijas, kas maksātas no Kopienu izdevumiem, un subsīdijas, kas ir saņemtas kā aģentūru ieņēmumi).

2.3.   IEŅĒMUMI

Eiropas Kopienu vispārējā budžeta ieņēmumus var iedalīt divās pamatkategorijās: pašu resursi un citi ieņēmumi. Iedalījums ir noteikts Eiropas Kopienu dibināšanas līguma 269. pantā, kurā ir norādīts: “Neatkarīgi no citiem ieņēmumiem budžetu pilnībā finansē no pašu resursiem”. Lielāko daļu budžeta izdevumu finansē no pašu resursiem. Pārējie ieņēmumi ir tikai neliela kopējā finansējuma daļa.

Pašu resursi tiek iedalīti trijās kategorijās: tradicionālie pašu resursi, PVN resursi un NKI resursi. Savukārt tradicionālie pašu resursi ietver lauksaimniecības nodevas, cukura nodevas un muitas nodokļus. Arī korekcijas mehānisms attiecībā uz budžeta nelīdzsvarotību ir pašu resursu sistēmas daļa.

2.3.1.   Tradicionālie pašu resursi

Tradicionālie pašu resursi: visas konstatētās tradicionālo pašu resursu summas ir jāiegrāmato vienā no kompetento iestāžu grāmatvedības kontiem.

| — | Parastajā kontā, kas noteikts Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 6. panta 3. punkta a) apakšpunktā: visas atgūtās vai garantētās summas. |
| --- | --- |

—

Parastajā kontā, kas noteikts Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 6. panta 3. punkta a) apakšpunktā: visas atgūtās vai garantētās summas.

| — | Atsevišķā kontā, kas noteikts Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 6. panta 3. punkta b) apakšpunktā: visas summas, kuras vēl nav atgūtas un/vai kuras nav garantētas; šajā kontā var iegrāmatot arī tās summas, kas ir garantētas, bet apstrīdētas. |
| --- | --- |

—

Atsevišķā kontā, kas noteikts Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 6. panta 3. punkta b) apakšpunktā: visas summas, kuras vēl nav atgūtas un/vai kuras nav garantētas; šajā kontā var iegrāmatot arī tās summas, kas ir garantētas, bet apstrīdētas.

Attiecībā uz atsevišķo kontu dalībvalstis nosūta Komisijai ceturkšņa pārskatu, kurā iekļauj:

| — | iepriekšējā ceturksnī atgūstamo atlikumu, |
| --- | --- |

—

iepriekšējā ceturksnī atgūstamo atlikumu,

| — | attiecīgajā ceturksnī atgūtās summas, |
| --- | --- |

—

attiecīgajā ceturksnī atgūtās summas,

| — | attiecīgajā ceturksnī izdarītos pamatojuma labojumus (korekcijas/anulējumus), |
| --- | --- |

—

attiecīgajā ceturksnī izdarītos pamatojuma labojumus (korekcijas/anulējumus),

| — | norakstītās summas, |
| --- | --- |

—

norakstītās summas,

| — | atlikumu, kas jāatgūst attiecīgā ceturkšņa beigās. |
| --- | --- |

—

atlikumu, kas jāatgūst attiecīgā ceturkšņa beigās.

Dalībvalstu iesūtītā informācija nav pamats tam, lai gadā atgūtās summas attiecinātu uz gadu, kurā tiesības radušās. Šā iemesla dēļ saistībā ar pārnešanu saņemtajām summām paredzētā aile tabulā “Vispārējā budžeta ieņēmumu izpildes pārskats par 2007. gadu” ietver summas, kas saņemtas attiecīgajā gadā, un to prasījumu apjomu, ko atceļ un aizstāj ar jaunu prasījumu apjomu, kuru deklarējušas dalībvalstis, veidojot savu jauno pārskatu. Pašu resursu prasījumiem piemēro vērtības samazināšanu.

Tiklīdz atsevišķajā kontā ietvertie tradicionālie pašu resursi ir atgūti, tie ir jāieskaita kontā, ko šim nolūkam Komisijas vārdā atver valsts kase vai izraudzītā iestāde vēlākais pirmajā darba dienā pēc 19. datuma otrajā mēnesī, kas ir pēc mēneša, kurā prasījumi noteikti. Dalībvalstis patur 25 % no tradicionālajiem pašu resursiem kā iekasēšanas izmaksas.

2.3.2.   PVN resursi un NKI resursi

PVN pašu resursi rodas, visām valstīm piemērojot vienotu likmi saskaņotajai PVN aprēķina bāzei, ko nosaka saskaņā ar Padomes 2000. gada 29. septembra Lēmuma 2. panta 1. punkta c) apakšpunktu. Visām dalībvalstīm PVN aprēķina bāze nepārsniedz 50 % no NKI.

NKI resursi ir mainīgi resursi, kas ir paredzēti to ieņēmumu nodrošināšanai jebkurā noteiktā gadā, kas nepieciešami, lai segtu izdevumus, kuri pārsniedz iekasēto summu no tradicionālajiem pašu resursiem, PVN resursiem un dažādiem ieņēmumiem. Ieņēmumus gūst, piemērojot vienotu likmi dalībvalstu kopējam NKI.

PVN un NKI resursus nosaka, pamatojoties uz PVN un NKI prognozēm, ko izstrādā provizoriskā budžeta projekta sagatavošanas laikā. Minētās prognozes pēc tam pārskata; rādītājus atjaunina attiecīgajā budžeta gadā, izmantojot budžeta grozījumus.

Pēc attiecīgā budžeta gada galīgie PVN un NKI bāzu rādītāji ir pieejami gadu. Komisija aprēķina starpības starp summām, kas dalībvalstīm ir jāmaksā, ņemot vērā galīgās bāzes, un summām, kas ir faktiski samaksātas, pamatojoties uz (pārskatītajām) prognozēm. Komisija pieprasa dalībvalstīm iesniegt šos pozitīvos vai negatīvos PVN un NKI atlikumus līdz 1. decembrim gadā, kas ir pēc attiecīgā budžeta gada. Turpmākos gados PVN un NKI bāzes vēl var koriģēt. Iepriekš aprēķinātos atlikumus koriģē, un starpību pieprasa vienlaicīgi ar iepriekšējā budžeta gada PVN un NKI atlikumu. Jāpiebilst, ka 2007. gadā veiktās NKI resursu korekcijas par laikposmu no 1995. līdz 2006. gadam bija 2 857 miljoni euro. Līdzīgi korekcijas par laikposmu no 1996. līdz 2006. gadam PVN resursiem bija 973 miljoni euro.

Pārbaudot PVN pārskatus un NKI datus, Komisija var dalībvalstīm paziņot atrunas par konkrētiem punktiem, kuriem var būt sekas attiecībā uz to pašu resursu iemaksām. Šie punkti, piemēram, var rasties saistībā ar pieņemamu datu trūkumu vai saistībā ar vajadzību izstrādāt atbilstošu metodiku. Šīs atrunas ir uzskatāmas par potenciāliem prasījumiem dalībvalstīm par precīzi nenosakāmām summām, jo minētā finansiālā ietekme nav precīzi nosakāma. Ja ir iespējams noteikt precīzu summu, attiecīgi PVN un NKI resursi tiek pieprasīti vai nu saistībā ar PVN un NKI atlikumiem, vai saistībā ar atsevišķiem līdzekļu pieprasījumiem.

2.3.3.   Apvienotās Karalistes korekcija

Šis mehānisms samazina Apvienotās Karalistes pašu resursu maksājumus proporcionāli tā sauktajai “budžeta nelīdzsvarotībai” un attiecīgi palielina pārējo dalībvalstu pašu resursu maksājumus. Budžeta nelīdzsvarotības korekcijas mehānismu, kas ir labvēlīgs Apvienotajai Karalistei, Eiropas Padome ieviesa Fontenblo (Fontainebleau) sanāksmē (1984. gada jūnijā) ar tajā pieņemto 1985. gada 7. maija lēmumu par pašu resursiem. Mehānisma mērķis bija samazināt Apvienotās Karalistes budžeta nelīdzsvarotību, samazinot Apvienotās Karalistes maksājumus Kopienām.

(Fontainebleau)

2.4.   IZDEVUMI

2.4.1.   Finanšu plāns 2007.–2013. gadam

| miljonos euro |
| --- |
| | 2007. g. | 2008. g. | 2009. g. | 2010. g. | 2011. g. | 2012. g. | 2013. g. |
| 1. | Ilgtspējīga izaugsme | 53 979 | 57 653 | 59 700 | 61 782 | 63 638 | 66 628 | 69 621 |
| 2. | Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība | 55 143 | 59 193 | 59 639 | 60 113 | 60 338 | 60 810 | 61 289 |
| 3. | Pilsonība, brīvība, drošība un tiesiskums | 1 273 | 1 362 | 1 523 | 1 693 | 1 889 | 2 105 | 2 376 |
| 4. | ES kā globāls partneris | 6 578 | 7 002 | 7 440 | 7 893 | 8 430 | 8 997 | 9 595 |
| 5. | Administrācija | 7 039 | 7 380 | 7 699 | 8 008 | 8 334 | 8 670 | 9 095 |
| 6. | Kompensācijas | 445 | 207 | 210 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Saistību apropriācijas | 124 457 | 132 797 | 136 211 | 139 489 | 142 629 | 147 210 | 151 976 |
| Maksājumu apropriāciju kopējā summa | 122 190 | 129 681 | 123 858 | 133 505 | 133 452 | 140 200 | 142 408 |

miljonos euro

2007. g.

2008. g.

2009. g.

2010. g.

2011. g.

2012. g.

2013. g.

1.

Ilgtspējīga izaugsme

53 979

57 653

59 700

61 782

63 638

66 628

69 621

2.

Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

55 143

59 193

59 639

60 113

60 338

60 810

61 289

3.

Pilsonība, brīvība, drošība un tiesiskums

1 273

1 362

1 523

1 693

1 889

2 105

2 376

4.

ES kā globāls partneris

6 578

7 002

7 440

7 893

8 430

8 997

9 595

5.

Administrācija

7 039

7 380

7 699

8 008

8 334

8 670

9 095

6.

Kompensācijas

445

207

210

0

0

0

0

Saistību apropriācijas

Saistību apropriācijas

124 457

124 457

132 797

132 797

136 211

136 211

139 489

139 489

142 629

142 629

147 210

147 210

151 976

151 976

Maksājumu apropriāciju kopējā summa

Maksājumu apropriāciju kopējā summa

122 190

122 190

129 681

129 681

123 858

123 858

133 505

133 505

133 452

133 452

140 200

140 200

142 408

142 408

Šajā iedaļā ir aprakstītas svarīgākās Kopienu izdevumu kategorijas, kas sadalītas pa 2007.–2013. gada finanšu plāna pozīcijām. 2007. finanšu gads bija pirmais, kas tikai iekļauts 2007.–2013. gada finanšu plānā. Kopējā maksimālā robeža saistību apropriācijām 2007. gadā ir 124 457 miljoni euro, proti, 1,04 % no NKI. Attiecīgi maksimālā robeža maksājumu apropriācijām ir 122 190 miljoni euro, t. i., 1,02 % no NKI. Iepriekšējā tabulā ir parādīts koriģētais finanšu plāns atbilstoši esošajām cenām.

1. pozīcija — ilgtspējīga izaugsme

Šī pozīcija ir sadalīta divās atsevišķās, bet savstarpēji saistītās daļās:

| — | 1a. Konkurētspēja attiecībā uz izaugsmi un nodarbinātību, tostarp, izdevumi par pētniecību un inovācijām, izglītību un apmācību, Eiropas tīkliem, sociālo politiku, iekšējo tirgu un saistītām politikas jomām; |
| --- | --- |

—

1a. Konkurētspēja attiecībā uz izaugsmi un nodarbinātību, tostarp, izdevumi par pētniecību un inovācijām, izglītību un apmācību, Eiropas tīkliem, sociālo politiku, iekšējo tirgu un saistītām politikas jomām;

| — | 1b. Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai, kas paredzēta, lai sekmētu vismazāk attīstīto dalībvalstu un reģionu konverģenci, papildinātu ES ilgtspējīgas attīstības stratēģiju ārpus mazāk turīgajiem reģioniem un atbalstītu reģionu sadarbību. |
| --- | --- |

—

1b. Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai, kas paredzēta, lai sekmētu vismazāk attīstīto dalībvalstu un reģionu konverģenci, papildinātu ES ilgtspējīgas attīstības stratēģiju ārpus mazāk turīgajiem reģioniem un atbalstītu reģionu sadarbību.

2. pozīcija — dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

2. pozīcija ietver kopējo lauksaimniecības un zivsaimniecības politiku, lauku attīstību un apkārtējās vides aizsardzības pasākumus, jo īpaši Natura 2000. Kopējai lauksaimniecības politikai piešķirtā summa atspoguļo vienošanos, kas tika panākta Eiropas Padomē Briselē 2002. gada oktobrī.

Natura 2000

3. pozīcija — pilsonība, brīvība, drošība un tiesiskums

Jaunā 3. pozīcija (Pilsonība, brīvība, drošība un tiesiskums) atspoguļo to konkrētu jomu augošo nozīmi, kurās Savienībai ir noteikti jauni uzdevumi — tieslietas un iekšlietas, robežu aizsardzība, imigrācijas un patvēruma politika, sabiedrības veselība un patērētāju aizsardzība, kultūra, jaunatne, informācija un dialogs ar pilsoņiem. Tā ir sadalīta divās daļās:

| — | 3a. Brīvība, drošība un tiesiskums; |
| --- | --- |

—

3a. Brīvība, drošība un tiesiskums;

| — | 3b. Pilsonība. |
| --- | --- |

—

3b. Pilsonība.

4. pozīcija — ES kā globālais partneris

4. pozīcija attiecas uz visām ārējām darbībām, tostarp, pirmspievienošanās instrumentiem. Tā kā Komisija ir piedāvājusi finanšu asignējumā integrēt Eiropas Attīstības fondu (EAF), Eiropas Padome un Eiropas Parlaments vienojās to atstāt nepievienotu.

5. pozīcija — pārvaldība

Šī pozīcija attiecas uz visu iestāžu administratīvajiem izdevumiem, pensijām un Eiropas skolām. Iestādēs, izņemot Komisiju, šīs izmaksas veido visus izdevumus, bet aģentūrām un citām struktūrām ir gan administratīvi, gan darbības izdevumi.

6. pozīcija — kompensācijas

Saskaņā ar politisku vienošanos par to, ka jaunās dalībvalstis nekļūst par budžeta neto maksātajām savas līdzdalības sākumposmā, šajā pozīcijā bija paredzēta kompensācija. Šī summa tām bija pieejama pārskaitījumu veidā, lai līdzsvarotu to budžeta ieņēmumus un iemaksas.

2.4.2.   Politikas jomas

Uz darbību vērstas vadības (ABM) ietvaros Komisija savā plānošanas un vadības procesā ir īstenojusi budžeta līdzekļu sadali pēc darbības jomām (ABB). Budžeta līdzekļu sadale pēc darbības jomām ietver budžeta struktūru, kurā budžeta sadaļas atbilst politikas jomām un budžeta nodaļas — darbībām.

(ABM)

(ABB)

ABB mērķis ir nodrošināt skaidru pamatu Kopienas politikas jomu mērķu interpretēšanai ar darbībām, izmantojot likumdošanas, finanšu vai citus publiskās politikas līdzekļus. Strukturējot Komisijas darbu pēc tās darbībām, ir skaidri redzami Komisijas pasākumi, un vienlaikus tiek izveidots prioritāšu noteikšanas mehānisms. Budžeta procedūras laikā prioritātēm tiek piešķirti resursi, izmantojot darbības kā pamatelementus budžeta procesā. Izveidojot šādu saikni starp darbībām un tām piešķirtajiem resursiem, ABB mērķis ir paaugstināt Komisijā resursu izmantošanas efektivitāti un lietderīgumu.

ABB

ABB

Politikas jomu var definēt kā to darbību homogēnu grupēšanu, kas veido Komisijas darba daļas, kuras atbilst lēmumu pieņemšanas procesam. Pavisam ir noteiktas 32 politikas jomas, katra politikas joma atbilst ģenerāldirektorātam un ietver vidēji sešas vai septiņas atsevišķas darbības. Minētās politikas jomas pārsvarā ir uz darbību vērstas, jo to pamatdarbību mērķi ir priekšrocības trešo pušu saņēmējiem attiecīgajā politikas jomā. Darbības budžets ir sagatavots ar vajadzīgajiem administratīviem izdevumiem katrai politikas jomai.

2.5.   KOMENTĀRI PAR 2007. GADA BUDŽETA IZPILDI

2.5.1.   2007. gada budžeta izlietojums

No iepriekšējiem finanšu gadiem pārnestās apropriācijas attiecībā uz trešo personu iemaksām un darbu trešo personu uzdevumā, kuras atbilstoši definīcijai nekad netiek anulētas, ir iekļautas papildu apropriācijās attiecīgajam finanšu gadam. Tādējādi ir izskaidrojama atšķirība starp pārnestajām apropriācijām no iepriekšējā gada 2007. gada budžeta izpildes pārskatos un tām, kas pārnestas uz nākamo gadu 2006. gada budžeta izpildes pārskatos.

Maksājumu apropriācijas atkārtotai izmantošanai un apropriācijas, kas no jauna pieejamas pēc avansa maksājumu atmaksas, aprēķinot gada rezultātus, netiek ņemtas vērā.

To maksājumu apropriāciju EBTA un EEZ daļu, kuras Kopienas ir pārnesušas no 2007. gada uz 2008. gadu, nevar iekļaut 2007. gada bilancē, jo ir nepieciešams EBTA apstiprinājums attiecīgajām summām, un šāds apstiprinājums netiks sniegts līdz 2008. gada vidum.

Pārnestās maksājumu apropriācijas ietver automātiski pārnestās apropriācijas un apropriācijas, kas pārnestas atbilstoši lēmumam. Tās ietver arī apropriāciju palielinājumu rezervētiem ieņēmumiem, jo apropriācijas, kas gada beigās nav izlietotas, tiek pārnestas automātiski. Neizmantoto maksājumu apropriāciju anulēšana, kas pārnestas no iepriekšējā gada, tagad ietver tikai apropriāciju anulējumus, kas pārnestas automātiski un ar lēmumu.

2.5.2.   Ar 2007. gada budžeta izpildi saistīto būtiskāko punktu apkopojums

Saskaņā ar līdzsvara principu budžeta ieņēmumiem un izdevumiem (maksājumu apropriācijām) jābūt līdzsvarotiem. Maksājumu apropriāciju summa sākotnēji pieņemtajā budžetā, kuru Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs parakstīja 2006. gada 15. decembrī, tika noteikta 115 497 miljonu euro apmērā, un to finansēs par summu 114 288 miljoni euro no pašu resursiem. Jāpiebilst, ka budžeta gadā ieņēmumu un izdevumu aprēķini sākotnējā budžetā ir pakļauti korekcijām, un šādas izmaiņas tiek uzrādītas budžeta grozījumos. Korekcijas dalībvalstu uz NKI balstīto pašu resursu maksājumos nodrošina tiešu atbilstību starp budžeta ieņēmumiem un budžeta izdevumiem.

2007. gadā tika pieņemti septiņi budžeta grozījumi. To ietekme uz 2007. gada budžeta ieņēmumiem nodrošināja kopējos galīgos ieņēmumus 113 846 miljonu euro apmērā. To finansēja no pašu resursiem par kopējo summu 106 203 miljoni euro (respektīvi, par 8 085 miljoniem euro mazāk nekā sākotnēji prognozēts) un no atlikušās daļas no citiem ieņēmumiem. Pašu resursi bija mazāk nepieciešami dažādu faktoru dēļ, piemēram, 2 109 miljonu euro pievienošana, kuri saistīti ar pārpalikumu no iepriekšējā gada un pārpalikumu no Garantiju fonda ārējiem pasākumiem. Visbeidzot, kombinētais rezultāts maksājumu apropriāciju samazinājumam un ieņēmumu prognozes pieaugumam budžeta grozījumos Nr. 7/2007 izraisīja papildu samazinājumu NKI resursos par 5 976 miljoniem euro.

Attiecībā uz pašu resursiem jāpiebilst, ka pēc tradicionālo pašu resursu apkopošanas tika sasniegti 100 % prognozēto summu. To izskaidro fakts, ka budžeta aprēķini tika mainīti brīdī, kad īstenoja budžeta grozījumu Nr. 5/2007 (tie pieauga par 775 miljoniem euro). Šis labojums pārsvarā bija balstīts uz jaunajām makroekonomikas prognozēm par 2007. gada pavasari, kuras nebija tik optimistiskas kā iepriekšējās.

Turklāt galīgie dalībvalstu PVN un NKI maksājumi precīzi atbilda galīgajam budžeta aprēķinam. Starpību starp prognozētajām summām un patiesi samaksātajām summām var izskaidrot ar atšķirībām budžeta mērķiem izmantotajās euro likmēs un likmēm, kas bija spēkā tad, kad EMS nepiederošās dalībvalstis faktiski veica savus maksājumus.

Attiecībā uz izdevumiem maksājumu apropriāciju ieviešana 2007. gada budžetā pirmajā jaunās finanšu shēmas gadā sasniedza 109 miljardus euro (98 %). Pēc aptuveni 750 miljonu euro pārnešanas maksājumu apropriācijās vairumā gadījumu saistībā ar (nediferencētiem) administratīvajiem izdevumiem maksājumu apropriāciju īstenošanas daļa 2007. gada budžetā līdzīgi kā gadījumā ar saistību apropriācijām sasniedza 99 %. Salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem tas ir vērtējams pozitīvi.

Saistību apropriāciju īstenošana 2007. gada budžetā sasniedza 119 miljardus euro (96 %). Saistību apropriācijas, kas gada beigās palika neizlietotas, bija, pirmkārt, saistītas ar dažu kohēzijas un dabas resursu darbības programmu nokavēto pieņemšanu. Šīs apropriācijas tiks pārnestas uz 2008. gadu vai pārprogrammētas turpmākajiem finanšu shēmas gadiem. Pēc pārnešanas un pieprasītās pārprogrammēšanas (kas kopā sasniedza aptuveni 3,6 miljardus euro) saistību apropriāciju īstenošanas daļa 2007. gada budžetā sasniedza 99 %. Salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem tas ir vērtējams pozitīvi, jo īpaši salīdzinājumā ar 2000. gadu, kas bija pirmais iepriekšējās finanšu shēmas gads, kurā bija nepieciešams plaši izmantot pārnešanu un pārprogrammēšanu.

2.5.3.   2007. gada budžeta izpildes saskaņošana ar 2007. gada ekonomisko rezultātu

I dalies B skirsnyje pateikiamas metinis ekonominės veiklos rezultatas apskaičiuotas pagal kaupiamosios apskaitos principus. Budžeta izpilde ir balstīta uz mainītiem naudas līdzekļu uzskaites noteikumiem saskaņā ar Finanšu regulu. Tā kā budžeta izpilde un ekonomiskais rezultāts izriet no vieniem un tiem pašiem pakārtotajiem darījumiem, kontrole ir lietderīga, lai nodrošinātu to saskaņošanas iespējamību. Šī saskaņošana ir parādīta nākamajā tabulā, izceļot būtiskākās saskaņotās summas, kas sadalītas starp ieņēmumu un izdevumu vienībām.

Saskaņotie posteņi — ieņēmumi

Faktiskie finanšu gada budžeta ieņēmumi atbilst ieņēmumiem, kas ir iekasēti par prasījumiem, kuri radušies attiecīgā gada laikā, un summām, kas iekasētas par iepriekšējos gados konstatētajiem prasījumiem. Tādēļ pārskata gadā konstatētos, bet vēl neiekasētos prasījumus saskaņošanas nolūkiem atskaita no ekonomiskā rezultāta, jo tie nav daļa no budžeta ieņēmumiem. Gluži pretēji — iepriekšējos gados konstatētie un pārskata gadā iekasētie prasījumi jāpievieno ekonomiskajam rezultātam saskaņošanas nolūkiem.

pārskata gadā konstatētos, bet vēl neiekasētos prasījumus

iepriekšējos gados konstatētie un pārskata gadā iekasētie prasījumi

Tīro uzkrāto ieņēmumu galvenokārt veido uzkrātais ieņēmums par lauksaimniecības nodevām, pašu resursi un procenti un dividendes. Vērā tiek ņemta vienīgi tīrā ietekme, t. i., par pārskata gadu uzkrātie ieņēmumi, atskaitot reversos uzkrātos ieņēmumus no iepriekšējā gada.

Tīro uzkrāto ieņēmumu

Saskaņotās vienības — izdevumi

Tīros uzkrātos izdevumus galvenokārt veido uzkrājumi, kas veidoti gada beigu noslēguma mērķiem, t.i., attaisnotie izdevumi, kuri radušies Kopienu līdzekļu saņēmējiem, bet par kuriem vēl nav paziņots EK.

Tīros uzkrātos izdevumus

Kamēr uzkrātie izdevumi netiek uzskatīti par budžeta izdevumiem, pārskata gadā saistībā ar iepriekšējos gados reģistrētajiem rēķiniem veiktie maksājumi veido daļu pārskata gada budžeta izdevumu.

pārskata gadā saistībā ar iepriekšējos gados reģistrētajiem rēķiniem

Priekšfinansējuma tīrā ietekme ir šādu vienību kombinācija: 1) jaunā priekšfinansējuma summas, kas samaksātas pārskata gadā un atzītas par attiecīgā gada budžeta izdevumiem; un 2) priekšfinansējuma ieskaits, kas ir samaksāts pārskata vai iepriekšējos gados, pieņemot attiecināmās izmaksas. Pēdējais parāda izdevumus uzkrājumos, bet ne budžeta kontos, jo tā samaksas brīdī sākotnējā priekšfinansējuma maksājums jau ir pieņemts kā budžeta izdevumi.

Priekšfinansējuma tīrā ietekme

Papildus maksājumiem, kas veikti par attiecīgā gada apropriācijām, šā gada apropriācijas, kuras ir pārnestas uz nākamo gadu, ir jāņem vērā, arī aprēķinot attiecīgā gada budžeta izpildi (saskaņā ar 15. pantu Regulā (EK, Euratom) Nr. 1150/2000). Tie paši noteikumi attiecas arī uz budžeta maksājumiem, kas veikti pārskata gadā no pārnesumiem un neizlietoto maksājumu apropriāciju anulēšanas.

pārnestas uz nākamo gadu

pārnesumiem un neizlietoto maksājumu apropriāciju anulēšanas

Krājumu kustība ir saistīta ar gada beigu aprēķiniem, kas veikti uzkrājumu kontos (galvenokārt labumu gūst darbinieki), kuri neietekmē budžeta kontus. Pie citām saskaņotajām summām pieder dažādas vienības, piemēram, pamatlīdzekļu amortizācija, pamatlīdzekļu ieguve, kapitāla nomas maksājumi un finansiālā dalība, kurām ir atšķirīgas budžeta un uzkrājumu grāmatvedības procedūras.

Krājumu kustība

citām saskaņotajām summām

Aģentūru un

  CECA
  ekonomiskais rezultāts, kas ir iekļauts konsolidētajā ekonomiskajā rezultātā, ir jāizslēdz, jo to budžeta izpilde nepieder pie konsolidētā budžeta izlietojuma.

Aģentūru un

CECA

SASKAŅOŠANA: EKONOMISKAIS REZULTĀTS — BUDŽETA IZLIETOJUMS

| miljonos euro |
| --- |
| | 2007. g. |
| ATTIECĪGĀ GADA EKONOMISKAIS REZULTĀTS | 7 462 |
| Ieņēmumi |
| Pārskata gadā konstatētie prasījumi, kas vēl nav iekasēti | (5 036) |
| Iepriekšējos gados konstatētie prasījumi, kas iekasēti pārskata gadā | 2 543 |
| Uzkrātie ieņēmumi (tīrie) | (1 068) |
| Izdevumi |
| Uzkrātie izdevumi (tīrie) | 8 814 |
| Iepriekšējā gada izdevumi, kas samaksāti pārskata gadā | (3 635) |
| Tīrās ietekmes priekšfinansējums | (6 810) |
| Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz nākamo gadu | (3 116) |
| No pārnesumiem veiktie maksājumi un neizmantoto maksājumu apropriāciju anulēšana | 1 171 |
| Izmaiņas uzkrājumos | 1 395 |
| Cits | (33) |
| Aģentūru un CECA ekonomiskais rezultāts | (145) |
| GADA BUDŽETA IZLIETOJUMS | 1 542 |

miljonos euro

2007. g.

ATTIECĪGĀ GADA EKONOMISKAIS REZULTĀTS

ATTIECĪGĀ GADA EKONOMISKAIS REZULTĀTS

7 462

7 462

Ieņēmumi

Pārskata gadā konstatētie prasījumi, kas vēl nav iekasēti

(5 036)

Iepriekšējos gados konstatētie prasījumi, kas iekasēti pārskata gadā

2 543

Uzkrātie ieņēmumi (tīrie)

(1 068)

Izdevumi

Uzkrātie izdevumi (tīrie)

8 814

Iepriekšējā gada izdevumi, kas samaksāti pārskata gadā

(3 635)

Tīrās ietekmes priekšfinansējums

(6 810)

Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz nākamo gadu

(3 116)

No pārnesumiem veiktie maksājumi un neizmantoto maksājumu apropriāciju anulēšana

1 171

Izmaiņas uzkrājumos

1 395

Cits

(33)

Aģentūru un CECA ekonomiskais rezultāts

Aģentūru un CECA

(145)

GADA BUDŽETA IZLIETOJUMS

GADA BUDŽETA IZLIETOJUMS

1 542

1 542

---

(1)  Saskaņā ar Civildienesta noteikumu (Padomes 1968. gada 29. februāra Regula (EEK) Nr. 259/68 ar grozījumiem) 83. pantu dalībvalstis kopīgi garantē saistības attiecībā uz pensijām.

1

(2)  Eiropas Parlaments 2007. gada 13. decembrī pieņēma budžetu, kurā paredzēti maksājumi Kopienu īstermiņa saistību segšanai no pašu resursiem, ko 2008. gadā iekasēs vai pieprasīs no dalībvalstīm.

2

(3)  Ietver Garantiju fonda līdzekļus (skatīt 2.11. paskaidrojumu).

3

2.11.

(4)  Pēc MFA summu izslēgšanas.

4

(5)  Lielākā robežvērtība attiecas uz nemainīgas likmes aizdevumu, kas segts, veicot procentu likmju mijmaiņas darījumu (skatīt 2.3.4.2. punktu).

5

2.3.4.2.

(6)  Lielākā robežvērtība attiecas uz nemainīgas likmes aizņēmumu, kas segts, veicot procentu likmju mijmaiņas darījumu (skatīt 2.3.4.2. paskaidrojumu)

6

2.3.4.2.

(7)  Iekasēšanas rīkojumi par summu 15 miljonu euro apmērā tiks izdoti 2008. gadā (3 miljoni euro attiecībā uz Kohēzijas fondu, 10 miljoni euro attiecībā uz ERAF un 2 miljoni euro attiecībā uz ELVGF Virzības nodaļu). Attiecībā uz finanšu korekcijām, kas piemērotas programmas slēgšanas brīdī, iekasēšanas rīkojumu summas izriet gan no finanšu korekciju summām, gan galīgo maksājumu pieprasījuma atlikuma.

7

(8)  Padomes 1990. gada 23. aprīļa Lēmums 90/212/Euratom, ar ko groza Lēmumu 77/271/Euratom par to, kā īstenot Lēmumu 77/270/Euratom, ar ko Komisiju pilnvaro piešķirt Euratom aizdevumus, lai veicinātu atomelektrostaciju finansēšanu (OV L 112, 3.5.1990., 26. lpp.).

8

Euratom

Padomes 1977. gada 29. marta Lēmums 77/271/Euratom par to, kā īstenot Lēmumu 77/270/Euratom, ar ko Komisiju pilnvaro piešķirt Euratom aizdevumus, lai veicinātu atomelektrostaciju finansēšanu (OV L 88, 6.4.1977., 11. lpp.).

Euratom

Padomes 1994. gada 21. marta Lēmums 94/179/Euratom, ar ko groza Lēmumu 77/270/Euratom, lai pilnvarotu Komisiju slēgt Eiropas Atomenerģijas kopienas aizņēmumu līgumus, kas veicinātu finansēšanu, kura nepieciešama drošības un efektivitātes pakāpes uzlabošanai atomelektrostacijās dažās ārpuskopienas valstīs (OV L 84, 29.3.1994., 41 lpp.).

(9)  Padomes 1994. gada 31. oktobra Regula (EK, Euratom) Nr. 2728/94, ar ko izveido Garantiju fondu ārējai darbībai (OV L 293, 12.11.1994., 1. lpp.).

9

(10)  Ar koriģēto koeficientu (“kk”)

10

(11)  Tiek maksāts pirmos 3 gadus pēc aizbraukšanas

11

(12)  Konsolidētas pirmo reizi 2007. gadā.

12

Konsolidētas pirmo reizi 2007. gadā.

(13)  Eiropas Savienības decentralizēta struktūra, uz kuru attiecas “policijas un tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās” pīlārs.

13

Eiropas Savienības decentralizēta struktūra, uz kuru attiecas “policijas un tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās” pīlārs.

(14)  Jāpiebilst, ka, ņemot vērā skaitļu noapaļošanu miljonos euro, daži finanšu dati šajās budžeta tabulās var nesakrist.

14

(15)  EBTA-EEZ valstu gadījumā no n gada uz n+1 gadu pārnesto apropriāciju apjoms ir zināms pēc kontu slēgšanas. Līdz ar to atlikuma aprēķināšana ietver apropriācijas pārnesumus no n-1 gada uz n gadu.

15

---

| 10.11.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 287/111 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 287/111

---

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA, KO PALĀTA SAGATAVOJUSI EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI

(2008/C 287/02)

| I. | Saskaņā ar EK dibināšanas līguma 248. pantu Palāta revidēja:






  a) | Eiropas Kopienu gada pārskatus (1), ko veido konsolidētie finanšu pārskati (2) un konsolidētie budžeta izpildes pārskati (3) par 2007. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu; |
| --- | --- | --- |

I.

Saskaņā ar EK dibināšanas līguma 248. pantu Palāta revidēja:

a)

Eiropas Kopienu gada pārskatus (1), ko veido konsolidētie finanšu pārskati (2) un konsolidētie budžeta izpildes pārskati (3) par 2007. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu;

| b) | šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

b)

šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

Vadības atbildība

| II. | Saskaņā ar Līguma 268.–280. pantu un Finanšu regulu vadības (4) pienākums ir sagatavot patiesi izklāstītus Eiropas Kopienu gada pārskatus un nodrošināt pakārtoto darījumu likumību un pareizību:






  a) | attiecībā uz Eiropas Kopienu gada pārskatiem vadības uzdevums ir izstrādāt, ieviest un uzturēt iekšējās kontroles mehānismus, lai sagatavotu patiesi izklāstītus finanšu pārskatus, kuri nesaturētu būtiski nepareizu informāciju krāpšanas vai kļūdas dēļ; izvēlēties un piemērot pienācīgu grāmatvedības politiku, pamatojoties uz Komisijas grāmatveža pieņemtajiem grāmatvedības noteikumiem (5), un sagatavot konkrētajiem apstākļiem piemērotas grāmatvedības aplēses. Saskaņā ar Finanšu regulas 129. pantu Komisija apstiprina Eiropas Kopienu gada pārskatus pēc tam, kad Komisijas grāmatvedis tos ir konsolidējis, pamatojoties uz pārējo iestāžu (6) un organizāciju (7) iesniegto informāciju, un konsolidētajiem pārskatiem ir pievienojis apliecinājumu, kurā viņš cita starpā pauž pamatotu pārliecību par to, ka konsolidētie pārskati skaidri un patiesi atspoguļo Eiropas Kopienu finanšu stāvokli visos būtiskajos aspektos; |
| --- | --- | --- |

II.

Saskaņā ar Līguma 268.–280. pantu un Finanšu regulu vadības (4) pienākums ir sagatavot patiesi izklāstītus Eiropas Kopienu gada pārskatus un nodrošināt pakārtoto darījumu likumību un pareizību:

a)

attiecībā uz Eiropas Kopienu gada pārskatiem vadības uzdevums ir izstrādāt, ieviest un uzturēt iekšējās kontroles mehānismus, lai sagatavotu patiesi izklāstītus finanšu pārskatus, kuri nesaturētu būtiski nepareizu informāciju krāpšanas vai kļūdas dēļ; izvēlēties un piemērot pienācīgu grāmatvedības politiku, pamatojoties uz Komisijas grāmatveža pieņemtajiem grāmatvedības noteikumiem (5), un sagatavot konkrētajiem apstākļiem piemērotas grāmatvedības aplēses. Saskaņā ar Finanšu regulas 129. pantu Komisija apstiprina Eiropas Kopienu gada pārskatus pēc tam, kad Komisijas grāmatvedis tos ir konsolidējis, pamatojoties uz pārējo iestāžu (6) un organizāciju (7) iesniegto informāciju, un konsolidētajiem pārskatiem ir pievienojis apliecinājumu, kurā viņš cita starpā pauž pamatotu pārliecību par to, ka konsolidētie pārskati skaidri un patiesi atspoguļo Eiropas Kopienu finanšu stāvokli visos būtiskajos aspektos;

| b) | veids, kādā vadība nodrošina pakārtoto darījumu likumību un pareizību, ir atkarīgs no budžeta izpildes metodes. Ja līdzekļu pārvaldība ir tieša un centralizēta, tad budžeta izpildi veic Komisijas departamenti. Ja pārvaldība ir dalīta, tad budžeta izpildi deleģē dalībvalstīm. Decentralizētās pārvaldības gadījumā izpildi deleģē trešām valstīm, bet netiešas centralizētas pārvaldības gadījumā — citām organizācijām. Ja pārvaldība ir kopīga, budžeta izpildes uzdevumus sadala starp Komisiju un starptautiskām organizācijām (Finanšu regulas 53.–57. pants). Budžeta izpildei ir jāatbilst pareizas finanšu pārvaldības principam, saskaņā ar kuru jāizstrādā, jāievieš un jāuztur efektīvi un produktīvi iekšējās kontroles mehānismi, tostarp jānodrošina adekvāta pārraudzība un pienācīgi pasākumi pārkāpumu un krāpšanas novēršanai, kā arī, vajadzības gadījumā, tiesvedības ceļā jāpiedzen nepareizi samaksāti vai izlietoti līdzekļi. Neatkarīgi no budžeta izpildes metodes Komisijai ir jāuzņemas galīgā atbildība par Eiropas Kopienu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību (Līguma 274. pants). |
| --- | --- |

b)

veids, kādā vadība nodrošina pakārtoto darījumu likumību un pareizību, ir atkarīgs no budžeta izpildes metodes. Ja līdzekļu pārvaldība ir tieša un centralizēta, tad budžeta izpildi veic Komisijas departamenti. Ja pārvaldība ir dalīta, tad budžeta izpildi deleģē dalībvalstīm. Decentralizētās pārvaldības gadījumā izpildi deleģē trešām valstīm, bet netiešas centralizētas pārvaldības gadījumā — citām organizācijām. Ja pārvaldība ir kopīga, budžeta izpildes uzdevumus sadala starp Komisiju un starptautiskām organizācijām (Finanšu regulas 53.–57. pants). Budžeta izpildei ir jāatbilst pareizas finanšu pārvaldības principam, saskaņā ar kuru jāizstrādā, jāievieš un jāuztur efektīvi un produktīvi iekšējās kontroles mehānismi, tostarp jānodrošina adekvāta pārraudzība un pienācīgi pasākumi pārkāpumu un krāpšanas novēršanai, kā arī, vajadzības gadījumā, tiesvedības ceļā jāpiedzen nepareizi samaksāti vai izlietoti līdzekļi. Neatkarīgi no budžeta izpildes metodes Komisijai ir jāuzņemas galīgā atbildība par Eiropas Kopienu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību (Līguma 274. pants).

Revidenta atbildība

| III. | Revīzijas palātas pienākums ir, pamatojoties uz savām revīzijām, sagatavot Eiropas Parlamentam un Padomei deklarāciju par pārskatu ticamību un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) starptautiskajiem revīzijas standartiem un ētikas kodeksiem un saskaņā ar Starptautiskās Augstāko revīzijas iestāžu organizācijas (INTOSAI) revīzijas standartiem, ciktāl tie piemērojami Eiropas Kopienā. Šajos standartos noteikts, ka Palāta plāno un veic revīziju, lai gūtu pamatotu pārliecību par to, ka Eiropas Kopienu gada pārskatos nav būtiski nepareizas informācijas un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

III.

Revīzijas palātas pienākums ir, pamatojoties uz savām revīzijām, sagatavot Eiropas Parlamentam un Padomei deklarāciju par pārskatu ticamību un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) starptautiskajiem revīzijas standartiem un ētikas kodeksiem un saskaņā ar Starptautiskās Augstāko revīzijas iestāžu organizācijas (INTOSAI) revīzijas standartiem, ciktāl tie piemērojami Eiropas Kopienā. Šajos standartos noteikts, ka Palāta plāno un veic revīziju, lai gūtu pamatotu pārliecību par to, ka Eiropas Kopienu gada pārskatos nav būtiski nepareizas informācijas un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi.

| IV. | Revīzijā piemēro procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par konsolidētajos pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta sprieduma, tostarp attiecībā uz tādu risku kā būtiski nepareiza informācija konsolidētajos pārskatos un pakārtoto darījumu būtiska neatbilstība Eiropas Kopienu tiesiskajam regulējumam kļūdas vai krāpšanas dēļ. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, revidents, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko piemēro konsolidēto pārskatu sagatavošanai un patiesam izklāstam, kā arī ieviestās pārraudzības un kontroles sistēmas, kuras paredzētas pakārtoto darījumu likumības un pareizības nodrošināšanai. Revīzijā novērtē arī izmantotās grāmatvedības politikas piemērotību un grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī konsolidēto pārskatu un gada darbības pārskatu vispārējo izklāstu. |
| --- | --- |

IV.

Revīzijā piemēro procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par konsolidētajos pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta sprieduma, tostarp attiecībā uz tādu risku kā būtiski nepareiza informācija konsolidētajos pārskatos un pakārtoto darījumu būtiska neatbilstība Eiropas Kopienu tiesiskajam regulējumam kļūdas vai krāpšanas dēļ. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, revidents, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko piemēro konsolidēto pārskatu sagatavošanai un patiesam izklāstam, kā arī ieviestās pārraudzības un kontroles sistēmas, kuras paredzētas pakārtoto darījumu likumības un pareizības nodrošināšanai. Revīzijā novērtē arī izmantotās grāmatvedības politikas piemērotību un grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī konsolidēto pārskatu un gada darbības pārskatu vispārējo izklāstu.

| V. | Palātas revīzijas darba tvērums attiecībā uz ieņēmumiem bija ierobežots. Pirmkārt, PVN un NKI pašu resursi balstās uz makroekonomikas statistiku, ar kuru saistītos datus Revīzijas palāta nevar tieši revidēt, un, otrkārt, tradicionālo pašu resursu revīzijās nevar ietvert importu, kas nav bijis muitas pārraudzībā. |
| --- | --- |

V.

Palātas revīzijas darba tvērums attiecībā uz ieņēmumiem bija ierobežots. Pirmkārt, PVN un NKI pašu resursi balstās uz makroekonomikas statistiku, ar kuru saistītos datus Revīzijas palāta nevar tieši revidēt, un, otrkārt, tradicionālo pašu resursu revīzijās nevar ietvert importu, kas nav bijis muitas pārraudzībā.

| VI. | Palāta uzskata, ka iegūtie revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu deklarāciju par pārskatu ticamību. |
| --- | --- |

VI.

Palāta uzskata, ka iegūtie revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu deklarāciju par pārskatu ticamību.

Atzinums par pārskatu ticamību

| VII. | Palāta uzskata, ka Eiropas Kopienu gada pārskati visos būtiskos aspektos patiesi atspoguļo Kopienu finanšu stāvokli 2007. gada 31. decembrī, kā arī Kopienu darbību rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Finanšu regula un Komisijas grāmatveža pieņemtie grāmatvedības noteikumi. |
| --- | --- |

VII.

Palāta uzskata, ka Eiropas Kopienu gada pārskati visos būtiskos aspektos patiesi atspoguļo Kopienu finanšu stāvokli 2007. gada 31. decembrī, kā arī Kopienu darbību rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Finanšu regula un Komisijas grāmatveža pieņemtie grāmatvedības noteikumi.

| VIII. | Neierobežojot VII punktā pausto atzinumu, Palāta atzīmē, ka grāmatvedības sistēmu nepilnības, kurām daļēji par iemeslu ir sarežģītais tiesiskais un finansiālais regulējums, joprojām pakļauj riskam dažu Komisijas ģenerāldirektorātu finanšu informācijas kvalitāti (īpaši attiecībā uz priekšfinansējumu, ar to saistīto finanšu gadu nodalīšanu un rēķiniem/izmaksu atlīdzināšanas pieprasījumiem), kā arī finanšu informācijas kvalitāti dažās ES decentralizētajās struktūrās, kuru pārskatus konsolidē (īpaši tas sakāms par Eiropas GNSS (8) Uzraudzības iestādes pamatlīdzekļiem). Šo nepilnību dēļ pēc provizorisko pārskatu iesniegšanas tika izdarītas vairākas korekcijas. |
| --- | --- |

VIII.

Neierobežojot VII punktā pausto atzinumu, Palāta atzīmē, ka grāmatvedības sistēmu nepilnības, kurām daļēji par iemeslu ir sarežģītais tiesiskais un finansiālais regulējums, joprojām pakļauj riskam dažu Komisijas ģenerāldirektorātu finanšu informācijas kvalitāti (īpaši attiecībā uz priekšfinansējumu, ar to saistīto finanšu gadu nodalīšanu un rēķiniem/izmaksu atlīdzināšanas pieprasījumiem), kā arī finanšu informācijas kvalitāti dažās ES decentralizētajās struktūrās, kuru pārskatus konsolidē (īpaši tas sakāms par Eiropas GNSS (8) Uzraudzības iestādes pamatlīdzekļiem). Šo nepilnību dēļ pēc provizorisko pārskatu iesniegšanas tika izdarītas vairākas korekcijas.

Atzinums par pakārtoto darījumu likumību un pareizību

| IX. | Palāta uzskata, ka būtisku kļūdu nav ieņēmumos, saistībās un maksājumos, kas attiecas uz politikas grupām“Administratīvie un citi izdevumi” un “Ekonomika un finanses”. Šajās jomās pārraudzības un kontroles sistēmas darbojas tā, ka tās nodrošina nelikumību un nepareizību riska adekvātu pārvaldību. |
| --- | --- |

IX.

Palāta uzskata, ka būtisku kļūdu nav ieņēmumos, saistībās un maksājumos, kas attiecas uz politikas grupām“Administratīvie un citi izdevumi” un “Ekonomika un finanses”. Šajās jomās pārraudzības un kontroles sistēmas darbojas tā, ka tās nodrošina nelikumību un nepareizību riska adekvātu pārvaldību.

| X. | Palāta uzskata, ka pārējās izdevumu jomās kļūdas, kaut arī atšķirīgā līmenī, joprojām būtiski ietekmē maksājumus. Komisijai, dalībvalstīm un citām saņēmējvalstīm jāturpina īstenot pasākumus, lai ieviestu adekvātas pārraudzības un kontroles sistēmas nelikumību un nepareizību riska pārvaldības uzlabošanai. Šīs jomas ir: “Lauksaimniecība un dabas resursi”, “Kohēzija”, “Pētniecība, enerģētika un transports”, “Ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās” un “Izglītība un pilsoniskums”.






  a) | Revidējot politikas grupu “Lauksaimniecība un dabas resursi”, Palāta konstatēja, ka darījumos, kas saistīti ar šajā politikas grupā deklarētajiem izdevumiem, kopumā ir būtisks likumības un/vai pareizības kļūdu līmenis. Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka pārraudzības un kontroles sistēmas tikai daļēji efektīvi sniedz pārliecību par atbilstību ES noteikumiem. Tomēr Palāta secina, ka integrētā administrācijas un kontroles sistēma (IAKS) arvien ir efektīvs līdzeklis nelikumīgu izdevumu riska ierobežošanai, ja to piemēro pareizi un ja sistēmā ir ievadīti precīzi un ticami dati. |
| --- | --- | --- |

X.

Palāta uzskata, ka pārējās izdevumu jomās kļūdas, kaut arī atšķirīgā līmenī, joprojām būtiski ietekmē maksājumus. Komisijai, dalībvalstīm un citām saņēmējvalstīm jāturpina īstenot pasākumus, lai ieviestu adekvātas pārraudzības un kontroles sistēmas nelikumību un nepareizību riska pārvaldības uzlabošanai. Šīs jomas ir: “Lauksaimniecība un dabas resursi”, “Kohēzija”, “Pētniecība, enerģētika un transports”, “Ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās” un “Izglītība un pilsoniskums”.

a)

Revidējot politikas grupu “Lauksaimniecība un dabas resursi”, Palāta konstatēja, ka darījumos, kas saistīti ar šajā politikas grupā deklarētajiem izdevumiem, kopumā ir būtisks likumības un/vai pareizības kļūdu līmenis. Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka pārraudzības un kontroles sistēmas tikai daļēji efektīvi sniedz pārliecību par atbilstību ES noteikumiem. Tomēr Palāta secina, ka integrētā administrācijas un kontroles sistēma (IAKS) arvien ir efektīvs līdzeklis nelikumīgu izdevumu riska ierobežošanai, ja to piemēro pareizi un ja sistēmā ir ievadīti precīzi un ticami dati.

| b) | Politikas grupas “Kohēzija” revīzijā Palāta konstatēja būtisku likumības un/vai pareizības kļūdu līmeni kohēzijas politikas projektu izmaksu atlīdzināšanā. Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka Komisijas pārraudzības sistēma un dalībvalstu kontroles sistēmas kopumā tikai daļēji efektīvi novērš pārspīlētus vai neatbilstīgus izdevumus. |
| --- | --- |

b)

Politikas grupas “Kohēzija” revīzijā Palāta konstatēja būtisku likumības un/vai pareizības kļūdu līmeni kohēzijas politikas projektu izmaksu atlīdzināšanā. Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka Komisijas pārraudzības sistēma un dalībvalstu kontroles sistēmas kopumā tikai daļēji efektīvi novērš pārspīlētus vai neatbilstīgus izdevumus.

| c) | Palāta konstatēja būtisku likumības un/vai pareizības kļūdu līmeni politikas grupas “Pētniecība, enerģētika un transports” maksājumos. Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina: lai gan ieviesti daži uzlabojumi, Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmas tikai daļēji efektīvi mazina risku, ka tiek atlīdzināti pārspīlēti vai neatbilstīgi izdevumi. |
| --- | --- |

c)

Palāta konstatēja būtisku likumības un/vai pareizības kļūdu līmeni politikas grupas “Pētniecība, enerģētika un transports” maksājumos. Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina: lai gan ieviesti daži uzlabojumi, Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmas tikai daļēji efektīvi mazina risku, ka tiek atlīdzināti pārspīlēti vai neatbilstīgi izdevumi.

| d) | Palāta konstatēja būtisku likumības un/vai pareizības kļūdu līmeni darījumos, kas saistīti ar maksājumiem politikas grupā “Ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās”, galvenokārt īstenotājiestāžu līmenī. Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina: lai gan Komisijā ir panākti uzlabojumi, pārraudzības un kontroles sistēmas tikai daļēji efektīvi sniedz pārliecību, ka izdevumi ir atbilstīgi un ka tos var pamatot ar pienācīgiem pierādījumiem. |
| --- | --- |

d)

Palāta konstatēja būtisku likumības un/vai pareizības kļūdu līmeni darījumos, kas saistīti ar maksājumiem politikas grupā “Ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās”, galvenokārt īstenotājiestāžu līmenī. Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina: lai gan Komisijā ir panākti uzlabojumi, pārraudzības un kontroles sistēmas tikai daļēji efektīvi sniedz pārliecību, ka izdevumi ir atbilstīgi un ka tos var pamatot ar pienācīgiem pierādījumiem.

| e) | Palāta konstatēja būtisku likumības un/vai pareizības kļūdu līmeni politikas grupas “Izglītība un pilsoniskums” maksājumos. Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina: pārraudzības un kontroles sistēmas tikai daļēji efektīvi sniedz pārliecību, ka izdevumi ir atbilstīgi un ka tos var pamatot ar pienācīgiem pierādījumiem. |
| --- | --- |

e)

Palāta konstatēja būtisku likumības un/vai pareizības kļūdu līmeni politikas grupas “Izglītība un pilsoniskums” maksājumos. Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina: pārraudzības un kontroles sistēmas tikai daļēji efektīvi sniedz pārliecību, ka izdevumi ir atbilstīgi un ka tos var pamatot ar pienācīgiem pierādījumiem.

| XI. | Palāta uzsver šādus jautājumus:






  a) | izdevumos, kas saistīti ar lauku attīstību, ir neproporcionāli daudz kļūdu attiecībā pret kopējo kļūdu koeficientu, kāds aplēsts politikas grupai “Lauksaimniecība un dabas resursi”. Palāta lēš, ka Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) izdevumos kļūdu koeficients ir nedaudz zem būtiskuma sliekšņa, bet izdevumos no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) — ievērojami virs būtiskuma sliekšņa; |
| --- | --- | --- |

XI.

Palāta uzsver šādus jautājumus:

a)

izdevumos, kas saistīti ar lauku attīstību, ir neproporcionāli daudz kļūdu attiecībā pret kopējo kļūdu koeficientu, kāds aplēsts politikas grupai “Lauksaimniecība un dabas resursi”. Palāta lēš, ka Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) izdevumos kļūdu koeficients ir nedaudz zem būtiskuma sliekšņa, bet izdevumos no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) — ievērojami virs būtiskuma sliekšņa;

| b) | sarežģītas vai neskaidras juridiskās prasības (piemēram, izdevumu atbilstīguma noteikumi) ievērojami ietekmē to darījumu likumību un/vai pareizību, kas saistīti ar izdevumiem politikas grupās “Lauksaimniecība un dabas resursi”, “Kohēzija”, “Pētniecība, enerģētika un transports” un “Izglītība un pilsoniskums”. |
| --- | --- |

b)

sarežģītas vai neskaidras juridiskās prasības (piemēram, izdevumu atbilstīguma noteikumi) ievērojami ietekmē to darījumu likumību un/vai pareizību, kas saistīti ar izdevumiem politikas grupās “Lauksaimniecība un dabas resursi”, “Kohēzija”, “Pētniecība, enerģētika un transports” un “Izglītība un pilsoniskums”.

| XII. | Palāta ir konstatējusi, ka Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmas ir vēl vairāk uzlabotas, par ko īpaši liecina ģenerāldirektoru deklarācijās formulēto atrunu ietekme uz ģenerāldirektoru sniegto pārliecību, kā arī šo deklarāciju lielāka saskaņa ar Palātas konstatējumiem. Tomēr Palāta atzīmē, ka Komsijas pasākumi, lai uzlabotu pārraudzības un kontroles sistēmas, vēl neliecina par spēju efektīvi mazināt kļūdu risku nozīmīgās budžeta jomās. |
| --- | --- |

XII.

Palāta ir konstatējusi, ka Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmas ir vēl vairāk uzlabotas, par ko īpaši liecina ģenerāldirektoru deklarācijās formulēto atrunu ietekme uz ģenerāldirektoru sniegto pārliecību, kā arī šo deklarāciju lielāka saskaņa ar Palātas konstatējumiem. Tomēr Palāta atzīmē, ka Komsijas pasākumi, lai uzlabotu pārraudzības un kontroles sistēmas, vēl neliecina par spēju efektīvi mazināt kļūdu risku nozīmīgās budžeta jomās.

2008. gada 24. un 25. septembrī

Priekšsēdētājs

Vítor Manuel DA SILVA CALDEIRA

Eiropas Revīzijas palāta

12, rue Alcide de Gasperi, L-1615 Luxembourg

---

(1)  Eiropas Kopienu gada pārskati veido Eiropas Kopienu 2007. finanšu gada pārskatu I sējumu.

1

(2)  Konsolidētie finanšu pārskati ietver bilanci, pārskatu par saimnieciskās darbības rezultātu (tostarp informāciju pa segmentiem), naudas plūsmas pārskatu, pārskatu par tīro aktīvu izmaiņām, kopsavilkumu par nozīmīgām grāmatvedības metodēm un citas skaidrojošas piezīmes.

2

(3)  Konsolidētie budžeta izpildes pārskati ietver konsolidētos budžeta izpildes pārskatus, kopsavilkumu par budžeta principiem un citas skaidrojošas piezīmes.

3

(4)  Eiropas iestādēs un struktūrvienībās vadība ir iestāžu locekļi, aģentūru direktori, deleģētie un pastarpināti deleģētie kredītrīkotāji, grāmatveži un finanšu, revīzijas un kontroles nodaļu vadošās amatpersonas. Dalībvalstīs un saņēmējvalstīs ar vadību saprot kredītrīkotājus, grāmatvežus, kā arī maksājumu iestāžu, apliecinātājiestāžu un īstenotājiestāžu vadošos darbiniekus.

4

(5)  Komisijas grāmatveža pieņemto grāmatvedības noteikumu pamatā ir starptautiskie publiskā sektora grāmatvedības standarti (IPSAS), ko izdevusi Starptautiskā Grāmatvežu federācija, vai, ja attiecīgais jautājums IPSAS standartos nav risināts, starptautiskie grāmatvedības standarti (IAS)/ starptautiskie finanšu pārskatu sagatavošanas standarti (IFRS), ko izdevusi Starptautisko grāmatvedības standartu padome. Saskaņā ar Finanšu regulu 2007. gada konsolidētie finanšu pārskati ir sagatavoti atbilstoši minētajiem Komisijas grāmatveža apstiprinātajiem grāmatvedības noteikumiem (tā tas bijis kopš 2005. gada), ar kuriem uzkrājumu grāmatvedības principi ir pielāgoti Kopienu apstākļiem, savukārt konsolidētie budžeta izpildes pārskati joprojām galvenokārt balstās uz naudas plūsmas principu.

5

IPSAS

IPSAS

IAS

IFRS

(6)  Pirms katra iestāde pieņem savus gada pārskatus, tos paraksta iestādes grāmatvedis, tādējādi apliecinot, ka viņam ir pamatota pārliecība par to, ka pārskati skaidri un patiesi atspoguļo iestādes finanšu stāvokli (Finanšu regulas 61. pants).

6

(7)  Gada pārskatus sagatavo attiecīgais direktors, un tos kopā ar organizācijas valdes atzinumu nosūta Komisijas grāmatvedim. Turklāt tos paraksta organizācijas grāmatvedis, tādējādi apliecinot, ka viņam ir pamatota pārliecība par to, ka pārskati skaidri un patiesi atspoguļo organizācijas finanšu stāvokli (Finanšu regulas 61. pants).

7

(8)  Globālās navigācijas satelītu sistēma.

8

---

10.11.2008

| 10.11.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 287/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 287/s3

---

PIEZĪME LASĪTĀJAM

Iestādes ir nolēmušas savos tekstos turpmāk nenorādīt jaunākos tiesību aktu grozījumus.

Ja vien nav noteikts citādi, par tiesību aktiem, kuri ir norādīti šeit publicētajos tekstos, uzskatāmi tiesību akti to spēkā esošajā redakcijā.

---