# Úradný vestník C 270/2008

| | ISSN 1725-5236 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 270 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5125. októbra 2008 |

ISSN 1725-5236

Úradný vestník

Európskej únie

C 270

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5125. októbra 2008

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | STANOVISKÁ |
| | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov |
| 2008/C 270/01 | Stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov (EDPS) k rozhodnutiu Komisie z 12. decembra 2007 o implementácii informačného systému o vnútornom trhu (IMI) v súvislosti s ochranou osobných údajov (2008/49/ES) | 1 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov

2008/C 270/01

Stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov (EDPS) k rozhodnutiu Komisie z 12. decembra 2007 o implementácii informačného systému o vnútornom trhu (IMI) v súvislosti s ochranou osobných údajov (2008/49/ES)

1

| | II   Oznámenia |
| --- | --- |
| | OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Komisia |
| 2008/C 270/02 | Oznámenie Komisie – Uplatnenie pravidiel štátnej pomoci na opatrenia prijaté v prospech finančných inštitúcií v súvislosti so súčasnou globálnou finančnou krízou | 8 |
| 2008/C 270/03 | Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Prípad COMP/M.5154 – CASC JV) (
  1
  ) | 15 |
| 2008/C 270/04 | Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Prípad COMP/M.5169 – Galp Energia España/Agip España) (
  1
  ) | 15 |
| 2008/C 270/05 | Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Prípad COMP/M.5201 – Total Produce/Haluco/JV) (
  1
  ) | 16 |
| 2008/C 270/06 | Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Prípad COMP/M.5321 – LAHC/Barclays Life) (
  1
  ) | 16 |

II   Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Komisia

2008/C 270/02

Oznámenie Komisie – Uplatnenie pravidiel štátnej pomoci na opatrenia prijaté v prospech finančných inštitúcií v súvislosti so súčasnou globálnou finančnou krízou

8

2008/C 270/03

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Prípad COMP/M.5154 – CASC JV) (
  1
  )

1

15

2008/C 270/04

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Prípad COMP/M.5169 – Galp Energia España/Agip España) (
  1
  )

1

15

2008/C 270/05

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Prípad COMP/M.5201 – Total Produce/Haluco/JV) (
  1
  )

1

16

2008/C 270/06

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Prípad COMP/M.5321 – LAHC/Barclays Life) (
  1
  )

1

16

| | IV   Informácie |
| --- | --- |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Komisia |
| 2008/C 270/07 | Výmenný kurz eura | 17 |
| | INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV |
| 2008/C 270/08 | Informácie oznámené členskými štátmi o štátnej pomoci poskytnutej v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 70/2001 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na štátnu pomoc malým a stredným podnikom (
  1
  ) | 18 |
| 2008/C 270/09 | Informácie oznámené členskými štátmi o štátnej pomoci poskytnutej v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 70/2001 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na štátnu pomoc malým a stredným podnikom (
  1
  ) | 20 |
| 2008/C 270/10 | Informácie oznámené členskými štátmi o štátnej pomoci poskytnutej v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 2204/2002 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES o štátnej pomoci pre zamestnanosť (
  1
  ) | 22 |
| 2008/C 270/11 | Informácie oznámené členskými štátmi o štátnej pomoci poskytnutej v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 1628/2006 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na národnú regionálnu investičnú pomoc (
  1
  ) | 24 |

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Komisia

2008/C 270/07

Výmenný kurz eura

17

INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV

2008/C 270/08

Informácie oznámené členskými štátmi o štátnej pomoci poskytnutej v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 70/2001 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na štátnu pomoc malým a stredným podnikom (
  1
  )

1

18

2008/C 270/09

Informácie oznámené členskými štátmi o štátnej pomoci poskytnutej v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 70/2001 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na štátnu pomoc malým a stredným podnikom (
  1
  )

1

20

2008/C 270/10

Informácie oznámené členskými štátmi o štátnej pomoci poskytnutej v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 2204/2002 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES o štátnej pomoci pre zamestnanosť (
  1
  )

1

22

2008/C 270/11

Informácie oznámené členskými štátmi o štátnej pomoci poskytnutej v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 1628/2006 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na národnú regionálnu investičnú pomoc (
  1
  )

1

24

| | V   Oznamy |
| --- | --- |
| | KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA SPOLOČNEJ OBCHODNEJ POLITIKY |
| | Komisia |
| 2008/C 270/12 | Oznámenie o začatí preskúmania pred uplynutím platnosti antidumpingových opatrení uplatniteľných na dovoz etanolamínov s pôvodom v Spojených štátoch amerických | 26 |
| | KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE |
| | Komisia |
| 2008/C 270/13 | Štátna pomoc – Rumunsko — Štátna pomoc C 39/08 (ex N 148/08) – Pomoc na podporu vzdelávania pre podnik Ford Craiova — Výzva na predloženie pripomienok v súlade s článkom 88 ods. 2 Zmluvy o ES (
  1
  ) | 29 |

V   Oznamy

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA SPOLOČNEJ OBCHODNEJ POLITIKY

Komisia

2008/C 270/12

Oznámenie o začatí preskúmania pred uplynutím platnosti antidumpingových opatrení uplatniteľných na dovoz etanolamínov s pôvodom v Spojených štátoch amerických

26

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Komisia

2008/C 270/13

Štátna pomoc – Rumunsko — Štátna pomoc C 39/08 (ex N 148/08) – Pomoc na podporu vzdelávania pre podnik Ford Craiova — Výzva na predloženie pripomienok v súlade s článkom 88 ods. 2 Zmluvy o ES (
  1
  )

1

29

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 270/14 | Poznámka pre čitateľa(pozri vnútornú stranu zadnej obálky) | s3 |

2008/C 270/14

Poznámka pre čitateľa(pozri vnútornú stranu zadnej obálky)

Poznámka pre čitateľa

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov

| 25.10.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 270/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 270/1

---

Stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov (EDPS) k rozhodnutiu Komisie z 12. decembra 2007 o implementácii informačného systému o vnútornom trhu (IMI) v súvislosti s ochranou osobných údajov (2008/49/ES)

(2008/C 270/01)

EURÓPSKY DOZORNÝ ÚRADNÍK PRE OCHRANU ÚDAJOV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 286,

so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie, a najmä na jej článok 8,

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov, a najmä na jeho článok 41,

PRIJAL TOTO STANOVISKO:

1.   ÚVOD

Informačný systém o vnútornom trhu

| 1. | Informačný systém o vnútornom trhu (ďalej len „IMI“) je nástrojom informačnej technológie, ktorý umožňuje kompetentným orgánom v členských štátoch, aby si navzájom vymieňali informácie o vykonávaní právnych predpisov v oblasti vnútorného trhu. IMI sa financuje v rámci programu „IDABC“ (vzájomná súčinnosť pri poskytovaní európskych služieb elektronickej verejnej správy pre verejnú správu, podnikateľské subjekty a občanov) (1). |
| --- | --- |

1.

Informačný systém o vnútornom trhu (ďalej len „IMI“) je nástrojom informačnej technológie, ktorý umožňuje kompetentným orgánom v členských štátoch, aby si navzájom vymieňali informácie o vykonávaní právnych predpisov v oblasti vnútorného trhu. IMI sa financuje v rámci programu „IDABC“ (vzájomná súčinnosť pri poskytovaní európskych služieb elektronickej verejnej správy pre verejnú správu, podnikateľské subjekty a občanov) (1).

| 2. | IMI by mal fungovať ako všeobecný systém na podporu viacerých oblastí právnej regulácie v oblasti vnútorného trhu a plánuje sa, že jeho využitie sa v budúcnosti rozšíri na podporu viacerých oblastí zákonodarstva. V úvodnej etape sa bude IMI využívať na podporu ustanovení o vzájomnej pomoci v smernici 2005/36/ES (ďalej len „smernica o uznávaní odborných kvalifikácií“) (2). Od decembra 2009 sa bude IMI využívať aj na podporu ustanovení o administratívnej spolupráci v smernici 2006/123/ES (ďalej len „smernica o službách“) (3). |
| --- | --- |

2.

IMI by mal fungovať ako všeobecný systém na podporu viacerých oblastí právnej regulácie v oblasti vnútorného trhu a plánuje sa, že jeho využitie sa v budúcnosti rozšíri na podporu viacerých oblastí zákonodarstva. V úvodnej etape sa bude IMI využívať na podporu ustanovení o vzájomnej pomoci v smernici 2005/36/ES (ďalej len „smernica o uznávaní odborných kvalifikácií“) (2). Od decembra 2009 sa bude IMI využívať aj na podporu ustanovení o administratívnej spolupráci v smernici 2006/123/ES (ďalej len „smernica o službách“) (3).

Stanovisko pracovnej skupiny (článku 29) pre ochranu údajov a zapojenie EDPS

| 3. | Na jar roku 2007 požiadala Európska komisia o stanovisko pracovnú skupinu (článku 29) pre ochranu údajov (ďalej len „PS 29“), aby mohla preskúmať následky implementácie IMI z hľadiska ochrany údajov. PS 29 vydala stanovisko o uvedených aspektoch 20. septembra 2007 (4). Podporila v ňom plán Komisie prijať rozhodnutie, ktorým sa tieto aspekty upravia, a zabezpečiť pre výmenu údajov v rámci IMI konkrétnejší právny základ. |
| --- | --- |

3.

Na jar roku 2007 požiadala Európska komisia o stanovisko pracovnú skupinu (článku 29) pre ochranu údajov (ďalej len „PS 29“), aby mohla preskúmať následky implementácie IMI z hľadiska ochrany údajov. PS 29 vydala stanovisko o uvedených aspektoch 20. septembra 2007 (4). Podporila v ňom plán Komisie prijať rozhodnutie, ktorým sa tieto aspekty upravia, a zabezpečiť pre výmenu údajov v rámci IMI konkrétnejší právny základ.

| 4. | EDPS víta skutočnosť, že si Komisia vyžiadala stanovisko PS 29 ešte predtým, ako pripravila návrh rozhodnutia o IMI. EDPS sa aktívne zapojil do práce podskupiny, ktorá sa zaoberala IMI, a podporuje závery uvedené v stanovisku PS 29. Takisto víta skutočnosť, že Komisia sa s ním pred prijatím rozhodnutia o IMI neformálne radila. Táto konzultácia bola príležitosťou, aby sa už pred prijatím vytvoril priestor pre návrhy, čo bolo obzvlášť potrebné vzhľadom na skutočnosť, že v rámci daného postupu išlo o rozhodnutie samotnej Komisie, a nie o návrh Komisie, po ktorom by nasledoval legislatívny postup s účasťou Rady a Európskeho parlamentu. |
| --- | --- |

4.

EDPS víta skutočnosť, že si Komisia vyžiadala stanovisko PS 29 ešte predtým, ako pripravila návrh rozhodnutia o IMI. EDPS sa aktívne zapojil do práce podskupiny, ktorá sa zaoberala IMI, a podporuje závery uvedené v stanovisku PS 29. Takisto víta skutočnosť, že Komisia sa s ním pred prijatím rozhodnutia o IMI neformálne radila. Táto konzultácia bola príležitosťou, aby sa už pred prijatím vytvoril priestor pre návrhy, čo bolo obzvlášť potrebné vzhľadom na skutočnosť, že v rámci daného postupu išlo o rozhodnutie samotnej Komisie, a nie o návrh Komisie, po ktorom by nasledoval legislatívny postup s účasťou Rady a Európskeho parlamentu.

Rozhodnutie Komisie 2008/49/ES

| 5. | Komisia prijala 12. decembra 2007 rozhodnutie o implementácii informačného systému o vnútornom trhu (IMI) v súvislosti s ochranou osobných údajov (ďalej len „rozhodnutie o IMI“). V tomto rozhodnutí sa zohľadnili niektoré odporúčania EDPS a PS 29 a okrem toho sa vymedzil aj právny základ. |
| --- | --- |

5.

Komisia prijala 12. decembra 2007 rozhodnutie o implementácii informačného systému o vnútornom trhu (IMI) v súvislosti s ochranou osobných údajov (ďalej len „rozhodnutie o IMI“). V tomto rozhodnutí sa zohľadnili niektoré odporúčania EDPS a PS 29 a okrem toho sa vymedzil aj právny základ.

Celkový pohľad EDPS na IMI

| 6. | Celkový pohľad EDPS na IMI je pozitívny. EDPS podporuje ciele Komisie pri zriaďovaní elektronického systému na výmenu informácií a úprave jeho aspektov týkajúcich sa ochrany údajov. Takýto zracionalizovaný systém pravdepodobne neprinesie len zefektívnenie spolupráce, ale môže aj pomôcť zabezpečiť súlad s platnými zákonmi v oblasti ochrany údajov. Mohlo by sa tak udiať prostredníctvom jasného rámca, ktorým by sa vymedzilo, aké informácie sa môžu vymieňať, s kým a za akých podmienok. |
| --- | --- |

6.

Celkový pohľad EDPS na IMI je pozitívny. EDPS podporuje ciele Komisie pri zriaďovaní elektronického systému na výmenu informácií a úprave jeho aspektov týkajúcich sa ochrany údajov. Takýto zracionalizovaný systém pravdepodobne neprinesie len zefektívnenie spolupráce, ale môže aj pomôcť zabezpečiť súlad s platnými zákonmi v oblasti ochrany údajov. Mohlo by sa tak udiať prostredníctvom jasného rámca, ktorým by sa vymedzilo, aké informácie sa môžu vymieňať, s kým a za akých podmienok.

| 7. | Zriadenie centralizovaného elektronického systému však prináša aj určité riziká. Najzávažnejšími z nich sú skutočnosti, že by sa mohlo vymieňať viac údajov a vo väčšom rozsahu ako je potrebné výlučne na účely efektívnej spolupráce a že údaje (a to aj potenciálne neaktuálne a nepresné údaje) by mohli v elektronickom systéme ostávať dlhšie, než je potrebné. Citlivou otázkou je aj bezpečnosť databázy prístupnej v 27 členských štátoch, keďže systém je bezpečný len natoľko, aké bezpečné je najslabšie spojenie v sieti. |
| --- | --- |

7.

Zriadenie centralizovaného elektronického systému však prináša aj určité riziká. Najzávažnejšími z nich sú skutočnosti, že by sa mohlo vymieňať viac údajov a vo väčšom rozsahu ako je potrebné výlučne na účely efektívnej spolupráce a že údaje (a to aj potenciálne neaktuálne a nepresné údaje) by mohli v elektronickom systéme ostávať dlhšie, než je potrebné. Citlivou otázkou je aj bezpečnosť databázy prístupnej v 27 členských štátoch, keďže systém je bezpečný len natoľko, aké bezpečné je najslabšie spojenie v sieti.

| 8. | Preto je veľmi dôležité, aby sa obavy týkajúce sa ochrany údajov riešili v právne záväznom akte Spoločenstva, a to v takej miere a tak jednoznačne, ako je to len možné. |
| --- | --- |

8.

Preto je veľmi dôležité, aby sa obavy týkajúce sa ochrany údajov riešili v právne záväznom akte Spoločenstva, a to v takej miere a tak jednoznačne, ako je to len možné.

Jasné vymedzenie rozsahu IMI

| 9. | EDPS víta skutočnosť, že Komisia jasne definuje a vymedzuje rozsah IMI a v prílohe poskytuje zoznam príslušných právnych aktov Spoločenstva, na základe ktorých sa môžu informácie vymieňať. Týmito právnymi aktmi sú v súčasnosti smernica o uznávaní odborných kvalifikácií a smernica o službách, v budúcnosti sa však počíta s rozšírením rozsahu IMI. V prípade, že sa prijmú nové právne predpisy, v ktorých sa ustanoví výmena informácií prostredníctvom IMI, zároveň sa aktualizuje aj uvedená príloha. EDPS uvedený postup víta, pretože sa ním: i) jasne vymedzuje rozsah IMI; ii) zabezpečuje transparentnosť; a zároveň iii) umožňuje pružnosť v prípade, že sa IMI bude v budúcnosti využívať na výmenu ďalších informácií. Zabezpečuje sa ním aj to, že prostredníctvom IMI sa nemôže uskutočniť žiadna výmena informácií bez: i) existencie vhodného právneho základu v rámci konkrétneho právneho predpisu týkajúceho sa vnútorného trhu, ktorý umožňuje výmenu informácií alebo ktorým sa výmena informácií ustanovuje; a ii) uvedenia odkazu na takýto právny základ v prílohe k rozhodnutiu o IMI. |
| --- | --- |

9.

EDPS víta skutočnosť, že Komisia jasne definuje a vymedzuje rozsah IMI a v prílohe poskytuje zoznam príslušných právnych aktov Spoločenstva, na základe ktorých sa môžu informácie vymieňať. Týmito právnymi aktmi sú v súčasnosti smernica o uznávaní odborných kvalifikácií a smernica o službách, v budúcnosti sa však počíta s rozšírením rozsahu IMI. V prípade, že sa prijmú nové právne predpisy, v ktorých sa ustanoví výmena informácií prostredníctvom IMI, zároveň sa aktualizuje aj uvedená príloha. EDPS uvedený postup víta, pretože sa ním: i) jasne vymedzuje rozsah IMI; ii) zabezpečuje transparentnosť; a zároveň iii) umožňuje pružnosť v prípade, že sa IMI bude v budúcnosti využívať na výmenu ďalších informácií. Zabezpečuje sa ním aj to, že prostredníctvom IMI sa nemôže uskutočniť žiadna výmena informácií bez: i) existencie vhodného právneho základu v rámci konkrétneho právneho predpisu týkajúceho sa vnútorného trhu, ktorý umožňuje výmenu informácií alebo ktorým sa výmena informácií ustanovuje; a ii) uvedenia odkazu na takýto právny základ v prílohe k rozhodnutiu o IMI.

Hlavné obavy v súvislosti s rozhodnutím o IMI

| 10. | EDPS však nie je spokojný s: i) výberom právneho základu pre rozhodnutie o IMI, čo znamená, že toto rozhodnutie v súčasnosti vychádza z nejasného právneho podkladu (pozri oddiel 2 tohto stanoviska); a ii) so skutočnosťou, že do dokumentu sa nezačlenilo viacero potrebných ustanovení, ktorými sa podrobne upravujú aspekty ochrany údajov v rámci IMI (pozri oddiel 3 tohto stanoviska). |
| --- | --- |

10.

EDPS však nie je spokojný s: i) výberom právneho základu pre rozhodnutie o IMI, čo znamená, že toto rozhodnutie v súčasnosti vychádza z nejasného právneho podkladu (pozri oddiel 2 tohto stanoviska); a ii) so skutočnosťou, že do dokumentu sa nezačlenilo viacero potrebných ustanovení, ktorými sa podrobne upravujú aspekty ochrany údajov v rámci IMI (pozri oddiel 3 tohto stanoviska).

| 11. | Riešenie Komisie v praxi na poľutovanie znamená, že v rozpore s očakávaniami EDPS a PS 29 sa rozhodnutím o IMI v súčasnosti komplexne neupravujú všetky zásadné aspekty IMI v súvislosti s ochranou údajov, a čo je podstatné, ani spôsob, akým sa spoloční kontrolóri podieľajú na zodpovednosti za zasielanie oznámení a akým poskytujú subjektom údajov právo na prístup, alebo aj konkrétnych, praktických otázok proporcionality. EDPS s poľutovaním konštatuje aj skutočnosť, že neexistuje konkrétna požiadavka, aby Komisia na svojich webových stránkach uverejňovala preddefinované otázky a dátové polia, čím by sa zvýšila transparentnosť a právna istota. |
| --- | --- |

11.

Riešenie Komisie v praxi na poľutovanie znamená, že v rozpore s očakávaniami EDPS a PS 29 sa rozhodnutím o IMI v súčasnosti komplexne neupravujú všetky zásadné aspekty IMI v súvislosti s ochranou údajov, a čo je podstatné, ani spôsob, akým sa spoloční kontrolóri podieľajú na zodpovednosti za zasielanie oznámení a akým poskytujú subjektom údajov právo na prístup, alebo aj konkrétnych, praktických otázok proporcionality. EDPS s poľutovaním konštatuje aj skutočnosť, že neexistuje konkrétna požiadavka, aby Komisia na svojich webových stránkach uverejňovala preddefinované otázky a dátové polia, čím by sa zvýšila transparentnosť a právna istota.

2.   PRÁVNY ZÁKLAD ROZHODNUTIA O IMI

Rozhodnutie o IDABC

| 12. | Právnym základom pre rozhodnutie o IMI, ktorý je ustanovený v samotnom rozhodnutí, je rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady 2004/387/ES z 21. apríla 2004 o vzájomnej súčinnosti pri poskytovaní paneurópskych e-government služieb pre verejnú správu, podnikateľské subjekty a občanov (ďalej len „rozhodnutie o IDABC“) (5), a najmä jeho článok 4. |
| --- | --- |

12.

Právnym základom pre rozhodnutie o IMI, ktorý je ustanovený v samotnom rozhodnutí, je rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady 2004/387/ES z 21. apríla 2004 o vzájomnej súčinnosti pri poskytovaní paneurópskych e-government služieb pre verejnú správu, podnikateľské subjekty a občanov (ďalej len „rozhodnutie o IDABC“) (5), a najmä jeho článok 4.

| 13. | Samotné rozhodnutie o IDABC je nástrojom v rámci hlavy XV Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva (ďalej len „Zmluva o ES“) – Transeurópske siete. V článku 154 Zmluvy o ES sa ustanovuje, že Spoločenstvo prispieva k rozvoju transeurópskych sietí v oblastiach dopravných, telekomunikačných a energetických infraštruktúr. Cieľom takejto činnosti je podpora vzájomného prepojenia a súčinnosti národných sietí, ako aj prístupu do týchto sietí. V článku 155 sa uvádzajú opatrenia, ktoré môže Spoločenstvo v tomto rámci prijať. Týmito opatreniami sú: i) usmernenia; ii) všetky opatrenia, ktoré sú potrebné na zabezpečenie vzájomnej súčinnosti sietí, najmä v oblasti technických noriem; ako aj iii) podpora projektov. Rozhodnutie o IDABC sa zakladá na článku 156 ods. 1, v ktorom sa upravuje postup prijímania. |
| --- | --- |

13.

Samotné rozhodnutie o IDABC je nástrojom v rámci hlavy XV Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva (ďalej len „Zmluva o ES“) – Transeurópske siete. V článku 154 Zmluvy o ES sa ustanovuje, že Spoločenstvo prispieva k rozvoju transeurópskych sietí v oblastiach dopravných, telekomunikačných a energetických infraštruktúr. Cieľom takejto činnosti je podpora vzájomného prepojenia a súčinnosti národných sietí, ako aj prístupu do týchto sietí. V článku 155 sa uvádzajú opatrenia, ktoré môže Spoločenstvo v tomto rámci prijať. Týmito opatreniami sú: i) usmernenia; ii) všetky opatrenia, ktoré sú potrebné na zabezpečenie vzájomnej súčinnosti sietí, najmä v oblasti technických noriem; ako aj iii) podpora projektov. Rozhodnutie o IDABC sa zakladá na článku 156 ods. 1, v ktorom sa upravuje postup prijímania.

| 14. | V článku 4 rozhodnutia o IDABC sa okrem iného ustanovuje, že Spoločenstvo vykonáva projekty všeobecného záujmu. Tieto projekty sa musia stanoviť v predbežnom programe činnosti a ich vykonávanie musí byť v súlade so zásadami stanovenými v článkoch 6 a 7 tohto rozhodnutia. Danými zásadami sa najmä podporuje rozsiahla účasť, predpokladá pevný a nestranný postup a ustanovujú technické normy. Ich cieľom je aj zabezpečenie ekonomickej spoľahlivosti a uskutočniteľnosti projektov. |
| --- | --- |

14.

V článku 4 rozhodnutia o IDABC sa okrem iného ustanovuje, že Spoločenstvo vykonáva projekty všeobecného záujmu. Tieto projekty sa musia stanoviť v predbežnom programe činnosti a ich vykonávanie musí byť v súlade so zásadami stanovenými v článkoch 6 a 7 tohto rozhodnutia. Danými zásadami sa najmä podporuje rozsiahla účasť, predpokladá pevný a nestranný postup a ustanovujú technické normy. Ich cieľom je aj zabezpečenie ekonomickej spoľahlivosti a uskutočniteľnosti projektov.

Smernica o službách a smernica o uznávaní odborných kvalifikácií

| 15. | Ako sa už vysvetlilo, v počiatočnej etape sa informačný systém o vnútornom trhu bude využívať na výmenu osobných údajov v kontexte dvoch smerníc:






  — | smernice o službách, a |
| --- | --- | --- |

15.

Ako sa už vysvetlilo, v počiatočnej etape sa informačný systém o vnútornom trhu bude využívať na výmenu osobných údajov v kontexte dvoch smerníc:

—

smernice o službách, a

| — | smernice o uznávaní odborných kvalifikácií. |
| --- | --- |

—

smernice o uznávaní odborných kvalifikácií.

| 16. | V článku 34 ods. 1 smernice o službách sa ako sprievodné opatrenie na jej účely ustanovuje konkrétny právny základ na zavedenie elektronického systému na výmenu informácií medzi členskými štátmi. Článok 34 ods. 1 znie: „Komisia zavedie v spolupráci s členskými štátmi elektronický systém na výmenu informácií medzi členskými štátmi, pričom zohľadní existujúce informačné systémy“. |
| --- | --- |

16.

V článku 34 ods. 1 smernice o službách sa ako sprievodné opatrenie na jej účely ustanovuje konkrétny právny základ na zavedenie elektronického systému na výmenu informácií medzi členskými štátmi. Článok 34 ods. 1 znie: „Komisia zavedie v spolupráci s členskými štátmi elektronický systém na výmenu informácií medzi členskými štátmi, pričom zohľadní existujúce informačné systémy“.

| 17. | V smernici o uznávaní odborných kvalifikácií sa zavedenie konkrétneho elektronického systému na výmenu informácií nepredpokladá, ale v niekoľkých jej ustanoveniach sa výmena informácií jednoznačne vyžaduje. Medzi príslušné opatrenia, v ktorých sa ustanovuje výmena informácií, patrí článok 56 tejto smernice, ktorým sa vyžaduje, aby kompetentné orgány členských štátov úzko spolupracovali a aby si na uľahčenie uplatňovania tejto smernice poskytovali vzájomnú pomoc. V druhom odseku článku 56 sa ustanovuje, že niektoré citlivé informácie sa spracúvajú tak, aby sa rešpektovali právne predpisy týkajúce sa ochrany údajov. Okrem toho sa v článku 8 konkrétne uvádza aj to, že kompetentné orgány hostiteľského členského štátu môžu požiadať kompetentné orgány členského štátu usadenia o poskytnutie akýchkoľvek informácií súvisiacich so zákonnosťou usadenia sa poskytovateľa služieb a s jeho bezúhonnosťou, ako aj s neexistenciou disciplinárnych a trestnoprávnych sankcií súvisiacich s povolaním. Napokon sa v článku 50 ods. 2 ustanovuje, že v prípade odôvodnených pochybností môže hostiteľský členský štát požiadať kompetentné orgány členského štátu o potvrdenie autentickosti potvrdení a dokladov o formálnej kvalifikácii. |
| --- | --- |

17.

V smernici o uznávaní odborných kvalifikácií sa zavedenie konkrétneho elektronického systému na výmenu informácií nepredpokladá, ale v niekoľkých jej ustanoveniach sa výmena informácií jednoznačne vyžaduje. Medzi príslušné opatrenia, v ktorých sa ustanovuje výmena informácií, patrí článok 56 tejto smernice, ktorým sa vyžaduje, aby kompetentné orgány členských štátov úzko spolupracovali a aby si na uľahčenie uplatňovania tejto smernice poskytovali vzájomnú pomoc. V druhom odseku článku 56 sa ustanovuje, že niektoré citlivé informácie sa spracúvajú tak, aby sa rešpektovali právne predpisy týkajúce sa ochrany údajov. Okrem toho sa v článku 8 konkrétne uvádza aj to, že kompetentné orgány hostiteľského členského štátu môžu požiadať kompetentné orgány členského štátu usadenia o poskytnutie akýchkoľvek informácií súvisiacich so zákonnosťou usadenia sa poskytovateľa služieb a s jeho bezúhonnosťou, ako aj s neexistenciou disciplinárnych a trestnoprávnych sankcií súvisiacich s povolaním. Napokon sa v článku 50 ods. 2 ustanovuje, že v prípade odôvodnených pochybností môže hostiteľský členský štát požiadať kompetentné orgány členského štátu o potvrdenie autentickosti potvrdení a dokladov o formálnej kvalifikácii.

Potreba vhodného právneho základu pre ustanovenia o ochrane údajov

| 18. | Ochrana osobných údajov sa v článku 8 Charty základných práv Európskej únie a v judikatúre na základe článku 8 Európskeho dohovoru o ľudských právach uznáva za jedno zo základných práv. |
| --- | --- |

18.

Ochrana osobných údajov sa v článku 8 Charty základných práv Európskej únie a v judikatúre na základe článku 8 Európskeho dohovoru o ľudských právach uznáva za jedno zo základných práv.

| 19. | Podľa článku 1 rozhodnutia o IMI sa v ňom stanovujú funkcie, práva a povinnosti orgánov IMI a používateľov IMI týkajúce sa požiadaviek na ochranu údajov. EDPS chápe odôvodnenie 7 v tom zmysle, že zámerom rozhodnutia o IMI je špecifikácia všeobecného rámca Spoločenstva v súvislosti s ochranou údajov, ktorý sa ustanovuje v smernici 95/46/ES a nariadení (ES) č. 45/2001. Konkrétne sa zaoberá definíciou kontrolórov a ich povinností, uchovávaním údajov z časového hľadiska a právami subjektov údajov. V rozhodnutí o IMI sa teda riešia obmedzenia/špecifikácie základných práv a jeho cieľom je podrobnejšie vymedzenie subjektívnych práv občanov. |
| --- | --- |

19.

Podľa článku 1 rozhodnutia o IMI sa v ňom stanovujú funkcie, práva a povinnosti orgánov IMI a používateľov IMI týkajúce sa požiadaviek na ochranu údajov. EDPS chápe odôvodnenie 7 v tom zmysle, že zámerom rozhodnutia o IMI je špecifikácia všeobecného rámca Spoločenstva v súvislosti s ochranou údajov, ktorý sa ustanovuje v smernici 95/46/ES a nariadení (ES) č. 45/2001. Konkrétne sa zaoberá definíciou kontrolórov a ich povinností, uchovávaním údajov z časového hľadiska a právami subjektov údajov. V rozhodnutí o IMI sa teda riešia obmedzenia/špecifikácie základných práv a jeho cieľom je podrobnejšie vymedzenie subjektívnych práv občanov.

| 20. | Na základe jurisdikcie podľa Európskeho dohovoru o ľudských právach by o právnom základe ustanovení obmedzujúcich základné práva nemali byť žiadne pochybnosti. Tieto ustanovenia musia byť zakotvené v právnom nástroji na základe Zmluvy o ES, aby sa naň dalo odvolať pred sudcom. V opačnom prípade by výsledkom bola právna neistota, keďže by sa nedalo spoľahnúť na využitie uvedených pravidiel pred súdom. |
| --- | --- |

20.

Na základe jurisdikcie podľa Európskeho dohovoru o ľudských právach by o právnom základe ustanovení obmedzujúcich základné práva nemali byť žiadne pochybnosti. Tieto ustanovenia musia byť zakotvené v právnom nástroji na základe Zmluvy o ES, aby sa naň dalo odvolať pred sudcom. V opačnom prípade by výsledkom bola právna neistota, keďže by sa nedalo spoľahnúť na využitie uvedených pravidiel pred súdom.

| 21. | Otázka právnej istoty je o to pálčivejšia, že podľa systému vychádzajúceho zo Zmluvy o ES bude rozhodnutie o váhe, ktorá sa bude prikladať rozhodnutiu o IMI, najmä na vnútroštátnych sudcoch. Táto situácia by pravdepodobne viedla v rôznych členských štátoch, či dokonca v tom istom členskom štáte, k rôznym výsledkom. Takáto právna neistota je neprijateľná. |
| --- | --- |

21.

Otázka právnej istoty je o to pálčivejšia, že podľa systému vychádzajúceho zo Zmluvy o ES bude rozhodnutie o váhe, ktorá sa bude prikladať rozhodnutiu o IMI, najmä na vnútroštátnych sudcoch. Táto situácia by pravdepodobne viedla v rôznych členských štátoch, či dokonca v tom istom členskom štáte, k rôznym výsledkom. Takáto právna neistota je neprijateľná.

| 22. | Neexistencia (istoty týkajúcej sa) zákonného opravného prostriedku by v každom prípade bola v rozpore s článkom 6 Európskeho dohovoru o ľudských právach, v ktorom sa ustanovuje právo na spravodlivý proces, a súvisiacou jurisdikciou. V takejto situácii by si Spoločenstvo nesplnilo záväzky podľa článku 6 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „ZEÚ“), ktorým sa Únii ukladá povinnosť dodržiavať základné ľudské práva, ktoré zaručuje Európsky dohovor o ľudských právach. |
| --- | --- |

22.

Neexistencia (istoty týkajúcej sa) zákonného opravného prostriedku by v každom prípade bola v rozpore s článkom 6 Európskeho dohovoru o ľudských právach, v ktorom sa ustanovuje právo na spravodlivý proces, a súvisiacou jurisdikciou. V takejto situácii by si Spoločenstvo nesplnilo záväzky podľa článku 6 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „ZEÚ“), ktorým sa Únii ukladá povinnosť dodržiavať základné ľudské práva, ktoré zaručuje Európsky dohovor o ľudských právach.

Nedostatky zvoleného právneho základu

| 23. | EDPS je hlboko znepokojený skutočnosťou, že pri výbere článku 4 rozhodnutia o IDABC ako právneho základu rozhodnutia navrhovatelia z Komisie asi nesplnili podmienku overenia právnej istoty načrtnutú v predchádzajúcej časti. EDPS v ďalšom texte uvádza aspekty, z ktorých môžu vyplynúť pochybnosti o primeranosti výberu právneho základu rozhodnutia o IMI:






  — | rámec hlavy XV Zmluvy o ES – Transeurópske siete. Podľa tohto rámca môže Európske spoločenstvo prispievať na zriaďovanie týchto sietí s cieľom umožniť európskym občanom využívať lepšiu, bezpečnejšiu a lacnejšiu dopravu, telekomunikácie a energiu (6). Nie je jasné, či sa tento rámec má vzťahovať aj na siete medzi orgánmi verejnej moci, čo je potrebné na vykonávanie legislatívnych aktov, ako je to v prípade IMI, |
| --- | --- | --- |

23.

EDPS je hlboko znepokojený skutočnosťou, že pri výbere článku 4 rozhodnutia o IDABC ako právneho základu rozhodnutia navrhovatelia z Komisie asi nesplnili podmienku overenia právnej istoty načrtnutú v predchádzajúcej časti. EDPS v ďalšom texte uvádza aspekty, z ktorých môžu vyplynúť pochybnosti o primeranosti výberu právneho základu rozhodnutia o IMI:

—

rámec hlavy XV Zmluvy o ES – Transeurópske siete. Podľa tohto rámca môže Európske spoločenstvo prispievať na zriaďovanie týchto sietí s cieľom umožniť európskym občanom využívať lepšiu, bezpečnejšiu a lacnejšiu dopravu, telekomunikácie a energiu (6). Nie je jasné, či sa tento rámec má vzťahovať aj na siete medzi orgánmi verejnej moci, čo je potrebné na vykonávanie legislatívnych aktov, ako je to v prípade IMI,

| — | opatrenia predpokladané v hlave XV Zmluvy o ES (článok 155). Ako sa už uviedlo, týmito opatreniami sú: i) usmernenia; ii) všetky opatrenia, ktoré sú potrebné na zabezpečenie vzájomnej súčinnosti sietí, najmä v oblasti technických noriem; ako aj iii) podpora projektov. Hoci tento článok nie je úplne jasný – „všetky opatrenia“ môžu znamenať čokoľvek – tento zoznam možných opatrení naznačuje, že ciele hlavy XV sa budú dosahovať najmä nelegislatívnymi opatreniami. EDPS zdôrazňuje, že v tomto kontexte sa spojením „všetky opatrenia“ odkazuje hlavne na technickú normotvorbu, |
| --- | --- |

—

opatrenia predpokladané v hlave XV Zmluvy o ES (článok 155). Ako sa už uviedlo, týmito opatreniami sú: i) usmernenia; ii) všetky opatrenia, ktoré sú potrebné na zabezpečenie vzájomnej súčinnosti sietí, najmä v oblasti technických noriem; ako aj iii) podpora projektov. Hoci tento článok nie je úplne jasný – „všetky opatrenia“ môžu znamenať čokoľvek – tento zoznam možných opatrení naznačuje, že ciele hlavy XV sa budú dosahovať najmä nelegislatívnymi opatreniami. EDPS zdôrazňuje, že v tomto kontexte sa spojením „všetky opatrenia“ odkazuje hlavne na technickú normotvorbu,

| — | cieľom článku 4 rozhodnutia o IDABC je vykonávať projekty spoločného záujmu stanovené v predbežnom programe činnosti. Na základe uvedeného programu sa zriadil a financoval systém IMI. EDPS však nie je presvedčený, že článok 4 sa môže použiť ako právny základ predpisov o ochrane údajov, ktorý je záväzný pre orgány IMI a v ktorom sa ustanovujú subjektívne práva občanov, |
| --- | --- |

—

cieľom článku 4 rozhodnutia o IDABC je vykonávať projekty spoločného záujmu stanovené v predbežnom programe činnosti. Na základe uvedeného programu sa zriadil a financoval systém IMI. EDPS však nie je presvedčený, že článok 4 sa môže použiť ako právny základ predpisov o ochrane údajov, ktorý je záväzný pre orgány IMI a v ktorom sa ustanovujú subjektívne práva občanov,

| — | v článkoch 6 a 7 rozhodnutia o IDABC – na ktoré sa odkazuje aj v jeho článku 4 – sa ustanovujú zásady vykonávania projektov spoločného záujmu. Tieto zásady sa týkajú účasti, postupu a technickej normalizácie, ako aj ekonomickej spoľahlivosti a uskutočniteľnosti projektov. Nemajú nič spoločné so zásadami ochrany údajov, ani s inými porovnateľnými zásadami verejného práva, |
| --- | --- |

—

v článkoch 6 a 7 rozhodnutia o IDABC – na ktoré sa odkazuje aj v jeho článku 4 – sa ustanovujú zásady vykonávania projektov spoločného záujmu. Tieto zásady sa týkajú účasti, postupu a technickej normalizácie, ako aj ekonomickej spoľahlivosti a uskutočniteľnosti projektov. Nemajú nič spoločné so zásadami ochrany údajov, ani s inými porovnateľnými zásadami verejného práva,

| — | postup podľa rozhodnutia o IDABC: Podľa odôvodnenia 30 predmetného rozhodnutia by sa vykonávacie opatrenia mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (7). Tento postup si vyžaduje zapojenie „komitologického“ výboru so zástupcami členských štátov. V odôvodneniach k rozhodnutiu o IMI sa o žiadnom zapojení takého výboru nehovorí. Pokiaľ je nám známe, podobný výbor sa na príslušnom postupe nezúčastnil, |
| --- | --- |

—

postup podľa rozhodnutia o IDABC: Podľa odôvodnenia 30 predmetného rozhodnutia by sa vykonávacie opatrenia mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (7). Tento postup si vyžaduje zapojenie „komitologického“ výboru so zástupcami členských štátov. V odôvodneniach k rozhodnutiu o IMI sa o žiadnom zapojení takého výboru nehovorí. Pokiaľ je nám známe, podobný výbor sa na príslušnom postupe nezúčastnil,

| — | ďalším špecifickým bodom je, že rozhodnutie o IMI je adresované členským štátom. Z tohto dôvodu a napriek odkazom v rozhodnutí o IMI na nariadenie (ES) č. 45/2001, ako aj napriek zahrnutiu Komisie medzi orgány IMI v článku 6, sa rozhodnutie o IMI nemôže týkať spracovania osobných údajov samotnou Komisiou. |
| --- | --- |

—

ďalším špecifickým bodom je, že rozhodnutie o IMI je adresované členským štátom. Z tohto dôvodu a napriek odkazom v rozhodnutí o IMI na nariadenie (ES) č. 45/2001, ako aj napriek zahrnutiu Komisie medzi orgány IMI v článku 6, sa rozhodnutie o IMI nemôže týkať spracovania osobných údajov samotnou Komisiou.

Možné riešenia nedostatkov zvoleného právneho základu

| 24. | Z uvedených dôvodov potrebuje rozhodnutie o IMI pevný právny základ. Existujú vážne pochybnosti, či právny základ rozhodnutia spĺňa požiadavku na právnu istotu. EDPS odporúča, aby Komisia tento právny základ prehodnotila a hľadala riešenia na nápravu jeho nedostatkov, a to s možným dôsledkom nahradenia rozhodnutia o IMI právnym nástrojom, ktorý spĺňa požiadavku na právnu istotu. |
| --- | --- |

24.

Z uvedených dôvodov potrebuje rozhodnutie o IMI pevný právny základ. Existujú vážne pochybnosti, či právny základ rozhodnutia spĺňa požiadavku na právnu istotu. EDPS odporúča, aby Komisia tento právny základ prehodnotila a hľadala riešenia na nápravu jeho nedostatkov, a to s možným dôsledkom nahradenia rozhodnutia o IMI právnym nástrojom, ktorý spĺňa požiadavku na právnu istotu.

| 25. | V tejto súvislosti by najprimeranejším riešením asi bola možnosť, aby Rada a Európsky parlament prijali pre systém IMI osobitný právny nástroj podobný nástrojom pre Schengenský informačný systém, vízový informačný systém a iné rozsiahle databázy IT. |
| --- | --- |

25.

V tejto súvislosti by najprimeranejším riešením asi bola možnosť, aby Rada a Európsky parlament prijali pre systém IMI osobitný právny nástroj podobný nástrojom pre Schengenský informačný systém, vízový informačný systém a iné rozsiahle databázy IT.

| 26. | EDPS navrhuje analýzu uvedenej možnosti. V takomto osobitnom právnom nástroji by sa potom dali riešiť funkcie, práva a povinnosti orgánov a používateľov IMI v súvislosti s požiadavkami na ochranu údajov (predmet úpravy vymedzený v rozhodnutí o IMI) a tiež s inými požiadavkami, ktoré sa týkajú zriadenia a fungovania systému IMI. |
| --- | --- |

26.

EDPS navrhuje analýzu uvedenej možnosti. V takomto osobitnom právnom nástroji by sa potom dali riešiť funkcie, práva a povinnosti orgánov a používateľov IMI v súvislosti s požiadavkami na ochranu údajov (predmet úpravy vymedzený v rozhodnutí o IMI) a tiež s inými požiadavkami, ktoré sa týkajú zriadenia a fungovania systému IMI.

| 27. | Druhou možnosťou by mohlo byť nájdenie právneho základu v rôznych nástrojoch pre vnútorný trh. Čo sa týka uplatňovania rozhodnutia o IMI na výmenu osobných údajov v kontexte smernice o službách, malo by sa ďalej analyzovať, či by samotná smernica – a konkrétne jej článok 34 – nemohla poskytnúť potrebný právny základ. Čo sa týka uplatňovania rozhodnutia o IMI na výmenu osobných údajov v kontexte smernice o uznávaní odborných kvalifikácií, aj v tomto prípade by mohol fungovať podobný prístup: zmenou a doplnením samotnej smernice by sa tiež mohol vytvoriť konkrétny a jasný právny základ. |
| --- | --- |

27.

Druhou možnosťou by mohlo byť nájdenie právneho základu v rôznych nástrojoch pre vnútorný trh. Čo sa týka uplatňovania rozhodnutia o IMI na výmenu osobných údajov v kontexte smernice o službách, malo by sa ďalej analyzovať, či by samotná smernica – a konkrétne jej článok 34 – nemohla poskytnúť potrebný právny základ. Čo sa týka uplatňovania rozhodnutia o IMI na výmenu osobných údajov v kontexte smernice o uznávaní odborných kvalifikácií, aj v tomto prípade by mohol fungovať podobný prístup: zmenou a doplnením samotnej smernice by sa tiež mohol vytvoriť konkrétny a jasný právny základ.

| 28. | Pokiaľ ide o ďalšie právne predpisy v oblasti vnútorného trhu, na základe ktorých by sa v budúcnosti mohla vyžadovať výmena informácií medzi kompetentnými orgánmi v členských štátoch, v takýchto špecifických nových právnych predpisoch by sa mohol vždy prijať špecifický právny základ. |
| --- | --- |

28.

Pokiaľ ide o ďalšie právne predpisy v oblasti vnútorného trhu, na základe ktorých by sa v budúcnosti mohla vyžadovať výmena informácií medzi kompetentnými orgánmi v členských štátoch, v takýchto špecifických nových právnych predpisoch by sa mohol vždy prijať špecifický právny základ.

3.   PRIPOMIENKY K OBSAHU ROZHODNUTIA O IMI

| 29. | V tejto časti stanoviska sa EDPS zaoberá ustanoveniami, ktorými sa upravujú aspekty rozhodnutia o IMI týkajúce sa ochrany údajov, tak ako sa uvádzajú v tomto rozhodnutí. Návrhy EDPS by sa mohli zahrnúť do nového právneho nástroja, ktorým by sa nahradilo rozhodnutie o IMI tak, ako sa navrhuje v predchádzajúcom texte. V prípade neexistencie takéhoto nového nástroja by sa uvedené návrhy mohli zahrnúť do samotného rozhodnutia o IMI po jeho zmenení a doplnení. |
| --- | --- |

29.

V tejto časti stanoviska sa EDPS zaoberá ustanoveniami, ktorými sa upravujú aspekty rozhodnutia o IMI týkajúce sa ochrany údajov, tak ako sa uvádzajú v tomto rozhodnutí. Návrhy EDPS by sa mohli zahrnúť do nového právneho nástroja, ktorým by sa nahradilo rozhodnutie o IMI tak, ako sa navrhuje v predchádzajúcom texte. V prípade neexistencie takéhoto nového nástroja by sa uvedené návrhy mohli zahrnúť do samotného rozhodnutia o IMI po jeho zmenení a doplnení.

| 30. | Okrem toho už niektoré z týchto návrhov môžu orgány IMI uplatňovať v praxi aj v súčasnosti a bez toho, aby sa muselo rozhodnutie zmeniť a doplniť. EDPS očakáva, že Komisia zohľadní odporúčania z tohto stanoviska aspoň na prevádzkovej úrovni, keďže sa týkajú činností Komisie ako orgánu IMI, na základe čoho podlieha dohľadu zo strany EDPS. |
| --- | --- |

30.

Okrem toho už niektoré z týchto návrhov môžu orgány IMI uplatňovať v praxi aj v súčasnosti a bez toho, aby sa muselo rozhodnutie zmeniť a doplniť. EDPS očakáva, že Komisia zohľadní odporúčania z tohto stanoviska aspoň na prevádzkovej úrovni, keďže sa týkajú činností Komisie ako orgánu IMI, na základe čoho podlieha dohľadu zo strany EDPS.

Článok 2 – Preddefinované dátové polia: transparentnosť a proporcionalita

| 31. | EDPS víta skutočnosť, že Komisia na webovej stránke IMI uverejnila prvý súbor preddefinovaných otázok a iných dátových polí. Tieto dátové polia súvisia s výmenou informácií na základe smernice o uznávaní odborných kvalifikácií. |
| --- | --- |

31.

EDPS víta skutočnosť, že Komisia na webovej stránke IMI uverejnila prvý súbor preddefinovaných otázok a iných dátových polí. Tieto dátové polia súvisia s výmenou informácií na základe smernice o uznávaní odborných kvalifikácií.

| 32. | Aby sa z tohto osvedčeného postupu stala pre Komisiu jasná povinnosť a aby sa tak zabezpečila a ďalej zvýšila transparentnosť, EDPS odporúča ustanoviť v právnom nástroji pre IMI povinnosť, aby Komisia uverejňovala preddefinované otázky a iné dátové polia na webovej stránke IMI. |
| --- | --- |

32.

Aby sa z tohto osvedčeného postupu stala pre Komisiu jasná povinnosť a aby sa tak zabezpečila a ďalej zvýšila transparentnosť, EDPS odporúča ustanoviť v právnom nástroji pre IMI povinnosť, aby Komisia uverejňovala preddefinované otázky a iné dátové polia na webovej stránke IMI.

| 33. | Pokiaľ ide o proporcionalitu, v právnom nástroji pre IMI by sa malo ustanoviť, že preddefinované otázky a iné dátové polia musia byť primerané, relevantné a nesmú byť nadbytočné. Okrem toho má EDPS ďalšie dve konkrétne odporúčania týkajúce sa proporcionality:






  — | jasné uvedenie skutočnosti, že zámerom IMI nie je rutinné používanie na previerky migrujúcich odborníkov a poskytovateľov služieb, ale má sa používať len v prípade, ak to umožňujú platné právne predpisy a ak existujú odôvodnené pochybnosti i) o vierohodnosti informácií, ktoré poskytol migrujúci poskytovateľ služieb kompetentnému orgánu v hostiteľskom členskom štáte; alebo ii) o oprávnenosti jeho usadenia alebo výkonu činnosti v hostiteľskom členskom štáte, |
| --- | --- | --- |

33.

Pokiaľ ide o proporcionalitu, v právnom nástroji pre IMI by sa malo ustanoviť, že preddefinované otázky a iné dátové polia musia byť primerané, relevantné a nesmú byť nadbytočné. Okrem toho má EDPS ďalšie dve konkrétne odporúčania týkajúce sa proporcionality:

—

jasné uvedenie skutočnosti, že zámerom IMI nie je rutinné používanie na previerky migrujúcich odborníkov a poskytovateľov služieb, ale má sa používať len v prípade, ak to umožňujú platné právne predpisy a ak existujú odôvodnené pochybnosti i) o vierohodnosti informácií, ktoré poskytol migrujúci poskytovateľ služieb kompetentnému orgánu v hostiteľskom členskom štáte; alebo ii) o oprávnenosti jeho usadenia alebo výkonu činnosti v hostiteľskom členskom štáte,

| — | ustanovenie s cieľom minimalizovať nepotrebný prenos citlivých, ale nie vždy relevantných údajov, v ktorom by sa zakotvilo, že v prípade, ak neexistuje nevyhnutná potreba preniesť reálnu informáciu z registra trestov, v preddefinovaných otázkach a odpovediach na rozhraní IMI by sa nemala nachádzať požiadavka na záznam z registra trestov a tieto otázky a odpovede by sa mali formulovať tak, aby sa minimalizovala možnosť výmeny citlivých údajov. Napríklad, kompetentnému orgánu hostiteľského štátu možno stačí vedieť, že migrujúci právnik je zákonne zaregistrovaný a nemá problémy so svojou domovskou advokátskou komorou, a nepotrebuje vedieť, či má v registri trestov záznam o dopravnom priestupku – ak mu táto skutočnosť nebráni vykonávať právnickú činnosť v domovskej krajine. |
| --- | --- |

—

ustanovenie s cieľom minimalizovať nepotrebný prenos citlivých, ale nie vždy relevantných údajov, v ktorom by sa zakotvilo, že v prípade, ak neexistuje nevyhnutná potreba preniesť reálnu informáciu z registra trestov, v preddefinovaných otázkach a odpovediach na rozhraní IMI by sa nemala nachádzať požiadavka na záznam z registra trestov a tieto otázky a odpovede by sa mali formulovať tak, aby sa minimalizovala možnosť výmeny citlivých údajov. Napríklad, kompetentnému orgánu hostiteľského štátu možno stačí vedieť, že migrujúci právnik je zákonne zaregistrovaný a nemá problémy so svojou domovskou advokátskou komorou, a nepotrebuje vedieť, či má v registri trestov záznam o dopravnom priestupku – ak mu táto skutočnosť nebráni vykonávať právnickú činnosť v domovskej krajine.

Článok 4 ods. 2 – Spoločná kontrola a rozdelenie zodpovednosti

| 34. | Rozdelenie zodpovednosti v článku 3 rozhodnutia o IMI je nejasné a nejednoznačné. EDPS uznáva, že asi nie je uplatniteľné, aby sa v rozhodnutí o IMI osobitne určila každá jedna spracovateľská operácia a zodpovednosť za ňu pridelila Komisii alebo konkrétnemu kompetentnému orgánu v konkrétnom členskom štáte. Napriek tomu by sa však aspoň v súvislosti s najdôležitejšími povinnosťami kontrolóra týkajúcimi sa ochrany údajov mali v rozhodnutí o IMI uviesť určité usmernenia. |
| --- | --- |

34.

Rozdelenie zodpovednosti v článku 3 rozhodnutia o IMI je nejasné a nejednoznačné. EDPS uznáva, že asi nie je uplatniteľné, aby sa v rozhodnutí o IMI osobitne určila každá jedna spracovateľská operácia a zodpovednosť za ňu pridelila Komisii alebo konkrétnemu kompetentnému orgánu v konkrétnom členskom štáte. Napriek tomu by sa však aspoň v súvislosti s najdôležitejšími povinnosťami kontrolóra týkajúcimi sa ochrany údajov mali v rozhodnutí o IMI uviesť určité usmernenia.

| 35. | EDPS konkrétne odporúča, aby sa v právnom nástroji pre IMI ustanovilo, že:






  — | každý kompetentný orgán a koordinátor IMI je ako používateľ systému kontrolórom vo vzťahu k vlastným činnostiam spracovania údajov, |
| --- | --- | --- |

35.

EDPS konkrétne odporúča, aby sa v právnom nástroji pre IMI ustanovilo, že:

—

každý kompetentný orgán a koordinátor IMI je ako používateľ systému kontrolórom vo vzťahu k vlastným činnostiam spracovania údajov,

| — | Komisia nie je používateľom, ale prevádzkovateľom systému a zodpovedá v prvom rade a najmä za jeho technickú prevádzku, údržbu a zaistenie jeho celkovej bezpečnosti, a |
| --- | --- |

—

Komisia nie je používateľom, ale prevádzkovateľom systému a zodpovedá v prvom rade a najmä za jeho technickú prevádzku, údržbu a zaistenie jeho celkovej bezpečnosti, a

| — | orgány IMI majú spoločnú zodpovednosť za zasielanie oznámení a poskytovanie prístupových práv, za námietky a opravy spôsobom určeným v (novovložených) odsekoch, ktoré sa riešia v nasledujúcom texte. |
| --- | --- |

—

orgány IMI majú spoločnú zodpovednosť za zasielanie oznámení a poskytovanie prístupových práv, za námietky a opravy spôsobom určeným v (novovložených) odsekoch, ktoré sa riešia v nasledujúcom texte.

Oznámenia subjektom údajov

| 36. | EDPS odporúča, aby sa do právneho nástroja pre IMI vložil nový odsek, v ktorom by sa zodpovednosť za zasielanie oznámení rozdelila medzi spoločných kontrolórov podľa „vrstveného“ prístupu. Konkrétne by sa v jeho texte mali upraviť tieto otázky:






  — | po prvé by Komisia mala na svojej webovej stránke venovanej IMI uverejniť komplexné oznámenie o ochrane osobných údajov, ktoré bude obsahovať všetky položky vyžadované v článkoch 10 a 11 nariadenia (ES) č. 45/2001 v jednoduchom a zrozumiteľnom jazyku. EDPS odporúča, aby toto oznámenie nezahŕňalo len obmedzené spracovateľské operácie Komisie v súvislosti s údajmi, ku ktorým má prístup (osobné údaje používateľov IMI), ale aby sa v ňom uviedla aj všeobecná poznámka v súvislosti s výmenou informácií medzi kompetentnými orgánmi v rôznych členských štátoch, keďže je to účelom databázy, |
| --- | --- | --- |

36.

EDPS odporúča, aby sa do právneho nástroja pre IMI vložil nový odsek, v ktorom by sa zodpovednosť za zasielanie oznámení rozdelila medzi spoločných kontrolórov podľa „vrstveného“ prístupu. Konkrétne by sa v jeho texte mali upraviť tieto otázky:

—

po prvé by Komisia mala na svojej webovej stránke venovanej IMI uverejniť komplexné oznámenie o ochrane osobných údajov, ktoré bude obsahovať všetky položky vyžadované v článkoch 10 a 11 nariadenia (ES) č. 45/2001 v jednoduchom a zrozumiteľnom jazyku. EDPS odporúča, aby toto oznámenie nezahŕňalo len obmedzené spracovateľské operácie Komisie v súvislosti s údajmi, ku ktorým má prístup (osobné údaje používateľov IMI), ale aby sa v ňom uviedla aj všeobecná poznámka v súvislosti s výmenou informácií medzi kompetentnými orgánmi v rôznych členských štátoch, keďže je to účelom databázy,

| — | po druhé by okrem toho mal každý kompetentný orgán na svojej webovej stránke uverejniť oznámenie o ochrane osobných údajov. Toto oznámenie by malo obsahovať odkaz a prepojenie na podobné oznámenie Komisie a ďalšie podrobnosti špecifické pre daný orgán alebo členský štát. V týchto oznámeniach sa musia napríklad uviesť všetky špecifické obmedzenia práva na prístup k informáciám v predmetnej krajine. Zverejnenie oznámenia môže v rámci kompetentných orgánov v konkrétnej krajine koordinovať jednotný styčný úrad, |
| --- | --- |

—

po druhé by okrem toho mal každý kompetentný orgán na svojej webovej stránke uverejniť oznámenie o ochrane osobných údajov. Toto oznámenie by malo obsahovať odkaz a prepojenie na podobné oznámenie Komisie a ďalšie podrobnosti špecifické pre daný orgán alebo členský štát. V týchto oznámeniach sa musia napríklad uviesť všetky špecifické obmedzenia práva na prístup k informáciám v predmetnej krajine. Zverejnenie oznámenia môže v rámci kompetentných orgánov v konkrétnej krajine koordinovať jednotný styčný úrad,

| — | po tretie a nakoniec by sa tieto oznámenia mali poskytovať aj priamo subjektom údajov, a to najneskôr v čase prenesenia osobných údajov, v prípade, že sa nemôže uplatniť žiadne obmedzenie a inými prostriedkami, než je oznámenie o ochrane osobných údajov na webovej stránke. Odporúčaným postupom môže byť uvedenie stručného odkazu na IMI a prepojenia na príslušné oznámenia o ochrane osobných údajov na internete do každej položky korešpondencie, ktorú si kompetentné orgány vymenia so subjektom údajov (zvyčajne migrujúci poskytovateľ služieb alebo profesionál). |
| --- | --- |

—

po tretie a nakoniec by sa tieto oznámenia mali poskytovať aj priamo subjektom údajov, a to najneskôr v čase prenesenia osobných údajov, v prípade, že sa nemôže uplatniť žiadne obmedzenie a inými prostriedkami, než je oznámenie o ochrane osobných údajov na webovej stránke. Odporúčaným postupom môže byť uvedenie stručného odkazu na IMI a prepojenia na príslušné oznámenia o ochrane osobných údajov na internete do každej položky korešpondencie, ktorú si kompetentné orgány vymenia so subjektom údajov (zvyčajne migrujúci poskytovateľ služieb alebo profesionál).

Právo na prístup, námietky a oprava

| 37. | EDPS takisto odporúča, aby sa vložil nový odsek na účely:






  — | špecifikácie, komu by mali subjekty údajov adresovať svoje žiadosti o prístup, námietky alebo žiadosti o opravu, |
| --- | --- | --- |

37.

EDPS takisto odporúča, aby sa vložil nový odsek na účely:

—

špecifikácie, komu by mali subjekty údajov adresovať svoje žiadosti o prístup, námietky alebo žiadosti o opravu,

| — | špecifikácie, ktorý príslušný orgán bude mať právomoc o uvedených žiadostiach rozhodnúť, a |
| --- | --- |

—

špecifikácie, ktorý príslušný orgán bude mať právomoc o uvedených žiadostiach rozhodnúť, a

| — | ustanovenia postupu v prípade, že subjekt údajov predloží svoju žiadosť orgánu IMI, ktorý nie je oprávnený o takýchto žiadostiach rozhodovať. |
| --- | --- |

—

ustanovenia postupu v prípade, že subjekt údajov predloží svoju žiadosť orgánu IMI, ktorý nie je oprávnený o takýchto žiadostiach rozhodovať.

| 38. | Okrem toho by sa malo ustanoviť, že Komisia môže poskytovať prístup len k takým údajom, ku ktorým má sama oprávnený prístup. Preto by nemala mať povinnosť poskytovať prístup k informáciám, ktoré si medzi sebou vymieňajú kompetentné orgány. Ak sa napriek tomu subjekt údajov obráti na Komisiu s takouto žiadosťou, Komisia ho musí bezodkladne presmerovať na orgány, ktoré majú k týmto informáciám prístup, a podľa toho ho aj informovať. |
| --- | --- |

38.

Okrem toho by sa malo ustanoviť, že Komisia môže poskytovať prístup len k takým údajom, ku ktorým má sama oprávnený prístup. Preto by nemala mať povinnosť poskytovať prístup k informáciám, ktoré si medzi sebou vymieňajú kompetentné orgány. Ak sa napriek tomu subjekt údajov obráti na Komisiu s takouto žiadosťou, Komisia ho musí bezodkladne presmerovať na orgány, ktoré majú k týmto informáciám prístup, a podľa toho ho aj informovať.

Uchovávanie osobných údajov subjektov údajov pri výmenách informácií

| 39. | V článku 4 ods. 1 rozhodnutia o IMI sa ustanovuje obdobie uchovávania v dĺžke šiestich mesiacov od „formálneho ukončenia“ výmeny informácií. |
| --- | --- |

39.

V článku 4 ods. 1 rozhodnutia o IMI sa ustanovuje obdobie uchovávania v dĺžke šiestich mesiacov od „formálneho ukončenia“ výmeny informácií.

| 40. | EDPS chápe, že kompetentné orgány asi potrebujú pri uchovávaní údajov určitú pružnosť z dôvodu, že okrem úvodnej otázky a odpovede sa môžu v komunikácii medzi kompetentnými orgánmi vyskytnúť aj nadväzné otázky, ktoré sa týkajú rovnakého prípadu. V skutočnosti však Komisia počas príprav stanoviska PS 29 vysvetlila, že administratívne postupy, v rámci ktorých môže byť potrebná výmena informácií, sa obyčajne ukončia počas niekoľkých mesiacov a šesťmesačné obdobie uchovávania sa navrhlo tak, aby sa umožnila pružnosť pri neočakávanom zdržaní. |
| --- | --- |

40.

EDPS chápe, že kompetentné orgány asi potrebujú pri uchovávaní údajov určitú pružnosť z dôvodu, že okrem úvodnej otázky a odpovede sa môžu v komunikácii medzi kompetentnými orgánmi vyskytnúť aj nadväzné otázky, ktoré sa týkajú rovnakého prípadu. V skutočnosti však Komisia počas príprav stanoviska PS 29 vysvetlila, že administratívne postupy, v rámci ktorých môže byť potrebná výmena informácií, sa obyčajne ukončia počas niekoľkých mesiacov a šesťmesačné obdobie uchovávania sa navrhlo tak, aby sa umožnila pružnosť pri neočakávanom zdržaní.

| 41. | Na základe týchto informácií a vysvetlenia Komisie má EDPS pochybnosti, či existuje legitímny dôvod na uchovávanie údajov v IMI počas ďalších šiestich mesiacov po formálnom uzatvorení výmeny informácií. EDPS preto odporúča, aby šesťmesačný termín na automatické vymazanie začínal k dátumu, keď žiadajúci kompetentný orgán po prvýkrát kontaktuje svojho partnera pri akejkoľvek konkrétnej výmene informácií. Ešte lepším prístupom by bolo nastaviť dátum automatického vymazávania podľa rôznych typov výmeny informácií (pričom termíny by sa vždy počítali od začiatku výmeny). Napríklad, zatiaľ čo šesťmesačné obdobie uchovávania môže byť primerané pri výmene informácií podľa smernice o uznávaní odborných kvalifikácií, nemusí byť nevyhnutne primerané pri inej výmene informácií podľa budúcich právnych predpisov v oblasti vnútorného trhu. |
| --- | --- |

41.

Na základe týchto informácií a vysvetlenia Komisie má EDPS pochybnosti, či existuje legitímny dôvod na uchovávanie údajov v IMI počas ďalších šiestich mesiacov po formálnom uzatvorení výmeny informácií. EDPS preto odporúča, aby šesťmesačný termín na automatické vymazanie začínal k dátumu, keď žiadajúci kompetentný orgán po prvýkrát kontaktuje svojho partnera pri akejkoľvek konkrétnej výmene informácií. Ešte lepším prístupom by bolo nastaviť dátum automatického vymazávania podľa rôznych typov výmeny informácií (pričom termíny by sa vždy počítali od začiatku výmeny). Napríklad, zatiaľ čo šesťmesačné obdobie uchovávania môže byť primerané pri výmene informácií podľa smernice o uznávaní odborných kvalifikácií, nemusí byť nevyhnutne primerané pri inej výmene informácií podľa budúcich právnych predpisov v oblasti vnútorného trhu.

| 42. | EDPS takisto dodáva, že ak by sa jeho odporúčania nevzali do úvahy, malo by sa prinajmenšom objasniť, čo sa myslí pod „formálnym ukončením“ výmeny informácií. Konkrétne sa musí zabezpečiť, aby v databáze nemohli ostať žiadne údaje dlhšie, než je potrebné, len preto, že kompetentný orgán „vec neukončil“. |
| --- | --- |

42.

EDPS takisto dodáva, že ak by sa jeho odporúčania nevzali do úvahy, malo by sa prinajmenšom objasniť, čo sa myslí pod „formálnym ukončením“ výmeny informácií. Konkrétne sa musí zabezpečiť, aby v databáze nemohli ostať žiadne údaje dlhšie, než je potrebné, len preto, že kompetentný orgán „vec neukončil“.

| 43. | Okrem toho EDPS odporúča, aby sa v druhom odseku článku 4 obrátila logika medzi vymazávaním a uchovávaním. Komisia by mala v každom prípade vyhovieť žiadosti o vymazanie do 10 pracovných dní bez ohľadu na to, či si ďalší kompetentný orgán v rámci výmeny informácií želá uchovať informácie o IMI. Mal by však existovať automatizovaný mechanizmus, ktorý by uvedenú skutočnosť tomuto ďalšiemu kompetentnému orgánu oznámil, aby nestratil príslušné údaje a aby si v prípade potreby mohol predmetné informácie stiahnuť alebo vytlačiť a uchovať ich na vlastné účely mimo IMI a podľa vlastných pravidiel ochrany údajov. Desaťdňová lehota by mohla byť primeranou aj ako maximálny, aj ako minimálny časový rámec. Komisia by mohla vymazať informácie pred uplynutím tejto lehoty len v prípade, ak oba orgány potvrdia želanie informácie vymazať. |
| --- | --- |

43.

Okrem toho EDPS odporúča, aby sa v druhom odseku článku 4 obrátila logika medzi vymazávaním a uchovávaním. Komisia by mala v každom prípade vyhovieť žiadosti o vymazanie do 10 pracovných dní bez ohľadu na to, či si ďalší kompetentný orgán v rámci výmeny informácií želá uchovať informácie o IMI. Mal by však existovať automatizovaný mechanizmus, ktorý by uvedenú skutočnosť tomuto ďalšiemu kompetentnému orgánu oznámil, aby nestratil príslušné údaje a aby si v prípade potreby mohol predmetné informácie stiahnuť alebo vytlačiť a uchovať ich na vlastné účely mimo IMI a podľa vlastných pravidiel ochrany údajov. Desaťdňová lehota by mohla byť primeranou aj ako maximálny, aj ako minimálny časový rámec. Komisia by mohla vymazať informácie pred uplynutím tejto lehoty len v prípade, ak oba orgány potvrdia želanie informácie vymazať.

Bezpečnostné opatrenia

| 44. | EDPS taktiež odporúča, aby sa vymedzilo, že bezpečnostné opatrenia by sa mali prijímať v súlade s najlepšími postupmi v členských štátoch bez ohľadu na to, či ich prijme Komisia alebo kompetentné orgány. |
| --- | --- |

44.

EDPS taktiež odporúča, aby sa vymedzilo, že bezpečnostné opatrenia by sa mali prijímať v súlade s najlepšími postupmi v členských štátoch bez ohľadu na to, či ich prijme Komisia alebo kompetentné orgány.

Spoločný dozor

| 45. | Keďže výmena informácií v rámci IMI podlieha viacerým vnútroštátnym zákonom o ochrane údajov a dohľadu viacerých vnútroštátnych orgánov na ochranu údajov (okrem uplatňovania nariadenia (ES) č. 45/2001 a dozoru EDPS pri určitých aspektoch spracovateľských operácií), EDPS odporúča aby sa v právnom nástroji pre IMI zakotvili aj jasné ustanovenia na uľahčenie spoločného dozoru nad IMI zo strany rôznych zúčastnených orgánov na ochranu údajov. Spoločný dozor by sa mohol navrhnúť rovnakým spôsobom ako v právnych nástrojoch na zriadenie, prevádzku a využívanie Schengenského informačného systému druhej generácie (SIS II) (8). |
| --- | --- |

45.

Keďže výmena informácií v rámci IMI podlieha viacerým vnútroštátnym zákonom o ochrane údajov a dohľadu viacerých vnútroštátnych orgánov na ochranu údajov (okrem uplatňovania nariadenia (ES) č. 45/2001 a dozoru EDPS pri určitých aspektoch spracovateľských operácií), EDPS odporúča aby sa v právnom nástroji pre IMI zakotvili aj jasné ustanovenia na uľahčenie spoločného dozoru nad IMI zo strany rôznych zúčastnených orgánov na ochranu údajov. Spoločný dozor by sa mohol navrhnúť rovnakým spôsobom ako v právnych nástrojoch na zriadenie, prevádzku a využívanie Schengenského informačného systému druhej generácie (SIS II) (8).

4.   ZÁVERY

| 46. | EDPS podporuje ciele Komisie pri zriaďovaní elektronického systému na výmenu informácií a úprave jeho aspektov týkajúcich sa ochrany údajov. |
| --- | --- |

46.

EDPS podporuje ciele Komisie pri zriaďovaní elektronického systému na výmenu informácií a úprave jeho aspektov týkajúcich sa ochrany údajov.

| 47. | Z uvedených dôvodov potrebuje rozhodnutie o IMI pevný právny základ. EDPS odporúča, aby Komisia prehodnotila svoju voľbu právneho základu a hľadala riešenia na nápravu jeho nedostatkov, a to s možným dôsledkom nahradenia rozhodnutia o IMI právnym nástrojom, ktorý spĺňa požiadavku na právnu istotu. |
| --- | --- |

47.

Z uvedených dôvodov potrebuje rozhodnutie o IMI pevný právny základ. EDPS odporúča, aby Komisia prehodnotila svoju voľbu právneho základu a hľadala riešenia na nápravu jeho nedostatkov, a to s možným dôsledkom nahradenia rozhodnutia o IMI právnym nástrojom, ktorý spĺňa požiadavku na právnu istotu.

| 48. | Ako najprimeranejšie riešenie navrhuje EDPS analyzovať možnosť, aby Rada a Európsky parlament prijali pre systém IMI osobitný právny nástroj podobný nástrojom pre Schengenský informačný systém, Vízový informačný systém a iné rozsiahle databázy IT. |
| --- | --- |

48.

Ako najprimeranejšie riešenie navrhuje EDPS analyzovať možnosť, aby Rada a Európsky parlament prijali pre systém IMI osobitný právny nástroj podobný nástrojom pre Schengenský informačný systém, Vízový informačný systém a iné rozsiahle databázy IT.

| 49. | Ako alternatívne riešenie by sa mohlo preskúmať, či by potrebný právny základ nemohol poskytnúť článok 34 smernice o službách a podobné ustanovenia, ktoré sa majú prijať s ohľadom na iné právne predpisy v oblasti vnútorného trhu. |
| --- | --- |

49.

Ako alternatívne riešenie by sa mohlo preskúmať, či by potrebný právny základ nemohol poskytnúť článok 34 smernice o službách a podobné ustanovenia, ktoré sa majú prijať s ohľadom na iné právne predpisy v oblasti vnútorného trhu.

| 50. | Okrem toho sa v tomto stanovisku nachádza viacero návrhov ustanovení, ktorými sa upravujú aspekty ochrany údajov v IMI a ktoré by sa mali zahrnúť do nového právneho nástroja nahrádzajúceho rozhodnutie o IMI tak, ako sa uvádza v predchádzajúcom texte, alebo v prípade neprijatia takéhoto nového nástroja do samotného rozhodnutia o IMI, a to po jeho zmene a doplnení. |
| --- | --- |

50.

Okrem toho sa v tomto stanovisku nachádza viacero návrhov ustanovení, ktorými sa upravujú aspekty ochrany údajov v IMI a ktoré by sa mali zahrnúť do nového právneho nástroja nahrádzajúceho rozhodnutie o IMI tak, ako sa uvádza v predchádzajúcom texte, alebo v prípade neprijatia takéhoto nového nástroja do samotného rozhodnutia o IMI, a to po jeho zmene a doplnení.

| 51. | Mnohé z týchto návrhov už môžu orgány IMI uplatňovať v praxi aj v súčasnosti, a to bez toho, aby sa rozhodnutie muselo zmeniť a doplniť. EDPS očakáva, že Komisia v možnom rozsahu, prinajmenšom na prevádzkovej úrovni, zohľadní odporúčania z tohto stanoviska, keďže sa týkajú činností Komisie ako orgánu IMI. |
| --- | --- |

51.

Mnohé z týchto návrhov už môžu orgány IMI uplatňovať v praxi aj v súčasnosti, a to bez toho, aby sa rozhodnutie muselo zmeniť a doplniť. EDPS očakáva, že Komisia v možnom rozsahu, prinajmenšom na prevádzkovej úrovni, zohľadní odporúčania z tohto stanoviska, keďže sa týkajú činností Komisie ako orgánu IMI.

| 52. | Tieto odporúčania sa týkajú transparentnosti a proporcionality, spoločnej kontroly a rozdelenia zodpovednosti, oznámení subjektom údajov, prístupových práv, námietok a opráv, uchovávania údajov, bezpečnostných opatrení a spoločného dozoru. |
| --- | --- |

52.

Tieto odporúčania sa týkajú transparentnosti a proporcionality, spoločnej kontroly a rozdelenia zodpovednosti, oznámení subjektom údajov, prístupových práv, námietok a opráv, uchovávania údajov, bezpečnostných opatrení a spoločného dozoru.

V Bruseli 22. februára 2008

Peter HUSTINX

európsky dozorný úradník pre ochranu údajov

---

(1)  Pozri bod 12 tohto stanoviska.

1

(2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/36/ES zo 7. septembra 2005 o uznávaní odborných kvalifikácií (Ú. v. EÚ L 255, 30.9.2005, s. 22).

2

(3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/123/ES z 12. decembra 2006 o službách na vnútornom trhu (Ú. v. EÚ L 376, 27.12.2006, s. 36).

3

(4)  Stanovisko pracovnej skupiny článku 29 č. 7/2007 o otázkach ochrany údajov spojených s informačným systémom o vnútornom trhu (IMI), WP 140.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 144, 30.4.2004, opravené znenie uverejnené v Ú. v. EÚ L 181, 18.5.2004, s. 25.

5

(6)  Pozri Bielu knihu Komisie o raste, konkurencieschopnosti a zamestnanosti [KOM(93) 700Fin].

6

(7)  Ú. v. EÚ L 184, 29.12.2006, s. 23.

7

(8)  Pozri články 44 až 46 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1987/2006 z 20. decembra 2006 o zriadení, prevádzke a využívaní Schengenského informačného systému druhej generácie (SIS II) (Ú. v. EÚ L 381, 28.12.2006, s. 4) a články 60 až 62 rozhodnutia Rady 2007/533/SVV z 12. júna 2007 o zriadení, prevádzke a využívaní Schengenského informačného systému druhej generácie (SIS II) (Ú. v. EÚ L 205, 7.8.2007, s. 63).

8

---

II Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Komisia

| 25.10.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 270/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 270/8

---

Oznámenie Komisie – Uplatnenie pravidiel štátnej pomoci na opatrenia prijaté v prospech finančných inštitúcií v súvislosti so súčasnou globálnou finančnou krízou

(2008/C 270/02)

1.   ÚVOD

| 1. | Globálna finančná kríza sa podstatne zhoršila a teraz výrazne zasiahla bankový sektor EÚ. Okrem špecifických problémov, najmä v súvislosti s americkým hypotekárnym trhom a aktívami zaistenými hypotékami alebo so stratami spôsobenými prehnanými rizikovými stratégiami jednotlivých bánk, došlo v posledných týždňoch v bankovom sektore k všeobecnému narušeniu dôvery. Prenikavá neistota týkajúca sa úverového rizika jednotlivých finančných inštitúcií zmrazila trh medzibankových úverov a dôsledkom toho sa v celom sektore postupne sťažil prístup finančných inštitúcií k likvidite. |
| --- | --- |

1.

Globálna finančná kríza sa podstatne zhoršila a teraz výrazne zasiahla bankový sektor EÚ. Okrem špecifických problémov, najmä v súvislosti s americkým hypotekárnym trhom a aktívami zaistenými hypotékami alebo so stratami spôsobenými prehnanými rizikovými stratégiami jednotlivých bánk, došlo v posledných týždňoch v bankovom sektore k všeobecnému narušeniu dôvery. Prenikavá neistota týkajúca sa úverového rizika jednotlivých finančných inštitúcií zmrazila trh medzibankových úverov a dôsledkom toho sa v celom sektore postupne sťažil prístup finančných inštitúcií k likvidite.

| 2. | V súčasnej situácii ohrozujú existenciu jednotlivých finančných inštitúcií problémy, ktoré vyplývajú z jednotlivých podnikateľských modelov alebo postupov, ktorých nedostatky sa v dôsledku krízy finančných trhov zviditeľnili a zosilnili. Aby tieto inštitúcie neboli zlikvidované, ale naopak opäť získali dlhodobú životaschopnosť, bude potrebná rozsiahla reštrukturalizácia ich činností. V situácii prevládajúcej v súčasnosti má kríza rovnaký vplyv na v zásade zdravé finančné inštitúcie, ktorých ťažkosti pochádzajú výlučne zo všeobecných trhových podmienok, ktoré vážne ohrozili prístup k likvidite. Dlhodobá životaschopnosť týchto inštitúcií si bude pravdepodobne vyžadovať menej zásadnú reštrukturalizáciu. V každom prípade však môžu opatrenia prijaté členským štátom na pomoc (určitým) inštitúciám, ktoré pôsobia na jeho vnútroštátnom finančnom trhu, zvýhodňovať tieto inštitúcie na úkor iných, ktoré pôsobia v tomto členskom štáte alebo v iných členských štátoch. |
| --- | --- |

2.

V súčasnej situácii ohrozujú existenciu jednotlivých finančných inštitúcií problémy, ktoré vyplývajú z jednotlivých podnikateľských modelov alebo postupov, ktorých nedostatky sa v dôsledku krízy finančných trhov zviditeľnili a zosilnili. Aby tieto inštitúcie neboli zlikvidované, ale naopak opäť získali dlhodobú životaschopnosť, bude potrebná rozsiahla reštrukturalizácia ich činností. V situácii prevládajúcej v súčasnosti má kríza rovnaký vplyv na v zásade zdravé finančné inštitúcie, ktorých ťažkosti pochádzajú výlučne zo všeobecných trhových podmienok, ktoré vážne ohrozili prístup k likvidite. Dlhodobá životaschopnosť týchto inštitúcií si bude pravdepodobne vyžadovať menej zásadnú reštrukturalizáciu. V každom prípade však môžu opatrenia prijaté členským štátom na pomoc (určitým) inštitúciám, ktoré pôsobia na jeho vnútroštátnom finančnom trhu, zvýhodňovať tieto inštitúcie na úkor iných, ktoré pôsobia v tomto členskom štáte alebo v iných členských štátoch.

| 3. | Rada pre hospodárske a finančné záležitosti sa vo svojich záveroch zo 7. októbra 2008 zaviazala prijať všetky nevyhnutné opatrenia na podporu zdravia a stability bankového systému s cieľom obnoviť dôveru vo finančný sektor a jeho riadne fungovanie. Rekapitalizácia zraniteľných systémovo významných finančných inštitúcií bola uznaná okrem iného ako jeden z prostriedkov náležitej ochrany záujmov vkladateľov a stability systému. Ďalej sa odsúhlasilo, že o verejnej intervencii treba rozhodnúť na vnútroštátnej úrovni, avšak v koordinovanom rámci a na základe celého radu spoločných zásad EÚ (1). Pri rovnakej príležitosti Komisia navrhla vydať v krátkej dobe usmernenia stanovujúce široký rámec, ktorý umožní rýchlo posúdiť zlučiteľnosť rekapitalizačných a záručných schém, ako aj prípadov ich použitia, s pravidlami štátnej pomoci. |
| --- | --- |

3.

Rada pre hospodárske a finančné záležitosti sa vo svojich záveroch zo 7. októbra 2008 zaviazala prijať všetky nevyhnutné opatrenia na podporu zdravia a stability bankového systému s cieľom obnoviť dôveru vo finančný sektor a jeho riadne fungovanie. Rekapitalizácia zraniteľných systémovo významných finančných inštitúcií bola uznaná okrem iného ako jeden z prostriedkov náležitej ochrany záujmov vkladateľov a stability systému. Ďalej sa odsúhlasilo, že o verejnej intervencii treba rozhodnúť na vnútroštátnej úrovni, avšak v koordinovanom rámci a na základe celého radu spoločných zásad EÚ (1). Pri rovnakej príležitosti Komisia navrhla vydať v krátkej dobe usmernenia stanovujúce široký rámec, ktorý umožní rýchlo posúdiť zlučiteľnosť rekapitalizačných a záručných schém, ako aj prípadov ich použitia, s pravidlami štátnej pomoci.

| 4. | Vzhľadom na rozsah krízy ohrozujúcej aj v podstate zdravé banky, vysokého stupňa prepojenosti a vzájomnej závislosti európskych finančných trhov a drastických dôsledkov z prípadného úpadku systémovo významnej finančnej inštitúcie, čo by viedlo k ďalšiemu zhoršeniu finančnej krízy, Komisia uznáva, že členské štáty môžu pokladať za nevyhnuté prijať vhodné opatrenia na záchranu stability finančného systému. V dôsledku osobitného charakteru súčasných problémov vo finančnom sektore môžu takéto opatrenia prekročiť rozsah stabilizácie jednotlivých finančných inštitúcií a zahŕňať aj všeobecné schémy. |
| --- | --- |

4.

Vzhľadom na rozsah krízy ohrozujúcej aj v podstate zdravé banky, vysokého stupňa prepojenosti a vzájomnej závislosti európskych finančných trhov a drastických dôsledkov z prípadného úpadku systémovo významnej finančnej inštitúcie, čo by viedlo k ďalšiemu zhoršeniu finančnej krízy, Komisia uznáva, že členské štáty môžu pokladať za nevyhnuté prijať vhodné opatrenia na záchranu stability finančného systému. V dôsledku osobitného charakteru súčasných problémov vo finančnom sektore môžu takéto opatrenia prekročiť rozsah stabilizácie jednotlivých finančných inštitúcií a zahŕňať aj všeobecné schémy.

| 5. | Hoci pri uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci na opatrenia zamerané na riešenie krízy na finančných trhoch treba brať do úvahy súčasné mimoriadne okolnosti, Komisia musí zabezpečiť, aby tieto opatrenia nespôsobovali zbytočné narušenie hospodárskej súťaže medzi finančnými inštitúciami na trhu ani prenášanie negatívnych vedľajších účinkov na iné členské štáty. Cieľom tohto oznámenia je poskytnúť usmernenia týkajúce sa kritérií relevantných pre zlučiteľnosť všeobecných schém ako aj jednotlivých prípadov uplatnenia týchto schém a ad hoc prípadov systémovej dôležitosti so zmluvou. Pri uplatňovaní týchto kritérií na opatrenia prijaté členskými štátmi bude Komisia postupovať s razanciou potrebnou na zabezpečenie právnej istoty a na obnovenie dôvery vo finančné trhy. |
| --- | --- |

5.

Hoci pri uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci na opatrenia zamerané na riešenie krízy na finančných trhoch treba brať do úvahy súčasné mimoriadne okolnosti, Komisia musí zabezpečiť, aby tieto opatrenia nespôsobovali zbytočné narušenie hospodárskej súťaže medzi finančnými inštitúciami na trhu ani prenášanie negatívnych vedľajších účinkov na iné členské štáty. Cieľom tohto oznámenia je poskytnúť usmernenia týkajúce sa kritérií relevantných pre zlučiteľnosť všeobecných schém ako aj jednotlivých prípadov uplatnenia týchto schém a ad hoc prípadov systémovej dôležitosti so zmluvou. Pri uplatňovaní týchto kritérií na opatrenia prijaté členskými štátmi bude Komisia postupovať s razanciou potrebnou na zabezpečenie právnej istoty a na obnovenie dôvery vo finančné trhy.

2.   VŠEOBECNÉ ZÁSADY

| 6. | Štátna pomoc poskytovaná jednotlivým podnikom v ťažkostiach sa normálne posudzuje podľa článku 87 ods. 3 písm. c) zmluvy a podľa usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (2) (ďalej len „usmernenia na záchranu a reštrukturalizáciu“), v ktorých Komisia vykladá článok 87 ods. 3 písm. c) zmluvy pre tento typ pomoci. Usmernenia na záchranu a reštrukturalizáciu majú všeobecné uplatnenie, ale sú v nich uvedené aj niektoré kritériá špecifické pre finančný sektor. |
| --- | --- |

6.

Štátna pomoc poskytovaná jednotlivým podnikom v ťažkostiach sa normálne posudzuje podľa článku 87 ods. 3 písm. c) zmluvy a podľa usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (2) (ďalej len „usmernenia na záchranu a reštrukturalizáciu“), v ktorých Komisia vykladá článok 87 ods. 3 písm. c) zmluvy pre tento typ pomoci. Usmernenia na záchranu a reštrukturalizáciu majú všeobecné uplatnenie, ale sú v nich uvedené aj niektoré kritériá špecifické pre finančný sektor.

| 7. | Okrem toho podľa článku 87 ods. 3 písm. b) zmluvy Komisia môže povoliť štátnu pomoc „na nápravu vážnej poruchy fungovania v hospodárstve členského štátu“. |
| --- | --- |

7.

Okrem toho podľa článku 87 ods. 3 písm. b) zmluvy Komisia môže povoliť štátnu pomoc „na nápravu vážnej poruchy fungovania v hospodárstve členského štátu“.

| 8. | Komisia opätovne potvrdzuje, že v súlade s judikatúrou a vlastnou praxou v prijímaní rozhodnutí (3) si článok 87 ods. 3 písm. b) zmluvy vyžaduje reštriktívny výklad toho, čo možno pokladať za vážnu poruchu fungovania v hospodárstve členského štátu. |
| --- | --- |

8.

Komisia opätovne potvrdzuje, že v súlade s judikatúrou a vlastnou praxou v prijímaní rozhodnutí (3) si článok 87 ods. 3 písm. b) zmluvy vyžaduje reštriktívny výklad toho, čo možno pokladať za vážnu poruchu fungovania v hospodárstve členského štátu.

| 9. | Vzhľadom na mimoriadnu vážnosť súčasnej krízy na finančných trhoch a na jej možný vplyv na celkové hospodárstva členských štátov, Komisia zastáva názor, že článok 87 ods. 3 písm. b) možno za súčasných okolností pokladať za právny základ opatrení pomoci prijímaných na riešenie tejto systémovej krízy. Uvedené platí najmä pre pomoc poskytovanú cez všeobecnú schému, ktorá je k dispozícii viacerým alebo všetkým finančným inštitúciám v členskom štáte. Ak orgány členského štátu zodpovedné za finančnú stabilitu vyhlásia Komisii, že hrozí takáto vážna porucha, bude mať táto skutočnosť pre Komisiu pri posudzovaní opatrenia pomoci podstatný význam. |
| --- | --- |

9.

Vzhľadom na mimoriadnu vážnosť súčasnej krízy na finančných trhoch a na jej možný vplyv na celkové hospodárstva členských štátov, Komisia zastáva názor, že článok 87 ods. 3 písm. b) možno za súčasných okolností pokladať za právny základ opatrení pomoci prijímaných na riešenie tejto systémovej krízy. Uvedené platí najmä pre pomoc poskytovanú cez všeobecnú schému, ktorá je k dispozícii viacerým alebo všetkým finančným inštitúciám v členskom štáte. Ak orgány členského štátu zodpovedné za finančnú stabilitu vyhlásia Komisii, že hrozí takáto vážna porucha, bude mať táto skutočnosť pre Komisiu pri posudzovaní opatrenia pomoci podstatný význam.

| 10. | Ad hoc intervencie členských štátov nie sú za okolností spĺňajúcich kritériá článku 87 ods. 3 písm. b) vylúčené. Hoci posudzovanie opatrení pomoci by sa malo riadiť všeobecnými zásadami stanovenými v usmerneniach na záchranu a reštrukturalizáciu prijatých podľa článku 87 ods. 3 písm. c) zmluvy, v prípade schém, ako aj ad hoc intervencií súčasné okolnosti pripúšťajú schválenie mimoriadnych opatrení, akými sú mimoriadne štrukturálne opatrenia, ochrana záujmov tretích strán, napr. veriteľov, a opatrenia na záchranu, ktorých časový rozsah prípadne presahuje šesť mesiacov. |
| --- | --- |

10.

Ad hoc intervencie členských štátov nie sú za okolností spĺňajúcich kritériá článku 87 ods. 3 písm. b) vylúčené. Hoci posudzovanie opatrení pomoci by sa malo riadiť všeobecnými zásadami stanovenými v usmerneniach na záchranu a reštrukturalizáciu prijatých podľa článku 87 ods. 3 písm. c) zmluvy, v prípade schém, ako aj ad hoc intervencií súčasné okolnosti pripúšťajú schválenie mimoriadnych opatrení, akými sú mimoriadne štrukturálne opatrenia, ochrana záujmov tretích strán, napr. veriteľov, a opatrenia na záchranu, ktorých časový rozsah prípadne presahuje šesť mesiacov.

| 11. | Je však potrebné zdôrazniť, že z uvedeného vyplýva, že o uplatňovaní článku 87 ods. 3 písm. b) nemožno uvažovať ako o všeobecnej zásade platnej v krízových situáciách v iných sektoroch, pokiaľ absentuje porovnateľné riziko, že by tieto sektory mohli mať okamžitý vplyv na celkové hospodárstvo členského štátu. Aj vo finančnom sektore možno toto ustanovenie uplatňovať skutočne len za mimoriadnych okolností, keď je ohrozené fungovanie finančných trhov. |
| --- | --- |

11.

Je však potrebné zdôrazniť, že z uvedeného vyplýva, že o uplatňovaní článku 87 ods. 3 písm. b) nemožno uvažovať ako o všeobecnej zásade platnej v krízových situáciách v iných sektoroch, pokiaľ absentuje porovnateľné riziko, že by tieto sektory mohli mať okamžitý vplyv na celkové hospodárstvo členského štátu. Aj vo finančnom sektore možno toto ustanovenie uplatňovať skutočne len za mimoriadnych okolností, keď je ohrozené fungovanie finančných trhov.

| 12. | A ak aj nastane vážna porucha fungovania v hospodárstve členského štátu v súlade s uvedeným, siahnuť po ustanovení článku 87 ods. 3 písm. b) nemožno neobmedzene, ale len dovtedy, kým krízová situácia odôvodňuje jeho uplatnenie. |
| --- | --- |

12.

A ak aj nastane vážna porucha fungovania v hospodárstve členského štátu v súlade s uvedeným, siahnuť po ustanovení článku 87 ods. 3 písm. b) nemožno neobmedzene, ale len dovtedy, kým krízová situácia odôvodňuje jeho uplatnenie.

| 13. | V dôsledku toho je potrebné, aby všetky všeobecné schémy stanovené na tomto základe, napr. vo forme záručných alebo rekapitalizačných schém, boli pravidelne skúmané a ich účinnosť bola ukončená, len čo to dovolí hospodárska situácia v dotknutom členskom štáte. Hoci si treba priznať, že v súčasnosti je nemožné predpovedať trvanie súčasných mimoriadnych problémov na finančných trhoch a za účelom obnovy dôvery môže byť nevyhnutné vysielať signály, že opatrenie bude predĺžené na celé obdobie trvania krízy, Komisia zastáva názor, že nevyhnutným prvkom zabezpečenia zlučiteľnosti ktorejkoľvek všeobecnej schémy je minimálne každých šesť mesiacov vykonať jej preskúmanie a podať Komisii správu o jeho výsledku. |
| --- | --- |

13.

V dôsledku toho je potrebné, aby všetky všeobecné schémy stanovené na tomto základe, napr. vo forme záručných alebo rekapitalizačných schém, boli pravidelne skúmané a ich účinnosť bola ukončená, len čo to dovolí hospodárska situácia v dotknutom členskom štáte. Hoci si treba priznať, že v súčasnosti je nemožné predpovedať trvanie súčasných mimoriadnych problémov na finančných trhoch a za účelom obnovy dôvery môže byť nevyhnutné vysielať signály, že opatrenie bude predĺžené na celé obdobie trvania krízy, Komisia zastáva názor, že nevyhnutným prvkom zabezpečenia zlučiteľnosti ktorejkoľvek všeobecnej schémy je minimálne každých šesť mesiacov vykonať jej preskúmanie a podať Komisii správu o jeho výsledku.

| 14. | Okrem toho Komisia zastáva názor, že s nelikvidnými finančnými inštitúciami, ktoré by v prípade, keby neexistovali súčasné mimoriadne okolnosti, boli v podstate zdravé, by sa malo zaobchádzať inak, ako s finančnými inštitúciami s problémami vnútorného pôvodu. V prvom prípade sú problémy so životaschopnosťou vonkajšieho pôvodu a súvisia skôr so súčasnou extrémnou situáciou na finančnom trhu, ako s neefektívnosťou alebo s nadmerným riskovaním. V dôsledku toho narušenie hospodárskej súťaže vyplývajúce zo schém podporujúcich životaschopnosť takýchto inštitúcií bude zvyčajne obmedzenejšie a bude si vyžadovať menej zásadnú reštrukturalizáciu. Na druhej strane druhé finančné inštitúcie, ktoré sú pravdepodobne zasiahnuté stratami vyplývajúcimi napr. z neefektívnosti, zo zlej správy aktív a záväzkov alebo z riskantných stratégií, budú spadať do bežného rámca pomoci na záchranu a najmä budú potrebovať zásadnú reštrukturalizáciu, ako aj kompenzačné opatrenia na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže (4). Vo všetkých týchto prípadoch by však absencia primeraných ochranných usmernení pri vykonávaní záručných a rekapitalizačných schém mohla viesť k vážnemu narušeniu hospodárskej súťaže, keďže tieto schémy by mohli neprimerane zvýhodňovať ich príjemcov na úkor konkurentov alebo zhoršiť problémy s likviditou v prípade finančných inštitúcií v iných členských štátoch. |
| --- | --- |

14.

Okrem toho Komisia zastáva názor, že s nelikvidnými finančnými inštitúciami, ktoré by v prípade, keby neexistovali súčasné mimoriadne okolnosti, boli v podstate zdravé, by sa malo zaobchádzať inak, ako s finančnými inštitúciami s problémami vnútorného pôvodu. V prvom prípade sú problémy so životaschopnosťou vonkajšieho pôvodu a súvisia skôr so súčasnou extrémnou situáciou na finančnom trhu, ako s neefektívnosťou alebo s nadmerným riskovaním. V dôsledku toho narušenie hospodárskej súťaže vyplývajúce zo schém podporujúcich životaschopnosť takýchto inštitúcií bude zvyčajne obmedzenejšie a bude si vyžadovať menej zásadnú reštrukturalizáciu. Na druhej strane druhé finančné inštitúcie, ktoré sú pravdepodobne zasiahnuté stratami vyplývajúcimi napr. z neefektívnosti, zo zlej správy aktív a záväzkov alebo z riskantných stratégií, budú spadať do bežného rámca pomoci na záchranu a najmä budú potrebovať zásadnú reštrukturalizáciu, ako aj kompenzačné opatrenia na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže (4). Vo všetkých týchto prípadoch by však absencia primeraných ochranných usmernení pri vykonávaní záručných a rekapitalizačných schém mohla viesť k vážnemu narušeniu hospodárskej súťaže, keďže tieto schémy by mohli neprimerane zvýhodňovať ich príjemcov na úkor konkurentov alebo zhoršiť problémy s likviditou v prípade finančných inštitúcií v iných členských štátoch.

| 15. | Okrem toho v súlade so všeobecnými zásadami upravujúcimi pravidlá štátnej pomoci v zmluve, ktoré vyžadujú, aby poskytnutá pomoc neprekročila hranicu, ktorá je úplne nevyhnutná na dosiahnutie jej legitímneho cieľa, a aby sa narušenie hospodárskej súťaže zamedzilo alebo aspoň maximálne minimalizovalo, a zohľadňujúc súčasné okolnosti, všetky všeobecné opatrenia pomoci musia byť:






  — | dobre cielené, aby nimi bolo možné účinne dosiahnuť cieľ nápravy vážnej poruchy fungovania hospodárstva, |
| --- | --- | --- |

15.

Okrem toho v súlade so všeobecnými zásadami upravujúcimi pravidlá štátnej pomoci v zmluve, ktoré vyžadujú, aby poskytnutá pomoc neprekročila hranicu, ktorá je úplne nevyhnutná na dosiahnutie jej legitímneho cieľa, a aby sa narušenie hospodárskej súťaže zamedzilo alebo aspoň maximálne minimalizovalo, a zohľadňujúc súčasné okolnosti, všetky všeobecné opatrenia pomoci musia byť:

—

dobre cielené, aby nimi bolo možné účinne dosiahnuť cieľ nápravy vážnej poruchy fungovania hospodárstva,

| — | primerané problémom, ktorým majú čeliť, aby nepresahovali hranicu požadovanú na dosiahnutie tohto cieľa, a |
| --- | --- |

—

primerané problémom, ktorým majú čeliť, aby nepresahovali hranicu požadovanú na dosiahnutie tohto cieľa, a

| — | naplánované tak, aby sa minimalizovali negatívne vedľajšie účinky na konkurentov, ďalšie sektory a iné členské štáty. |
| --- | --- |

—

naplánované tak, aby sa minimalizovali negatívne vedľajšie účinky na konkurentov, ďalšie sektory a iné členské štáty.

| 16. | Dodržiavanie týchto kritérií v súlade s pravidlami štátnej pomoci a základnými slobodami zakotvenými v zmluve vrátane zásady nediskriminácie je úplne nevyhnutné na zachovanie riadneho fungovania vnútorného trhu. Pri posudzovaní opatrení štátnej pomoci vymenovaných nižšie a rozhodovaní o ich zlučiteľnosti bude Komisia zohľadňovať nasledujúce kritériá. |
| --- | --- |

16.

Dodržiavanie týchto kritérií v súlade s pravidlami štátnej pomoci a základnými slobodami zakotvenými v zmluve vrátane zásady nediskriminácie je úplne nevyhnutné na zachovanie riadneho fungovania vnútorného trhu. Pri posudzovaní opatrení štátnej pomoci vymenovaných nižšie a rozhodovaní o ich zlučiteľnosti bude Komisia zohľadňovať nasledujúce kritériá.

3.   ZÁRUKY POKRÝVAJÚCE ZÁVÄZKY FINANČNÝCH INŠTITÚCIÍ

| 17. | Vyššie uvedené zásady sú vyjadrené v nasledujúcich úvahách o záručných schémach na ochranu záväzkov prostredníctvom vyhlásenia, právneho predpisu alebo zmluvného režimu, pričom je jasné, že tieto úvahy sú všeobecného charakteru a musia byť prispôsobené špecifickým okolnostiam každého jednotlivého prípadu. |
| --- | --- |

17.

Vyššie uvedené zásady sú vyjadrené v nasledujúcich úvahách o záručných schémach na ochranu záväzkov prostredníctvom vyhlásenia, právneho predpisu alebo zmluvného režimu, pričom je jasné, že tieto úvahy sú všeobecného charakteru a musia byť prispôsobené špecifickým okolnostiam každého jednotlivého prípadu.

Oprávnenosť záručnej schémy

| 18. | Výrazné narušenie hospodárskej súťaže môže nastať vtedy, ak niektorí účastníci trhu sú vylúčení z výhod plynúcich z poskytnutých záruk. Kritéria oprávnenosti finančných inštitúcií na poskytnutie takýchto záruk musia byť objektívne, zohľadňovať ich úlohu v príslušnom bankovom systéme a v celkovom hospodárstve, nesmú byť diskriminačné, aby sa zabránilo prehnaným rušivým účinkom na susedné trhy a vnútorný trh ako celok. Uplatnením zásady nediskriminácie na základe štátnej príslušnosti by mali byť kryté schémou všetky inštitúcie zapísané do obchodného registra dotknutého členského štátu, vrátane ich dcérskych spoločností aktívne pôsobiacich v tomto členskom štáte. |
| --- | --- |

18.

Výrazné narušenie hospodárskej súťaže môže nastať vtedy, ak niektorí účastníci trhu sú vylúčení z výhod plynúcich z poskytnutých záruk. Kritéria oprávnenosti finančných inštitúcií na poskytnutie takýchto záruk musia byť objektívne, zohľadňovať ich úlohu v príslušnom bankovom systéme a v celkovom hospodárstve, nesmú byť diskriminačné, aby sa zabránilo prehnaným rušivým účinkom na susedné trhy a vnútorný trh ako celok. Uplatnením zásady nediskriminácie na základe štátnej príslušnosti by mali byť kryté schémou všetky inštitúcie zapísané do obchodného registra dotknutého členského štátu, vrátane ich dcérskych spoločností aktívne pôsobiacich v tomto členskom štáte.

Vecný rozsah záruky – typy záväzkov krytých zárukou

| 19. | V súčasnej výnimočnej situácii bude zrejme potrebné uistiť vkladateľov do finančných inštitúcií, že neutrpia straty, aby sa obmedzilo náhle vyberanie vkladov v bankách a neprimerané negatívne vedľajšie účinky na zdravé banky. V súvislosti so systémovou krízou teda môžu byť všeobecné záruky chrániace vklady (a dlhy drobných klientov) legitímnou súčasťou reakcie verejnej politiky. |
| --- | --- |

19.

V súčasnej výnimočnej situácii bude zrejme potrebné uistiť vkladateľov do finančných inštitúcií, že neutrpia straty, aby sa obmedzilo náhle vyberanie vkladov v bankách a neprimerané negatívne vedľajšie účinky na zdravé banky. V súvislosti so systémovou krízou teda môžu byť všeobecné záruky chrániace vklady (a dlhy drobných klientov) legitímnou súčasťou reakcie verejnej politiky.

| 20. | Pokiaľ ide o záruky, ktoré presahujú vklady drobných klientov, výber typov dlhov a záväzkov krytých zárukou sa musí v čo najväčšom rozsahu zameriavať na špecifický zdroj ťažkostí a obmedzovať na nevyhnutné minimum potrebné na vysporiadanie sa s príslušnými aspektmi súčasnej finančnej krízy, pretože inak by mohlo dôjsť k oneskoreniu nevyhnutného regulačného procesu a k škodlivému morálnemu hazardu (5). |
| --- | --- |

20.

Pokiaľ ide o záruky, ktoré presahujú vklady drobných klientov, výber typov dlhov a záväzkov krytých zárukou sa musí v čo najväčšom rozsahu zameriavať na špecifický zdroj ťažkostí a obmedzovať na nevyhnutné minimum potrebné na vysporiadanie sa s príslušnými aspektmi súčasnej finančnej krízy, pretože inak by mohlo dôjsť k oneskoreniu nevyhnutného regulačného procesu a k škodlivému morálnemu hazardu (5).

| 21. | Uplatnením tejto zásady môže byť zamrznutie medzibankových úverov v dôsledku narušenia dôvery medzi finančnými inštitúciami takisto dôvodom na zabezpečenie určitých druhov komerčných vkladov a dokonca krátkodobých a strednodobých dlhových nástrojov v takom rozsahu, v akom tieto záväzky zatiaľ nie sú adekvátne chránené existujúcimi dohodami medzi investormi alebo inými prostriedkami (6). |
| --- | --- |

21.

Uplatnením tejto zásady môže byť zamrznutie medzibankových úverov v dôsledku narušenia dôvery medzi finančnými inštitúciami takisto dôvodom na zabezpečenie určitých druhov komerčných vkladov a dokonca krátkodobých a strednodobých dlhových nástrojov v takom rozsahu, v akom tieto záväzky zatiaľ nie sú adekvátne chránené existujúcimi dohodami medzi investormi alebo inými prostriedkami (6).

| 22. | Rozšírenie pokrytia týchto záruk na ďalšie typy dlhov mimo tohto relatívne širokého rámca by si vyžadovalo lepšie preskúmanie, pokiaľ ide o jeho odôvodnenie. |
| --- | --- |

22.

Rozšírenie pokrytia týchto záruk na ďalšie typy dlhov mimo tohto relatívne širokého rámca by si vyžadovalo lepšie preskúmanie, pokiaľ ide o jeho odôvodnenie.

| 23. | Tieto záruky by v zásade nemali zahŕňať podriadené dlhy (kapitál druhej triedy) ani nerozlíšené pokrytie všetkých záväzkov, pretože by to smerovalo iba k ochrane záujmov akcionárov a iných investorov rizikového kapitálu. Ak je takýto dlh pokrytý, čím sa umožní expanzia kapitálu a tým aj zintenzívnenie úverovej činnosti, sú potrebné osobitné obmedzenia. |
| --- | --- |

23.

Tieto záruky by v zásade nemali zahŕňať podriadené dlhy (kapitál druhej triedy) ani nerozlíšené pokrytie všetkých záväzkov, pretože by to smerovalo iba k ochrane záujmov akcionárov a iných investorov rizikového kapitálu. Ak je takýto dlh pokrytý, čím sa umožní expanzia kapitálu a tým aj zintenzívnenie úverovej činnosti, sú potrebné osobitné obmedzenia.

Časový rozsah záručnej schémy

| 24. | Trvanie a rozsah akejkoľvek záručnej schémy presahujúcej záručné schémy na vklady drobných klientov musia byť obmedzené na nevyhnutné minimum. V súlade s vyššie uvedenými všeobecnými zásadami a vzhľadom na súčasné nepredvídateľné trvanie zásadných porúch vo fungovaní finančných trhov Komisia považuje vykonanie preskúmania každých šesť mesiacov, ktoré zdôvodní pokračovanie uplatňovania schémy a možnosť prispôsobenia sa vývoju situácie na finančných trhoch, za nevyhnutý prvok zlučiteľnosti akejkoľvek všeobecnej schémy v členskom štáte. Výsledky tohto preskúmania sa budú musieť postúpiť Komisii. Za predpokladu, že bude zaistené takéto pravidelné preskúmanie, schválenie schémy môže pokrývať obdobie dlhšie než šesť mesiacov a môže v zásade trvať až dva roky. Toto obdobie môže byť ďalej predĺžené na základe súhlasu Komisie, pokým si to kríza na finančných trhoch vyžaduje. Pokiaľ schéma umožňuje, aby záruky naďalej pokrývali príslušný dlh do termínu splatnosti, ktorý nastáva neskôr než dátum, keď uplynie lehota poskytovania schémy, budú potrebné dodatočné zabezpečenia, aby sa zabránilo neprimeranému narušeniu hospodárskej súťaže. Tieto zabezpečenia môžu obsahovať kratšiu lehotu poskytovania než je v zásade povolená v tomto oznámení, odstrašujúce cenové podmienky a vhodné kvantitatívne obmedzenia, pokiaľ ide o dlh krytý zárukou. |
| --- | --- |

24.

Trvanie a rozsah akejkoľvek záručnej schémy presahujúcej záručné schémy na vklady drobných klientov musia byť obmedzené na nevyhnutné minimum. V súlade s vyššie uvedenými všeobecnými zásadami a vzhľadom na súčasné nepredvídateľné trvanie zásadných porúch vo fungovaní finančných trhov Komisia považuje vykonanie preskúmania každých šesť mesiacov, ktoré zdôvodní pokračovanie uplatňovania schémy a možnosť prispôsobenia sa vývoju situácie na finančných trhoch, za nevyhnutý prvok zlučiteľnosti akejkoľvek všeobecnej schémy v členskom štáte. Výsledky tohto preskúmania sa budú musieť postúpiť Komisii. Za predpokladu, že bude zaistené takéto pravidelné preskúmanie, schválenie schémy môže pokrývať obdobie dlhšie než šesť mesiacov a môže v zásade trvať až dva roky. Toto obdobie môže byť ďalej predĺžené na základe súhlasu Komisie, pokým si to kríza na finančných trhoch vyžaduje. Pokiaľ schéma umožňuje, aby záruky naďalej pokrývali príslušný dlh do termínu splatnosti, ktorý nastáva neskôr než dátum, keď uplynie lehota poskytovania schémy, budú potrebné dodatočné zabezpečenia, aby sa zabránilo neprimeranému narušeniu hospodárskej súťaže. Tieto zabezpečenia môžu obsahovať kratšiu lehotu poskytovania než je v zásade povolená v tomto oznámení, odstrašujúce cenové podmienky a vhodné kvantitatívne obmedzenia, pokiaľ ide o dlh krytý zárukou.

Pomoc obmedzená na minimum – príspevok súkromného sektora

| 25. | Uplatnením všeobecnej zásady štátnej pomoci, podľa ktorej výška a intenzita pomoci musia byť obmedzené na prísne minimum, členské štáty musia prijať primerané opatrenia, aby zabezpečili podstatný príspevok príjemcov pomoci a/alebo sektorov na náklady záruky a v prípade potreby na náklady štátnej intervencie, ak bude potrebné túto záruku uplatniť. |
| --- | --- |

25.

Uplatnením všeobecnej zásady štátnej pomoci, podľa ktorej výška a intenzita pomoci musia byť obmedzené na prísne minimum, členské štáty musia prijať primerané opatrenia, aby zabezpečili podstatný príspevok príjemcov pomoci a/alebo sektorov na náklady záruky a v prípade potreby na náklady štátnej intervencie, ak bude potrebné túto záruku uplatniť.

| 26. | Presný výpočet a zloženie takéhoto príspevku závisí od konkrétnych okolností. Komisia sa domnieva, že primeraná kombinácia niektorých alebo všetkých nasledujúcich prvkov (7) by spĺňala požiadavku udržať pomoc na minime:






  — | záručná schéma musí byť založená na primeranej odmene zaplatenej jednotlivo finančnou inštitúciou, ktorá je príjemcom pomoci, a/alebo finančným sektorom ako celkom (8). Vzhľadom na to, že je ťažké určiť trhovú sadzbu za záruky takejto povahy a rozsahu, keď neexistuje porovnateľné meradlo, a vzhľadom na to, že príjemcom pomoci by mohlo v súčasnej situácii spôsobovať zaplatenie súm, ktoré by boli riadne účtované, prípadné ťažkosti, poplatky účtované za poskytnutie schémy by sa mali čo najviac približovať tej sume, ktorá by sa mohla považovať za trhovú cenu. Primeraný cenový mechanizmus odrážajúci rôzne stupne rizika a rôzne úverové profily a potreby príjemcov pomoci bude významnou súčasťou proporcionality opatrenia, |
| --- | --- | --- |

26.

Presný výpočet a zloženie takéhoto príspevku závisí od konkrétnych okolností. Komisia sa domnieva, že primeraná kombinácia niektorých alebo všetkých nasledujúcich prvkov (7) by spĺňala požiadavku udržať pomoc na minime:

—

záručná schéma musí byť založená na primeranej odmene zaplatenej jednotlivo finančnou inštitúciou, ktorá je príjemcom pomoci, a/alebo finančným sektorom ako celkom (8). Vzhľadom na to, že je ťažké určiť trhovú sadzbu za záruky takejto povahy a rozsahu, keď neexistuje porovnateľné meradlo, a vzhľadom na to, že príjemcom pomoci by mohlo v súčasnej situácii spôsobovať zaplatenie súm, ktoré by boli riadne účtované, prípadné ťažkosti, poplatky účtované za poskytnutie schémy by sa mali čo najviac približovať tej sume, ktorá by sa mohla považovať za trhovú cenu. Primeraný cenový mechanizmus odrážajúci rôzne stupne rizika a rôzne úverové profily a potreby príjemcov pomoci bude významnou súčasťou proporcionality opatrenia,

| — | pokiaľ je potrebné uplatniť záruku, ďalší významný príspevok súkromného sektora by mohol spočívať v pokrytí prinajmenšom podstatnej časti nesplatených záväzkov podniku, ktorý je príjemcom pomoci (ak naďalej existuje), alebo sektora, pričom intervencia členského štátu by sa obmedzila na sumy presahujúce tento príspevok, |
| --- | --- |

—

pokiaľ je potrebné uplatniť záruku, ďalší významný príspevok súkromného sektora by mohol spočívať v pokrytí prinajmenšom podstatnej časti nesplatených záväzkov podniku, ktorý je príjemcom pomoci (ak naďalej existuje), alebo sektora, pričom intervencia členského štátu by sa obmedzila na sumy presahujúce tento príspevok,

| — | Komisia uznáva, že príjemcovia pomoci nemusia byť hneď schopní zaplatiť primeranú odmenu v celkovej výške. Aby sa teda doplnili a čiastočne nahradili predchádzajúce prvky, členské štáty môžu zvážiť použitie doložky o späťvzatí („claw-back clause“) alebo doložky o vrátení časti pomoci v prípade návratu podniku k ziskovosti („better fortunes clause“), ktoré by vyžadovali od príjemcov pomoci zaplatiť buď dodatočnú odmenu za poskytnutie záruky ako takej (v prípade, keď sa nemusí uplatniť) alebo nahradiť aspoň časť akejkoľvek sumy zaplatenej členským štátom v rámci záruky (v prípade, keď ju treba uplatniť), len čo tak môžu urobiť. |
| --- | --- |

—

Komisia uznáva, že príjemcovia pomoci nemusia byť hneď schopní zaplatiť primeranú odmenu v celkovej výške. Aby sa teda doplnili a čiastočne nahradili predchádzajúce prvky, členské štáty môžu zvážiť použitie doložky o späťvzatí („claw-back clause“) alebo doložky o vrátení časti pomoci v prípade návratu podniku k ziskovosti („better fortunes clause“), ktoré by vyžadovali od príjemcov pomoci zaplatiť buď dodatočnú odmenu za poskytnutie záruky ako takej (v prípade, keď sa nemusí uplatniť) alebo nahradiť aspoň časť akejkoľvek sumy zaplatenej členským štátom v rámci záruky (v prípade, keď ju treba uplatniť), len čo tak môžu urobiť.

Zabránenie neprimeranému narušeniu hospodárskej súťaže

| 27. | Vzhľadom na riziká spojené s tým, že akákoľvek záručná schéma bude mať negatívne účinky na banky, ktoré nie sú príjemcami pomoci, vrátane bánk v iných členských štátoch, musí systém obsahovať vhodný mechanizmus, ktorý by obmedzil takéto narušenia a možné zneužívanie zvýhodnenej situácie (na základe poskytovanej štátnej záruky) príjemcami pomoci. Takéto zabezpečenia, ktorú sú dôležité aj na zabránenie morálnemu hazardu, by mali obsahovať primeranú kombináciu niektorých alebo všetkých týchto prvkov (9):






  — | obmedzenia správania, ktoré zabezpečia, aby finančné inštitúcie, ktoré sú príjemcami pomoci, na základe poskytnutej záruky nepraktizovali agresívnu expanziu a nepoškodzovali tým konkurentov, ktorí nie sú krytí touto zárukou. To sa môže vykonať napríklad prostredníctvom:






  — | obmedzení týkajúcich sa obchodného správania, ako je reklama zabezpečeného postavenia banky, ktorá je príjemcom pomoci, cenová alebo obchodná expanzia, napr. prostredníctvom zavedenia stropu trhového podielu (10), |
| --- | --- | --- | --- |

27.

Vzhľadom na riziká spojené s tým, že akákoľvek záručná schéma bude mať negatívne účinky na banky, ktoré nie sú príjemcami pomoci, vrátane bánk v iných členských štátoch, musí systém obsahovať vhodný mechanizmus, ktorý by obmedzil takéto narušenia a možné zneužívanie zvýhodnenej situácie (na základe poskytovanej štátnej záruky) príjemcami pomoci. Takéto zabezpečenia, ktorú sú dôležité aj na zabránenie morálnemu hazardu, by mali obsahovať primeranú kombináciu niektorých alebo všetkých týchto prvkov (9):

—

obmedzenia správania, ktoré zabezpečia, aby finančné inštitúcie, ktoré sú príjemcami pomoci, na základe poskytnutej záruky nepraktizovali agresívnu expanziu a nepoškodzovali tým konkurentov, ktorí nie sú krytí touto zárukou. To sa môže vykonať napríklad prostredníctvom:

—

obmedzení týkajúcich sa obchodného správania, ako je reklama zabezpečeného postavenia banky, ktorá je príjemcom pomoci, cenová alebo obchodná expanzia, napr. prostredníctvom zavedenia stropu trhového podielu (10),

| — | obmedzení veľkosti súvahy inštitúcie, ktorá je príjemcom pomoci, vo vzťahu k vhodnej referenčnej hodnote [napr. hrubý domáci produkt alebo rast peňažného trhu (11)], |
| --- | --- |

—

obmedzení veľkosti súvahy inštitúcie, ktorá je príjemcom pomoci, vo vzťahu k vhodnej referenčnej hodnote [napr. hrubý domáci produkt alebo rast peňažného trhu (11)],

| — | zákazu správania, ktoré by bolo nezlučiteľné s účelom záruky, ako napríklad so spätným nákupom akcií finančnými inštitúciami, ktoré sú príjemcami pomoci, alebo vydaním novej ponuky akcií pre vedenie finančnej inštitúcie, |
| --- | --- |

—

zákazu správania, ktoré by bolo nezlučiteľné s účelom záruky, ako napríklad so spätným nákupom akcií finančnými inštitúciami, ktoré sú príjemcami pomoci, alebo vydaním novej ponuky akcií pre vedenie finančnej inštitúcie,

| — | vhodné ustanovenia, ktoré umožňujú dotknutému členskému štátu dbať na dodržiavanie týchto obmedzení správania, vrátane sankcie odobratia ochrany v podobe záruky finančnej inštitúcii, ktorá je príjemcom pomoci, ak tieto obmedzenia nedodržuje. |
| --- | --- |

—

vhodné ustanovenia, ktoré umožňujú dotknutému členskému štátu dbať na dodržiavanie týchto obmedzení správania, vrátane sankcie odobratia ochrany v podobe záruky finančnej inštitúcii, ktorá je príjemcom pomoci, ak tieto obmedzenia nedodržuje.

Nadväzujúce nápravné opatrenia

| 28. | Aby sa zabránilo narušeniu hospodárskej súťaže v čo najväčšom rozsahu, Komisia je toho názoru, že je treba považovať všeobecnú záručnú schému za dočasné mimoriadne opatrenie, ktoré reaguje na akútne javy súčasnej krízy na finančných trhoch. Takéto opatrenia, vychádzajúc z ich podstaty, nemôžu predstavovať plnohodnotnú reakciu na hlavné príčiny tejto krízy, ktoré sú spojené so štrukturálnymi poruchami vo fungovaní a organizácii finančných trhov alebo s konkrétnymi problémami jednotlivých finančných inštitúcií alebo s kombináciou obidvoch. |
| --- | --- |

28.

Aby sa zabránilo narušeniu hospodárskej súťaže v čo najväčšom rozsahu, Komisia je toho názoru, že je treba považovať všeobecnú záručnú schému za dočasné mimoriadne opatrenie, ktoré reaguje na akútne javy súčasnej krízy na finančných trhoch. Takéto opatrenia, vychádzajúc z ich podstaty, nemôžu predstavovať plnohodnotnú reakciu na hlavné príčiny tejto krízy, ktoré sú spojené so štrukturálnymi poruchami vo fungovaní a organizácii finančných trhov alebo s konkrétnymi problémami jednotlivých finančných inštitúcií alebo s kombináciou obidvoch.

| 29. | Preto záručnú schému musia v primeranej dobe dopĺňať potrebné nápravné opatrenia pre sektor ako celok a/alebo reštrukturalizácia alebo likvidácia jednotlivých príjemcov pomoci, najmä v tých prípadoch, keď sa záruka musí uplatniť. |
| --- | --- |

29.

Preto záručnú schému musia v primeranej dobe dopĺňať potrebné nápravné opatrenia pre sektor ako celok a/alebo reštrukturalizácia alebo likvidácia jednotlivých príjemcov pomoci, najmä v tých prípadoch, keď sa záruka musí uplatniť.

Uplatnenie schémy v jednotlivých prípadoch

| 30. | Pokiaľ je potrebné uplatniť záručnú schému v prospech jednotlivých finančných inštitúcií, je nevyhnutné, aby za týmto mimoriadnym záchranným opatrením na zachovanie insolventnej inštitúcie, čím sa okrem narušenia, ktoré už vyplýva zo všeobecného zavedenia schémy, dodatočne narúša hospodárska súťaž, nasledovali primerané kroky, ktoré budú viesť k reštrukturalizácii alebo likvidácii príjemcu pomoci, len čo to situácia finančných trhov dovoľuje. To si vyžaduje notifikáciu reštrukturalizačného alebo likvidačného plánu pre príjemcov platieb v rámci záruky, ktoré Komisia bude posudzovať samostatne, pokiaľ ide o ich zlučiteľnosť s pravidlami štátnej pomoci (12). |
| --- | --- |

30.

Pokiaľ je potrebné uplatniť záručnú schému v prospech jednotlivých finančných inštitúcií, je nevyhnutné, aby za týmto mimoriadnym záchranným opatrením na zachovanie insolventnej inštitúcie, čím sa okrem narušenia, ktoré už vyplýva zo všeobecného zavedenia schémy, dodatočne narúša hospodárska súťaž, nasledovali primerané kroky, ktoré budú viesť k reštrukturalizácii alebo likvidácii príjemcu pomoci, len čo to situácia finančných trhov dovoľuje. To si vyžaduje notifikáciu reštrukturalizačného alebo likvidačného plánu pre príjemcov platieb v rámci záruky, ktoré Komisia bude posudzovať samostatne, pokiaľ ide o ich zlučiteľnosť s pravidlami štátnej pomoci (12).

| 31. | Pri posudzovaní reštrukturalizačného plánu sa Komisia bude riadiť týmito požiadavkami:






  — | zabezpečiť obnovenie dlhodobej životaschopnosti dotknutej finančnej inštitúcie, |
| --- | --- | --- |

31.

Pri posudzovaní reštrukturalizačného plánu sa Komisia bude riadiť týmito požiadavkami:

—

zabezpečiť obnovenie dlhodobej životaschopnosti dotknutej finančnej inštitúcie,

| — | zaistiť udržanie pomoci na minime a existenciu podstatnej účasti súkromného sektora na nákladoch reštrukturalizácie, |
| --- | --- |

—

zaistiť udržanie pomoci na minime a existenciu podstatnej účasti súkromného sektora na nákladoch reštrukturalizácie,

| — | zabrániť neprimeranému narušeniu hospodárskej súťaže a neodôvodneným zvýhodneniam vyplývajúcim z uplatnenia záruky. |
| --- | --- |

—

zabrániť neprimeranému narušeniu hospodárskej súťaže a neodôvodneným zvýhodneniam vyplývajúcim z uplatnenia záruky.

| 32. | V tomto posúdení sa Komisia môže opierať o skúseností získané v minulosti pri uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci v prípadoch finančných inštitúcií, pričom bude prihliadať na osobitné črty krízy, ktorá dosiahla také rozmery, že ju treba posudzovať ako vážnu poruchu v hospodárstve členských štátov. |
| --- | --- |

32.

V tomto posúdení sa Komisia môže opierať o skúseností získané v minulosti pri uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci v prípadoch finančných inštitúcií, pričom bude prihliadať na osobitné črty krízy, ktorá dosiahla také rozmery, že ju treba posudzovať ako vážnu poruchu v hospodárstve členských štátov.

| 33. | Komisia bude takisto brať do úvahy rozdiel medzi opatreniami pomoci, ktoré sú potrebné výlučne kvôli súčasnému obmedzenému prístupu k likvidite pre inak v podstate zdravé finančné inštitúcie, a naopak opatreniami pomoci poskytnutými príjemcom, ktorí okrem toho trpia štrukturálnymi problémami so solventnosťou spojenými napríklad s ich osobitným podnikateľským modelom alebo investičnou stratégiou. Pomoc poskytnutá druhej menovanej kategórii príjemcov spôsobuje oveľa väčšie obavy. |
| --- | --- |

33.

Komisia bude takisto brať do úvahy rozdiel medzi opatreniami pomoci, ktoré sú potrebné výlučne kvôli súčasnému obmedzenému prístupu k likvidite pre inak v podstate zdravé finančné inštitúcie, a naopak opatreniami pomoci poskytnutými príjemcom, ktorí okrem toho trpia štrukturálnymi problémami so solventnosťou spojenými napríklad s ich osobitným podnikateľským modelom alebo investičnou stratégiou. Pomoc poskytnutá druhej menovanej kategórii príjemcov spôsobuje oveľa väčšie obavy.

4.   REKAPITALIZÁCIA FINANČNÝCH INŠTITÚCIÍ

| 34. | Druhým systémovým opatrením na riešenie prebiehajúcej finančnej krízy je vytvorenie rekapitalizačnej schémy, ktorá by sa používala na podporu finančných inštitúcií, ktoré sú v podstate zdravé, ale majú problémy kvôli extrémnym podmienkam na finančných trhoch. Cieľom tohto opatrenia je poskytnúť verejné financie a posilniť tým kapitálovú základňu finančných inštitúcií priamo alebo umožniť súkromnú kapitálovú injekciu inými prostriedkami, a týmto spôsobom zabrániť negatívnym systémovým vedľajším účinkom. |
| --- | --- |

34.

Druhým systémovým opatrením na riešenie prebiehajúcej finančnej krízy je vytvorenie rekapitalizačnej schémy, ktorá by sa používala na podporu finančných inštitúcií, ktoré sú v podstate zdravé, ale majú problémy kvôli extrémnym podmienkam na finančných trhoch. Cieľom tohto opatrenia je poskytnúť verejné financie a posilniť tým kapitálovú základňu finančných inštitúcií priamo alebo umožniť súkromnú kapitálovú injekciu inými prostriedkami, a týmto spôsobom zabrániť negatívnym systémovým vedľajším účinkom.

| 35. | V podstate to, čo bolo uvedené pre všeobecné záručné schémy, platí mutatis mutandis aj pre rekapitalizačné schémy. Týka sa to:






  — | objektívnych a nediskriminačných kritérií oprávnenosti na štátnu pomoc, |
| --- | --- | --- |

35.

V podstate to, čo bolo uvedené pre všeobecné záručné schémy, platí mutatis mutandis aj pre rekapitalizačné schémy. Týka sa to:

—

objektívnych a nediskriminačných kritérií oprávnenosti na štátnu pomoc,

| — | časového rozsahu schémy pomoci, |
| --- | --- |

—

časového rozsahu schémy pomoci,

| — | obmedzenia pomoci na nevyhnutné minimum, |
| --- | --- |

—

obmedzenia pomoci na nevyhnutné minimum,

| — | potreby zabezpečení chrániacich pred prípadným zneužitím a neprimeraným narušením hospodárskej súťaže, majúc na pamäti, že nezvratný charakter kapitálových injekcií znamená nevyhnutnosť zaradenia takých ustanovení do schémy, ktoré by členskému štátu umožňovali monitorovať a presadiť dodržiavanie týchto ochranných usmernení a vykonávať v prípade potreby kroky na zabránenie neprimeranému narušeniu hospodárskej súťaže v neskoršom štádiu (13), a |
| --- | --- |

—

potreby zabezpečení chrániacich pred prípadným zneužitím a neprimeraným narušením hospodárskej súťaže, majúc na pamäti, že nezvratný charakter kapitálových injekcií znamená nevyhnutnosť zaradenia takých ustanovení do schémy, ktoré by členskému štátu umožňovali monitorovať a presadiť dodržiavanie týchto ochranných usmernení a vykonávať v prípade potreby kroky na zabránenie neprimeranému narušeniu hospodárskej súťaže v neskoršom štádiu (13), a

| — | požiadavky, aby po rekapitalizácii ako mimoriadnom opatrení na podporu finančnej inštitúcie v období krízy nasledoval reštrukturalizačný plán pre príjemcu pomoci, ktorý Komisia preskúma samostatne a v ktorom bude zohľadnený rozdiel medzi v podstate zdravou finančnou inštitúciou zasiahnutou výlučne súčasnými obmedzeniami v prístupe k likvidite a príjemcom, ktorý trpí okrem toho aj štrukturálnymi problémami so solventnosťou spojenými napr. s jeho konkrétnym podnikateľským modelom alebo investičnou stratégiou, ako aj vplyv tohto rozdielu na rozsah potrebnej reštrukturalizácie. |
| --- | --- |

—

požiadavky, aby po rekapitalizácii ako mimoriadnom opatrení na podporu finančnej inštitúcie v období krízy nasledoval reštrukturalizačný plán pre príjemcu pomoci, ktorý Komisia preskúma samostatne a v ktorom bude zohľadnený rozdiel medzi v podstate zdravou finančnou inštitúciou zasiahnutou výlučne súčasnými obmedzeniami v prístupe k likvidite a príjemcom, ktorý trpí okrem toho aj štrukturálnymi problémami so solventnosťou spojenými napr. s jeho konkrétnym podnikateľským modelom alebo investičnou stratégiou, ako aj vplyv tohto rozdielu na rozsah potrebnej reštrukturalizácie.

| 36. | Zo špecifického charakteru rekapitalizačných opatrení plynie nasledovné. |
| --- | --- |

36.

Zo špecifického charakteru rekapitalizačných opatrení plynie nasledovné.

| 37. | Oprávnenosť na pomoc by sa mala posudzovať podľa objektívnych kritérií, napr. potrebou zabezpečiť dostatočnú úroveň kapitalizácie so zreteľom na požiadavky solventnosti, čo však nesmie viesť k neodôvodnenému diskriminačnému zaobchádzaniu. Pozitívnym prvkom by bolo vykonávanie hodnotenia nevyhnutnosti pomoci orgánmi finančného dohľadu. |
| --- | --- |

37.

Oprávnenosť na pomoc by sa mala posudzovať podľa objektívnych kritérií, napr. potrebou zabezpečiť dostatočnú úroveň kapitalizácie so zreteľom na požiadavky solventnosti, čo však nesmie viesť k neodôvodnenému diskriminačnému zaobchádzaniu. Pozitívnym prvkom by bolo vykonávanie hodnotenia nevyhnutnosti pomoci orgánmi finančného dohľadu.

| 38. | Kapitálové injekcie musia byť obmedzené na nevyhnutné minimum a nemali by umožňovať príjemcovi zapájať sa do agresívnych komerčných stratégií, rozširovať svoje aktivity ani sledovať iné ciele, ktoré by znamenali neprimerané narušenie hospodárskej súťaže. V tejto súvislosti bude pozitívne hodnotené udržanie zvýšenej úrovne minimálnych požiadaviek na solventnosť a/alebo obmedzenie celkovej výšky súvahy finančnej inštitúcie. Pokiaľ to je v rámci súčasnej krízy možné, príjemcovia pomoci by mali maximálnou možnou mierou prispieť vlastnými prostriedkami vrátane súkromnej participácie (14). |
| --- | --- |

38.

Kapitálové injekcie musia byť obmedzené na nevyhnutné minimum a nemali by umožňovať príjemcovi zapájať sa do agresívnych komerčných stratégií, rozširovať svoje aktivity ani sledovať iné ciele, ktoré by znamenali neprimerané narušenie hospodárskej súťaže. V tejto súvislosti bude pozitívne hodnotené udržanie zvýšenej úrovne minimálnych požiadaviek na solventnosť a/alebo obmedzenie celkovej výšky súvahy finančnej inštitúcie. Pokiaľ to je v rámci súčasnej krízy možné, príjemcovia pomoci by mali maximálnou možnou mierou prispieť vlastnými prostriedkami vrátane súkromnej participácie (14).

| 39. | Kapitálové intervencie vo finančných inštitúciách sa musia uskutočňovať za takých podmienok, ktoré minimalizujú výšku pomoci. V závislosti od zvoleného nástroja (napr. akcie, opčné listy, podriadený kapitál atď.) by dotknutý členský štát mal v zásade získať práva, ktorých hodnota zodpovedá jeho príspevku na rekapitalizáciu. Emisná hodnota nových akcií musí vychádzať z trhovo orientovaného ocenenia. S cieľom zabezpečiť poskytovanie štátnej pomoci iba výmenou za primeranú protihodnotu budú pozitívne hodnotené najmä také nástroje ako napr. prioritné, adekvátne zhodnotené akcie. Ako alternatívne riešenie treba zvážiť zavedenie mechanizmov na späťvzatie (tzv. „claw-back“) alebo doložiek o vrátení časti pomoci v prípade návratu podniku k ziskovosti (tzv. „better fortunes clause“). |
| --- | --- |

39.

Kapitálové intervencie vo finančných inštitúciách sa musia uskutočňovať za takých podmienok, ktoré minimalizujú výšku pomoci. V závislosti od zvoleného nástroja (napr. akcie, opčné listy, podriadený kapitál atď.) by dotknutý členský štát mal v zásade získať práva, ktorých hodnota zodpovedá jeho príspevku na rekapitalizáciu. Emisná hodnota nových akcií musí vychádzať z trhovo orientovaného ocenenia. S cieľom zabezpečiť poskytovanie štátnej pomoci iba výmenou za primeranú protihodnotu budú pozitívne hodnotené najmä také nástroje ako napr. prioritné, adekvátne zhodnotené akcie. Ako alternatívne riešenie treba zvážiť zavedenie mechanizmov na späťvzatie (tzv. „claw-back“) alebo doložiek o vrátení časti pomoci v prípade návratu podniku k ziskovosti (tzv. „better fortunes clause“).

| 40. | Podobne treba uvažovať aj pri ďalších opatreniach a schémach zameraných na riešenie problémov, ktoré majú finančné inštitúcie s aktívami, prispievajúcich k posilneniu kapitálových potrieb inštitúcií. Najmä v prípadoch, keď členský štát kupuje alebo vymieňa aktíva, je potrebné, aby príslušné ocenenie odrážalo súvisiace riziká bez toho, aby dochádzalo k neprimeranej diskriminácii predajcu. |
| --- | --- |

40.

Podobne treba uvažovať aj pri ďalších opatreniach a schémach zameraných na riešenie problémov, ktoré majú finančné inštitúcie s aktívami, prispievajúcich k posilneniu kapitálových potrieb inštitúcií. Najmä v prípadoch, keď členský štát kupuje alebo vymieňa aktíva, je potrebné, aby príslušné ocenenie odrážalo súvisiace riziká bez toho, aby dochádzalo k neprimeranej diskriminácii predajcu.

| 41. | Schválenie schémy pomoci neoslobodzuje členský štát od povinnosti predložiť Komisii správy o používaní schémy každého pol roka, ani od povinnosti predložiť individuálny plán pre podnik, ktorý je príjemcom pomoci, do šiestich mesiacov odo dňa intervencie (15). |
| --- | --- |

41.

Schválenie schémy pomoci neoslobodzuje členský štát od povinnosti predložiť Komisii správy o používaní schémy každého pol roka, ani od povinnosti predložiť individuálny plán pre podnik, ktorý je príjemcom pomoci, do šiestich mesiacov odo dňa intervencie (15).

| 42. | Ako v prípade záručných schém, avšak so zreteľom na zákonite nezvratný charakter rekapitalizačných opatrení, Komisia bude vykonávať posudzovanie týchto plánov takým spôsobom, aby bola zabezpečená prepojenosť celkových výsledkov rekapitalizácie v rámci schémy a rekapitalizačných opatrení mimo schémy v súlade so zásadami uvedenými v usmerneniach na záchranu a reštrukturalizáciu, zohľadňujúc pritom osobitné črty systémovej krízy na finančných trhoch. |
| --- | --- |

42.

Ako v prípade záručných schém, avšak so zreteľom na zákonite nezvratný charakter rekapitalizačných opatrení, Komisia bude vykonávať posudzovanie týchto plánov takým spôsobom, aby bola zabezpečená prepojenosť celkových výsledkov rekapitalizácie v rámci schémy a rekapitalizačných opatrení mimo schémy v súlade so zásadami uvedenými v usmerneniach na záchranu a reštrukturalizáciu, zohľadňujúc pritom osobitné črty systémovej krízy na finančných trhoch.

5.   RIADENÁ LIKVIDÁCIA FINANČNÝCH INŠTITÚCIÍ

| 43. | V súčasnej finančnej kríze sa členský štát môže rozhodnúť, že riadene zlikviduje určité finančné inštitúcie, ktoré sú v jeho právomoci. Takúto riadenú likvidáciu, prípadne vykonávanú v spojení s prispením verejných financií, možno uplatniť v jednotlivých prípadoch buď ako druhý krok, keď po poskytnutí pomoci na záchranu konkrétnej finančnej inštitúcie vyjde najavo, že túto inštitúciu nemožno úspešne reštrukturalizovať, alebo ako jediné samostatné opatrenie. Riadená likvidácia môže byť aj súčasťou všeobecnej záručnej schémy, napr. keď sa členský štát rozhodne iniciovať likvidáciu finančných inštitúcií, pre ktoré je potrebné uplatniť záruku. |
| --- | --- |

43.

V súčasnej finančnej kríze sa členský štát môže rozhodnúť, že riadene zlikviduje určité finančné inštitúcie, ktoré sú v jeho právomoci. Takúto riadenú likvidáciu, prípadne vykonávanú v spojení s prispením verejných financií, možno uplatniť v jednotlivých prípadoch buď ako druhý krok, keď po poskytnutí pomoci na záchranu konkrétnej finančnej inštitúcie vyjde najavo, že túto inštitúciu nemožno úspešne reštrukturalizovať, alebo ako jediné samostatné opatrenie. Riadená likvidácia môže byť aj súčasťou všeobecnej záručnej schémy, napr. keď sa členský štát rozhodne iniciovať likvidáciu finančných inštitúcií, pre ktoré je potrebné uplatniť záruku.

| 44. | Pri posudzovaní takejto schémy alebo jednotlivých likvidačných opatrení prijatých v rámci takejto schémy sa dodržiavajú mutatis mutandis rovnaké zásady, ako sú zásady stanovené vyššie pre záručné schémy. |
| --- | --- |

44.

Pri posudzovaní takejto schémy alebo jednotlivých likvidačných opatrení prijatých v rámci takejto schémy sa dodržiavajú mutatis mutandis rovnaké zásady, ako sú zásady stanovené vyššie pre záručné schémy.

| 45. | Zo špecifického charakteru likvidačných opatrení plynie nasledovné. |
| --- | --- |

45.

Zo špecifického charakteru likvidačných opatrení plynie nasledovné.

| 46. | V súvislosti s likvidáciou je potrebné dbať hlavne na to, aby sa minimalizoval morálny hazard, najmä vylúčením akcionárov a prípadne aj určitých kategórií veriteľov z čerpania výhod akejkoľvek pomoci súvisiacej s postupom riadenej likvidácie. |
| --- | --- |

46.

V súvislosti s likvidáciou je potrebné dbať hlavne na to, aby sa minimalizoval morálny hazard, najmä vylúčením akcionárov a prípadne aj určitých kategórií veriteľov z čerpania výhod akejkoľvek pomoci súvisiacej s postupom riadenej likvidácie.

| 47. | S cieľom zabrániť neprimeranému narušeniu hospodárskej súťaže by sa malo štádium likvidácie obmedziť na obdobie nevyhnutne potrebné na jej riadne uskutočnenie. Finančná inštitúcia, ktorá je príjemcom pomoci, by v období, kým ešte funguje, nemala vyvíjať žiadnu novú činnosť, ale len pokračovať v činnosti, ktorú už vykonáva. Banková licencia by sa mala inštitúcii odobrať čo najskôr. |
| --- | --- |

47.

S cieľom zabrániť neprimeranému narušeniu hospodárskej súťaže by sa malo štádium likvidácie obmedziť na obdobie nevyhnutne potrebné na jej riadne uskutočnenie. Finančná inštitúcia, ktorá je príjemcom pomoci, by v období, kým ešte funguje, nemala vyvíjať žiadnu novú činnosť, ale len pokračovať v činnosti, ktorú už vykonáva. Banková licencia by sa mala inštitúcii odobrať čo najskôr.

| 48. | S cieľom zabezpečiť, aby bola výška pomoci obmedzená na nevyhnutné minimum potrebné na dosiahnutie sledovaného cieľa, je potrebné brať do úvahy, že ochrana finančnej stability pri súčasných finančných otrasoch môže znamenať nevyhnutnosť vyplatenia určitých veriteľov likvidovanej banky prostredníctvom opatrení pomoci. Voľba kritérií na výber typov záväzkov na tento účel by sa mala riadiť rovnakými pravidlami ako v prípade záväzkov krytých záručnými schémami. |
| --- | --- |

48.

S cieľom zabezpečiť, aby bola výška pomoci obmedzená na nevyhnutné minimum potrebné na dosiahnutie sledovaného cieľa, je potrebné brať do úvahy, že ochrana finančnej stability pri súčasných finančných otrasoch môže znamenať nevyhnutnosť vyplatenia určitých veriteľov likvidovanej banky prostredníctvom opatrení pomoci. Voľba kritérií na výber typov záväzkov na tento účel by sa mala riadiť rovnakými pravidlami ako v prípade záväzkov krytých záručnými schémami.

| 49. | Aby sa zabezpečilo, že pomoc nebude poskytnutá kupcom finančnej inštitúcie alebo jej časti ani predaným subjektom, je dôležité dodržiavať určité podmienky predaja. Komisia bude pri určovaní prípadnej existencie pomoci zohľadňovať tieto kritériá:






  — | proces predaja by mal prebiehať otvorene a nediskriminačne, |
| --- | --- | --- |

49.

Aby sa zabezpečilo, že pomoc nebude poskytnutá kupcom finančnej inštitúcie alebo jej časti ani predaným subjektom, je dôležité dodržiavať určité podmienky predaja. Komisia bude pri určovaní prípadnej existencie pomoci zohľadňovať tieto kritériá:

—

proces predaja by mal prebiehať otvorene a nediskriminačne,

| — | predaj by sa mal uskutočniť za trhových podmienok, |
| --- | --- |

—

predaj by sa mal uskutočniť za trhových podmienok,

| — | finančná inštitúcia či vláda, v závislosti od zvolenej štruktúry, by mali maximalizovať predajnú cenu dotknutých aktív a záväzkov, |
| --- | --- |

—

finančná inštitúcia či vláda, v závislosti od zvolenej štruktúry, by mali maximalizovať predajnú cenu dotknutých aktív a záväzkov,

| — | ak je potrebné poskytnúť pomoc určenú na hospodársku činnosť, ktorá sa bude predávať, treba uskutočniť individuálne preskúmanie v súlade so zásadami uvedenými v usmerneniach na záchranu a reštrukturalizáciu. |
| --- | --- |

—

ak je potrebné poskytnúť pomoc určenú na hospodársku činnosť, ktorá sa bude predávať, treba uskutočniť individuálne preskúmanie v súlade so zásadami uvedenými v usmerneniach na záchranu a reštrukturalizáciu.

| 50. | Ak bude uplatnenie týchto kritérií viesť k zisteniu, že bola poskytnutá pomoc kupcom alebo predaným subjektom, zlučiteľnosť tejto pomoci sa bude musieť posúdiť samostatne. |
| --- | --- |

50.

Ak bude uplatnenie týchto kritérií viesť k zisteniu, že bola poskytnutá pomoc kupcom alebo predaným subjektom, zlučiteľnosť tejto pomoci sa bude musieť posúdiť samostatne.

6.   POSKYTNUTIE INÝCH FORIEM POMOCI SÚVISIACICH S LIKVIDITOU

| 51. | Pri riešení akútnych problémov niektorých finančných inštitúcií s likviditou môžu mať členské štáty potrebu doplniť záručné a rekapitalizačné schémy ďalšími formami posilnenia likvidity poskytnutím verejných financií (vrátane prostriedkov z centrálnej banky). Komisia už upresnila, že keď členský štát, resp. centrálna banka nereagujú na bankovú krízu selektívnymi opatreniami v prospech jednotlivých bánk, ale všeobecnými opatreniami, ku ktorým majú prístup všetky porovnateľné trhové subjekty (napr. pôžičky pre celý trh za rovnakých podmienok), tieto všeobecné opatrenia sa často vymykajú pravidlám štátnej pomoci a netreba ich notifikovať Komisii. Komisia napr. zastáva názor, že na činnosť centrálnych bánk súvisiacu s menovou politikou, napr. operácie na voľnom trhu a automatické operácie, sa nevzťahujú pravidlá štátnej pomoci. Pomoc určená špecifickej finančnej inštitúcii takisto nemusí za určitých špecifických okolností predstavovať pomoc. Komisia zastáva názor (16), že poskytnutie prostriedkov centrálnej banky finančnej inštitúcii nemusí predstavovať pomoc v prípade, keď sú splnené viaceré podmienky, napr.:






  — | finančná inštitúcia je v okamihu posilnenia likvidity solventná a posilnenie likvidity nie je súčasťou väčšieho balíka pomoci, |
| --- | --- | --- |

51.

Pri riešení akútnych problémov niektorých finančných inštitúcií s likviditou môžu mať členské štáty potrebu doplniť záručné a rekapitalizačné schémy ďalšími formami posilnenia likvidity poskytnutím verejných financií (vrátane prostriedkov z centrálnej banky). Komisia už upresnila, že keď členský štát, resp. centrálna banka nereagujú na bankovú krízu selektívnymi opatreniami v prospech jednotlivých bánk, ale všeobecnými opatreniami, ku ktorým majú prístup všetky porovnateľné trhové subjekty (napr. pôžičky pre celý trh za rovnakých podmienok), tieto všeobecné opatrenia sa často vymykajú pravidlám štátnej pomoci a netreba ich notifikovať Komisii. Komisia napr. zastáva názor, že na činnosť centrálnych bánk súvisiacu s menovou politikou, napr. operácie na voľnom trhu a automatické operácie, sa nevzťahujú pravidlá štátnej pomoci. Pomoc určená špecifickej finančnej inštitúcii takisto nemusí za určitých špecifických okolností predstavovať pomoc. Komisia zastáva názor (16), že poskytnutie prostriedkov centrálnej banky finančnej inštitúcii nemusí predstavovať pomoc v prípade, keď sú splnené viaceré podmienky, napr.:

—

finančná inštitúcia je v okamihu posilnenia likvidity solventná a posilnenie likvidity nie je súčasťou väčšieho balíka pomoci,

| — | facilita je úplne zabezpečená kolaterálom, na ktorý sa uplatňujú zrážky v závislosti od jeho kvality a trhovej hodnoty, |
| --- | --- |

—

facilita je úplne zabezpečená kolaterálom, na ktorý sa uplatňujú zrážky v závislosti od jeho kvality a trhovej hodnoty,

| — | centrálna banka účtuje príjemcovi sankčné úroky, |
| --- | --- |

—

centrálna banka účtuje príjemcovi sankčné úroky,

| — | opatrenie prijíma centrálna banka z vlastnej iniciatívy a najmä nie je kryté štátnou protizárukou. |
| --- | --- |

—

opatrenie prijíma centrálna banka z vlastnej iniciatívy a najmä nie je kryté štátnou protizárukou.

| 52. | Komisia zastáva názor, že za súčasných mimoriadnych okolností môže byť schéma posilnenia likvidity verejnými financiami (vrátane prostriedkov z centrálnej banky), ak predstavuje pomoc, pokladaná za zlučiteľnú v súlade so zásadami uvedenými v usmerneniach na záchranu a reštrukturalizáciu. Ak sa zabezpečí pravidelné preskúmanie takejto schémy posilnenia likvidity vykonávané každého pol roka (17), schválenie schémy sa môže vzťahovať na obdobie dlhšie ako pol roka a v zásade až do výšky dvoch rokov. Ak by si to vyžadovala kríza na finančných trhoch, schému možno po schválení Komisiou predĺžiť. |
| --- | --- |

52.

Komisia zastáva názor, že za súčasných mimoriadnych okolností môže byť schéma posilnenia likvidity verejnými financiami (vrátane prostriedkov z centrálnej banky), ak predstavuje pomoc, pokladaná za zlučiteľnú v súlade so zásadami uvedenými v usmerneniach na záchranu a reštrukturalizáciu. Ak sa zabezpečí pravidelné preskúmanie takejto schémy posilnenia likvidity vykonávané každého pol roka (17), schválenie schémy sa môže vzťahovať na obdobie dlhšie ako pol roka a v zásade až do výšky dvoch rokov. Ak by si to vyžadovala kríza na finančných trhoch, schému možno po schválení Komisiou predĺžiť.

7.   URÝCHLENÉ VYBAVOVANIE POSUDZOVANIA ŠTÁTNEJ POMOCI

| 53. | Pri uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci na opatrenia uvádzané v tomto oznámení spôsobom zohľadňujúcim podmienky prevládajúce na finančnom trhu by Komisia v spolupráci s členskými štátmi mala zabezpečiť, aby opatrenia dosiahli svoj cieľ a aby súvisiace narušenie hospodárskej súťaže v členských štátoch a medzi nimi bolo obmedzené na minimum. S cieľom uľahčiť túto spoluprácu a poskytnúť členským štátom aj tretím osobám potrebnú právnu istotu, pokiaľ ide o súlad prijatých opatrení so zmluvou (čo je významná súčasť obnovenia dôvery v trhy), je nanajvýš dôležité, aby členské štáty informovali Komisiu o svojich zámeroch a notifikovali úmysly zaviesť príslušné opatrenia čo najskôr, čo najvýstižnejšie a v každom prípade pred vykonaním opatrenia. Komisia urobila potrebné kroky na zabezpečenie urýchleného prijímania rozhodnutí o úplných notifikáciách, v prípade potreby aj do 24 hodín a cez víkend. |
| --- | --- |

53.

Pri uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci na opatrenia uvádzané v tomto oznámení spôsobom zohľadňujúcim podmienky prevládajúce na finančnom trhu by Komisia v spolupráci s členskými štátmi mala zabezpečiť, aby opatrenia dosiahli svoj cieľ a aby súvisiace narušenie hospodárskej súťaže v členských štátoch a medzi nimi bolo obmedzené na minimum. S cieľom uľahčiť túto spoluprácu a poskytnúť členským štátom aj tretím osobám potrebnú právnu istotu, pokiaľ ide o súlad prijatých opatrení so zmluvou (čo je významná súčasť obnovenia dôvery v trhy), je nanajvýš dôležité, aby členské štáty informovali Komisiu o svojich zámeroch a notifikovali úmysly zaviesť príslušné opatrenia čo najskôr, čo najvýstižnejšie a v každom prípade pred vykonaním opatrenia. Komisia urobila potrebné kroky na zabezpečenie urýchleného prijímania rozhodnutí o úplných notifikáciách, v prípade potreby aj do 24 hodín a cez víkend.

---

(1)  V záveroch Rady pre hospodárske a finančné záležitosti sa uvádzajú tieto zásady:

| — | intervencie by mali nasledovať včas a podpora by mala byť v zásade časovo ohraničená, |
| --- | --- |

—

intervencie by mali nasledovať včas a podpora by mala byť v zásade časovo ohraničená,

| — | členské štáty budú ostražito sledovať záujmy daňových poplatníkov, |
| --- | --- |

—

členské štáty budú ostražito sledovať záujmy daňových poplatníkov,

| — | súčasní akcionári by mali niesť dôsledky intervencie, |
| --- | --- |

—

súčasní akcionári by mali niesť dôsledky intervencie,

| — | členské štáty by mali byť v pozícii dosiahnuť zmenu vo vedení finančných inštitúcii, |
| --- | --- |

—

členské štáty by mali byť v pozícii dosiahnuť zmenu vo vedení finančných inštitúcii,

| — | vedúci pracovníci by si nemali ponechať neprimerané výhody – vlády môžu mať inter alia právomoc zasahovať do odmien, |
| --- | --- |

—

vedúci pracovníci by si nemali ponechať neprimerané výhody – vlády môžu mať inter alia právomoc zasahovať do odmien,

| — | je potrebné chrániť legitímne záujmy konkurentov v rámci hospodárskej súťaže, najmä prostredníctvom pravidiel štátnej pomoci, |
| --- | --- |

—

je potrebné chrániť legitímne záujmy konkurentov v rámci hospodárskej súťaže, najmä prostredníctvom pravidiel štátnej pomoci,

| — | treba zabrániť negatívnym vedľajším účinkom. |
| --- | --- |

—

treba zabrániť negatívnym vedľajším účinkom.

(2)  Ú. v. EÚ C 244, 1.10.2004, s. 2.

(3)  V zásade pozri spojené veci T-132/96 a T-143/96, Freistaat Sachsen and Volkswagen AG/Komisia, rozsudok z roku 1999, Zb. s. II-3663, bod 167. Potvrdené rozhodnutím Komisie 98/490/ES vo veci C 47/1996, Crédit Lyonnais, bod 10.1 (Ú. v. ES L 221, 8.8.1998, s. 28), rozhodnutím Komisie 2005/345/ES vo veci C 28/2002, Bankgesellschaft Berlin (Ú. v. EÚ L 116, 4.5.2005, s. 1), bod 153 a nasl., a rozhodnutím Komisie 2008/263/ES vo veci C 50/2006, BAWAG (Ú. v. EÚ L 83, 26.3.2008, s. 7), bod 166. Pozri rozhodnutie Komisie vo veci NN 70/2007, Northern Rock (Ú. v. EÚ C 43, 16.2.2008, s. 1), rozhodnutie Komisie vo veci NN 25/2008, Rescue aid to WestLB (Ú. v. EÚ C 189, 6.7.2008, s. 3), rozhodnutie Komisie vo veci C 9/2008, SachsenLB, zatiaľ neuverejnené.

(4)  Rozumie sa, že konkrétny charakter a načasovanie reštrukturalizácie, ktorú bude treba vykonať, môžu ovplyvniť súčasné otrasy na finančných trhoch.

(5)  Obmedzenie výšky dostupnej záruky, eventuálne v závislosti od veľkosti súvahy príjemcu môže byť v tejto súvislosti tiež prostriedkom na zachovanie proporcionality.

(6)  Ako sú napríklad kryté dlhopisy, dlhy a vklady zaručené vládnymi dlhopismi alebo krytými dlhopismi.

(7)  Toto je neúplný zoznam prostriedkov, ktoré prispievajú k dodržiavaniu cieľa udržať pomoc na minime.

(8)  Napríklad prostredníctvom asociácie súkromných bánk.

(9)  Toto je neúplný zoznam prostriedkov, ktoré prispievajú k dodržiavaniu cieľa zabrániť neprimeranému narušeniu hospodárskej súťaže.

(10)  Zadržanie zisku za účelom zabezpečenia primeranej rekapitalizácie by sa v tejto súvislosti tiež mohlo zvážiť.

(11)  Pričom je potrebné zabezpečiť dostupnosť úverov hospodárskemu sektoru, najmä v prípade recesie.

(12)  Komisia je zásadne toho názoru, že v prípade, keď je nutné poskytnúť platby finančnej inštitúcii, ktorá je príjemcom pomoci, musí po platbe v priebehu šiestich mesiacoch v závislosti od prípadu nasledovať reštrukturalizačný alebo likvidačný plán. Aby sa uľahčila práca členských štátov a Komisie, bude Komisia pripravená preskúmať hromadné notifikácie podobných reštrukturalizačných/likvidačných prípadov. Komisia môže uznať, že nie je potrebné zaslať plán, ak sa notifikácia týka výlučne likvidácie inštitúcie alebo ak je veľkosť inštitúcie zanedbateľná.

(13)  V súlade so zásadami usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu.

(14)  Je možné, že poskytnutie určitého príspevku vopred bude treba nahradiť ustanoveniami umožňujúcimi poskytnutie dodatočných príspevkov v neskoršom štádiu.

(15)  S cieľom uľahčiť členským štátom aj Komisii prácu, Komisia bude pripravená skúmať hromadné notifikácie viacerých podobných prípadov reštrukturalizácie. Komisia môže takisto usúdiť, že nie je potrebné predkladať plán týkajúci sa čistej likvidácie inštitúcie alebo v prípade, keď je rozsah zvyšnej hospodárskej činnosti inštitúcie zanedbateľný.

(16)  Pozri napr. Northern Rock (Ú. v. EÚ C 43, 16.2.2008, s. 1).

(17)  Na toto preskúmanie sa vzťahujú zásady vymedzené v bode 24.

---

| 25.10.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 270/15 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 270/15

---

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii

(Prípad COMP/M.5154 – CASC JV)

(Text s významom pre EHP)

(2008/C 270/03)

Dňa 14. augusta 2008 sa Komisia rozhodla neoponovať voči vyššie spomínanej oznámenej koncentrácii a vyhlásiť ju za kompatibilnú so spoločným trhom. Toto rozhodnutie je založené na článku 6 odsek 1 písmeno b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004. Úplný text rozhodnutia je dostupný iba v angličtine a bude dostupný verejnosti po tom, ako budú odstránené akékoľvek obchodné tajomstvá, ktoré by mohol obsahovať. Prístupný bude na:

| — | webovej stránke Europa competition (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti pomoci na lokalizáciu individuálnych rozhodnutí o fúziách, vrátane názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov, |
| --- | --- |

—

webovej stránke Europa competition (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti pomoci na lokalizáciu individuálnych rozhodnutí o fúziách, vrátane názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov,

| — | v elektronickej forme na webovej stránke EUR-Lex pod číslom dokumentu 32008M5154. EUR-Lex je počítačový dokumentačný systém práva Európskeho spoločenstva (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronickej forme na webovej stránke EUR-Lex pod číslom dokumentu 32008M5154. EUR-Lex je počítačový dokumentačný systém práva Európskeho spoločenstva (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 25.10.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 270/15 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 270/15

---

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii

(Prípad COMP/M.5169 – Galp Energia España/Agip España)

(Text s významom pre EHP)

(2008/C 270/04)

Dňa 9. septembra 2008 sa Komisia rozhodla neoponovať voči vyššie spomínanej oznámenej koncentrácii a vyhlásiť ju za kompatibilnú so spoločným trhom. Toto rozhodnutie je založené na článku 6 odsek 1 písmeno b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004. Úplný text rozhodnutia je dostupný iba v angličtine a bude dostupný verejnosti po tom, ako budú odstránené akékoľvek obchodné tajomstvá, ktoré by mohol obsahovať. Prístupný bude na:

| — | webovej stránke Europa competition (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti pomoci na lokalizáciu individuálnych rozhodnutí o fúziách, vrátane názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov, |
| --- | --- |

—

webovej stránke Europa competition (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti pomoci na lokalizáciu individuálnych rozhodnutí o fúziách, vrátane názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov,

| — | v elektronickej forme na webovej stránke EUR-Lex pod číslom dokumentu 32008M5169. EUR-Lex je počítačový dokumentačný systém práva Európskeho spoločenstva (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronickej forme na webovej stránke EUR-Lex pod číslom dokumentu 32008M5169. EUR-Lex je počítačový dokumentačný systém práva Európskeho spoločenstva (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 25.10.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 270/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 270/16

---

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii

(Prípad COMP/M.5201 – Total Produce/Haluco/JV)

(Text s významom pre EHP)

(2008/C 270/05)

Dňa 11. augusta 2008 sa Komisia rozhodla neoponovať voči vyššie spomínanej oznámenej koncentrácii a vyhlásiť ju za kompatibilnú so spoločným trhom. Toto rozhodnutie je založené na článku 6 odsek 1 písmeno b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004. Úplný text rozhodnutia je dostupný iba v angličtine a bude dostupný verejnosti po tom, ako budú odstránené akékoľvek obchodné tajomstvá, ktoré by mohol obsahovať. Prístupný bude na:

| — | webovej stránke Europa competition (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti pomoci na lokalizáciu individuálnych rozhodnutí o fúziách, vrátane názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov, |
| --- | --- |

—

webovej stránke Europa competition (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti pomoci na lokalizáciu individuálnych rozhodnutí o fúziách, vrátane názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov,

| — | v elektronickej forme na webovej stránke EUR-Lex pod číslom dokumentu 32008M5201. EUR-Lex je počítačový dokumentačný systém práva Európskeho spoločenstva (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronickej forme na webovej stránke EUR-Lex pod číslom dokumentu 32008M5201. EUR-Lex je počítačový dokumentačný systém práva Európskeho spoločenstva (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 25.10.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 270/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 270/16

---

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii

(Prípad COMP/M.5321 – LAHC/Barclays Life)

(Text s významom pre EHP)

(2008/C 270/06)

Dňa 15. októbra 2008 sa Komisia rozhodla neoponovať voči vyššie spomínanej oznámenej koncentrácii a vyhlásiť ju za kompatibilnú so spoločným trhom. Toto rozhodnutie je založené na článku 6 odsek 1 písmeno b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004. Úplný text rozhodnutia je dostupný iba v angličtine a bude dostupný verejnosti po tom, ako budú odstránené akékoľvek obchodné tajomstvá, ktoré by mohol obsahovať. Prístupný bude na:

| — | webovej stránke Europa competition (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti pomoci na lokalizáciu individuálnych rozhodnutí o fúziách, vrátane názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov, |
| --- | --- |

—

webovej stránke Europa competition (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti pomoci na lokalizáciu individuálnych rozhodnutí o fúziách, vrátane názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov,

| — | v elektronickej forme na webovej stránke EUR-Lex pod číslom dokumentu 32008M5321. EUR-Lex je počítačový dokumentačný systém práva Európskeho spoločenstva (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronickej forme na webovej stránke EUR-Lex pod číslom dokumentu 32008M5321. EUR-Lex je počítačový dokumentačný systém práva Európskeho spoločenstva (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Komisia

| 25.10.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 270/17 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 270/17

---

Výmenný kurz eura (1)

24. októbra 2008

(2008/C 270/07)

1 euro=

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,2596 |
| JPY | Japonský jen | 117,4 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4565 |
| GBP | Britská libra | 0,8061 |
| SEK | Švédska koruna | 9,9815 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,4566 |
| ISK | Islandská koruna | 305 |
| NOK | Nórska koruna | 8,8 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | Česká koruna | 24,995 |
| EEK | Estónska koruna | 15,6466 |
| HUF | Maďarský forint | 277 |
| LTL | Litovský litas | 3,4528 |
| LVL | Lotyšský lats | 0,7097 |
| PLN | Poľský zlotý | 3,8675 |
| RON | Rumunský lei | 3,675 |
| SKK | Slovenská koruna | 30,505 |
| TRY | Turecká líra | 2,1434 |
| AUD | Austrálsky dolár | 2,0506 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,5994 |
| HKD | Hongkongský dolár | 9,7632 |
| NZD | Novozélandský dolár | 2,2829 |
| SGD | Singapurský dolár | 1,9011 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 833,98 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 14,01 |
| CNY | Čínsky juan | 8,6198 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,2377 |
| IDR | Indonézska rupia | 12 864,29 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,5106 |
| PHP | Filipínske peso | 61,49 |
| RUB | Ruský rubeľ | 34,3035 |
| THB | Thajský baht | 43,702 |
| BRL | Brazílsky real | 2,9916 |
| MXN | Mexické peso | 17,4455 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,2596

JPY

Japonský jen

117,4

DKK

Dánska koruna

7,4565

GBP

Britská libra

0,8061

SEK

Švédska koruna

9,9815

CHF

Švajčiarsky frank

1,4566

ISK

Islandská koruna

305

NOK

Nórska koruna

8,8

BGN

Bulharský lev

1,9558

CZK

Česká koruna

24,995

EEK

Estónska koruna

15,6466

HUF

Maďarský forint

277

LTL

Litovský litas

3,4528

LVL

Lotyšský lats

0,7097

PLN

Poľský zlotý

3,8675

RON

Rumunský lei

3,675

SKK

Slovenská koruna

30,505

TRY

Turecká líra

2,1434

AUD

Austrálsky dolár

2,0506

CAD

Kanadský dolár

1,5994

HKD

Hongkongský dolár

9,7632

NZD

Novozélandský dolár

2,2829

SGD

Singapurský dolár

1,9011

KRW

Juhokórejský won

1 833,98

ZAR

Juhoafrický rand

14,01

CNY

Čínsky juan

8,6198

HRK

Chorvátska kuna

7,2377

IDR

Indonézska rupia

12 864,29

MYR

Malajzijský ringgit

4,5106

PHP

Filipínske peso

61,49

RUB

Ruský rubeľ

34,3035

THB

Thajský baht

43,702

BRL

Brazílsky real

2,9916

MXN

Mexické peso

17,4455

---

(1)

Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV

| 25.10.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 270/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 270/18

---

Informácie oznámené členskými štátmi o štátnej pomoci poskytnutej v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 70/2001 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na štátnu pomoc malým a stredným podnikom

(Text s významom pre EHP)

(2008/C 270/08)

| Číslo pomoci | XS 198/08 |
| --- | --- |
| Členský štát | Nemecko |
| Región | — |
| Názov schémy štátnej pomoci alebo názov spoločnosti prijímajúcej individuálnu pomoc | Unternehmerkapital — KfW Kapital für Arbeit und Investitionen (KMU-Fenster der Fremdkapitaltranche) |
| Právny základ | KfW-Gesetz, Merkblatt zum KfW-Unternehmerkapital- KfW Kapital für Arbeit und Investitionen (Anlage 1) |
| Druh opatrenia | Schéma pomoci |
| Rozpočet | Ročné plánované výdavky: 162 mil. EUR |
| Maximálna intenzita pomoci | V súlade s článkom 4 ods. 2 až 6 a článkom 5 nariadenia |
| Dátum implementácie | 1. 7. 2008 |
| Trvanie | Neobmedzené |
| Účel | Malé a stredné podniky |
| Sektory hospodárstva | Všetky sektory oprávnené na pomoc pre MSP |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | KfW-Bankengruppe |
| Palmengartenstraße 5-9 |
| D-60325 Frankfurt |

Číslo pomoci

XS 198/08

Členský štát

Nemecko

Región

—

Názov schémy štátnej pomoci alebo názov spoločnosti prijímajúcej individuálnu pomoc

Unternehmerkapital — KfW Kapital für Arbeit und Investitionen (KMU-Fenster der Fremdkapitaltranche)

Právny základ

KfW-Gesetz, Merkblatt zum KfW-Unternehmerkapital- KfW Kapital für Arbeit und Investitionen (Anlage 1)

Druh opatrenia

Schéma pomoci

Rozpočet

Ročné plánované výdavky: 162 mil. EUR

Maximálna intenzita pomoci

V súlade s článkom 4 ods. 2 až 6 a článkom 5 nariadenia

Dátum implementácie

1. 7. 2008

Trvanie

Neobmedzené

Účel

Malé a stredné podniky

Sektory hospodárstva

Všetky sektory oprávnené na pomoc pre MSP

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

KfW-Bankengruppe

Palmengartenstraße 5-9

D-60325 Frankfurt

| Číslo pomoci | XS 227/08 |
| --- | --- |
| Členský štát | Španielsko |
| Región | La Rioja |
| Názov schémy štátnej pomoci alebo názov spoločnosti prijímajúcej individuálnu pomoc | Bases Reguladoras de la concesión de subvenciones destinadas a la bonificación de intereses de préstamos y contratos de arrendamiento financiero para financiar inversiones empresariales realizadas por pequeñas y medianas empresas |
| Právny základ | Orden 13/2008, de 3 de junio de 2008 de la Consejería de Industria, Innovación y Empleo, por la que se aprueban las bases reguladoras de la concesión de subvenciones por la Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja destinadas a la bonificación de intereses de préstamos y contratos de arrendamiento financiero para financiar inversiones empresariales realizadas por pequeñas y medianas empresas, en régimen de concurrencia competitiva. (B.O.R. no 75/2008, de 7 de junio) |
| Druh opatrenia | Schéma pomoci |
| Rozpočet | Ročné plánované výdavky: 0,8 mil. EUR |
| Maximálna intenzita pomoci | V súlade s článkom 4 ods. 2 až 6 a článkom 5 nariadenia |
| Dátum implementácie | 7. 6. 2008 |
| Trvanie | 31. 12. 2013 |
| Účel | Malé a stredné podniky |
| Sektory hospodárstva | Všetky sektory oprávnené na pomoc pre MSP |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja |
| C/Muro de la Mata 13-14 |
| E-26071 Logroño (La Rioja) |
| Dirección Internet publicación régimen de ayuda: |
| http://www.larioja.org/npRioja/default/defaultpage.jsp?idtab=449883 |

Číslo pomoci

XS 227/08

Členský štát

Španielsko

Región

La Rioja

Názov schémy štátnej pomoci alebo názov spoločnosti prijímajúcej individuálnu pomoc

Bases Reguladoras de la concesión de subvenciones destinadas a la bonificación de intereses de préstamos y contratos de arrendamiento financiero para financiar inversiones empresariales realizadas por pequeñas y medianas empresas

Právny základ

Orden 13/2008, de 3 de junio de 2008 de la Consejería de Industria, Innovación y Empleo, por la que se aprueban las bases reguladoras de la concesión de subvenciones por la Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja destinadas a la bonificación de intereses de préstamos y contratos de arrendamiento financiero para financiar inversiones empresariales realizadas por pequeñas y medianas empresas, en régimen de concurrencia competitiva. (B.O.R. no 75/2008, de 7 de junio)

Druh opatrenia

Schéma pomoci

Rozpočet

Ročné plánované výdavky: 0,8 mil. EUR

Maximálna intenzita pomoci

V súlade s článkom 4 ods. 2 až 6 a článkom 5 nariadenia

Dátum implementácie

7. 6. 2008

Trvanie

31. 12. 2013

Účel

Malé a stredné podniky

Sektory hospodárstva

Všetky sektory oprávnené na pomoc pre MSP

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja

C/Muro de la Mata 13-14

E-26071 Logroño (La Rioja)

Dirección Internet publicación régimen de ayuda:

http://www.larioja.org/npRioja/default/defaultpage.jsp?idtab=449883

---

| 25.10.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 270/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 270/20

---

Informácie oznámené členskými štátmi o štátnej pomoci poskytnutej v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 70/2001 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na štátnu pomoc malým a stredným podnikom

(Text s významom pre EHP)

(2008/C 270/09)

| Číslo pomoci | XS 111/08 |
| --- | --- |
| Členský štát | Rakúsko |
| Región | — |
| Názov schémy štátnej pomoci alebo názov spoločnosti prijímajúcej individuálnu pomoc | proVISION_Vorsorge für Natur und Gesellschaft: zweite Ausschreibung |
| Právny základ | Forschungsprogramm proVISION_Vorsorge für Natur und Gesellschaft: zweite Ausschreibung |
| Druh opatrenia | Schéma pomoci |
| Rozpočet | Ročné plánované výdavky: 2,7 mil. EUR |
| Maximálna intenzita pomoci | V súlade s článkom 4 ods. 2 až 6 a článkom 5 nariadenia |
| Dátum implementácie | 5. 2008 |
| Trvanie | 30. 6. 2008 |
| Účel | Malé a stredné podniky |
| Sektory hospodárstva | Iné služby |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | Bundesministerium für Wissenschaft und Forschung |
| Minoritenplatz 5 |
| A-1014 Wien |

Číslo pomoci

XS 111/08

Členský štát

Rakúsko

Región

—

Názov schémy štátnej pomoci alebo názov spoločnosti prijímajúcej individuálnu pomoc

proVISION_Vorsorge für Natur und Gesellschaft: zweite Ausschreibung

Právny základ

Forschungsprogramm proVISION_Vorsorge für Natur und Gesellschaft: zweite Ausschreibung

Druh opatrenia

Schéma pomoci

Rozpočet

Ročné plánované výdavky: 2,7 mil. EUR

Maximálna intenzita pomoci

V súlade s článkom 4 ods. 2 až 6 a článkom 5 nariadenia

Dátum implementácie

5. 2008

Trvanie

30. 6. 2008

Účel

Malé a stredné podniky

Sektory hospodárstva

Iné služby

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

Bundesministerium für Wissenschaft und Forschung

Minoritenplatz 5

A-1014 Wien

| Číslo pomoci | XS 184/08 |
| --- | --- |
| Členský štát | Taliansko |
| Región | Lazio |
| Názov schémy štátnej pomoci alebo názov spoločnosti prijímajúcej individuálnu pomoc | Aiuti alle piccole e medie imprese per la ricerca industriale e lo sviluppo precompetitivo nell'ambito del Distretto Tecnologico delle Bioscienze |
| Právny základ | Delibera CIPE 27.5.2005, n. 35






  — | Deliberazione Giunta Regionale 21.3.2008, n. 193 «Approvazione dello schema del II Accordo integrativo dell'Accordo di Programma Quadro Ricerca, Innovazione tecnologica, Reti Telematiche — Stralcio APQ6 Costituzione di un Distretto Tecnologico delle Bioscienze ...» |

Číslo pomoci

XS 184/08

Členský štát

Taliansko

Región

Lazio

Názov schémy štátnej pomoci alebo názov spoločnosti prijímajúcej individuálnu pomoc

Aiuti alle piccole e medie imprese per la ricerca industriale e lo sviluppo precompetitivo nell'ambito del Distretto Tecnologico delle Bioscienze

Právny základ

Delibera CIPE 27.5.2005, n. 35

—

Deliberazione Giunta Regionale 21.3.2008, n. 193 «Approvazione dello schema del II Accordo integrativo dell'Accordo di Programma Quadro Ricerca, Innovazione tecnologica, Reti Telematiche — Stralcio APQ6 Costituzione di un Distretto Tecnologico delle Bioscienze ...»

| — | Determinazione del Direttore del Dipartimento Economico e Occupazionale, n. 1101 del 20 maggio 2008, pubblicata sul BURL del 28.5.2008 |
| --- | --- |

—

Determinazione del Direttore del Dipartimento Economico e Occupazionale, n. 1101 del 20 maggio 2008, pubblicata sul BURL del 28.5.2008

Druh opatrenia

Schéma pomoci

Rozpočet

Ročné plánované výdavky: 10 mil. EUR

Maximálna intenzita pomoci

V súlade s článkom 4 ods. 2 až 6 a článkom 5 nariadenia

Dátum implementácie

25. 5. 2008

Trvanie

31. 12. 2008

Účel

Malé a stredné podniky

Sektory hospodárstva

Výskum a experimentálny vývoj v oblasti biotechnológie

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

| Regione Lazio — Direzione Regionale Sviluppo economico, Ricerca, Innovazione e Turismo |
| --- |
| Via Rosa Raimondi Garibaldi, 7 |
| I-00145 Roma |

Regione Lazio — Direzione Regionale Sviluppo economico, Ricerca, Innovazione e Turismo

Via Rosa Raimondi Garibaldi, 7

I-00145 Roma

| Číslo pomoci | XS 200/08 |
| --- | --- |
| Členský štát | Rakúsko |
| Región | Vorarlberg |
| Názov schémy štátnej pomoci alebo názov spoločnosti prijímajúcej individuálnu pomoc | Interreg IV Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein | Aktionsfeld 1.1: Regionale Wettbewerbsfähigkeit und Innovation |

Číslo pomoci

XS 200/08

Členský štát

Rakúsko

Región

Vorarlberg

Názov schémy štátnej pomoci alebo názov spoločnosti prijímajúcej individuálnu pomoc

Interreg IV Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein

Aktionsfeld 1.1: Regionale Wettbewerbsfähigkeit und Innovation

| | Aktionsfeld 1.2: Förderung von Innovation und Wissenstransfer |
| --- | --- |

Aktionsfeld 1.2: Förderung von Innovation und Wissenstransfer

| | Aktionsfeld 3: Förderung des Humankapitals und der Grenzüberschreitenden Mobilität |
| --- | --- |

Aktionsfeld 3: Förderung des Humankapitals und der Grenzüberschreitenden Mobilität

| | Aktionsfeld 2.1: Förderung der Standortattraktiviät |
| --- | --- |

Aktionsfeld 2.1: Förderung der Standortattraktiviät

Právny základ

Interreg IV Programm Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein

Druh opatrenia

Schéma pomoci

Rozpočet

Ročné plánované výdavky: 2 mil. EUR

Maximálna intenzita pomoci

V súlade s článkom 4 ods. 2 až 6 a článkom 5 nariadenia

Dátum implementácie

1. 7. 2008

Trvanie

31. 12. 2008

Účel

Malé a stredné podniky

Sektory hospodárstva

Všetky sektory oprávnené na pomoc pre MSP

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

| Land Vorarlberg im Auftrag der Programmpartner |
| --- |
| Landhaus/Römerstr. 15 |
| A-6900 Bregenz |

Land Vorarlberg im Auftrag der Programmpartner

Landhaus/Römerstr. 15

A-6900 Bregenz

---

| 25.10.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 270/22 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 270/22

---

Informácie oznámené členskými štátmi o štátnej pomoci poskytnutej v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 2204/2002 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES o štátnej pomoci pre zamestnanosť

(Text s významom pre EHP)

(2008/C 270/10)

| Číslo pomoci | XE 25/08 |
| --- | --- |
| Členský štát | Lotyšsko |
| Región | — |
| Názov schémy štátnej pomoci | Atbalstītās nodarbinātības pasākumi mērķgrupu bezdarbniekiem |
| Právny základ | Latvijas Republikas Ministru kabineta 2008. gada 8. aprīļa noteikumi Nr. 258 “Noteikumi par darbības programmas “Cilvēkresursi un nodarbinātība” papildinājuma apakšaktivitāti “Atbalstītās nodarbinātības pasākumi mērķgrupu bezdarbniekiem”” |
| Rozpočet | Ročné plánované výdavky: 0,54 mil. LVL |
| Maximálna intenzita pomoci | V súlade s článkom 4 ods. 2 až 5 a článkami 5 a 6 nariadenia |
| Dátum implementácie | 1. 8. 2008 |
| Trvanie schémy štátnej pomoci | 30. 12. 2013 |
| Účel | Zamestnanosť |
| Sektory hospodárstva | Všetky sektory Spoločenstva (1) oprávnené na pomoc pre zamestnanosť |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | Nodarbinātības valsts aģentūra |
| K. Valdemāra iela 38k-1 |
| LV-1010 Rīga |

Číslo pomoci

XE 25/08

Členský štát

Lotyšsko

Región

—

Názov schémy štátnej pomoci

Atbalstītās nodarbinātības pasākumi mērķgrupu bezdarbniekiem

Právny základ

Latvijas Republikas Ministru kabineta 2008. gada 8. aprīļa noteikumi Nr. 258 “Noteikumi par darbības programmas “Cilvēkresursi un nodarbinātība” papildinājuma apakšaktivitāti “Atbalstītās nodarbinātības pasākumi mērķgrupu bezdarbniekiem””

Rozpočet

Ročné plánované výdavky: 0,54 mil. LVL

Maximálna intenzita pomoci

V súlade s článkom 4 ods. 2 až 5 a článkami 5 a 6 nariadenia

Dátum implementácie

1. 8. 2008

Trvanie schémy štátnej pomoci

30. 12. 2013

Účel

Zamestnanosť

Sektory hospodárstva

Všetky sektory Spoločenstva (1) oprávnené na pomoc pre zamestnanosť

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

Nodarbinātības valsts aģentūra

K. Valdemāra iela 38k-1

LV-1010 Rīga

| Číslo pomoci | XE 34/08 |
| --- | --- |
| Členský štát | Rakúsko |
| Región | Vorarlberg |
| Názov schémy štátnej pomoci | Interreg IV Programm Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein; Interreg IV Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein | Aktionsfeld 1.1: Regionale Wettbewerbsfähigkeit und Innovation |

Číslo pomoci

XE 34/08

Členský štát

Rakúsko

Región

Vorarlberg

Názov schémy štátnej pomoci

Interreg IV Programm Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein; Interreg IV Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein

Aktionsfeld 1.1: Regionale Wettbewerbsfähigkeit und Innovation

| | Aktionsfeld 1.2: Förderung von Innovation und Wissenstransfer |
| --- | --- |

Aktionsfeld 1.2: Förderung von Innovation und Wissenstransfer

| | Aktionsfeld 1.3: Förderung des Humankapitals und der Grenzüberschreitenden Mobilität |
| --- | --- |

Aktionsfeld 1.3: Förderung des Humankapitals und der Grenzüberschreitenden Mobilität

| | Aktionsfeld 2.1: Förderung der Standortattraktiviät |
| --- | --- |

Aktionsfeld 2.1: Förderung der Standortattraktiviät

Právny základ

Interreg IV Programm Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein

Rozpočet

Ročné plánované výdavky: 2 mil. EUR

Maximálna intenzita pomoci

V súlade s článkom 4 ods. 2 až 5 a článkami 5 a 6 nariadenia

Dátum implementácie

1. 7. 2008

Trvanie schémy štátnej pomoci

31. 12. 2008

Účel

Článok 4: Vytváranie pracovných miest; Článok 5: Prijímanie znevýhodnených a zdravotne postihnutých pracovníkov

Sektory hospodárstva

Všetky sektory Spoločenstva (2) oprávnené na pomoc pre zamestnanosť

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

| Land Vorarlberg im Auftrag der Programmpartner |
| --- |
| Landhaus/Römerstraße 15 |
| A-6900 Bregenz |

Land Vorarlberg im Auftrag der Programmpartner

Landhaus/Römerstraße 15

A-6900 Bregenz

---

(1)  S výnimkou lodiarskeho priemyslu a iných sektorov, ktoré sa riadia osobitnými pravidlami v nariadeniach a smerniciach, ktoré upravujú všetku štátnu pomoc v sektore.

(2)  S výnimkou lodiarskeho priemyslu a iných sektorov, ktoré sa riadia osobitnými pravidlami v nariadeniach a smerniciach, ktoré upravujú všetku štátnu pomoc v sektore.

---

| 25.10.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 270/24 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 270/24

---

Informácie oznámené členskými štátmi o štátnej pomoci poskytnutej v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 1628/2006 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na národnú regionálnu investičnú pomoc

(Text s významom pre EHP)

(2008/C 270/11)

| Číslo pomoci | XR 78/08 |
| --- | --- |
| Členský štát | Taliansko |
| Región | Sardegna |
| Názov schémy štátnej pomoci alebo názov podniku prijímajúceho doplnok pomoci poskytovanej ad hoc | Contratto di investimento per le PMI operanti nei settori dell'industria, dell'artigianato e dei servizi |
| Právny základ | Legge regionale n. 7/2005 «Disposizioni per la formazione del bilancio annuale e pluriennale della Regione», articolo 11 e s.m.i.;
  Direttive di attuazione approvate con Deliberazione della Giunta Regionale n. 20/16 del 1.4.2008«Strumenti di incentivazione ai sensi dell'articolo 11 della L. R. n. 7/2005» e s.m.i., articoli 6-9 |
| Druh opatrenia | Schéma pomoci |
| Ročné plánované výdavky | 17,5 mil. EUR |
| Maximálna intenzita pomoci | 25 % |
| V súlade s článkom 4 nariadenia |
| Dátum implementácie | 1. 4. 2008 |
| Trvanie | 31. 12. 2013 |
| Sektory hospodárstva | Všetky sektory oprávnené na regionálnu investičnú pomoc |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | Regione Autonoma della Sardegna |
| Assessorato alla Programmazione, Bilancio, Credito e Assetto del territorio |
| Centro Regionale di Programmazione |
| Viale Mameli 88 |
| I-09100 Cagliari |

Číslo pomoci

XR 78/08

Členský štát

Taliansko

Región

Sardegna

Názov schémy štátnej pomoci alebo názov podniku prijímajúceho doplnok pomoci poskytovanej ad hoc

Contratto di investimento per le PMI operanti nei settori dell'industria, dell'artigianato e dei servizi

Právny základ

Legge regionale n. 7/2005 «Disposizioni per la formazione del bilancio annuale e pluriennale della Regione», articolo 11 e s.m.i.;

Direttive di attuazione approvate con Deliberazione della Giunta Regionale n. 20/16 del 1.4.2008«Strumenti di incentivazione ai sensi dell'articolo 11 della L. R. n. 7/2005» e s.m.i., articoli 6-9

Druh opatrenia

Schéma pomoci

Ročné plánované výdavky

17,5 mil. EUR

Maximálna intenzita pomoci

25 %

V súlade s článkom 4 nariadenia

Dátum implementácie

1. 4. 2008

Trvanie

31. 12. 2013

Sektory hospodárstva

Všetky sektory oprávnené na regionálnu investičnú pomoc

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato alla Programmazione, Bilancio, Credito e Assetto del territorio

Centro Regionale di Programmazione

Viale Mameli 88

I-09100 Cagliari

Internetová adresa, na ktorej je schéma štátnej pomoci uverejnená

http://www.regione.sardegna.it

http://www.regione.sardegna.it/j/v/66?v=9&c=27&c1=&n=10&s=1&mese=200804&p=10

Ďalšie informácie

—

| Číslo pomoci | XR 100/08 |
| --- | --- |
| Členský štát | Taliansko |
| Región | Campania |
| Názov schémy štátnej pomoci alebo názov podniku prijímajúceho doplnok pomoci poskytovanej ad hoc | Contratto di programma regionale |
| Právny základ | Legge regionale 12/07, regolamento n. 4/2007, Disciplinare articoli 11 e 12, Delibera Giunta Regionale n. 514 del 21 marzo 2008, Decreto dirigenziale n. 217 del 17 aprile 2008 |
| Druh opatrenia | Schéma pomoci |
| Ročné plánované výdavky | 49,3 mil. EUR |
| Maximálna intenzita pomoci | 30 % |
| V súlade s článkom 4 nariadenia |
| Dátum implementácie | 19. 6. 2008 |
| Trvanie | 31. 12. 2013 |
| Sektory hospodárstva | Pomoc obmedzená na špecifické sektory |
| NACE: D, G, H, I 63.3, K74 |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | Regione Campania
  AGC 12 Sviluppo Economico






  1) | Settore Programmazione delle Politiche per lo Sviluppo Economico |

Číslo pomoci

XR 100/08

Členský štát

Taliansko

Región

Campania

Názov schémy štátnej pomoci alebo názov podniku prijímajúceho doplnok pomoci poskytovanej ad hoc

Contratto di programma regionale

Právny základ

Legge regionale 12/07, regolamento n. 4/2007, Disciplinare articoli 11 e 12, Delibera Giunta Regionale n. 514 del 21 marzo 2008, Decreto dirigenziale n. 217 del 17 aprile 2008

Druh opatrenia

Schéma pomoci

Ročné plánované výdavky

49,3 mil. EUR

Maximálna intenzita pomoci

30 %

V súlade s článkom 4 nariadenia

Dátum implementácie

19. 6. 2008

Trvanie

31. 12. 2013

Sektory hospodárstva

Pomoc obmedzená na špecifické sektory

NACE: D, G, H, I 63.3, K74

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

Regione Campania

AGC 12 Sviluppo Economico

1)

Settore Programmazione delle Politiche per lo Sviluppo Economico

| 2) | Settore Aiuti alle imprese e sviluppo insediamenti produttivi |
| --- | --- |

2)

Settore Aiuti alle imprese e sviluppo insediamenti produttivi

| 3) | Settore Regolazione dei Mercati |
| --- | --- |

3)

Settore Regolazione dei Mercati

AGC 13 Turismo e Beni Culturali

| 4) | Settore Strutture Ricettive ed Infrastrutture Turistiche |
| --- | --- |
| Centro Direzionale Isola A/6 |
| I-80143 Napoli |

4)

Settore Strutture Ricettive ed Infrastrutture Turistiche

Centro Direzionale Isola A/6

I-80143 Napoli

Internetová adresa, na ktorej je schéma štátnej pomoci uverejnená

http://www.economiacampania.net/index001.php?part=articolo&ida=345

Ďalšie informácie

—

---

V Oznamy

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA SPOLOČNEJ OBCHODNEJ POLITIKY

Komisia

| 25.10.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 270/26 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 270/26

---

Oznámenie o začatí preskúmania pred uplynutím platnosti antidumpingových opatrení uplatniteľných na dovoz etanolamínov s pôvodom v Spojených štátoch amerických

(2008/C 270/12)

Po uverejnení oznámenia o nastávajúcom uplynutí platnosti (1) platných antidumpingových opatrení na dovoz etanolamínov s pôvodom v Spojených štátoch amerických (ďalej len „príslušná krajina“) bola Komisii doručená žiadosť o preskúmanie podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 384/96 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (2) (ďalej len „základné nariadenie“).

1.   Žiadosť o preskúmanie

Žiadosť podali 25. júla 2008 výrobcovia zo Spoločenstva BASF SE/AG, INEOS Oxide Ltd, Sasol Germany GmbH, Akzo Nobel Functional Chemicals AB (ďalej len „žiadatelia“), ktorí predstavujú podstatnú časť, v tomto prípade viac ako 50 %, celkovej výroby etanolamínov v Spoločenstve.

2.   Výrobok

Výrobkom, ktorý je predmetom preskúmania, sú etanolamíny s pôvodom v Spojených štátoch amerických (ďalej len „príslušný výrobok“), ktoré sú v súčasnosti zaradené pod kódy KN ex 2922 11 00, ex 2922 12 00 a 2922 13 10. Tieto kódy KN sa uvádzajú len pre informáciu.

3.   Existujúce opatrenia

Opatrením platným v súčasnosti je konečné antidumpingové clo uložené nariadením Rady (ES) č. 1583/2006 (3).

4.   Dôvody preskúmania

Žiadosť sa odôvodňuje tým, že uplynutie platnosti opatrení by pravdepodobne viedlo k pokračovaniu alebo opakovanému výskytu dumpingu a ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Spoločenstva.

Tvrdenie o pokračovaní dumpingu sa zakladá na porovnaní normálnej hodnoty stanovenej na základe domácich cien s vývoznými cenami príslušného výrobku do Spoločenstva.

Dumpingové rozpätie vypočítané na tomto základe je značné.

Žiadateľ ďalej tvrdí, že ďalšia ujma spôsobená dumpingom je pravdepodobná. V tejto súvislosti žiadateľ predkladá dôkazy o tom, že v prípade uplynutia platnosti opatrení by pravdepodobne došlo k zvýšeniu súčasnej úrovne dovozu príslušného výrobku v dôsledku nedávnych investícií do výrobnej kapacity v príslušnej krajine.

Takisto sa tvrdí, že dovoz príslušného výrobku pravdepodobne vzrastie v dôsledku opatrení zavedených na iných tradičných trhoch ako je trh EÚ (t. j. Ázia, Južná Amerika). To všetko by mohlo viesť k presmerovaniu vývozu z iných tretích krajín do Spoločenstva.

Žiadateľ okrem toho tvrdí, že k zlepšeniu situácie, pokiaľ ide o ujmu, došlo najmä vďaka existencii opatrení a že pokiaľ by ich platnosť uplynula, mal by akýkoľvek opätovný výskyt značného objemu dovozu za dumpingové ceny z príslušnej krajiny pravdepodobne za následok opätovný výskyt ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Spoločenstva.

5.   Postup

Keďže Komisia po porade s poradným výborom stanovila, že existujú dostatočné dôkazy na začatie preskúmania pred uplynutím platnosti, začína týmto preskúmanie v súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia.

5.1.   Postup na určenie pravdepodobnosti dumpingu a ujmy

Prešetrovaním sa stanoví, či je alebo nie je pravdepodobné, že uplynutie platnosti opatrení povedie k pokračovaniu alebo opätovnému výskytu dumpingu a ujmy.

a)   Dotazníky

Komisia s cieľom získať informácie, ktoré považuje za nevyhnutné na svoje prešetrovanie, pošle dotazníky subjektom výrobného odvetvia Spoločenstva a všetkým združeniam výrobcov zo Spoločenstva, vývozcom/výrobcom v Spojených štátoch amerických, všetkým združeniam vývozcov/výrobcov, dovozcom a všetkým známym združeniam dovozcov a orgánom príslušnej vyvážajúcej krajiny.

b)   Zber informácií a vypočutia

Všetky zainteresované strany sa týmto vyzývajú, aby oznámili svoje stanoviská, predložili iné informácie ako vyplnené dotazníky a poskytli podporné dôkazy. Tieto informácie musia byť spolu s podpornými dôkazmi doručené Komisii v lehote stanovenej v ods. 6 písm. b).

Komisia okrem toho môže vypočuť zainteresované strany, ak predložia žiadosť, ktorou preukážu, že existujú konkrétne dôvody, pre ktoré by mali byť vypočuté. Táto žiadosť sa musí predložiť v rámci lehoty stanovenej v bode 6 písm. c).

5.2.   Postup posúdenia záujmu Spoločenstva

V súlade s článkom 21 základného nariadenia a v prípade, že sa potvrdí pravdepodobnosť pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu a ujmy, určí sa, či by zachovanie antidumpingových opatrení nebolo v rozpore so záujmom Spoločenstva. Z tohto dôvodu môže Komisia zaslať dotazníky známym subjektom výrobného odvetvia Spoločenstva, dovozcom, ich zastupujúcim združeniam, zástupcom používateľov a organizáciám zastupujúcim spotrebiteľov. Ak tieto strany vrátane tých, ktoré nie sú Komisii známe, dokážu, že existuje objektívne prepojenie medzi ich činnosťou a príslušným výrobkom, môžu sa v rámci všeobecnej lehoty uvedenej v bode 6 písm. b) prihlásiť a poskytnúť Komisii informácie. Strany, ktoré konali v súlade s predchádzajúcou vetou, môžu v lehote stanovenej v bode 6 písm. c) požiadať o vypočutie, pričom uvedú konkrétne dôvody, pre ktoré by mali byť vypočuté. Je potrebné poznamenať, že akékoľvek informácie predložené podľa článku 21 základného nariadenia sa zohľadnia len v tom prípade, ak budú v čase predloženia podložené konkrétnymi dôkazmi.

6.   Lehoty

a)   Pre strany na vyžiadanie dotazníka alebo iných formulárov žiadostí

Všetky zainteresované strany, ktoré nespolupracovali pri prešetrovaní vedúcom k opatreniam, ktoré sú predmetom súčasného preskúmania, by mali požiadať o dotazník alebo iné formuláre žiadostí čo najskôr, najneskôr však do 15 dní od uverejnenia tohto oznámenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

b)   Pre strany na prihlásenie, predloženie vyplnených dotazníkov a akýchkoľvek iných informácií

Všetky zainteresované strany, ak sa ich vyjadrenia majú počas prešetrovania zohľadniť, sa musia Komisii prihlásiť, oznámiť jej svoje stanoviská a predložiť vyplnené dotazníky alebo akékoľvek iné informácie do 40 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia v Úradnom vestníku Európskej únie, ak nie je uvedené inak. Je potrebné poukázať na skutočnosť, že vykonávanie väčšiny procesných práv stanovených v základnom nariadení závisí od toho, či sa strana prihlási v rámci uvedeného obdobia.

c)   Vypočutia

V rámci tej istej 40-dňovej lehoty môžu všetky zainteresované strany takisto požiadať o vypočutie Komisiou.

7.   Písomné podania, vyplnené dotazníky a korešpondencia

Všetky podania a žiadosti predložené zainteresovanými stranami musia byť uskutočnené písomne (nie v elektronickej forme, ak nie je uvedené inak) a musia uvádzať názov, adresu, e-mailovú adresu, telefónne číslo a faxové číslo zainteresovanej strany. Všetky písomné podania vrátane informácií požadovaných v tomto oznámení, vyplnených dotazníkov a poskytnutej korešpondencie, ktoré zainteresované strany poskytnú ako dôverné, sa označia ako „Limited“ (4) a v súlade s článkom 19 ods. 2 základného nariadenia sa k nim pripojí znenie, ktoré nemá dôverný charakter, s označením „For inspection by interested parties“.

Adresa Komisie na korešpondenciu:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N 105 4/92 |
| B-1049 Brussels |
| Fax: (32-2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N 105 4/92

B-1049 Brussels

Fax: (32-2) 295 65 05

8.   Nespolupráca

V prípade, ak ktorákoľvek zo zainteresovaných strán odmietne sprístupniť alebo neposkytne potrebné informácie v rámci uvedených lehôt alebo významnou mierou bráni prešetrovaniu, môžu sa v súlade s článkom 18 základného nariadenia vypracovať pozitívne alebo negatívne zistenia na základe dostupných skutočností.

Ak sa zistí, že niektorá zo zainteresovaných strán poskytla nepravdivé alebo zavádzajúce informácie, tieto informácie sa nezohľadnia a podľa článku 18 základného nariadenia sa môžu využiť dostupné skutočnosti. Ak zainteresovaná strana nespolupracuje alebo spolupracuje iba čiastočne a zistenia sa preto zakladajú na dostupných skutočnostiach, môže byť výsledok pre túto stranu menej priaznivý ako v prípade, keby bola spolupracovala.

9.   Harmonogram prešetrovania

Podľa článku 11 ods. 5 základného nariadenia sa prešetrovanie ukončí do 15 mesiacov od dátumu uverejnenia tohto oznámenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

10.   Možnosť požiadať o preskúmanie podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia

Vzhľadom na to, že toto preskúmanie pred uplynutím platnosti sa začína v súlade s ustanoveniami článku 11 ods. 2 základného nariadenia, jeho zistenia nepovedú k zmene úrovne existujúcich opatrení, ale povedú k zrušeniu alebo zachovaniu týchto opatrení v súlade s článkom 11 ods. 6 základného nariadenia.

Ak ktorákoľvek strana tohto konania usúdi, že preskúmanie úrovne opatrení je opodstatnené, aby sa umožnila zmena (t. j. zvýšenie alebo zníženie) úrovne opatrení, táto strana môže požiadať o preskúmanie v súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia.

Strany, ktoré si želajú požiadať o takéto preskúmanie, ktoré by sa uskutočnilo nezávisle od preskúmania pred uplynutím platnosti uvedeným v tomto oznámení, sa môžu obrátiť na Komisiu na už uvedenej adrese.

11.   Spracovanie osobných údajov

Je potrebné uviesť, že so všetkými osobnými údajmi zozbieranými počas tohto prešetrovania sa bude zaobchádzať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov (5).

12.   Vyšetrovateľ

Je potrebné takisto uviesť, že ak sa zainteresované strany domnievajú, že pri uplatňovaní svojich práv na obhajobu majú ťažkosti, môžu sa obrátiť na vyšetrovateľa z GR pre obchod. Pôsobí ako styčná osoba medzi zainteresovanými stranami a útvarmi Komisie, ktorá v prípade potreby ponúka sprostredkovanie v procesných záležitostiach týkajúcich sa ochrany ich záujmov v tomto konaní, najmä v súvislosti s nahliadnutím do spisu, ochranou údajov, predĺžením lehôt a spracovaním písomne a/alebo ústne podaných stanovísk. Ďalšie informácie a kontakty môžu zainteresované strany nájsť na stránkach vyšetrovateľa na internetovej stránke GR pre obchod (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  Ú. v. EÚ C 71, 18.3.2008, s. 13.

(2)  Ú. v. ES L 56, 6.3.1996, s. 1.

(3)  Ú. v. EÚ L 294, 25.10.2006, s. 2.

(4)  Toto označenie znamená, že ide výlučne o interný dokument. Je chránený podľa článku 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 o prístupe verejnosti k dokumentom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie (Ú. v. ES L 145, 31.5.2001, s. 43). Ide o dôverný dokument podľa článku 19 základného nariadenia a článku 6 Dohody Svetovej obchodnej organizácie o uplatňovaní článku VI dohody GATT z roku 1994 (antidumpingová dohoda).

(5)  Ú. v. ES L 8, 12.1.2001, s. 1.

---

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Komisia

| 25.10.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 270/29 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 270/29

---

ŠTÁTNA POMOC – RUMUNSKO

Štátna pomoc C 39/08 (ex N 148/08) – Pomoc na podporu vzdelávania pre podnik Ford Craiova

Výzva na predloženie pripomienok v súlade s článkom 88 ods. 2 Zmluvy o ES

(Text s významom pre EHP)

(2008/C 270/13)

Listom z dňa 10. septembra 2008, ktorý je uvedený v autentickom jazyku za týmto zhrnutím, Komisia oznámila Rumunsku svoje rozhodnutie začať konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES, pokiaľ ide o uvedenú pomoc na podporu vzdelávania.

Zainteresované strany môžu predložiť svoje pripomienky k pomoci na podporu vzdelávania, vo veci ktorej Komisia začína konanie, v lehote jedného mesiaca odo dňa uverejnenia tohto zhrnutia a nasledujúceho listu. Kontaktné údaje:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Greffe |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| B-1049 Brussels |
| Fax: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Greffe

Rue de la Loi/Wetstraat 200

B-1049 Brussels

Fax: (32-2) 296 12 42

Tieto pripomienky sa oznámia Rumunsku. Zainteresované strany môžu písomne s uvedením dôvodov požiadať o dôverné zaobchádzanie s údajmi o ich totožnosti.

TEXT ZHRNUTIA

POSTUP

Zámer poskytnúť pomoc podniku Ford v Craiove, Rumunsku, bol notifikovaný Komisii 1. apríla 2008.

OPIS

Príjemcom pomoci má byť rumunský výrobca vozidiel Ford Craiova, ktorý prevzal výrobné zariadenia a podnik od predošlých prevádzkovateľov SC Automobile Craiova SA a SC Daewoo Automobile SA Romania.

Rumunské orgány navrhujú poskytnúť pomoc na podporu vzdelávania vo výške 57 miliónov EUR vzdelávaciemu projektu, ktorého celkové oprávnené náklady dosahujú 141 miliónov EUR. Vzdelávací plán sa má uskutočniť v období od r. 2008 do r. 2012 a má sa vzťahovať na súčasných aj budúcich zamestnancov s odhadovaným celkovým počtom 9000 osôb. Plán je možné rozčleniť na tieto štyri témy: i) vzdelávane zamerané na ochranu zdravia a bezpečnosť; ii) základné zručnosti (predovšetkým čítanie, písanie a počítanie, informačné technológie, angličtina, komunikácia, manažérske zručnosti, atď.); iii) základy podnikania (cieľom tejto témy je zvýšiť úroveň riadiacich a vedúcich pracovníkov na európsku a globálnu úroveň; zahŕňa kurzy manažmentu, vyjednávania a kontroly kvality); a iv) priemyselné zručnosti (zahŕňa priemyselné a technické zručnosti, ktoré sú relevantné pre výrobu v závode Craiova).

Školiaci program obsahuje zväčša všeobecné kurzy a niekoľko odborných kurzov.

Podľa poskytnutých informácií majú v súčasnosti pracovné sily v Craiove iba obmedzené znalosti o výrobe vozidiel a motorov a úroveň ich zručností nie je dostatočná na prevádzku moderného závodu, aký stavia Ford. V tejto súvislosti Rumunsko tvrdí, že pracovné sily (tak súčasní pracovníci, ako aj noví zamestnanci, vzhľadom na uznanie nedostatku kvalifikovaných síl v tejto oblasti) budú potrebovať rozsiahlu odbornú prípravu.

Rumunsko ďalej argumentuje, že pomoc je potrebná, pretože bez záväzku vlády poskytnúť pomoc na podporu vzdelávania by Ford nezakúpil automobilový závod, ale investoval by v inej lokalite.

POSÚDENIE

Komisia má v tomto štádiu vážne pochybnosti, že plánovanú pomoc možno označiť za zlučiteľnú so spoločným trhom podľa článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES.

Komisia má dôvody predpokladať, že príjemca pomoci by musel školenie zaistiť aj v prípade neposkytnutia pomoci. Po investovaní do automobilového závodu v Craiove v Rumunsku musí Ford zaškoliť súčasných pracovníkov, aby mohol začať prevádzku. Taktiež sa zdá, že je dosť ťažké nájsť na miestnom trhu zamestnancov už plne vyškolených a kvalifikovaných v oblasti výroby automobilov.

ZÁVER

Vzhľadom na uvedené pochybnosti sa Komisia rozhodla začať konanie ustanovené v článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES.

TEXT LISTU

„Comisia dorește să informeze România că, în urma examinării informațiilor furnizate de autoritățile dumneavoastră privind măsura menționată anterior, a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE.

1.   PROCEDURA

| 1. | Printr-o notificare trimisă la data de 1 aprilie 2008, România a notificat ajutorul în cauză. |
| --- | --- |

1.

Printr-o notificare trimisă la data de 1 aprilie 2008, România a notificat ajutorul în cauză.

| 2. | Printr-o scrisoare din 18 aprilie 2008, Comisia a solicitat informații complementare, care îi erau necesare pentru evaluarea ajutorului notificat. România a furnizat aceste informații printr-o scrisoare înregistrată de Comisie la data de 25 iunie 2008. La 18 iulie 2008, Comisia s-a întâlnit cu autoritățile române și cu reprezentanții beneficiarului. S-a convenit, de asemenea, că termenul de 2 luni în care Comisia are obligația să finalizeze evaluarea notificării și să adopte o decizie, conform dispozițiilor articolului 4 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, va începe la 18 iulie 2008. |
| --- | --- |

2.

Printr-o scrisoare din 18 aprilie 2008, Comisia a solicitat informații complementare, care îi erau necesare pentru evaluarea ajutorului notificat. România a furnizat aceste informații printr-o scrisoare înregistrată de Comisie la data de 25 iunie 2008. La 18 iulie 2008, Comisia s-a întâlnit cu autoritățile române și cu reprezentanții beneficiarului. S-a convenit, de asemenea, că termenul de 2 luni în care Comisia are obligația să finalizeze evaluarea notificării și să adopte o decizie, conform dispozițiilor articolului 4 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, va începe la 18 iulie 2008.

2.   DESCRIEREA PROIECTULUI

2.1.   Beneficiarul

| 3. | Beneficiarul ajutorului va fi societatea română producătoare de automobile Ford Craiova, care a preluat la 12 septembrie 2007 instalațiile de producție și activitatea economică gestionate anterior de SC Automobile Craiova SA (denumită în continuare ACSA) și SC Daewoo Automobile SA România (denumită în continuare DWAR), în urma privatizării acestora de către agenția română de privatizare AVAS. |
| --- | --- |

3.

Beneficiarul ajutorului va fi societatea română producătoare de automobile Ford Craiova, care a preluat la 12 septembrie 2007 instalațiile de producție și activitatea economică gestionate anterior de SC Automobile Craiova SA (denumită în continuare ACSA) și SC Daewoo Automobile SA România (denumită în continuare DWAR), în urma privatizării acestora de către agenția română de privatizare AVAS.

| 4. | Prin decizia din 27 februarie 2008, Comisia a constatat că privatizarea ACSA și DWAR a condus la acordarea de ajutoare incompatibile ca urmare a condițiilor atașate vânzării (1). Comisia a dispus recuperarea a 27 milioane EUR. |
| --- | --- |

4.

Prin decizia din 27 februarie 2008, Comisia a constatat că privatizarea ACSA și DWAR a condus la acordarea de ajutoare incompatibile ca urmare a condițiilor atașate vânzării (1). Comisia a dispus recuperarea a 27 milioane EUR.

| 5. | Uzina de automobile Ford Craiova are în prezent 3 900 de angajați. Până la sfârșitul anului 2012, societatea intenționează să angajeze peste 7 000 de oameni și posibil, pe termen lung, chiar 9 000. Instalațiile sale sunt potrivite atât pentru producerea de automobile, cât și pentru fabricarea de motoare și cutii de viteză. Cu toate acestea, producția de automobile a încetat în ianuarie 2008. Producția de motoare și cutii de viteze va continua în 2008 și va fi furnizată General Motors în baza unui contract de furnizare încheiat în trecut de DWAR, urmând să se diminueze progresiv până la încetarea completă a activității în cursul anului 2009. |
| --- | --- |

5.

Uzina de automobile Ford Craiova are în prezent 3 900 de angajați. Până la sfârșitul anului 2012, societatea intenționează să angajeze peste 7 000 de oameni și posibil, pe termen lung, chiar 9 000. Instalațiile sale sunt potrivite atât pentru producerea de automobile, cât și pentru fabricarea de motoare și cutii de viteză. Cu toate acestea, producția de automobile a încetat în ianuarie 2008. Producția de motoare și cutii de viteze va continua în 2008 și va fi furnizată General Motors în baza unui contract de furnizare încheiat în trecut de DWAR, urmând să se diminueze progresiv până la încetarea completă a activității în cursul anului 2009.

| 6. | Prin decizia din 30 aprilie 2008, Comisia a aprobat un ajutor regional pentru investiții în valoare de 143 milioane EUR pentru un proiect de investiții de 675 milioane EUR la uzina Craiova (2). Ajutorul regional a atins intensitățile maxime permise. Conform acestui proiect regional pentru investiții, producția de automobile va începe în 2009, iar cea de motoare în 2011. Data prevăzută pentru finalizarea proiectului și atingerea capacității maxime de producție este 2012. |
| --- | --- |

6.

Prin decizia din 30 aprilie 2008, Comisia a aprobat un ajutor regional pentru investiții în valoare de 143 milioane EUR pentru un proiect de investiții de 675 milioane EUR la uzina Craiova (2). Ajutorul regional a atins intensitățile maxime permise. Conform acestui proiect regional pentru investiții, producția de automobile va începe în 2009, iar cea de motoare în 2011. Data prevăzută pentru finalizarea proiectului și atingerea capacității maxime de producție este 2012.

| 7. | Uzina de automobile este situată într-o regiune care poate beneficia de ajutor în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

7.

Uzina de automobile este situată într-o regiune care poate beneficia de ajutor în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE.

2.2.   Proiectul de formare

| 8. | Se intenționează ca proiectul de formare să fie realizat în perioada 2008-2012 și să îi vizeze atât pe angajații actuali, cât și pe cei viitori, în total 9 000 de oameni, conform estimărilor. |
| --- | --- |

8.

Se intenționează ca proiectul de formare să fie realizat în perioada 2008-2012 și să îi vizeze atât pe angajații actuali, cât și pe cei viitori, în total 9 000 de oameni, conform estimărilor.

| 9. | Costurile eligibile pentru proiectul de formare în favoarea Ford Craiova reprezintă 141 milioane EUR, dintre care 139,7 milioane urmează să fie cheltuite pentru formare generală, iar 1,7 milioane pentru formare specifică. România aplică o intensitate a ajutorului de 50 % pentru măsurile de formare generală, respectiv un ajutor de 69,9 milioane EUR, și 25 % pentru măsurile de formare specifică, respectiv un ajutor de 0,4 milioane EUR. |
| --- | --- |

9.

Costurile eligibile pentru proiectul de formare în favoarea Ford Craiova reprezintă 141 milioane EUR, dintre care 139,7 milioane urmează să fie cheltuite pentru formare generală, iar 1,7 milioane pentru formare specifică. România aplică o intensitate a ajutorului de 50 % pentru măsurile de formare generală, respectiv un ajutor de 69,9 milioane EUR, și 25 % pentru măsurile de formare specifică, respectiv un ajutor de 0,4 milioane EUR.

| 10. | Cu toate că ajutorul pentru formare ar putea atinge o valoare de 70 milioane EUR pentru costurile eligibile totale ale proiectului, România intenționează să acorde și, prin urmare, să notifice un ajutor de 57 milioane EUR. Ajutorul va fi acordat progresiv, pe măsură ce se derulează cursurile, până la atingerea plafonului de 57 milioane EUR. |
| --- | --- |

10.

Cu toate că ajutorul pentru formare ar putea atinge o valoare de 70 milioane EUR pentru costurile eligibile totale ale proiectului, România intenționează să acorde și, prin urmare, să notifice un ajutor de 57 milioane EUR. Ajutorul va fi acordat progresiv, pe măsură ce se derulează cursurile, până la atingerea plafonului de 57 milioane EUR.

| 11. | Proiectul poate fi împărțit în următoarele patru «tematici»: |
| --- | --- |

11.

Proiectul poate fi împărțit în următoarele patru «tematici»:

(a)   Formare privind sănătatea și securitatea

| 12. | Această temă de formare cuprinde în total 79 de cursuri, menite să instruiască personalul privind comportamentele sigure la locul de muncă, și acoperă 15 domenii: cerințe legale, precum drepturi și obligații adresate tuturor angajaților; instrucțiuni în caz de urgență, de incendiu și privind evacuarea; prevenirea incendiilor și utilizarea stingătoarelor; asigurarea curățeniei — păstrarea unui spațiu de lucru curat; mediu — standarde în domeniul mediului, de ex. ISO 14001; manipularea materialelor/ergonomie; echipament individual de protecție; utilizarea în condiții de siguranță a echipamentelor; utilizarea în condiții de siguranță a uneltelor manuale și electrice; utilizarea scărilor/lucrul la înălțime; spații închise; protecția pielii; securitatea la birou; lucrul cu materiale periculoase și semnalizarea de securitate. |
| --- | --- |

12.

Această temă de formare cuprinde în total 79 de cursuri, menite să instruiască personalul privind comportamentele sigure la locul de muncă, și acoperă 15 domenii: cerințe legale, precum drepturi și obligații adresate tuturor angajaților; instrucțiuni în caz de urgență, de incendiu și privind evacuarea; prevenirea incendiilor și utilizarea stingătoarelor; asigurarea curățeniei — păstrarea unui spațiu de lucru curat; mediu — standarde în domeniul mediului, de ex. ISO 14001; manipularea materialelor/ergonomie; echipament individual de protecție; utilizarea în condiții de siguranță a echipamentelor; utilizarea în condiții de siguranță a uneltelor manuale și electrice; utilizarea scărilor/lucrul la înălțime; spații închise; protecția pielii; securitatea la birou; lucrul cu materiale periculoase și semnalizarea de securitate.

| 13. | Formarea va cuprinde, pentru toate cele 15 domenii, o introducere privind principiile de bază, respectiv reglementările și responsabilitățile legale ale angajaților și angajatorilor, operarea în condiții de siguranță, principii de mentenanță și reparare, sisteme de gestionare a securității, întocmirea de rapoarte, identificarea riscurilor, controlul și prevenirea accidentelor, însă și elemente de comportament, precum sensibilizarea cu privire la pericolele, riscurile și accidentele care pot surveni într-un mediu de lucru industrial, rolurile și responsabilitățile în cadrul gestionării aspectelor de securitate la locul de muncă și impactul comportamentului individual și de grup asupra gestionării securității la locul de muncă, dezvoltarea unei atitudini receptive față de aspectele de securitate și felul în care acest lucru poate îmbunătăți nivelul de garantare a securității. |
| --- | --- |

13.

Formarea va cuprinde, pentru toate cele 15 domenii, o introducere privind principiile de bază, respectiv reglementările și responsabilitățile legale ale angajaților și angajatorilor, operarea în condiții de siguranță, principii de mentenanță și reparare, sisteme de gestionare a securității, întocmirea de rapoarte, identificarea riscurilor, controlul și prevenirea accidentelor, însă și elemente de comportament, precum sensibilizarea cu privire la pericolele, riscurile și accidentele care pot surveni într-un mediu de lucru industrial, rolurile și responsabilitățile în cadrul gestionării aspectelor de securitate la locul de muncă și impactul comportamentului individual și de grup asupra gestionării securității la locul de muncă, dezvoltarea unei atitudini receptive față de aspectele de securitate și felul în care acest lucru poate îmbunătăți nivelul de garantare a securității.

| 14. | România susține că orice formare consacrată acestei tematici depășește ceea ce angajatorul are obligația să asigure în temeiul legii. De asemenea, România consideră că, deși normele și practicile de securitate de la uzina Craiova sunt considerabil inferioare celor din alte unități industriale din Europa, angajații existenți au un nivel suficient de cunoștințe în domeniul securității; cu toate acestea, formarea are în vedere ca aceștia să «se dezvețe» de comportamentele și practicile trecute. În opinia României, formarea de noi angajați la Craiova va presupune investirea unor eforturi semnificativ mai importante decât formarea de angajați în Europa de vest. |
| --- | --- |

14.

România susține că orice formare consacrată acestei tematici depășește ceea ce angajatorul are obligația să asigure în temeiul legii. De asemenea, România consideră că, deși normele și practicile de securitate de la uzina Craiova sunt considerabil inferioare celor din alte unități industriale din Europa, angajații existenți au un nivel suficient de cunoștințe în domeniul securității; cu toate acestea, formarea are în vedere ca aceștia să «se dezvețe» de comportamentele și practicile trecute. În opinia României, formarea de noi angajați la Craiova va presupune investirea unor eforturi semnificativ mai importante decât formarea de angajați în Europa de vest.

| 15. | Majoritatea cursurilor (respectiv 65) reprezintă, în opinia României, formare generală. Numai trei cursuri («lucrul cu produse biodestructive», «principii privind siguranța pietonilor» și «folosirea și amplasarea sistemelor suplimentare de reținere») sunt specifice (3). În ceea ce privește restul cursurilor, România susține că, din moment ce sunt fie obligatorii prin lege (de ex. «Evaluatorii de risc»), fie specifice întreprinderii Ford (de ex. «Formare privind intrarea în siguranță în stația de lucru — Stadiul 2 ECPL pentru mentenanță», «Sistemul mecanic antifurt (MATS) și gestionarea datelor privind materialele periculoase»), acestea vor fi asigurate în orice eventualitate, chiar și în absența ajutorului. Prin urmare, nu se solicită ajutor pentru aceste cursuri. |
| --- | --- |

15.

Majoritatea cursurilor (respectiv 65) reprezintă, în opinia României, formare generală. Numai trei cursuri («lucrul cu produse biodestructive», «principii privind siguranța pietonilor» și «folosirea și amplasarea sistemelor suplimentare de reținere») sunt specifice (3). În ceea ce privește restul cursurilor, România susține că, din moment ce sunt fie obligatorii prin lege (de ex. «Evaluatorii de risc»), fie specifice întreprinderii Ford (de ex. «Formare privind intrarea în siguranță în stația de lucru — Stadiul 2 ECPL pentru mentenanță», «Sistemul mecanic antifurt (MATS) și gestionarea datelor privind materialele periculoase»), acestea vor fi asigurate în orice eventualitate, chiar și în absența ajutorului. Prin urmare, nu se solicită ajutor pentru aceste cursuri.

| 16. | Formarea în cadrul acestei tematici acoperă, în opinia României, costuri eligibile în valoare de 16,26 milioane EUR, pentru care se solicită un ajutor de formare de 7,79 milioane EUR. |
| --- | --- |

16.

Formarea în cadrul acestei tematici acoperă, în opinia României, costuri eligibile în valoare de 16,26 milioane EUR, pentru care se solicită un ajutor de formare de 7,79 milioane EUR.

(b)   Competențe fundamentale

| 17. | Această formare cuprinde în total 58 de cursuri, care urmăresc atingerea unui nivel de cunoștințe comparabil cu cel înregistrat în alte state membre. Aceste cursuri de formare vor pune la dispoziția angajaților diferite competențe cu valoare generală la locul de muncă: capacitatea de a comunica în limba engleză, capacitatea de a utiliza o gamă largă de instrumente electronice, competențe lingvistice și numerice, comunicare, lucrul în echipă, capacitatea de a conduce, precum și capacitatea de a lucra într-un mediu axat pe atingerea obiectivelor și obținerea de rezultate. |
| --- | --- |

17.

Această formare cuprinde în total 58 de cursuri, care urmăresc atingerea unui nivel de cunoștințe comparabil cu cel înregistrat în alte state membre. Aceste cursuri de formare vor pune la dispoziția angajaților diferite competențe cu valoare generală la locul de muncă: capacitatea de a comunica în limba engleză, capacitatea de a utiliza o gamă largă de instrumente electronice, competențe lingvistice și numerice, comunicare, lucrul în echipă, capacitatea de a conduce, precum și capacitatea de a lucra într-un mediu axat pe atingerea obiectivelor și obținerea de rezultate.

| 18. | Toate cele 58 de cursuri reprezintă formare generală. Numai jumătate din durata de desfășurare a trei cursuri («Formare privind fișele de sarcini (Task cards)», «Noțiuni introductive privind tablourile de bord (Score cards)» și «Strategii, obiective și indicatori cheie ai performanței») este considerată ca fiind formare care ar fi acordată și în absența ajutorului. Prin urmare, nu se solicită niciun ajutor pentru această secțiune. |
| --- | --- |

18.

Toate cele 58 de cursuri reprezintă formare generală. Numai jumătate din durata de desfășurare a trei cursuri («Formare privind fișele de sarcini (Task cards)», «Noțiuni introductive privind tablourile de bord (Score cards)» și «Strategii, obiective și indicatori cheie ai performanței») este considerată ca fiind formare care ar fi acordată și în absența ajutorului. Prin urmare, nu se solicită niciun ajutor pentru această secțiune.

| 19. | Costurile eligibile totale pentru cursurile din cadrul acestei tematici sunt în valoare de 84,3 milioane EUR, dintre care 42,1 milioane sunt solicitate ca ajutor pentru formare. Dintre aceste costuri eligibile, 44,5 milioane EUR urmează să fie cheltuite pentru transmiterea de competențe lingvistice și numerice unui număr de aproximativ 5 000 de angajați [...] (4). A doua sumă ca valoare din cadrul acestei tematici, reprezentând 14,2 milioane EUR, urmează să fie cheltuită pentru predarea limbii engleză unui număr de 3 000 de angajați [...]. |
| --- | --- |

19.

Costurile eligibile totale pentru cursurile din cadrul acestei tematici sunt în valoare de 84,3 milioane EUR, dintre care 42,1 milioane sunt solicitate ca ajutor pentru formare. Dintre aceste costuri eligibile, 44,5 milioane EUR urmează să fie cheltuite pentru transmiterea de competențe lingvistice și numerice unui număr de aproximativ 5 000 de angajați [...] (4). A doua sumă ca valoare din cadrul acestei tematici, reprezentând 14,2 milioane EUR, urmează să fie cheltuită pentru predarea limbii engleză unui număr de 3 000 de angajați [...].

(c)   Baze în afaceri

| 20. | România explică faptul că nivelul de înțelegere a practicilor economice europene și internaționale la uzina Craiova este limitat. Multor angajați le lipsește cunoașterea și înțelegerea practicilor economice. Vor fi, prin urmare, necesare cursuri avansate de formare pentru a transmite acestor angajați un nivel de cunoștințe comparabil cu cel al omologilor lor vest-europeni. Cu toate acestea, România subliniază faptul că angajații dețin competențele de bază necesare pentru a asigura funcționarea societății. |
| --- | --- |

20.

România explică faptul că nivelul de înțelegere a practicilor economice europene și internaționale la uzina Craiova este limitat. Multor angajați le lipsește cunoașterea și înțelegerea practicilor economice. Vor fi, prin urmare, necesare cursuri avansate de formare pentru a transmite acestor angajați un nivel de cunoștințe comparabil cu cel al omologilor lor vest-europeni. Cu toate acestea, România subliniază faptul că angajații dețin competențele de bază necesare pentru a asigura funcționarea societății.

| 21. | 75 de cursuri din cadrul acestei tematici sunt menite să asigure alinierea forței de muncă respective la practicile economice europene și globale. Formarea îi va viza pe membrii personalului aflați în poziții de conducere sau pe șefii de echipă și va acoperi competențe precum înțelegerea mediului de control intern și de reglementare din cadrul UE și la nivel global, înțelegerea conexiunilor dintre funcțiile de exploatare, suport și cele centralizate în cadrul unei organizații globale, managementul de proiect, negociere etc. |
| --- | --- |

21.

75 de cursuri din cadrul acestei tematici sunt menite să asigure alinierea forței de muncă respective la practicile economice europene și globale. Formarea îi va viza pe membrii personalului aflați în poziții de conducere sau pe șefii de echipă și va acoperi competențe precum înțelegerea mediului de control intern și de reglementare din cadrul UE și la nivel global, înțelegerea conexiunilor dintre funcțiile de exploatare, suport și cele centralizate în cadrul unei organizații globale, managementul de proiect, negociere etc.

| 22. | Formarea are un caracter general în cazul a 52 de cursuri și este specifică în cazul a patru dintre ele. 17 cursuri sunt clasificate ca neeligibile din cauza faptului că sunt considerate necesare pentru exploatarea uzinei și ar fi acordate chiar și în absența ajutorului. |
| --- | --- |

22.

Formarea are un caracter general în cazul a 52 de cursuri și este specifică în cazul a patru dintre ele. 17 cursuri sunt clasificate ca neeligibile din cauza faptului că sunt considerate necesare pentru exploatarea uzinei și ar fi acordate chiar și în absența ajutorului.

| 23. | Costurile eligibile totale pentru cursurile din cadrul acestei tematici sunt în valoare de 7,5 milioane EUR, dintre care 3,7 milioane sunt solicitate ca ajutor pentru formare. |
| --- | --- |

23.

Costurile eligibile totale pentru cursurile din cadrul acestei tematici sunt în valoare de 7,5 milioane EUR, dintre care 3,7 milioane sunt solicitate ca ajutor pentru formare.

(d)   Competențe industriale

| 24. | Această tematică va viza competențele industriale și tehnice relevante pentru linia de producție a uzinei Craiova. România explică faptul că, având în vedere nivelul investițiilor în această unitate de producție, inclusiv achiziționarea de noi echipamente, instalații și sisteme mai avansate din punct de vedere tehnologic, va exista o nevoie presantă de a dezvolta competențele industriale și tehnice ale angajaților. În plus, nivelul existent de informații privind cursurile de formare profesională disponibile, care acoperă competențele industriale în domenii precum mecanică, electronică, sudură, electricitate și hidraulică, ar putea indica faptul că nivelul competențelor în aceste domenii este cu mult în urma celui din alte state membre. Exploatarea, întreținerea și repararea acestor echipamente presupun deținerea unui set comun de competențe de bază, prealabile asigurării unei formări specifice privind noile echipamente. Cu toate acestea, competențele deținute în prezent permit funcționarea imediată a uzinei Craiova. Prin urmare, în opinia României, măsurile prevăzute depășesc ca domeniu de aplicare formarea necesară pentru exploatarea uzinei. |
| --- | --- |

24.

Această tematică va viza competențele industriale și tehnice relevante pentru linia de producție a uzinei Craiova. România explică faptul că, având în vedere nivelul investițiilor în această unitate de producție, inclusiv achiziționarea de noi echipamente, instalații și sisteme mai avansate din punct de vedere tehnologic, va exista o nevoie presantă de a dezvolta competențele industriale și tehnice ale angajaților. În plus, nivelul existent de informații privind cursurile de formare profesională disponibile, care acoperă competențele industriale în domenii precum mecanică, electronică, sudură, electricitate și hidraulică, ar putea indica faptul că nivelul competențelor în aceste domenii este cu mult în urma celui din alte state membre. Exploatarea, întreținerea și repararea acestor echipamente presupun deținerea unui set comun de competențe de bază, prealabile asigurării unei formări specifice privind noile echipamente. Cu toate acestea, competențele deținute în prezent permit funcționarea imediată a uzinei Craiova. Prin urmare, în opinia României, măsurile prevăzute depășesc ca domeniu de aplicare formarea necesară pentru exploatarea uzinei.

| 25. | Formarea din cadrul acestei tematici cuprinde 58 de cursuri, dintre care 55 sunt considerate a fi formare generală (de ex. Competențe electrice și electronice de bază, Hidraulică, Metrologie, Motoare electrice, Tehnologia și asamblarea motoarelor, Mașini electrice, Puncte de control programabile etc.). Un curs — MODAPTS (Studierea timpilor in operațiunile de mișcare — Motion Determine Operator Time Study) — constituie formare specifică. Două cursuri, respectiv Asamblarea motoarelor și formarea cu privire la simularea procesului de fabricație, sunt considerate a fi neeligibile din cauza faptului că acestea ar fi asigurate de Ford chiar în absența ajutorului. |
| --- | --- |

25.

Formarea din cadrul acestei tematici cuprinde 58 de cursuri, dintre care 55 sunt considerate a fi formare generală (de ex. Competențe electrice și electronice de bază, Hidraulică, Metrologie, Motoare electrice, Tehnologia și asamblarea motoarelor, Mașini electrice, Puncte de control programabile etc.). Un curs — MODAPTS (Studierea timpilor in operațiunile de mișcare — Motion Determine Operator Time Study) — constituie formare specifică. Două cursuri, respectiv Asamblarea motoarelor și formarea cu privire la simularea procesului de fabricație, sunt considerate a fi neeligibile din cauza faptului că acestea ar fi asigurate de Ford chiar în absența ajutorului.

| 26. | Măsurile de formare din cadrul acestei tematici au drept scop perfecționarea forței de lucru existente cu privire la principiile tehnice fundamentale de mecanică, de fabricare a instrumentelor de lucru, finisare a metalelor, vopsire prin pulverizare, electricitate, electronică, hidraulică, sudură, la pregătirea de bază ca vânzător, conducerea automobilului, întreținerea preventivă totală, competențe medicale, de ex. formarea privind acordarea primului ajutor, perfecționarea doctorilor și a asistentelor medicale care lucrează în cadrul uzinei, competențe privind securitatea și igiena alimentară și menajeră. |
| --- | --- |

26.

Măsurile de formare din cadrul acestei tematici au drept scop perfecționarea forței de lucru existente cu privire la principiile tehnice fundamentale de mecanică, de fabricare a instrumentelor de lucru, finisare a metalelor, vopsire prin pulverizare, electricitate, electronică, hidraulică, sudură, la pregătirea de bază ca vânzător, conducerea automobilului, întreținerea preventivă totală, competențe medicale, de ex. formarea privind acordarea primului ajutor, perfecționarea doctorilor și a asistentelor medicale care lucrează în cadrul uzinei, competențe privind securitatea și igiena alimentară și menajeră.

| 27. | Costurile eligibile totale pentru cursurile din cadrul acestei tematici sunt în valoare de 33,4 milioane EUR, dintre care 16,6 milioane sunt solicitate ca ajutor pentru formare. |
| --- | --- |

27.

Costurile eligibile totale pentru cursurile din cadrul acestei tematici sunt în valoare de 33,4 milioane EUR, dintre care 16,6 milioane sunt solicitate ca ajutor pentru formare.

| 28. | În concluzie, următoarele tabele prezintă costurile eligibile totale pentru fiecare tematică individuală de formare și cuantumul maxim al ajutorului pentru formare solicitat:
  Tabelul 1
  Formare generală









  Tematici | Costuri eligibile | Compensații salariale | Costuri eligibile totale | Ajutoare pentru formare
  (intensitatea ajutorului 50 %) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Securitate | [...] | [...] | 14 908 254 EUR | 7 454 127 EUR |
| Competențe fundamentale | [...] | [...] | 84 304 782 EUR | 42 152 391 EUR |
| Baze în afaceri | [...] | [...] | 7 361 239 EUR | 3 680 619 EUR |
| Competențe industriale | [...] | [...] | 33 233 111EUR | 16 611 556 EUR |
| Total general | 103 501 229 EUR | 36 296 157 EUR | 139 797 386 EUR | 69 898 693 EUR |

28.

În concluzie, următoarele tabele prezintă costurile eligibile totale pentru fiecare tematică individuală de formare și cuantumul maxim al ajutorului pentru formare solicitat:

Tabelul 1

Formare generală

Tematici

Costuri eligibile

Compensații salariale

Costuri eligibile totale

Ajutoare pentru formare

(intensitatea ajutorului 50 %)

Securitate

[...]

[...]

14 908 254 EUR

7 454 127 EUR

Competențe fundamentale

[...]

[...]

84 304 782 EUR

42 152 391 EUR

Baze în afaceri

[...]

[...]

7 361 239 EUR

3 680 619 EUR

Competențe industriale

[...]

[...]

33 233 111EUR

16 611 556 EUR

Total general

103 501 229 EUR

36 296 157 EUR

139 797 386 EUR

69 898 693 EUR

Formare specifică

| Tematici | Costuri eligibile | Compensații salariale | Costuri eligibile totale | Ajutoare pentru formare
  (intensitatea ajutorului 25 %) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Securitate | [...] | [...] | 1 357 081 EUR | 339 270 EUR |
| Competențe fundamentale | [...] | [...] | 0 EUR | 0 EUR |
| Baze în afaceri | [...] | [...] | 147 115 EUR | 36 779 EUR |
| Competențe industriale | [...] | [...] | 232 594 EUR | 58 148 EUR |
| Total formare specifică | 1 432 486 EUR | 304 304 EUR | 1 736 790 EUR | 434 197 EUR |
| Total | 104 933 715 EUR | 36 600 462 EUR | 141 534 176 EUR | 70 332 891 EUR |

Tematici

Costuri eligibile

Compensații salariale

Costuri eligibile totale

Ajutoare pentru formare

(intensitatea ajutorului 25 %)

Securitate

[...]

[...]

1 357 081 EUR

339 270 EUR

Competențe fundamentale

[...]

[...]

0 EUR

0 EUR

Baze în afaceri

[...]

[...]

147 115 EUR

36 779 EUR

Competențe industriale

[...]

[...]

232 594 EUR

58 148 EUR

Total formare specifică

1 432 486 EUR

304 304 EUR

1 736 790 EUR

434 197 EUR

Total

104 933 715 EUR

36 600 462 EUR

141 534 176 EUR

70 332 891 EUR

Efect stimulativ

| 29. | România explică faptul că un factor hotărâtor care a stat la baza deciziei Ford de a achiziționa și a investi în uzina de automobile Craiova l-a constituit angajamentul ferm al guvernului de a acorda Ford ajutor regional pentru investiții și formare. Într-adevăr, Guvernul României a publicat la 7 septembrie 2007 o scrisoare conținând un angajament ferm de a acorda ajutoare pentru formare în valoare de 57 milioane EUR. În absența acestui angajament, Ford ar fi luat în considerare posibilitatea de a realiza proiectul de investiții în altă locație, chiar în afara Uniunii Europene. Conform Ford, în comparație cu investiția de la Craiova, o locație într-o zonă neconstruită ar fi oferit anumite avantaje din punctul de vedere al personalului: posibilitatea de a selecta angajați calificați și absența obligației de a angaja personal pentru o perioadă neproductivă lungă (5). |
| --- | --- |

29.

România explică faptul că un factor hotărâtor care a stat la baza deciziei Ford de a achiziționa și a investi în uzina de automobile Craiova l-a constituit angajamentul ferm al guvernului de a acorda Ford ajutor regional pentru investiții și formare. Într-adevăr, Guvernul României a publicat la 7 septembrie 2007 o scrisoare conținând un angajament ferm de a acorda ajutoare pentru formare în valoare de 57 milioane EUR. În absența acestui angajament, Ford ar fi luat în considerare posibilitatea de a realiza proiectul de investiții în altă locație, chiar în afara Uniunii Europene. Conform Ford, în comparație cu investiția de la Craiova, o locație într-o zonă neconstruită ar fi oferit anumite avantaje din punctul de vedere al personalului: posibilitatea de a selecta angajați calificați și absența obligației de a angaja personal pentru o perioadă neproductivă lungă (5).

| 30. | În absența ajutorului, România susține că Ford ar asigura numai cursurile de formare specifice Ford, în valoare de 29,7 milioane EUR, formare necesară pentru ca uzina să poată să înceapă să funcționeze și pe care Ford ar trebui să o acorde oricum. Prin urmare, această formare nu poate beneficia de ajutor. |
| --- | --- |

30.

În absența ajutorului, România susține că Ford ar asigura numai cursurile de formare specifice Ford, în valoare de 29,7 milioane EUR, formare necesară pentru ca uzina să poată să înceapă să funcționeze și pe care Ford ar trebui să o acorde oricum. Prin urmare, această formare nu poate beneficia de ajutor.

3.   EVALUAREA AJUTORULUI

Existența ajutorului

| 31. | Comisia consideră că măsura constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE: acesta ia forma unei subvenții acordate din resurse de stat. Măsura este selectivă prin aceea că se limitează la Ford Craiova. Subvenția selectivă ar putea denatura concurența, oferind Ford un avantaj asupra societăților concurente care nu beneficiază de ajutor, ca urmare a faptului că scutește Ford de costuri care altfel ar fi fost în sarcina sa. În cele din urmă, piețele pentru producția de automobile și motoare sunt caracterizate de schimburi comerciale extinse între statele membre, iar Ford este unul dintre actorii importanți pe această piață. |
| --- | --- |

31.

Comisia consideră că măsura constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE: acesta ia forma unei subvenții acordate din resurse de stat. Măsura este selectivă prin aceea că se limitează la Ford Craiova. Subvenția selectivă ar putea denatura concurența, oferind Ford un avantaj asupra societăților concurente care nu beneficiază de ajutor, ca urmare a faptului că scutește Ford de costuri care altfel ar fi fost în sarcina sa. În cele din urmă, piețele pentru producția de automobile și motoare sunt caracterizate de schimburi comerciale extinse între statele membre, iar Ford este unul dintre actorii importanți pe această piață.

Temeiul juridic al evaluării

| 32. | România a notificat ajutorul în baza Regulamentului (CE) nr. 68/2001 al Comisiei din 12 ianuarie 2001 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE la ajutoarele pentru formare (6), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 363/2004 al Comisiei din 25 februarie 2004 (7) și prin Regulamentul (CE) nr. 1976/2006 al Comisiei din 20 decembrie 2006 (8). |
| --- | --- |

32.

România a notificat ajutorul în baza Regulamentului (CE) nr. 68/2001 al Comisiei din 12 ianuarie 2001 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE la ajutoarele pentru formare (6), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 363/2004 al Comisiei din 25 februarie 2004 (7) și prin Regulamentul (CE) nr. 1976/2006 al Comisiei din 20 decembrie 2006 (8).

| 33. | Conform articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 68/2001, atunci când valoarea ajutorului acordat unei întreprinderi pentru un singur proiect de formare depășește 1 milion EUR, ajutorul nu este exceptat de la obligația notificării prevăzută la articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE. Comisia observă că, în acest caz, ajutorul propus este de 57 milioane EUR, că această sumă trebuie plătită unei singure întreprinderi și că proiectul de formare constituie un singur proiect. Prin urmare, Comisia consideră că obligația notificării, prevăzută în Regulamentul (CE) nr. 68/2001, s-a aplicat ajutorului propus și că aceasta a fost respectată de România. |
| --- | --- |

33.

Conform articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 68/2001, atunci când valoarea ajutorului acordat unei întreprinderi pentru un singur proiect de formare depășește 1 milion EUR, ajutorul nu este exceptat de la obligația notificării prevăzută la articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE. Comisia observă că, în acest caz, ajutorul propus este de 57 milioane EUR, că această sumă trebuie plătită unei singure întreprinderi și că proiectul de formare constituie un singur proiect. Prin urmare, Comisia consideră că obligația notificării, prevăzută în Regulamentul (CE) nr. 68/2001, s-a aplicat ajutorului propus și că aceasta a fost respectată de România.

| 34. | Cu toate acestea, Regulamentul (CE) nr. 68/2001 a încetat să se aplice la 30 iunie 2008, respectiv după notificarea ajutorului, iar dispozițiile comunitare relevante privind ajutorul pentru formare pot fi găsite în prezent în Regulamentul (CE) nr. 800/2008 (9) («Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare»), care a intrat de curând în vigoare. Prin urmare, Comisia își va întemeia evaluarea compatibilității ajutorului cu piața comună pe dispozițiile Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare. În această privință, Comisia observă inițial că Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare prevede că anumite forme de ajutor de stat sunt compatibile cu piața comună în sensul articolul 87 alineatul (3) din tratat și sunt exceptate de la obligația notificării în baza articolului 88 alineatul (3) din tratat. Cu toate acestea, această exceptare este însoțită de unele condiții. În primul rând, Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare nu se aplică ajutorului ad hoc acordat întreprinderilor mari (10), cum este cazul ajutorului notificat de România. În al doilea rând și în orice condiții, conform articolului 6 din regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, atunci când cuantumul ajutorului acordat unei întreprinderi pentru un singur proiect de formare depășește 2 milioane EUR, ajutorul nu este exceptat de la obligația notificării prevăzută la articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE. Prin urmare, Comisia constată că ajutorul face în continuare obiectul obligației de notificare și în conformitate cu dispozițiile Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare și că România a respectat această obligație. |
| --- | --- |

34.

Cu toate acestea, Regulamentul (CE) nr. 68/2001 a încetat să se aplice la 30 iunie 2008, respectiv după notificarea ajutorului, iar dispozițiile comunitare relevante privind ajutorul pentru formare pot fi găsite în prezent în Regulamentul (CE) nr. 800/2008 (9) («Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare»), care a intrat de curând în vigoare. Prin urmare, Comisia își va întemeia evaluarea compatibilității ajutorului cu piața comună pe dispozițiile Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare. În această privință, Comisia observă inițial că Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare prevede că anumite forme de ajutor de stat sunt compatibile cu piața comună în sensul articolul 87 alineatul (3) din tratat și sunt exceptate de la obligația notificării în baza articolului 88 alineatul (3) din tratat. Cu toate acestea, această exceptare este însoțită de unele condiții. În primul rând, Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare nu se aplică ajutorului ad hoc acordat întreprinderilor mari (10), cum este cazul ajutorului notificat de România. În al doilea rând și în orice condiții, conform articolului 6 din regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, atunci când cuantumul ajutorului acordat unei întreprinderi pentru un singur proiect de formare depășește 2 milioane EUR, ajutorul nu este exceptat de la obligația notificării prevăzută la articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE. Prin urmare, Comisia constată că ajutorul face în continuare obiectul obligației de notificare și în conformitate cu dispozițiile Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare și că România a respectat această obligație.

| 35. | Atunci când evaluează un ajutor individual pentru formare care nu îndeplinește condițiile pentru acordarea exceptării prevăzută în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, Comisia trebuie să realizeze o evaluare individuală în baza articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE înainte de a autoriza punerea în aplicare a ajutorului. În ceea ce privește ajutoarele pentru formare, această evaluare se va face ținând cont în special de condițiile relevante stabilite în Regulamentul general de exceptare pe categorii (a se vedea considerentul 7 din regulamentul respectiv). Acest lucru este, de asemenea, consecvent cu practica Comisiei cu privire la cazurile de ajutor pentru formare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 68/2001, care rămâne relevant în această privință (11). Acest lucru presupune în special o verificare a conformității cu criteriile specifice de exceptare referitoare la ajutoarele pentru formare prevăzute în secțiunea 8 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, în plus față de examinarea măsurii în care ajutorul îndeplinește condiția generală de a avea un efect stimulativ, astfel cum se prevede la articolul 8 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare (12). |
| --- | --- |

35.

Atunci când evaluează un ajutor individual pentru formare care nu îndeplinește condițiile pentru acordarea exceptării prevăzută în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, Comisia trebuie să realizeze o evaluare individuală în baza articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE înainte de a autoriza punerea în aplicare a ajutorului. În ceea ce privește ajutoarele pentru formare, această evaluare se va face ținând cont în special de condițiile relevante stabilite în Regulamentul general de exceptare pe categorii (a se vedea considerentul 7 din regulamentul respectiv). Acest lucru este, de asemenea, consecvent cu practica Comisiei cu privire la cazurile de ajutor pentru formare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 68/2001, care rămâne relevant în această privință (11). Acest lucru presupune în special o verificare a conformității cu criteriile specifice de exceptare referitoare la ajutoarele pentru formare prevăzute în secțiunea 8 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, în plus față de examinarea măsurii în care ajutorul îndeplinește condiția generală de a avea un efect stimulativ, astfel cum se prevede la articolul 8 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare (12).

Compatibilitatea cu piața comună

| 36. | Comisia a evaluat prima facie conformitatea proiectului notificat cu criteriile formale de exceptare prevăzute în secțiunea 8 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare. |
| --- | --- |

36.

Comisia a evaluat prima facie conformitatea proiectului notificat cu criteriile formale de exceptare prevăzute în secțiunea 8 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare.

| 37. | În primul rând, intensitatea ajutorului pare să fie limitată la plafoanele indicate la articolul 39 alineatul (2) din regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare: 25 % pentru formare specifică și 60 % pentru formare generală. Cu toate că ar fi putut în principiu să mărească plafoanele cu 10 puncte de bază, având în vedere faptul că proiectul este situat într-o zonă asistată în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE, România nu a făcut acest lucru. |
| --- | --- |

37.

În primul rând, intensitatea ajutorului pare să fie limitată la plafoanele indicate la articolul 39 alineatul (2) din regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare: 25 % pentru formare specifică și 60 % pentru formare generală. Cu toate că ar fi putut în principiu să mărească plafoanele cu 10 puncte de bază, având în vedere faptul că proiectul este situat într-o zonă asistată în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE, România nu a făcut acest lucru.

| 38. | În al doilea rând, costurile eligibile ale măsurii notificate indicate în tabelul 1 sunt conforme la prima vedere cu dispozițiile articolului 39 alineatul (4) din regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare. În special, costurile de personal legate de angajarea stagiarilor (respectiv compensațiile salariale) care sunt acoperite de ajutor sunt limitate la suma echivalentă cu totalul celorlalte costuri eligibile. |
| --- | --- |

38.

În al doilea rând, costurile eligibile ale măsurii notificate indicate în tabelul 1 sunt conforme la prima vedere cu dispozițiile articolului 39 alineatul (4) din regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare. În special, costurile de personal legate de angajarea stagiarilor (respectiv compensațiile salariale) care sunt acoperite de ajutor sunt limitate la suma echivalentă cu totalul celorlalte costuri eligibile.

Necesitatea ajutorului

| 39. | Comisia observă că o măsură de ajutor pentru formare poate fi considerată compatibilă cu piața comună în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE numai atunci când aceasta nu este imediat necesară pentru desfășurarea activităților beneficiarului (13). Atunci când ajutorul nu determină derularea unor activități suplimentare față de cele care ar fi realizate ținând cont exclusiv de forțele pieței, ajutorul nu poate fi considerat ca având efecte pozitive în măsură să compenseze denaturarea comerțului și, prin urmare, nu poate fi autorizat. Astfel, nu se poate considera că ajutorul pentru formare «facilitează» dezvoltarea economică, în sensul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, și corectează imperfecțiunea pieței care determină societățile în general să investească insuficient în formarea lucrătorilor lor, astfel cum se precizează la considerentul 62 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, în cazul în care societatea ar fi realizat oricum activitățile care beneficiază de ajutor, chiar și în absența acestuia (14). În cazul unui ajutor ad hoc în favoarea unor întreprinderi mari, ajutor care nu cade sub incidența regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare, Comisia va evalua efectul stimulativ în contextul notificării ajutorului pe baza instrumentelor comunitare aplicabile (considerentul 32 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare). |
| --- | --- |

39.

Comisia observă că o măsură de ajutor pentru formare poate fi considerată compatibilă cu piața comună în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE numai atunci când aceasta nu este imediat necesară pentru desfășurarea activităților beneficiarului (13). Atunci când ajutorul nu determină derularea unor activități suplimentare față de cele care ar fi realizate ținând cont exclusiv de forțele pieței, ajutorul nu poate fi considerat ca având efecte pozitive în măsură să compenseze denaturarea comerțului și, prin urmare, nu poate fi autorizat. Astfel, nu se poate considera că ajutorul pentru formare «facilitează» dezvoltarea economică, în sensul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, și corectează imperfecțiunea pieței care determină societățile în general să investească insuficient în formarea lucrătorilor lor, astfel cum se precizează la considerentul 62 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, în cazul în care societatea ar fi realizat oricum activitățile care beneficiază de ajutor, chiar și în absența acestuia (14). În cazul unui ajutor ad hoc în favoarea unor întreprinderi mari, ajutor care nu cade sub incidența regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare, Comisia va evalua efectul stimulativ în contextul notificării ajutorului pe baza instrumentelor comunitare aplicabile (considerentul 32 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare).

| 40. | În cazul de față, Comisia are motive să considere că beneficiarul ar trebui să asigure angajaților săi, cel puțin într-o anumită măsură, formarea care face obiectul evaluării, chiar și în absența ajutorului. Cu toate acestea, acest lucru nu exclude posibilitatea ca anumite măsuri de formare să depășească ceea ce este necesar pentru începerea activității și, în această măsură, pot fi eligibile pentru acordarea de ajutor pentru formare. |
| --- | --- |

40.

În cazul de față, Comisia are motive să considere că beneficiarul ar trebui să asigure angajaților săi, cel puțin într-o anumită măsură, formarea care face obiectul evaluării, chiar și în absența ajutorului. Cu toate acestea, acest lucru nu exclude posibilitatea ca anumite măsuri de formare să depășească ceea ce este necesar pentru începerea activității și, în această măsură, pot fi eligibile pentru acordarea de ajutor pentru formare.

| 41. | Autoritățile române susțin că necesitatea ajutorului decurge din mai multe aspecte. În primul rând, Guvernul României s-a angajat, înainte ca Ford să cumpere uzina de automobile, să acorde ajutor pentru formare și ajutor regional Ford. Dacă nu ar fi existat acest angajament, Ford nu ar fi cumpărat societatea și, astfel, nu ar fi asigurat niciun curs de formare. În schimb, ar fi construit o nouă uzină de automobile într-o zonă neconstruită și ar fi angajat personal deja pregătit și calificat. |
| --- | --- |

41.

Autoritățile române susțin că necesitatea ajutorului decurge din mai multe aspecte. În primul rând, Guvernul României s-a angajat, înainte ca Ford să cumpere uzina de automobile, să acorde ajutor pentru formare și ajutor regional Ford. Dacă nu ar fi existat acest angajament, Ford nu ar fi cumpărat societatea și, astfel, nu ar fi asigurat niciun curs de formare. În schimb, ar fi construit o nouă uzină de automobile într-o zonă neconstruită și ar fi angajat personal deja pregătit și calificat.

| 42. | În al doilea rând, autoritățile române afirmă că ajutorul pentru formare este necesar pentru a compensa nivelul mai scăzut de competențe al forței de muncă locale în comparație cu media din UE. România subliniază că forța de muncă de la Craiova are în prezent capacitatea de a produce automobile și motoare la nivelul mediu al economiei românești de dinainte de aderare, astfel încât pentru a schimba această situație, Ford trebuie să prevadă măsuri de formare aprofundată generală și specifică pentru educarea angajaților. Astfel, ajutorul va fi în beneficiul angajaților slab calificați și va genera efecte externe pozitive pentru întreaga regiune, care se confruntă cu un nivel ridicat al șomajului. |
| --- | --- |

42.

În al doilea rând, autoritățile române afirmă că ajutorul pentru formare este necesar pentru a compensa nivelul mai scăzut de competențe al forței de muncă locale în comparație cu media din UE. România subliniază că forța de muncă de la Craiova are în prezent capacitatea de a produce automobile și motoare la nivelul mediu al economiei românești de dinainte de aderare, astfel încât pentru a schimba această situație, Ford trebuie să prevadă măsuri de formare aprofundată generală și specifică pentru educarea angajaților. Astfel, ajutorul va fi în beneficiul angajaților slab calificați și va genera efecte externe pozitive pentru întreaga regiune, care se confruntă cu un nivel ridicat al șomajului.

| 43. | În ultimul rând, autoritățile române argumentează că formarea prevăzută a fi acordată nu este necesară pentru funcționarea uzinei. Prin urmare, în absența ajutorului, Ford nu ar organiza în aceeași măsură cursurile de formare care fac obiectul evaluării, ci ar asigura doar o formare minimă specifică Ford, necesară pentru ca uzină să poată începe să funcționeze. Costurile pentru aceste cursuri de formare specifice Ford se ridică la 29,7 milioane EUR, reprezentând aproximativ 20 % în comparație cu costurile eligibile notificate. |
| --- | --- |

43.

În ultimul rând, autoritățile române argumentează că formarea prevăzută a fi acordată nu este necesară pentru funcționarea uzinei. Prin urmare, în absența ajutorului, Ford nu ar organiza în aceeași măsură cursurile de formare care fac obiectul evaluării, ci ar asigura doar o formare minimă specifică Ford, necesară pentru ca uzină să poată începe să funcționeze. Costurile pentru aceste cursuri de formare specifice Ford se ridică la 29,7 milioane EUR, reprezentând aproximativ 20 % în comparație cu costurile eligibile notificate.

| 44. | Comisia are îndoieli în acest stadiu cu privire la argumentele prezentate de România, din mai multe motive. |
| --- | --- |

44.

Comisia are îndoieli în acest stadiu cu privire la argumentele prezentate de România, din mai multe motive.

| 45. | În primul rând, necesitatea și efectul stimulativ al ajutorului pentru formare în cazul de față trebuie evaluate în contextul cumpărării recente de către Ford a uzinei Craiova, precum și al planurilor sale de a transforma uzina într-o unitate de producție modernă, la cel mai înalt nivel tehnologic. Ford înființează o unitate de producție cu totul nouă, care va avea în comun cu uzina inițială doar locația. Proiectul de investiții vizează extinderea, modernizarea și modificarea fundamentală a uzinei existente, inclusiv crearea de noi capacități, în vederea asigurării producției de noi automobile și noi motoare de înaltă tehnologie. |
| --- | --- |

45.

În primul rând, necesitatea și efectul stimulativ al ajutorului pentru formare în cazul de față trebuie evaluate în contextul cumpărării recente de către Ford a uzinei Craiova, precum și al planurilor sale de a transforma uzina într-o unitate de producție modernă, la cel mai înalt nivel tehnologic. Ford înființează o unitate de producție cu totul nouă, care va avea în comun cu uzina inițială doar locația. Proiectul de investiții vizează extinderea, modernizarea și modificarea fundamentală a uzinei existente, inclusiv crearea de noi capacități, în vederea asigurării producției de noi automobile și noi motoare de înaltă tehnologie.

| 46. | Comisia observă faptul că (re)localizarea întreprinderilor reprezintă o practică obișnuită în Uniunea Europeană, prin care întreprinderile încearcă să reducă nivelul costurilor, să își mărească rentabilitatea și să rămână competitive pe piață. Întreprinderile care iau în considerare o posibilă relocalizare a producției lor compară deseori mai multe locații potențiale din diferite state membre. Decizia privind locația este influențată în cele din urmă nu numai de previziunile privind costurile de exploatare (inclusiv costurile de formare a angajaților ale căror competențe sunt sub nivelul mediu european) și alte avantaje sau dezavantaje economice (respectiv existența unor instalații de producție, existența de forță de muncă etc.), ci și, într-o anumită măsură, de o posibilă asistență din partea guvernului (ajutor regional). Comisia constată că beneficiarul a primit cuantumul maxim permis pentru ajutorul regional pentru investiții, respectiv 143 milioane EUR, pentru proiectul său de investiții la Craiova. |
| --- | --- |

46.

Comisia observă faptul că (re)localizarea întreprinderilor reprezintă o practică obișnuită în Uniunea Europeană, prin care întreprinderile încearcă să reducă nivelul costurilor, să își mărească rentabilitatea și să rămână competitive pe piață. Întreprinderile care iau în considerare o posibilă relocalizare a producției lor compară deseori mai multe locații potențiale din diferite state membre. Decizia privind locația este influențată în cele din urmă nu numai de previziunile privind costurile de exploatare (inclusiv costurile de formare a angajaților ale căror competențe sunt sub nivelul mediu european) și alte avantaje sau dezavantaje economice (respectiv existența unor instalații de producție, existența de forță de muncă etc.), ci și, într-o anumită măsură, de o posibilă asistență din partea guvernului (ajutor regional). Comisia constată că beneficiarul a primit cuantumul maxim permis pentru ajutorul regional pentru investiții, respectiv 143 milioane EUR, pentru proiectul său de investiții la Craiova.

| 47. | Cu toate acestea, formarea în vederea desfășurării activităților într-o nouă locație — spre deosebire de ajutorul regional pentru investiții (15) — nu poate fi justificată prin considerații privind situarea regională, din moment ce obiectivul ajutorului pentru formare nu este să atragă investiții într-o anumită regiune, ci să corecteze nivelul insuficient al investițiilor în formare la nivelul Comunității (16). Ajutorul pentru formare urmărește să mărească numărul lucrătorilor calificați în Uniunea Europeană, ceea ce în cele din urmă va îmbunătăți competitivitatea economiei comunitare și va avea un efect pozitiv asupra strategiei de ocupare a forței de muncă și asupra societății în ansamblul său. |
| --- | --- |

47.

Cu toate acestea, formarea în vederea desfășurării activităților într-o nouă locație — spre deosebire de ajutorul regional pentru investiții (15) — nu poate fi justificată prin considerații privind situarea regională, din moment ce obiectivul ajutorului pentru formare nu este să atragă investiții într-o anumită regiune, ci să corecteze nivelul insuficient al investițiilor în formare la nivelul Comunității (16). Ajutorul pentru formare urmărește să mărească numărul lucrătorilor calificați în Uniunea Europeană, ceea ce în cele din urmă va îmbunătăți competitivitatea economiei comunitare și va avea un efect pozitiv asupra strategiei de ocupare a forței de muncă și asupra societății în ansamblul său.

| 48. | În al doilea rând, Comisia nu este convinsă în acest stadiu de afirmațiile României conform cărora necesitatea ajutorului pentru formare decurge din necesitatea de a compensa nivelul mai scăzut de competențe în regiunile asistate prin intermediul ajutorului pentru formare. Aceste niveluri mai scăzute de competențe țin, în principiu, de handicapul regional care trebuie depășit prin ajutorul regional pentru investiții. Obiectivul ajutorului regional este nu numai de a mări numărul locurilor de muncă create în mod direct sau indirect, ci și de a avea un impact pozitiv asupra calității locurilor de muncă create și a nivelului de competențe cerut. |
| --- | --- |

48.

În al doilea rând, Comisia nu este convinsă în acest stadiu de afirmațiile României conform cărora necesitatea ajutorului pentru formare decurge din necesitatea de a compensa nivelul mai scăzut de competențe în regiunile asistate prin intermediul ajutorului pentru formare. Aceste niveluri mai scăzute de competențe țin, în principiu, de handicapul regional care trebuie depășit prin ajutorul regional pentru investiții. Obiectivul ajutorului regional este nu numai de a mări numărul locurilor de muncă create în mod direct sau indirect, ci și de a avea un impact pozitiv asupra calității locurilor de muncă create și a nivelului de competențe cerut.

| 49. | În cazul de față, Comisia are motive să creadă că Ford a luat decizia de a investi în Craiova fiind pe deplin conștientă de situația tehnică a uzinei și de nivelul slab de calificare al forței de muncă. Pentru a depăși aceste handicapuri, Comisia a aprobat cuantumul maxim permis pentru ajutorul regional pentru investiții conform Orientărilor privind ajutorul regional. O asistență suplimentară din partea guvernului sub forma ajutorului pentru formare pentru a compensa aceste handicapuri regionale ar constitui de fapt o completare a ajutorului prin care s-ar evita aplicarea plafoanelor prevăzute pentru ajutorul regional. |
| --- | --- |

49.

În cazul de față, Comisia are motive să creadă că Ford a luat decizia de a investi în Craiova fiind pe deplin conștientă de situația tehnică a uzinei și de nivelul slab de calificare al forței de muncă. Pentru a depăși aceste handicapuri, Comisia a aprobat cuantumul maxim permis pentru ajutorul regional pentru investiții conform Orientărilor privind ajutorul regional. O asistență suplimentară din partea guvernului sub forma ajutorului pentru formare pentru a compensa aceste handicapuri regionale ar constitui de fapt o completare a ajutorului prin care s-ar evita aplicarea plafoanelor prevăzute pentru ajutorul regional.

| 50. | Într-adevăr, se pare că societatea are la dispoziție două opțiuni: fie să recruteze personal deja calificat în limita termenilor contractului de cumpărare a acțiunilor, fie să apeleze la forța de muncă existentă, care, în ciuda unui nivel mai scăzut de competențe decât în alte locații din Europa, are totuși experiență în ceea ce privește producția de automobile. Întrucât contractul de cumpărare a acțiunilor cere companiei Ford să mențină forța de muncă originară pentru o perioadă de patru ani, Ford poate avea stimulente solide de a folosi forța de muncă existentă, care ar cere companiei Ford să ofere cel puțin o parte din formarea planificată. De asemenea, în cadrul proiectului regional de investiții pentru care a primit ajutor regional pentru investiții, Ford s-a angajat să crească substanțial numărul personalului angajat direct până la peste 7 000 de oameni, eventual până la 9 000 pe termen lung. În acest stadiu, România nu a prezentat informații conform cărora Ford ar putea recruta de pe piața locală mai multe mii de angajați deja calificați pentru a-și respecta angajamentele. În plus, având în vedere nivelul general tehnic și de competențe mai scăzut al forței de muncă din România, Comisia se întreabă dacă Ford nu va trebui să prevadă oricum anumite măsuri de formare chiar și pentru angajații nou recrutați. |
| --- | --- |

50.

Într-adevăr, se pare că societatea are la dispoziție două opțiuni: fie să recruteze personal deja calificat în limita termenilor contractului de cumpărare a acțiunilor, fie să apeleze la forța de muncă existentă, care, în ciuda unui nivel mai scăzut de competențe decât în alte locații din Europa, are totuși experiență în ceea ce privește producția de automobile. Întrucât contractul de cumpărare a acțiunilor cere companiei Ford să mențină forța de muncă originară pentru o perioadă de patru ani, Ford poate avea stimulente solide de a folosi forța de muncă existentă, care ar cere companiei Ford să ofere cel puțin o parte din formarea planificată. De asemenea, în cadrul proiectului regional de investiții pentru care a primit ajutor regional pentru investiții, Ford s-a angajat să crească substanțial numărul personalului angajat direct până la peste 7 000 de oameni, eventual până la 9 000 pe termen lung. În acest stadiu, România nu a prezentat informații conform cărora Ford ar putea recruta de pe piața locală mai multe mii de angajați deja calificați pentru a-și respecta angajamentele. În plus, având în vedere nivelul general tehnic și de competențe mai scăzut al forței de muncă din România, Comisia se întreabă dacă Ford nu va trebui să prevadă oricum anumite măsuri de formare chiar și pentru angajații nou recrutați.

| 51. | În al treilea rând, conform informațiilor furnizate de România, Ford are intenția să creeze la Craiova o unitate de producție la cel mai înalt nivel tehnologic. În acest scop, societatea are în vedere construirea de noi linii de producție, inclusiv a unui sistem de producție modern și flexibil, specific Ford, o modernizare substanțială a unei părți funcționale a uzinei și dezvoltarea capacităților existente, în vederea integrării pe deplin a unității de producție Craiova în cadrul operațiilor sale de producție din Europa. Având în vedere nivelul scăzut de cunoștințe și competențe al forței de muncă de la Craiova, astfel cum rezultă din argumentele prezentate de România, este foarte puțin probabil ca Ford să poată să nu asigure cursurile de formare prevăzute fără a periclita investițiile tehnologice și funcționarea fără probleme a uzinei de automobile. În plus, Comisia are îndoieli cu privire la capacitatea Ford de a găsi angajați deja calificați pe piața locală și de a evita în acest fel să asigure cursurile de formare prevăzute. În orice caz, Comisia nu a primit informații mai precise în această privință. |
| --- | --- |

51.

În al treilea rând, conform informațiilor furnizate de România, Ford are intenția să creeze la Craiova o unitate de producție la cel mai înalt nivel tehnologic. În acest scop, societatea are în vedere construirea de noi linii de producție, inclusiv a unui sistem de producție modern și flexibil, specific Ford, o modernizare substanțială a unei părți funcționale a uzinei și dezvoltarea capacităților existente, în vederea integrării pe deplin a unității de producție Craiova în cadrul operațiilor sale de producție din Europa. Având în vedere nivelul scăzut de cunoștințe și competențe al forței de muncă de la Craiova, astfel cum rezultă din argumentele prezentate de România, este foarte puțin probabil ca Ford să poată să nu asigure cursurile de formare prevăzute fără a periclita investițiile tehnologice și funcționarea fără probleme a uzinei de automobile. În plus, Comisia are îndoieli cu privire la capacitatea Ford de a găsi angajați deja calificați pe piața locală și de a evita în acest fel să asigure cursurile de formare prevăzute. În orice caz, Comisia nu a primit informații mai precise în această privință.

| 52. | În al patrulea rând, Comisia se întreabă dacă o parte din formare nu este obligatorie conform legislației naționale și europene privind siguranța și securitatea la locul de muncă sau conform standardelor interne de calitate ale Ford. România susține faptul că uzina de automobile Craiova funcționează în conformitate cu normele legale în vigoare și că, prin urmare, formarea ar depăși ceea ce este cerut prin lege sau ceea ce Ford Craiova ar trebui oricum să întreprindă pentru a respecta standardele interne ale grupului. Cu toate acestea, România afirmă de asemenea că forța de muncă locală are un nivel de competențe și informare mai scăzut decât cel din alte unități de producție din Europa de Vest sau din alte uzine Ford. Comisia ar dori să aibă acces la mai multe informații detaliate cu privire la această situație pentru a putea fi în măsură să verifice dacă formarea depășește într-adevăr ceea ce Ford Craiova ar trebui să asigure oricum în virtutea obligațiilor legale sau pentru a-și putea desfășura operațiunile și dacă ajutorul notificat are un efect stimulativ. |
| --- | --- |

52.

În al patrulea rând, Comisia se întreabă dacă o parte din formare nu este obligatorie conform legislației naționale și europene privind siguranța și securitatea la locul de muncă sau conform standardelor interne de calitate ale Ford. România susține faptul că uzina de automobile Craiova funcționează în conformitate cu normele legale în vigoare și că, prin urmare, formarea ar depăși ceea ce este cerut prin lege sau ceea ce Ford Craiova ar trebui oricum să întreprindă pentru a respecta standardele interne ale grupului. Cu toate acestea, România afirmă de asemenea că forța de muncă locală are un nivel de competențe și informare mai scăzut decât cel din alte unități de producție din Europa de Vest sau din alte uzine Ford. Comisia ar dori să aibă acces la mai multe informații detaliate cu privire la această situație pentru a putea fi în măsură să verifice dacă formarea depășește într-adevăr ceea ce Ford Craiova ar trebui să asigure oricum în virtutea obligațiilor legale sau pentru a-și putea desfășura operațiunile și dacă ajutorul notificat are un efect stimulativ.

| 53. | În cele din urmă, România a notificat un ajutor în valoare de 57 milioane EUR pentru un proiect de formare pentru care teoretic ar fi putut fi acordat un ajutor de 70 milioane EUR, susținând că ajutorul aprobat va fi acordat progresiv, pe măsură ce se derulează cursurile respective, până la atingerea plafonului de 57 milioane EUR. În plus, România a afirmat că, în cazul în care Comisia ar considera că anumite cursuri nu pot beneficia de ajutor pentru formare, reducerea cuantumului ajutorului s-ar face mai degrabă din suma totală «teoretică» de 70 milioane EUR decât din cea plafonată. Cu toate acestea, România nu a indicat nici ordinea în care ar trebui să fie asigurate cursurile, nici criteriile pe baza cărora beneficiarul va stabili prioritatea acestora. De asemenea, România nu a prezentat argumente dacă beneficiarul va asigura numai formarea pentru care va fi aprobat ajutorul sau dacă acesta va lua în considerare posibilitatea de a asigura de asemenea, în lipsa ajutorului de stat, cursurile care ar fi considerate de Comisie ca putând beneficia de ajutor pentru formare, dar pentru care nu se va asigura finanțare în cadrul subvenției de 57 milioane EUR, ceea ce va însemna că o parte din cursurile de formare, pentru care se afirmă că ar exista un efect stimulativ al ajutorului, ar fi de asemenea asigurate în absența ajutorului. În aceste condiții, Comisia are motive să se îndoiască de efectul stimulativ al ajutorului notificat. |
| --- | --- |

53.

În cele din urmă, România a notificat un ajutor în valoare de 57 milioane EUR pentru un proiect de formare pentru care teoretic ar fi putut fi acordat un ajutor de 70 milioane EUR, susținând că ajutorul aprobat va fi acordat progresiv, pe măsură ce se derulează cursurile respective, până la atingerea plafonului de 57 milioane EUR. În plus, România a afirmat că, în cazul în care Comisia ar considera că anumite cursuri nu pot beneficia de ajutor pentru formare, reducerea cuantumului ajutorului s-ar face mai degrabă din suma totală «teoretică» de 70 milioane EUR decât din cea plafonată. Cu toate acestea, România nu a indicat nici ordinea în care ar trebui să fie asigurate cursurile, nici criteriile pe baza cărora beneficiarul va stabili prioritatea acestora. De asemenea, România nu a prezentat argumente dacă beneficiarul va asigura numai formarea pentru care va fi aprobat ajutorul sau dacă acesta va lua în considerare posibilitatea de a asigura de asemenea, în lipsa ajutorului de stat, cursurile care ar fi considerate de Comisie ca putând beneficia de ajutor pentru formare, dar pentru care nu se va asigura finanțare în cadrul subvenției de 57 milioane EUR, ceea ce va însemna că o parte din cursurile de formare, pentru care se afirmă că ar exista un efect stimulativ al ajutorului, ar fi de asemenea asigurate în absența ajutorului. În aceste condiții, Comisia are motive să se îndoiască de efectul stimulativ al ajutorului notificat.

| 54. | În consecință, Comisia se întreabă dacă o parte considerabilă din cursurile de formare sau chiar toate vor trebui să fie asigurate de Ford oricum, chiar și în absența ajutorului, pentru ca Ford să poată să înceapă exploatarea uzinei și dacă handicapul reprezentat de nivelul în general mai scăzut de competențe al forței de muncă nu trebuie considerat ca fiind deja compensat prin ajutorul regional pentru investiții. |
| --- | --- |

54.

În consecință, Comisia se întreabă dacă o parte considerabilă din cursurile de formare sau chiar toate vor trebui să fie asigurate de Ford oricum, chiar și în absența ajutorului, pentru ca Ford să poată să înceapă exploatarea uzinei și dacă handicapul reprezentat de nivelul în general mai scăzut de competențe al forței de muncă nu trebuie considerat ca fiind deja compensat prin ajutorul regional pentru investiții.

Principiul Deggendorf

| 55. | De asemenea, Comisia ia notă de faptul că, prin decizia mai sus menționată din 27 februarie 2008 în cazul de Ajutor de Stat C 46/07, a declarat ajutorul acordat în cadrul procesului de privatizare a companiei Automobile Craiova ilegal și incompatibil și a solicitat recuperarea acestui ajutor. Comisia consideră că așa-numita jurisprudență Deggendorf
   (17) se aplică în cazul de fața. Conform principiilor relevate în această jurisprudență, un nou ajutor de stat nu poate fi plătit până când ajutorul incompatibil acordat anterior nu este recuperat în întregime. |
| --- | --- |

55.

De asemenea, Comisia ia notă de faptul că, prin decizia mai sus menționată din 27 februarie 2008 în cazul de Ajutor de Stat C 46/07, a declarat ajutorul acordat în cadrul procesului de privatizare a companiei Automobile Craiova ilegal și incompatibil și a solicitat recuperarea acestui ajutor. Comisia consideră că așa-numita jurisprudență Deggendorf
   (17) se aplică în cazul de fața. Conform principiilor relevate în această jurisprudență, un nou ajutor de stat nu poate fi plătit până când ajutorul incompatibil acordat anterior nu este recuperat în întregime.

| 56. | La acest stadiu, informațiile transmise de România nu au permis Comisiei să concluzioneze că obligația de recuperare prevăzută în decizia din 27 februarie 2008 a fost respectată. De asemenea, România nici nu a și-a asumat obligația de a nu plăti ajutorul pentru formare până când această recuperare nu are loc. În aceste circumstanțe, Comisia consideră că ajutorul notificat poate fi incompatibil cu așa-numitul principiu Deggendorf. |
| --- | --- |

56.

La acest stadiu, informațiile transmise de România nu au permis Comisiei să concluzioneze că obligația de recuperare prevăzută în decizia din 27 februarie 2008 a fost respectată. De asemenea, România nici nu a și-a asumat obligația de a nu plăti ajutorul pentru formare până când această recuperare nu are loc. În aceste circumstanțe, Comisia consideră că ajutorul notificat poate fi incompatibil cu așa-numitul principiu Deggendorf.

4.   DECIZIE

În lumina considerațiilor anterioare, Comisia a hotărât să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE și cere României să furnizeze, în termen de o lună de la primirea prezentei scrisori, toate documentele, informațiile și datele necesare pentru evaluarea compatibilității ajutorului, în special:

| — | informații detaliate privind măsurile de formare care sunt necesare pentru ca societatea să poată să înceapă să funcționeze conform standardelor Ford și care, prin urmare, ar trebui să fie asigurate de beneficiar oricum, chiar și în absența ajutorului, |
| --- | --- |

—

informații detaliate privind măsurile de formare care sunt necesare pentru ca societatea să poată să înceapă să funcționeze conform standardelor Ford și care, prin urmare, ar trebui să fie asigurate de beneficiar oricum, chiar și în absența ajutorului,

| — | informații privind ordinea în care se vor desfășura cursurile de formare, |
| --- | --- |

—

informații privind ordinea în care se vor desfășura cursurile de formare,

| — | informații privind costurile legate de atragerea angajaților deja calificați, |
| --- | --- |

—

informații privind costurile legate de atragerea angajaților deja calificați,

| — | informații privind piața forței de muncă pentru producția de automobile la nivel național și european, în special privind disponibilitatea lucrătorilor calificați, |
| --- | --- |

—

informații privind piața forței de muncă pentru producția de automobile la nivel național și european, în special privind disponibilitatea lucrătorilor calificați,

| — | informații privind normele interne de siguranță și securitate la nivel național, european și în cadrul Ford. |
| --- | --- |

—

informații privind normele interne de siguranță și securitate la nivel național, european și în cadrul Ford.

Se solicită României să transmită, fără întârziere, o copie a prezentei scrisori potențialului beneficiar al ajutorului.

Comisia dorește să reamintească României că articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE are efect de suspendare și vă atrage atenția asupra articolului 14 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului, care prevede că orice ajutor ilegal poate fi recuperat de la beneficiar.

Comisia avertizează România că va informa părțile interesate prin publicarea prezentei scrisori, precum și a unui rezumat relevant al ei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Comisia va informa, de asemenea, Autoritatea AELS de Supraveghere trimițându-i o copie a acestei scrisori. Toate părțile interesate vor fi invitate să-și prezinte observațiile în termen de o lună de la data acestei publicări.“

---

(1)  Decizia Comisiei din 27 februarie 2008 prind Ajutorul de Stat C 46/07, Privatizarea societății Automobile Craiova, România, nepublicată încă.

1

(2)  Decizia Comisiei din 30 aprilie 2008 prind Ajutorul de Stat N 767/07, Ajutor regional pentru investiții în favoarea Ford Craiova, nepublicată încă.

2

(3)  Termenii «formare generală» și «formare specifică» sunt folosiți conform definiției de la articolul 38 din Regulamentul (CE) nr. 800/2008 al Comisiei din 6 august 2008 de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața comună în aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat (Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare) (JO L 214, 9.8.2008, p. 3).

3

(4)  Informații confidențiale.

4

(5)  În cadrul privatizării ACSA și DWAR, agenția română de privatizare AVAS a impus cumpărătorului obligația de a păstra forța de muncă de 3 900 de salariați pentru o perioada de patru ani după achiziționare. Această obligație a fost inclusă în contractul ulterior de cumpărare a acțiunilor, anexa 1 la notificare.

5

(6)  JO L 10, 13.1.2001, p. 20.

6

(7)  JO L 63, 28.2.2004, p. 20.

7

(8)  JO L 368, 23.12.2006, p. 85.

8

(9)  A se vedea nota de subsol 3.

9

(10)  A se vedea articolele 1 alineatul (5) și 2 alineatul (3) din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare.

10

(11)  A se vedea Decizia Comisiei din 4 iulie 2006 privind Ajutorul de Stat C 40/05, Ford Genk (JO L 366, 21.12.2006, p. 32); Decizia Comisiei din 4 aprilie 2007 privind Ajutorul de Stat C 14/06, General Motors Belgium (JO L 243, 18.9.2007, p. 71); Decizia Comisiei din 12 septembrie 2007 privind Ajutorul de Stat C 35/07, Volvo Cars Gent (JO C 265, 7.11.2007, p. 21).

11

(12)  Cerința privind existența unui efect stimulativ este explicată la considerentul 28 din regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare:«Pentru a se asigura că ajutorul este necesar și are un efect stimulativ cu privire la dezvoltarea de noi activități sau proiecte, prezentul regulament nu ar trebui să se aplice ajutorului destinat unor activități pe care beneficiarul ar putea să le desfășoare deja și în condițiile pieței ...».

12

(13)  A se vedea Decizia Comisiei din 2 iulie 2008 privind Ajutorul de Stat C 18/07, DHL Leipzig-Halle, nepublicată încă; Deciziile Comisiei General Motors Belgium și Ford Genk.

13

(14)  În contextul ajutoarelor pentru formare, considerentul 62 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare precizează că «Formarea are, de obicei, efecte externe pozitive pentru societate în ansamblul său, ca urmare a faptului că mărește rezerva de lucrători calificați din rândul cărora pot face recrutări alte societăți, îmbunătățește competitivitatea economiei comunitare și joacă un rol important în cadrul strategiei comunitare de ocupare a forței de muncă ... Având în vedere faptul că întreprinderile din cadrul Comunității investesc în general insuficient în formarea lucrătorilor lor, în special atunci când formarea respectivă are un caracter general și nu prezintă avantaje imediate și concrete pentru întreprinderea în cauză, ajutorul de stat poate contribui la remedierea acestei disfuncționalități a pieței. Prin urmare, aceste ajutoare ar trebui exceptate, în anumite condiții, de la obligația notificării prealabile.».

14

(15)  A se vedea considerentele 2 și 3 din Orientările privind ajutorul regional pentru perioada 2007-2013:

15

| «2. | Pentru că are în vedere depășirea handicapurilor regiunilor defavorizate, ajutoarele de stat regionale promovează coeziunea economică, socială și teritorială a statelor membre și a Uniunii Europene în ansamblul său. Această caracteristică geografică deosebește ajutoarele regionale de alte forme de ajutoare orizontale, cum ar fi ajutoarele pentru cercetare, dezvoltare și inovare, ocuparea forței de muncă, formare sau protecție a mediului, care urmăresc alte obiective de interes comun în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) din tratat, chiar dacă uneori nivelurile acestora sunt mai mari în zonele defavorizate datorită dificultăților specifice cu care se confruntă. |
| --- | --- |

«2.

| 3. | Ajutoarele de stat regionale pentru investiții sunt destinate susținerii dezvoltării celor mai defavorizate regiuni prin sprijinirea investițiilor și a creării de noi locuri de muncă. Acestea favorizează extinderea și diversificarea activităților economice ale întreprinderilor situate în regiunile cele mai puțin favorizate, în special prin încurajarea întreprinderilor să înființeze noi sedii secundare în aceste regiuni.». |
| --- | --- |

3.

(16)  A se vedea decizia Comisiei DHL Leipzig-Halle.

16

(17)  Tribunalul de prima instanță, 13 septembrie 1995, TWD/Comisie, T-244/93 și T-486/93, REC., I-2265; Curtea de justiție, 15 mai 1997, TWD/Comisie, C-355/95, Rec. I-2549.

17

---

25.10.2008

| 25.10.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 270/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 270/s3

---

POZNÁMKA PRE ČITATEĽA

Inštititúcie rozhodli, že vo svojich dokumentoch už nebudú uvádzať odkazy na posledné zmeny a doplnenia aktov, na ktoré sa odkazuje.

Pokiaľ nie je uvedené inak, odkazy na akty v uverejnených dokumentoch sa vzťahujú na akty v ich platnom znení.

---