# Europeiska unionens C 355/20 o

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 355 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 60 årgången20 oktober 2017 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 355

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

60 årgången20 oktober 2017

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2015–2016Sammanträdena den 26–29 oktober 2015
  Protokollen för denna session har publicerats i
  EUT C 423, 17.11.2016 .
  De texter som antogs den 27 oktober 2015 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2013 har offentliggjorts i
  EUT L 314, 1.12.2015 .ANTAGNA TEXTER | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2015–2016Sammanträdena den 26–29 oktober 2015
  Protokollen för denna session har publicerats i
  EUT C 423, 17.11.2016 .
  De texter som antogs den 27 oktober 2015 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2013 har offentliggjorts i
  EUT L 314, 1.12.2015 .ANTAGNA TEXTER

EUROPAPARLAMENTET

Protokollen för denna session har publicerats i

EUT C 423, 17.11.2016

De texter som antogs den 27 oktober 2015 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2013 har offentliggjorts i

EUT L 314, 1.12.2015

1

---

| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| --- | --- |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdagen den 27 oktober 2015 |
| 2017/C 355/01 | Europaparlamentets resolution av den 27 oktober 2015 om ebolakrisen: långsiktiga lärdomar och hur hälso- och sjukvårdssystemen i utvecklingsländer kan stärkas för att förebygga framtida kriser (2014/2204(INI)) | 2 |
| 2017/C 355/02 | Europaparlamentets resolution av den 27 oktober 2015 om utsläppsmätningar i bilindustrin (2015/2865(RSP)) | 11 |
| | Onsdagen den 28 oktober 2015 |
| 2017/C 355/03 | Europaparlamentets resolution av den 28 oktober 2015 om det europeiska medborgarinitiativet (2014/2257(INI)) | 17 |
| 2017/C 355/04 | Europaparlamentets resolution av den 28 oktober 2015 om EU:s strategi för den adriatisk-joniska regionen (2014/2214(INI)) | 23 |
| 2017/C 355/05 | Europaparlamentets resolution av den 28 oktober 2015 om sammanhållningspolitiken och översynen av Europa 2020-strategin (2014/2246(INI)) | 37 |
| 2017/C 355/06 | Europaparlamentets resolution av den 28 oktober 2015 om de europeiska struktur- och investeringsfonderna och sund ekonomisk styrning: riktlinjer för genomförandet av artikel 23 i förordningen om gemensamma bestämmelser (2015/2052(INI)) | 45 |
| | Torsdagen den 29 oktober 2015 |
| 2017/C 355/07 | Europaparlamentets resolution av den 29 oktober 2015 om uppföljning av Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2014 om den elektroniska massövervakningen av EU:s medborgare (2015/2635(RSP)) | 51 |
| 2017/C 355/08 | Europaparlamentets resolution av den 29 oktober 2015 om rådets rekommendation om långtidsarbetslösas återinträde på arbetsmarknaden (2015/2820(RSP)) | 59 |
| 2017/C 355/09 | Europaparlamentets resolution av den 29 oktober 2015 om säker användning av fjärrstyrda luftfartygssystem (RPAS), vanligen kallade obemannade luftfartyg (UAV), på området civil luftfart (2014/2243(INI)) | 63 |
| 2017/C 355/10 | Europaparlamentets resolution av den 29 oktober 2015 om nya utmaningar och koncept för främjande av turism i Europa (2014/2241(INI)) | 71 |
| 2017/C 355/11 | Europaparlamentets resolution av den 29 oktober 2015 om tilldelning vid världskonferensen om radiokommunikationer, som hålls i Genève den 2–27 november 2015 (WRC-15), av det radiospektrumband som krävs för en kommande utveckling av satellitbaserad teknik till stöd för system för global flygspårning (2015/2857(RSP)) | 86 |

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdagen den 27 oktober 2015

2017/C 355/01

Europaparlamentets resolution av den 27 oktober 2015 om ebolakrisen: långsiktiga lärdomar och hur hälso- och sjukvårdssystemen i utvecklingsländer kan stärkas för att förebygga framtida kriser (2014/2204(INI))

2

2017/C 355/02

Europaparlamentets resolution av den 27 oktober 2015 om utsläppsmätningar i bilindustrin (2015/2865(RSP))

11

Onsdagen den 28 oktober 2015

2017/C 355/03

Europaparlamentets resolution av den 28 oktober 2015 om det europeiska medborgarinitiativet (2014/2257(INI))

17

2017/C 355/04

Europaparlamentets resolution av den 28 oktober 2015 om EU:s strategi för den adriatisk-joniska regionen (2014/2214(INI))

23

2017/C 355/05

Europaparlamentets resolution av den 28 oktober 2015 om sammanhållningspolitiken och översynen av Europa 2020-strategin (2014/2246(INI))

37

2017/C 355/06

Europaparlamentets resolution av den 28 oktober 2015 om de europeiska struktur- och investeringsfonderna och sund ekonomisk styrning: riktlinjer för genomförandet av artikel 23 i förordningen om gemensamma bestämmelser (2015/2052(INI))

45

Torsdagen den 29 oktober 2015

2017/C 355/07

Europaparlamentets resolution av den 29 oktober 2015 om uppföljning av Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2014 om den elektroniska massövervakningen av EU:s medborgare (2015/2635(RSP))

51

2017/C 355/08

Europaparlamentets resolution av den 29 oktober 2015 om rådets rekommendation om långtidsarbetslösas återinträde på arbetsmarknaden (2015/2820(RSP))

59

2017/C 355/09

Europaparlamentets resolution av den 29 oktober 2015 om säker användning av fjärrstyrda luftfartygssystem (RPAS), vanligen kallade obemannade luftfartyg (UAV), på området civil luftfart (2014/2243(INI))

63

2017/C 355/10

Europaparlamentets resolution av den 29 oktober 2015 om nya utmaningar och koncept för främjande av turism i Europa (2014/2241(INI))

71

2017/C 355/11

Europaparlamentets resolution av den 29 oktober 2015 om tilldelning vid världskonferensen om radiokommunikationer, som hålls i Genève den 2–27 november 2015 (WRC-15), av det radiospektrumband som krävs för en kommande utveckling av satellitbaserad teknik till stöd för system för global flygspårning (2015/2857(RSP))

86

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPAPARLAMENTET |
| | Tisdagen den 27 oktober 2015 |
| 2017/C 355/12 | P8_TA(2015)0360Den gemensamma jordbrukspolitiken: upphävande av obsoleta rättsakter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 27 oktober 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upphävande av rådets direktiv 76/621/EEG om högsta tillåtna halt av erukasyra i oljor och fetter och rådets förordning (EG) nr 320/2006 om inrättande av en tillfällig ordning för omstrukturering av sockerindustrin (COM(2015)0174 – C8-0101/2015 – 2015/0090(COD))P8_TC1-COD(2015)0090Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 27 oktober 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om upphävande av rådets direktiv 76/621/EEG om högsta tillåtna halt av erukasyra i oljor och fetter och rådets förordning (EG) nr 320/2006 om inrättande av en tillfällig ordning för omstrukturering av sockerindustrin | 89 |
| 2017/C 355/13 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 27 oktober 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av ändringsprotokollet till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om åtgärder likvärdiga med dem som föreskrivs i rådets direktiv 2003/48/EG om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar (08266/1/2015 – C8-0169/2015 – 2015/0076(NLE)) | 91 |
| 2017/C 355/14 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 27 oktober 2015 om förslaget till rådets direktiv om upphävande av rådets direktiv 2003/48/EG (COM(2015)0129 – C8-0086/2015 – 2015/0065(CNS)) | 93 |
| 2017/C 355/15 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 27 oktober 2015 om utkastet till rådets genomförandebeslut om inledande av automatiskt utbyte av fingeravtrycksuppgifter i Sverige (10027/2015 – C8-0197/2015 – 2015/0804(CNS)) | 96 |
| 2017/C 355/16 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 27 oktober 2015 om utkastet till rådets genomförandebeslut om inledande av automatiskt utbyte av fingeravtrycksuppgifter i Belgien (10029/2015 – C8-0196/2015 – 2015/0805(CNS)) | 97 |
| 2017/C 355/17 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 27 oktober 2015 om utkastet till rådets genomförandebeslut om inledande av automatiskt utbyte av fingeravtrycksuppgifter i Polen (09989/2015 – C8-0195/2015 – 2015/0806(CNS)) | 98 |
| 2017/C 355/18 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 27 oktober 2015 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om paketresor och sammanlänkade researrangemang, om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 och Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/83/EU samt om upphävande av rådets direktiv 90/314/EEG (09173/3/2015 – C8-0281/2015 – 2013/0246(COD)) | 99 |
| 2017/C 355/19 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 27 oktober 2015 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om åtgärder rörande en öppen internetanslutning och om ändring av direktiv 2002/22/EG om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster och förordning (EU) nr 531/2012 om roaming i allmänna mobilnät i unionen (10788/2/2015 – C8-0294/2015 – 2013/0309(COD)) | 100 |
| 2017/C 355/20 | Europaparlamentets ändringar antagna den 27 oktober 2015 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1236/2005 om handel med vissa varor som kan användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (COM(2014)0001 – C7-0014/2014 – 2014/0005(COD)) | 101 |
| 2017/C 355/21 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 27 oktober 2015 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2011/16/EU när det gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar på skatteområdet (COM(2015)0135 – C8-0085/2015 – 2015/0068(CNS)) | 122 |
| | Onsdagen den 28 oktober 2015 |
| 2017/C 355/22 | Europaparlamentets resolution av den 28 oktober 2015 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2016 (11706/2015 – C8-0274/2015 – 2015/2132(BUD)) | 146 |
| 2017/C 355/23 | P8_TA(2015)0377Europeiska unionens domstol: antalet domare i tribunalen ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 28 oktober 2015 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av protokoll nr 3 om stadgan för Europeiska unionens domstol (09375/1/2015 – C8-0166/2015 – 2011/0901B(COD))P8_TC2-COD(2011)0901BEuropaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 28 oktober 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2015/... om ändring av protokoll nr 3 om stadgan för Europeiska unionens domstol | 163 |
| 2017/C 355/24 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 28 oktober 2015 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1343/2011 om vissa bestämmelser om fiske i AKFM:s avtalsområde (Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet) (08806/1/2015 – C8-0260/2015 – 2014/0213(COD)) | 164 |
| 2017/C 355/25 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 28 oktober 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1829/2003 vad gäller medlemsstaternas möjlighet att begränsa eller förbjuda användning av genetiskt modifierade livsmedel och foder inom sina territorier (COM(2015)0177 – C8-0107/2015 – 2015/0093(COD)) | 165 |
| 2017/C 355/26 | P8_TA(2015)0380Nya livsmedel ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 28 oktober 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om nya livsmedel (COM(2013)0894 – C7-0487/2013 – 2013/0435(COD))P8_TC1-COD(2013)0435Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 28 oktober 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om nya livsmedel och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 och upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97 och kommissionens förordning (EG) nr 1852/2001 | 166 |
| 2017/C 355/27 | Europaparlamentets ändringar antagna den 28 oktober 2015 av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar och om ändring av direktiv 2003/35/EG (COM(2013)0920 – C7-0004/2014 – 2013/0443(COD)) | 167 |
| | Torsdagen den 29 oktober 2015 |
| 2017/C 355/28 | P8_TA(2015)0386EU:s byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning (Cepol) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 29 oktober 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska unionens byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning (Cepol) som upphäver och ersätter rådets beslut 2005/681/RIF (COM(2014)0465 – C8-0110/2014 – 2014/0217(COD))P8_TC1-COD(2014)0217Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 29 oktober 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om Europeiska unionens byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning (Cepol) och om ersättning och upphävande av rådets beslut 2005/681/RIF | 209 |
| 2017/C 355/29 | P8_TA(2015)0387Transparens avseende transaktioner för värdepappersfinansiering ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 29 oktober 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om rapportering och transparens avseende transaktioner för värdepappersfinansiering (COM(2014)0040 – C7-0023/2014 – 2014/0017(COD))P8_TC1-COD(2014)0017Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 29 oktober 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om rapportering och transparens avseende transaktioner för värdepappersfinansiering samt om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 | 210 |

III   Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 27 oktober 2015

2017/C 355/12

P8_TA(2015)0360Den gemensamma jordbrukspolitiken: upphävande av obsoleta rättsakter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 27 oktober 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upphävande av rådets direktiv 76/621/EEG om högsta tillåtna halt av erukasyra i oljor och fetter och rådets förordning (EG) nr 320/2006 om inrättande av en tillfällig ordning för omstrukturering av sockerindustrin (COM(2015)0174 – C8-0101/2015 – 2015/0090(COD))P8_TC1-COD(2015)0090Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 27 oktober 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om upphävande av rådets direktiv 76/621/EEG om högsta tillåtna halt av erukasyra i oljor och fetter och rådets förordning (EG) nr 320/2006 om inrättande av en tillfällig ordning för omstrukturering av sockerindustrin

89

2017/C 355/13

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 27 oktober 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av ändringsprotokollet till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om åtgärder likvärdiga med dem som föreskrivs i rådets direktiv 2003/48/EG om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar (08266/1/2015 – C8-0169/2015 – 2015/0076(NLE))

91

2017/C 355/14

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 27 oktober 2015 om förslaget till rådets direktiv om upphävande av rådets direktiv 2003/48/EG (COM(2015)0129 – C8-0086/2015 – 2015/0065(CNS))

93

2017/C 355/15

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 27 oktober 2015 om utkastet till rådets genomförandebeslut om inledande av automatiskt utbyte av fingeravtrycksuppgifter i Sverige (10027/2015 – C8-0197/2015 – 2015/0804(CNS))

96

2017/C 355/16

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 27 oktober 2015 om utkastet till rådets genomförandebeslut om inledande av automatiskt utbyte av fingeravtrycksuppgifter i Belgien (10029/2015 – C8-0196/2015 – 2015/0805(CNS))

97

2017/C 355/17

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 27 oktober 2015 om utkastet till rådets genomförandebeslut om inledande av automatiskt utbyte av fingeravtrycksuppgifter i Polen (09989/2015 – C8-0195/2015 – 2015/0806(CNS))

98

2017/C 355/18

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 27 oktober 2015 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om paketresor och sammanlänkade researrangemang, om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 och Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/83/EU samt om upphävande av rådets direktiv 90/314/EEG (09173/3/2015 – C8-0281/2015 – 2013/0246(COD))

99

2017/C 355/19

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 27 oktober 2015 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om åtgärder rörande en öppen internetanslutning och om ändring av direktiv 2002/22/EG om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster och förordning (EU) nr 531/2012 om roaming i allmänna mobilnät i unionen (10788/2/2015 – C8-0294/2015 – 2013/0309(COD))

100

2017/C 355/20

Europaparlamentets ändringar antagna den 27 oktober 2015 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1236/2005 om handel med vissa varor som kan användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (COM(2014)0001 – C7-0014/2014 – 2014/0005(COD))

101

2017/C 355/21

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 27 oktober 2015 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2011/16/EU när det gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar på skatteområdet (COM(2015)0135 – C8-0085/2015 – 2015/0068(CNS))

122

Onsdagen den 28 oktober 2015

2017/C 355/22

Europaparlamentets resolution av den 28 oktober 2015 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2016 (11706/2015 – C8-0274/2015 – 2015/2132(BUD))

146

2017/C 355/23

P8_TA(2015)0377Europeiska unionens domstol: antalet domare i tribunalen ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 28 oktober 2015 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av protokoll nr 3 om stadgan för Europeiska unionens domstol (09375/1/2015 – C8-0166/2015 – 2011/0901B(COD))P8_TC2-COD(2011)0901BEuropaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 28 oktober 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2015/... om ändring av protokoll nr 3 om stadgan för Europeiska unionens domstol

163

2017/C 355/24

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 28 oktober 2015 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1343/2011 om vissa bestämmelser om fiske i AKFM:s avtalsområde (Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet) (08806/1/2015 – C8-0260/2015 – 2014/0213(COD))

164

2017/C 355/25

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 28 oktober 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1829/2003 vad gäller medlemsstaternas möjlighet att begränsa eller förbjuda användning av genetiskt modifierade livsmedel och foder inom sina territorier (COM(2015)0177 – C8-0107/2015 – 2015/0093(COD))

165

2017/C 355/26

P8_TA(2015)0380Nya livsmedel ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 28 oktober 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om nya livsmedel (COM(2013)0894 – C7-0487/2013 – 2013/0435(COD))P8_TC1-COD(2013)0435Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 28 oktober 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om nya livsmedel och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 och upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97 och kommissionens förordning (EG) nr 1852/2001

166

2017/C 355/27

Europaparlamentets ändringar antagna den 28 oktober 2015 av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar och om ändring av direktiv 2003/35/EG (COM(2013)0920 – C7-0004/2014 – 2013/0443(COD))

167

Torsdagen den 29 oktober 2015

2017/C 355/28

P8_TA(2015)0386EU:s byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning (Cepol) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 29 oktober 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska unionens byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning (Cepol) som upphäver och ersätter rådets beslut 2005/681/RIF (COM(2014)0465 – C8-0110/2014 – 2014/0217(COD))P8_TC1-COD(2014)0217Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 29 oktober 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om Europeiska unionens byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning (Cepol) och om ersättning och upphävande av rådets beslut 2005/681/RIF

ersättning och

209

2017/C 355/29

P8_TA(2015)0387Transparens avseende transaktioner för värdepappersfinansiering ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 29 oktober 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om rapportering och transparens avseende transaktioner för värdepappersfinansiering (COM(2014)0040 – C7-0023/2014 – 2014/0017(COD))P8_TC1-COD(2014)0017Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 29 oktober 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om rapportering och transparens avseende transaktioner för värdepappersfinansiering samt om ändring av förordning (EU) nr 648/2012

210

---

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarande |
| --- | --- |
| *** | Godkännandeförfarande |
| ***I | Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen) |
| ***II | Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen) |
| ***III | Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarande

***

Godkännandeförfarande

***I

Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen)

***II

Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen)

***III

Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baseras på den rättsliga grund som angetts i förslaget till akt.)

Parlamentets ändringsförslag:

Ny text markeras med
  fetkursiv stil
  . Textdelar som utgår markeras med symbolen ▌eller med genomstrykning. Textdelar som ersätts anges genom att ny text markeras med
  fetkursiv stil
  och text som utgår stryks eller markeras med genomstrykning.

fetkursiv stil

fetkursiv stil

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

20.10.2017

| 20.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 355/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 355/1

---

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2015–2016

Sammanträdena den 26–29 oktober 2015

Protokollen för denna session har publicerats i

  EUT C 423, 17.11.2016
  .

De texter som antogs den 27 oktober 2015 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2013 har offentliggjorts i

  EUT L 314, 1.12.2015
  .

ANTAGNA TEXTER

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdagen den 27 oktober 2015

| 20.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 355/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 355/2

---

P8_TA(2015)0374

Ebolakrisen: långsiktiga lärdomar

Europaparlamentets resolution av den 27 oktober 2015 om ebolakrisen: långsiktiga lärdomar och hur hälso- och sjukvårdssystemen i utvecklingsländer kan stärkas för att förebygga framtida kriser (2014/2204(INI))

(2017/C 355/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 2177(2014) av den 18 september 2014 om fred och säkerhet i Afrika, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 2177(2014) av den 18 september 2014 om fred och säkerhet i Afrika,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 69/1 av den 19 september 2014 om åtgärder för att begränsa och bekämpa den senaste ebolaepidemin i Västafrika, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 69/1 av den 19 september 2014 om åtgärder för att begränsa och bekämpa den senaste ebolaepidemin i Västafrika,

| — | med beaktande av beslutet från FN:s generalsekreterare, Ban Ki-Moon, om inrättande av FN:s första katastrofinsats på hälsområdet någonsin, UN Mission for Ebola Emergency Response (UNMEER), efter antagandet av generalförsamlingens resolution 69/1 och säkerhetsrådets resolution 2177(2014) om ebolaepidemin, |
| --- | --- |

—

med beaktande av beslutet från FN:s generalsekreterare, Ban Ki-Moon, om inrättande av FN:s första katastrofinsats på hälsområdet någonsin, UN Mission for Ebola Emergency Response (UNMEER), efter antagandet av generalförsamlingens resolution 69/1 och säkerhetsrådets resolution 2177(2014) om ebolaepidemin,

| — | med beaktande av Världshälsoorganisationens (WHO) internationella hälsoreglemente från 2005 (IHR) (WA 32.1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Världshälsoorganisationens (WHO) internationella hälsoreglemente från 2005 (IHR) (WA 32.1),

| — | med beaktande av rekommendationerna från WHO:s samråd om zoonoser den 5 maj 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationerna från WHO:s samråd om zoonoser den 5 maj 2004,

| — | med beaktande av WHO:s uttalande av den 8 augusti 2014, enligt vilket ebolaepidemin i Västafrika bedöms som ett internationellt hot mot människors hälsa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av WHO:s uttalande av den 8 augusti 2014, enligt vilket ebolaepidemin i Västafrika bedöms som ett internationellt hot mot människors hälsa,

| — | med beaktande av WHO:s färdplan för insatser mot ebola från den 28 augusti 2014 och uppdateringarna av denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av WHO:s färdplan för insatser mot ebola från den 28 augusti 2014 och uppdateringarna av denna,

| — | med beaktande av rapporten från WHO:s generaldirektör till verkställande rådet vid dess extra sammanträde om ebola den 25 januari 2015 i Genève, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från WHO:s generaldirektör till verkställande rådet vid dess extra sammanträde om ebola den 25 januari 2015 i Genève,

| — | med beaktande av WHO:s uttalande den 9 maj 2015 om slutet på ebolaepidemin, |
| --- | --- |

—

med beaktande av WHO:s uttalande den 9 maj 2015 om slutet på ebolaepidemin,

| — | med beaktande av vägledningen för immuniseringsprogram i den afrikanska regionen i samband med ebola, utgiven av WHO, |
| --- | --- |

—

med beaktande av vägledningen för immuniseringsprogram i den afrikanska regionen i samband med ebola, utgiven av WHO,

| — | med beaktande av uttalandet efter Världsbanksgruppens och IMF:s vårmöte 2015 i Washington DC den 17–19 april 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet efter Världsbanksgruppens och IMF:s vårmöte 2015 i Washington DC den 17–19 april 2015,

| — | med beaktande av den internationella konferensen Ebola: from emergency to recovery som hölls i Bryssel den 3 mars 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konferensen Ebola: from emergency to recovery som hölls i Bryssel den 3 mars 2015,

| — | med beaktande av det stöduppdrag i kampen mot ebola i Västafrika (ASEOWA) som Afrikanska unionen (AU) beslutade om den 21 augusti 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det stöduppdrag i kampen mot ebola i Västafrika (ASEOWA) som Afrikanska unionen (AU) beslutade om den 21 augusti 2014,

| — | med beaktande av förordning (EU) nr 1291/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förordning (EU) nr 1291/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande COM(2010)0128 tillsammans med SEC(2010)0380, 0381 och 0382 EU:s roll i det globala hälsoarbetet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande COM(2010)0128 tillsammans med SEC(2010)0380, 0381 och 0382 EU:s roll i det globala hälsoarbetet,

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte den 24 oktober 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte den 24 oktober 2014,

| — | med beaktande av rådets slutsatser om EU:s roll i det globala hälsoarbetet från det 3011:e mötet i rådet (utrikes frågor) den 10 maj 2010 i Bryssel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om EU:s roll i det globala hälsoarbetet från det 3011:e mötet i rådet (utrikes frågor) den 10 maj 2010 i Bryssel,

| — | med beaktande av slutsatserna från rådets (utrikes frågor) möten den 15 augusti, 20 oktober, 17 november och 12 december 2014 och den 16 mars 2015 om ebolakrisen i Västafrika, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådets (utrikes frågor) möten den 15 augusti, 20 oktober, 17 november och 12 december 2014 och den 16 mars 2015 om ebolakrisen i Västafrika,

| — | med beaktande av Europiska rådets rapporter, utarbetade i november 2014 och mars 2015 av Christos Stylianides, kommissionsledamot och EU:s ebolasamordnare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europiska rådets rapporter, utarbetade i november 2014 och mars 2015 av Christos Stylianides, kommissionsledamot och EU:s ebolasamordnare,

| — | med beaktande av EU:s övergripande åtgärdsramar för ebolautbrottet i Västafrika, utarbetade av utrikestjänsten och kommissionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s övergripande åtgärdsramar för ebolautbrottet i Västafrika, utarbetade av utrikestjänsten och kommissionen,

| — | med beaktande av utvinningsindustrins initiativ för ökad öppenhet och av 2011 års rapport om initiativets framsteg i Sierra Leone, 2012 års rapport om initiativets framsteg i Liberia och 2012 års rapport om initiativets framsteg i Guinea, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utvinningsindustrins initiativ för ökad öppenhet och av 2011 års rapport om initiativets framsteg i Sierra Leone, 2012 års rapport om initiativets framsteg i Liberia och 2012 års rapport om initiativets framsteg i Guinea,

| — | med beaktande av det franska programmet RIPOST (nätverk av offentliga hälso- och sjukvårdsinstitut i Västafrika), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det franska programmet RIPOST (nätverk av offentliga hälso- och sjukvårdsinstitut i Västafrika),

| — | med beaktande av den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens resolution om ebolaepidemin, som antogs den 3 december 2014 i Strasbourg (Frankrike), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens resolution om ebolaepidemin, som antogs den 3 december 2014 i Strasbourg (Frankrike),

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 september 2014 om EU:s reaktion på utbrottet av ebola (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 september 2014 om EU:s reaktion på utbrottet av ebola (1),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utvecklingsutskottet och yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8–0281/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utvecklingsutskottet och yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8–0281/2015), och av följande skäl:

| A. | Hälso- och sjukvårdssystemen i Liberia, Sierra Leone och Guinea är mycket bristfälliga, och de tre länderna befann sig redan före epidemin i botten av FN:s utvecklingsprograms (UNDP) index för mänsklig utveckling – omkring 80 procent av invånarna lever i extrem fattigdom –, och högst i världen i fråga om antalet förtida dödsfall bland den vuxna befolkningen och antalet dödsfall bland barn under fem år, främst orsakade av behandlingsbara åkommor. |
| --- | --- |

A.

Hälso- och sjukvårdssystemen i Liberia, Sierra Leone och Guinea är mycket bristfälliga, och de tre länderna befann sig redan före epidemin i botten av FN:s utvecklingsprograms (UNDP) index för mänsklig utveckling – omkring 80 procent av invånarna lever i extrem fattigdom –, och högst i världen i fråga om antalet förtida dödsfall bland den vuxna befolkningen och antalet dödsfall bland barn under fem år, främst orsakade av behandlingsbara åkommor.

| B. | Ebolakrisen är systemisk på lokal och regional nivå, men den utgör också en nationell och global utmaning. |
| --- | --- |

B.

Ebolakrisen är systemisk på lokal och regional nivå, men den utgör också en nationell och global utmaning.

| C. | Omfattningen av katastrofen kan hänföras till flera faktorer, bland annat de drabbade ländernas politiska misslyckande med att slå larm, det internationella samfundets dåligt anpassade reaktion, de förödande effekterna för människor av stängda gränser och restriktioner, ineffektiva övervaknings- och förvarningsmekanismer, den långsamma och dåligt anpassade responsen när hjälp väl hade mobiliserats, den fullständiga bristen på ledarskap från WHO och avsaknaden av forskning om och utveckling av läkemedel, diagnostik och vaccin. |
| --- | --- |

C.

Omfattningen av katastrofen kan hänföras till flera faktorer, bland annat de drabbade ländernas politiska misslyckande med att slå larm, det internationella samfundets dåligt anpassade reaktion, de förödande effekterna för människor av stängda gränser och restriktioner, ineffektiva övervaknings- och förvarningsmekanismer, den långsamma och dåligt anpassade responsen när hjälp väl hade mobiliserats, den fullständiga bristen på ledarskap från WHO och avsaknaden av forskning om och utveckling av läkemedel, diagnostik och vaccin.

| D. | Tre nya bekräftade fall av ebolaviruset registrerades veckan som slutar den 18 oktober 2015, alla i Guinea. Landet hade rapporterat noll fall för de tidigare två veckorna. Sierra Leone rapporterade noll fall för femte veckan i rad. WHO förklarade Liberia fritt från överföring av ebolavirus i befolkningen den 3 september 2015. Det finns 28 512 bekräftade fall, inbegripet 11 313 bekräftade döda. |
| --- | --- |

D.

Tre nya bekräftade fall av ebolaviruset registrerades veckan som slutar den 18 oktober 2015, alla i Guinea. Landet hade rapporterat noll fall för de tidigare två veckorna. Sierra Leone rapporterade noll fall för femte veckan i rad. WHO förklarade Liberia fritt från överföring av ebolavirus i befolkningen den 3 september 2015. Det finns 28 512 bekräftade fall, inbegripet 11 313 bekräftade döda.

| E. | Det finns fortfarande för lite kunskap om ebolavirusets utbredning, överföring och mutationspotential. Utbredd förvirring och rådande missuppfattningar om orsakerna till och konsekvenserna av ebola ledde till att virusspridningen vann permanent insteg. Etnografisk forskning är viktig för att kunna förstå hur olika folkgrupper fungerar och hur man kan nå människor med olika kulturell bakgrund. |
| --- | --- |

E.

Det finns fortfarande för lite kunskap om ebolavirusets utbredning, överföring och mutationspotential. Utbredd förvirring och rådande missuppfattningar om orsakerna till och konsekvenserna av ebola ledde till att virusspridningen vann permanent insteg. Etnografisk forskning är viktig för att kunna förstå hur olika folkgrupper fungerar och hur man kan nå människor med olika kulturell bakgrund.

| F. | Ebolaviruset har hittats i sädes- och tårvätska hos personer i återhämtningsfasen. Det finns enstaka uppenbara fall av sexuell överföring, vilket betyder att det är svårt att utrota viruset och fastställa en tidpunkt för när länder verkligen kan anses vara fria från ebola. |
| --- | --- |

F.

Ebolaviruset har hittats i sädes- och tårvätska hos personer i återhämtningsfasen. Det finns enstaka uppenbara fall av sexuell överföring, vilket betyder att det är svårt att utrota viruset och fastställa en tidpunkt för när länder verkligen kan anses vara fria från ebola.

| G. | I ett stort antal afrikanska länder har hälso- och sjukvårdssystemen och utbildningssystemen försämrats till följd av de strukturanpassningsprogram som IMF och Världsbanken har ålagt länderna och som har krävt budgetnedskärningar i den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

G.

I ett stort antal afrikanska länder har hälso- och sjukvårdssystemen och utbildningssystemen försämrats till följd av de strukturanpassningsprogram som IMF och Världsbanken har ålagt länderna och som har krävt budgetnedskärningar i den offentliga sektorn.

| H. | Ebolaepidemin i Västafrika har visat att lokala och nationella hälso- och sjukvårdssystem i låginkomstländer inte har de resurser eller den återhämtningsförmåga som krävs för att kunna hantera ett utbrott av en infektionssjukdom som ebola. Att stärka globala hälso- och sjukvårdssystem har därför blivit en mycket viktig del av den globala styrningen på hälso- och sjukvårdsområdet. |
| --- | --- |

H.

Ebolaepidemin i Västafrika har visat att lokala och nationella hälso- och sjukvårdssystem i låginkomstländer inte har de resurser eller den återhämtningsförmåga som krävs för att kunna hantera ett utbrott av en infektionssjukdom som ebola. Att stärka globala hälso- och sjukvårdssystem har därför blivit en mycket viktig del av den globala styrningen på hälso- och sjukvårdsområdet.

| I. | Vid hanteringen av ebolakrisen är det viktigt att beakta kultur och seder och bruk (2). |
| --- | --- |

I.

Vid hanteringen av ebolakrisen är det viktigt att beakta kultur och seder och bruk (2).

| J. | Barn, tonårsflickor och unga kvinnor hör till de mest marginaliserade och utsatta människorna under en kris som denna, som utgör ett allvarligt hot mot kvinnors deltagande i ekonomisk verksamhet och som har ökat klyftan mellan könen inom utbildning. Föräldralösa barn riskerar att bli bortstötta och stigmatiserade. |
| --- | --- |

J.

Barn, tonårsflickor och unga kvinnor hör till de mest marginaliserade och utsatta människorna under en kris som denna, som utgör ett allvarligt hot mot kvinnors deltagande i ekonomisk verksamhet och som har ökat klyftan mellan könen inom utbildning. Föräldralösa barn riskerar att bli bortstötta och stigmatiserade.

| K. | Ebolaepidemin i Västafrika är den största och mest komplexa epidemin i sjukdomens historia. WHO uppmärksammades för första gången på ebolautbrottet den 23 mars 2014, men det var inte förrän den 8 augusti 2014 som International Health Regulations Emergency Committee tillkännagav att ebola är ett internationellt hot mot människors hälsa. Före detta utbrott betraktades inte ebola som en stor folkhälsoutmaning. |
| --- | --- |

K.

Ebolaepidemin i Västafrika är den största och mest komplexa epidemin i sjukdomens historia. WHO uppmärksammades för första gången på ebolautbrottet den 23 mars 2014, men det var inte förrän den 8 augusti 2014 som International Health Regulations Emergency Committee tillkännagav att ebola är ett internationellt hot mot människors hälsa. Före detta utbrott betraktades inte ebola som en stor folkhälsoutmaning.

| L. | Nästan 500 vårdanställda har dött i ebola i Guinea, Liberia och Sierra Leone, länder som redan före ebolakrisen hade stor brist på sjukvårdspersonal. Sjukhusen och vårdpersonalen hade inte kapacitet att hantera andra sjukdomar, eftersom resurserna togs i anspråk för att bekämpa ebolaepidemin. Vårdinrättningar och vårdpersonal måste skyddas, så att sjukvård kan tillhandahållas kontinuerligt. |
| --- | --- |

L.

Nästan 500 vårdanställda har dött i ebola i Guinea, Liberia och Sierra Leone, länder som redan före ebolakrisen hade stor brist på sjukvårdspersonal. Sjukhusen och vårdpersonalen hade inte kapacitet att hantera andra sjukdomar, eftersom resurserna togs i anspråk för att bekämpa ebolaepidemin. Vårdinrättningar och vårdpersonal måste skyddas, så att sjukvård kan tillhandahållas kontinuerligt.

| M. | Många överlevande patienter har blivit stigmatiserade såväl av sina släktingar som av samhället i övrigt. Denna situation drabbar främst barn som har förlorat en eller båda föräldrarna, och många av dessa barn har stötts bort att sina överlevande släktingar på grund av rädsla för smitta. |
| --- | --- |

M.

Många överlevande patienter har blivit stigmatiserade såväl av sina släktingar som av samhället i övrigt. Denna situation drabbar främst barn som har förlorat en eller båda föräldrarna, och många av dessa barn har stötts bort att sina överlevande släktingar på grund av rädsla för smitta.

| N. | Epidemiologi, offentlig hälso- och sjukvård och samhällsvetenskap måste integreras så att rätt lärdomar kan dras från ebolaepidemin. |
| --- | --- |

N.

Epidemiologi, offentlig hälso- och sjukvård och samhällsvetenskap måste integreras så att rätt lärdomar kan dras från ebolaepidemin.

| O. | Under ebolakrisens första månader var det de humanitära icke-statliga organisationerna, framför allt Läkare utan gränser och Röda korset, som var de effektivaste, bäst informerade och mest erfarna aktörerna, och dessa spelade därmed en central roll i den inledande kampen mot viruset. |
| --- | --- |

O.

Under ebolakrisens första månader var det de humanitära icke-statliga organisationerna, framför allt Läkare utan gränser och Röda korset, som var de effektivaste, bäst informerade och mest erfarna aktörerna, och dessa spelade därmed en central roll i den inledande kampen mot viruset.

| P. | Stängningen av skolor och tendensen att föräldralösa barn tar över ansvaret i hemmet riskerar att skapa en förlorad generation av barn som under långa perioder inte får någon formell utbildning. |
| --- | --- |

P.

Stängningen av skolor och tendensen att föräldralösa barn tar över ansvaret i hemmet riskerar att skapa en förlorad generation av barn som under långa perioder inte får någon formell utbildning.

| Q. | De humanitära organisationerna har, med sin kompetens och odiskutabla samarbetsförmåga, bevisat att de i början av kriser kan ha större relevans och vara mer effektiva än de institutionella aktörerna. |
| --- | --- |

Q.

De humanitära organisationerna har, med sin kompetens och odiskutabla samarbetsförmåga, bevisat att de i början av kriser kan ha större relevans och vara mer effektiva än de institutionella aktörerna.

| R. | Ebolakrisen har tydliggjort ett annat fenomen, som Läkare utan gränser kallar ”krisen i krisen” och som innebär att människor som lider av andra sjukdomar än ebola inte törs uppsöka sjukhus av rädsla för att smittas av viruset. |
| --- | --- |

R.

Ebolakrisen har tydliggjort ett annat fenomen, som Läkare utan gränser kallar ”krisen i krisen” och som innebär att människor som lider av andra sjukdomar än ebola inte törs uppsöka sjukhus av rädsla för att smittas av viruset.

| S. | EU är, tillsammans med sina medlemsstater, den största givaren av utvecklingsstöd i världen, och har bidragit med mer än 1,39 miljarder euro till arbetet med att hejda utbrottet av ebolaviruset i Västafrika. Dessa pengar gör det möjligt för EU att förhandla med partnerländer och andra givare för att stödja utvecklingen av ett heltäckande nationellt hälso- och sjukvårdssystem som bygger på en samstämd, behovsbaserad strategi för alla. |
| --- | --- |

S.

EU är, tillsammans med sina medlemsstater, den största givaren av utvecklingsstöd i världen, och har bidragit med mer än 1,39 miljarder euro till arbetet med att hejda utbrottet av ebolaviruset i Västafrika. Dessa pengar gör det möjligt för EU att förhandla med partnerländer och andra givare för att stödja utvecklingen av ett heltäckande nationellt hälso- och sjukvårdssystem som bygger på en samstämd, behovsbaserad strategi för alla.

| T. | FN:s världslivsmedelsprogram har visat att det har en effektiv logistisk kapacitet som i framtiden kan komma till nytta även på beredskaps- och insatsområdet. |
| --- | --- |

T.

FN:s världslivsmedelsprogram har visat att det har en effektiv logistisk kapacitet som i framtiden kan komma till nytta även på beredskaps- och insatsområdet.

| U. | Det är mycket viktigt att vårdpersonalens säkerhet garanteras om man ska kunna mobilisera vårdpersonal internationellt. |
| --- | --- |

U.

Det är mycket viktigt att vårdpersonalens säkerhet garanteras om man ska kunna mobilisera vårdpersonal internationellt.

| V. | Den 23 oktober 2014 utsåg Europeiska rådet kommissionsledamoten med ansvar för humanitärt bistånd och krishantering, Christos Stylianides, till EU:s ebolasamordnare. Sedan den 12 november 2014 har han, tillsammans med kommissionsedamoten med ansvar för hälsa, Vytenis Andriukaitis, besökt de värst drabbade länderna. |
| --- | --- |

V.

Den 23 oktober 2014 utsåg Europeiska rådet kommissionsledamoten med ansvar för humanitärt bistånd och krishantering, Christos Stylianides, till EU:s ebolasamordnare. Sedan den 12 november 2014 har han, tillsammans med kommissionsedamoten med ansvar för hälsa, Vytenis Andriukaitis, besökt de värst drabbade länderna.

| W. | FN, WHO och kommissionen har infört förfaranden för att utvärdera hanteringen av epidemin. |
| --- | --- |

W.

FN, WHO och kommissionen har infört förfaranden för att utvärdera hanteringen av epidemin.

| X. | WHO erkände i ett uttalande i april 2015 att världen och WHO var dåligt förberedda för att kunna hantera en långvarig epidemi. |
| --- | --- |

X.

WHO erkände i ett uttalande i april 2015 att världen och WHO var dåligt förberedda för att kunna hantera en långvarig epidemi.

| Y. | Den internationella styrningen av insatserna i samband med hälsokriser måste absolut förbättras. |
| --- | --- |

Y.

Den internationella styrningen av insatserna i samband med hälsokriser måste absolut förbättras.

| Z. | Tillgång till läkemedel är en mycket viktig del av rätten till hälsa. |
| --- | --- |

Z.

Tillgång till läkemedel är en mycket viktig del av rätten till hälsa.

| AA. | Två miljarder människor världen över saknar tillgång till de vaccin och behandlingar som de behöver för att leva ett hälsosamt liv. |
| --- | --- |

AA.

Två miljarder människor världen över saknar tillgång till de vaccin och behandlingar som de behöver för att leva ett hälsosamt liv.

| AB. | Tillgången till läkemedel och till forsknings- och utvecklingsresultat på läkemedelsområdet måste i första hand utgå från behoven hos de som drabbats av viruset, oavsett om de lever i EU eller i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

AB.

Tillgången till läkemedel och till forsknings- och utvecklingsresultat på läkemedelsområdet måste i första hand utgå från behoven hos de som drabbats av viruset, oavsett om de lever i EU eller i utvecklingsländerna.

| AC. | Initiativet för innovativa läkemedel är världens största offentlig-privata partnerskap på det livsvetenskapliga området, med en budget på 3,3 miljarder euro för perioden 2014–2024, av vilka 1,638 miljarder euro kommer från Horisont 2020. |
| --- | --- |

AC.

Initiativet för innovativa läkemedel är världens största offentlig-privata partnerskap på det livsvetenskapliga området, med en budget på 3,3 miljarder euro för perioden 2014–2024, av vilka 1,638 miljarder euro kommer från Horisont 2020.

| AD. | Det trauma som ebolakrisen utgjorde har lett till att människor känner misstro mot hälso- och sjukvårdsinrättningar och att vårdpersonal känner rädsla inför att gå tillbaka till sitt arbete, och i krisens spår finns en stor utarmning och misstänksamhet. Grundläggande hälso- och sjukvårdstjänster måste återinföras så fort som möjligt, och det är också viktigt att införa stabila och effektiva hälso- och sjukvårdssystem, inklusive ett ömsesidigt ansvar för risker, i alla utvecklingsländer, såväl som ordentlig utbildning av den lokala vårdpersonalen. |
| --- | --- |

AD.

Det trauma som ebolakrisen utgjorde har lett till att människor känner misstro mot hälso- och sjukvårdsinrättningar och att vårdpersonal känner rädsla inför att gå tillbaka till sitt arbete, och i krisens spår finns en stor utarmning och misstänksamhet. Grundläggande hälso- och sjukvårdstjänster måste återinföras så fort som möjligt, och det är också viktigt att införa stabila och effektiva hälso- och sjukvårdssystem, inklusive ett ömsesidigt ansvar för risker, i alla utvecklingsländer, såväl som ordentlig utbildning av den lokala vårdpersonalen.

| AE. | Ebolakrisen har släpat länderna i det drabbade området djupare ner i lågkonjunkturen, och som ett resultat kommer de tre värst drabbade ländernas BNP enligt Världsbanken att minska med 2 miljarder USD enbart under 2015. |
| --- | --- |

AE.

Ebolakrisen har släpat länderna i det drabbade området djupare ner i lågkonjunkturen, och som ett resultat kommer de tre värst drabbade ländernas BNP enligt Världsbanken att minska med 2 miljarder USD enbart under 2015.

| AF. | De tre länderna har hos IMF och Världsbanken ansökt om en ”Marshallplan” motsvarande 7 500 miljoner euro för att få hjälp med att komma ur den ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

AF.

De tre länderna har hos IMF och Världsbanken ansökt om en ”Marshallplan” motsvarande 7 500 miljoner euro för att få hjälp med att komma ur den ekonomiska krisen.

| AG. | Några icke-statliga organisationer har uppmanat Världsbanken att tillhandahålla 1,7 miljarder dollar för att hjälpa länderna att genomföra varaktiga förbättringar av infrastrukturen för hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

AG.

Några icke-statliga organisationer har uppmanat Världsbanken att tillhandahålla 1,7 miljarder dollar för att hjälpa länderna att genomföra varaktiga förbättringar av infrastrukturen för hälso- och sjukvård.

| AH. | Det internationella samfundet måste förbli vaksamt, och målet är att lägga ebolakrisen bakom sig – ett stadium som har nåtts när det efter en lång period inte finns ett enda nytt smittfall. |
| --- | --- |

AH.

Det internationella samfundet måste förbli vaksamt, och målet är att lägga ebolakrisen bakom sig – ett stadium som har nåtts när det efter en lång period inte finns ett enda nytt smittfall.

| AI. | God hygien är avgörande. De tre länderna har dock bristfälligt fungerande vatten- och sanitetssystem. |
| --- | --- |

AI.

God hygien är avgörande. De tre länderna har dock bristfälligt fungerande vatten- och sanitetssystem.

| AJ. | Det finns farhågor för att man vid en ny epidemi kommer att se samma höga dödssiffror igen. |
| --- | --- |

AJ.

Det finns farhågor för att man vid en ny epidemi kommer att se samma höga dödssiffror igen.

| AK. | Vice ordföranden/den höga representanten Federica Mogherini, kommissionsledamoten med ansvar för humanitärt bistånd och EU:s ebolasamordnare, Christos Stylianides, kommissionsledamoten med ansvar för internationellt samarbete och utveckling, Neven Mimica, ledamöter av Europaparlamentet samt regeringarna och flera parlamentsledamöter i medlemsstaterna har upprepade gånger begärt en förstärkning av hälso- och sjukvårdsystemen. |
| --- | --- |

AK.

Vice ordföranden/den höga representanten Federica Mogherini, kommissionsledamoten med ansvar för humanitärt bistånd och EU:s ebolasamordnare, Christos Stylianides, kommissionsledamoten med ansvar för internationellt samarbete och utveckling, Neven Mimica, ledamöter av Europaparlamentet samt regeringarna och flera parlamentsledamöter i medlemsstaterna har upprepade gånger begärt en förstärkning av hälso- och sjukvårdsystemen.

| AL. | Enligt elfte Europeiska utvecklingsfonden är en förstärkning av hälso- och sjukvårdssystemet och en förbättring av vatten- och sanitetstjänster prioriterade sektorer enbart för Guinea, inte för Liberia och Sierra Leone. |
| --- | --- |

AL.

Enligt elfte Europeiska utvecklingsfonden är en förstärkning av hälso- och sjukvårdssystemet och en förbättring av vatten- och sanitetstjänster prioriterade sektorer enbart för Guinea, inte för Liberia och Sierra Leone.

| AM. | Kommissionens meddelande EU:s roll i det globala hälsoarbetet (COM(2010)0128) redogör för en heltäckande, holistisk, behovsbaserad global hälsostrategi som har medlemsstaternas stöd. |
| --- | --- |

AM.

Kommissionens meddelande EU:s roll i det globala hälsoarbetet (COM(2010)0128) redogör för en heltäckande, holistisk, behovsbaserad global hälsostrategi som har medlemsstaternas stöd.

| AN. | Det är inte alla länder som till fullo har genomfört IHR. IHR bör ses över mot bakgrund av de lärdomar som drogs från den senaste ebolaepidemin. |
| --- | --- |

AN.

Det är inte alla länder som till fullo har genomfört IHR. IHR bör ses över mot bakgrund av de lärdomar som drogs från den senaste ebolaepidemin.

| AO. | Det finns inte mycket kunskap om eventuellt farliga zoonoser. Livsmedels- och jordbruksmetoder, avskogning och handel med djur och djurprodukter har lett till nya föränderliga zoonotiska sjukdomar som fågelinfluensa, ebola och hiv. |
| --- | --- |

AO.

Det finns inte mycket kunskap om eventuellt farliga zoonoser. Livsmedels- och jordbruksmetoder, avskogning och handel med djur och djurprodukter har lett till nya föränderliga zoonotiska sjukdomar som fågelinfluensa, ebola och hiv.

| AP. | WHO rekommenderar samordning mellan den offentliga hälso- och sjukvården och veterinärsektorn. |
| --- | --- |

AP.

WHO rekommenderar samordning mellan den offentliga hälso- och sjukvården och veterinärsektorn.

| AQ. | En delegation från utvecklingsutskottet kommer att besöka Sierra Leone i november 2015. |
| --- | --- |

AQ.

En delegation från utvecklingsutskottet kommer att besöka Sierra Leone i november 2015.

| 1. | Europaparlamentet kritiserar den långsamma internationella reaktionen under de första månaderna. Parlamentet framhåller dock EU:s och medlemsstaternas respons och åtagande sedan mars 2014 för att bidra till att begränsa spridningen av ebolaviruset. Parlamentet noterar att EU och medlemsstaterna har ökat sitt engagemang på områdena för humanitärt bistånd och utvecklingsbistånd, logistik och forskning för att bemöta krisen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet kritiserar den långsamma internationella reaktionen under de första månaderna. Parlamentet framhåller dock EU:s och medlemsstaternas respons och åtagande sedan mars 2014 för att bidra till att begränsa spridningen av ebolaviruset. Parlamentet noterar att EU och medlemsstaterna har ökat sitt engagemang på områdena för humanitärt bistånd och utvecklingsbistånd, logistik och forskning för att bemöta krisen.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar utvecklingen av ett nytt vaccin (på rekordtid), som den 23 mars 2015 hade visat sig vara 100 procent effektivt i Guinea, och begär att människorna i Liberia och Sierra Leone snabbt ska få tillgång till detta vaccin till ett pris som är överkomligt för alla. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar utvecklingen av ett nytt vaccin (på rekordtid), som den 23 mars 2015 hade visat sig vara 100 procent effektivt i Guinea, och begär att människorna i Liberia och Sierra Leone snabbt ska få tillgång till detta vaccin till ett pris som är överkomligt för alla.

| 3. | Europaparlamentet anser att vaksamheten inte ska sänkas vad gäller några nya fall av ebola, vars spridningssätt ännu är oklart. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att vaksamheten inte ska sänkas vad gäller några nya fall av ebola, vars spridningssätt ännu är oklart.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar alla berörda parter, särskilt regeringarna i utvecklingsländerna, EU-institutionerna och internationella organisationer, att dra lärdom av denna kris, inklusive av de negativa effekter som villkoren för IMF:s och Världsbankens strukturanpassningsstöd har på hälso- och sjukvårdssektorerna i utvecklingsländer, och att ta fram effektiva medel för att hantera internationella hälsokriser. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar alla berörda parter, särskilt regeringarna i utvecklingsländerna, EU-institutionerna och internationella organisationer, att dra lärdom av denna kris, inklusive av de negativa effekter som villkoren för IMF:s och Världsbankens strukturanpassningsstöd har på hälso- och sjukvårdssektorerna i utvecklingsländer, och att ta fram effektiva medel för att hantera internationella hälsokriser.

| 5. | Europaparlamentet noterar i detta sammanhang den reform som WHO:s direktör informerade om den 18 maj 2015, särskilt avseende inrättandet av ett nytt katastrofinsatsprogram och personalreserver över hela världen som snabbt kan sättas in på plats, samt upprättandet av en ny reservfond på 100 miljoner USD som ska användas för nödsituationer. Parlamentet välkomnar åtagandet att inom två år öka WHO:s budget med 10 procent till 4,5 miljarder USD. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet noterar i detta sammanhang den reform som WHO:s direktör informerade om den 18 maj 2015, särskilt avseende inrättandet av ett nytt katastrofinsatsprogram och personalreserver över hela världen som snabbt kan sättas in på plats, samt upprättandet av en ny reservfond på 100 miljoner USD som ska användas för nödsituationer. Parlamentet välkomnar åtagandet att inom två år öka WHO:s budget med 10 procent till 4,5 miljarder USD.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar det internationella samfundet att främja informations- och utbildningskampanjer i de berörda länderna. Parlamentet betonar hur viktigt det är med förebyggande och informationskampanjer för att hantera en kris, särskilt för att begränsa smittspridning och öka medvetenheten om riskbeteenden som bör undvikas. Parlamentet framhåller betydelsen av alternativa metoder för att sprida information. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar det internationella samfundet att främja informations- och utbildningskampanjer i de berörda länderna. Parlamentet betonar hur viktigt det är med förebyggande och informationskampanjer för att hantera en kris, särskilt för att begränsa smittspridning och öka medvetenheten om riskbeteenden som bör undvikas. Parlamentet framhåller betydelsen av alternativa metoder för att sprida information.

| 7. | Europaparlamentet betonar starkt vikten av att motarbeta ökade spänningar mellan olika grupper till följd av ebolautbrottet, där mytbildning riskerar att skuldbelägga vissa folkgrupper för utbrottet av ebola. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar starkt vikten av att motarbeta ökade spänningar mellan olika grupper till följd av ebolautbrottet, där mytbildning riskerar att skuldbelägga vissa folkgrupper för utbrottet av ebola.

| 8. | När katastrofhjälp inte längre behövs anser Europaparlamentet att EU:s långsiktiga insatser i första hand bör ske i form av utvecklingsstöd, som ska inkludera investeringar inom hälso- och sjukvården för att främja en bättre återhämtningsförmåga, särskilt när det gäller organisation och förvaltning av hälso- och sjukvårdssystem, hälsoövervakning och hälsoinformation, system för tillhandahållande av läkemedel, inhemska styrningssystem och statsbyggande, och därefter i form av det stöd som krävs för att ge ny fart åt de tre ländernas ekonomier. |
| --- | --- |

8.

När katastrofhjälp inte längre behövs anser Europaparlamentet att EU:s långsiktiga insatser i första hand bör ske i form av utvecklingsstöd, som ska inkludera investeringar inom hälso- och sjukvården för att främja en bättre återhämtningsförmåga, särskilt när det gäller organisation och förvaltning av hälso- och sjukvårdssystem, hälsoövervakning och hälsoinformation, system för tillhandahållande av läkemedel, inhemska styrningssystem och statsbyggande, och därefter i form av det stöd som krävs för att ge ny fart åt de tre ländernas ekonomier.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att dra lärdom av stigmatiseringsproblemet och utnyttja dessa erfarenheter i liknande humanitära kriser som kan komma att inträffa. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att dra lärdom av stigmatiseringsproblemet och utnyttja dessa erfarenheter i liknande humanitära kriser som kan komma att inträffa.

| 10. | Europaparlamentet påminner om hur viktigt det är med konfliktförebyggande, eftersom konflikter och instabila situationer har en mycket negativ effekt på hälso- och sjukvårdssystem. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påminner om hur viktigt det är med konfliktförebyggande, eftersom konflikter och instabila situationer har en mycket negativ effekt på hälso- och sjukvårdssystem.

| 11. | Europaparlamentet begär att en permanent europeisk snabbinsatsstyrka ska inrättas, som består av experter, stödpersonal i laboratorier, epidemiologer och en logistisk infrastruktur, inklusive mobila laboratorier, som mycket snabbt kan tas i bruk. Parlamentet framhåller särskilt det mervärde som EU skulle kunna tillföra när det gäller uppspårande av smittkällor vid land- och havsgränser, medan de amerikanska hälsovårdsmyndigheterna är utmärkta på uppspårande av smittkällor på flygplatser – ett exempel som EU skulle kunna följa och dra nytta av. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet begär att en permanent europeisk snabbinsatsstyrka ska inrättas, som består av experter, stödpersonal i laboratorier, epidemiologer och en logistisk infrastruktur, inklusive mobila laboratorier, som mycket snabbt kan tas i bruk. Parlamentet framhåller särskilt det mervärde som EU skulle kunna tillföra när det gäller uppspårande av smittkällor vid land- och havsgränser, medan de amerikanska hälsovårdsmyndigheterna är utmärkta på uppspårande av smittkällor på flygplatser – ett exempel som EU skulle kunna följa och dra nytta av.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar dessutom EU att stödja inrättandet av ett nätverk av övervakningsplatser i utvecklingsländer, så att man så snabbt som möjligt kan upptäcka eventuella nya fall av infektionssjukdomar som kan utvecklas till pandemier, i syfte att skapa ett övervakningsnätverk i dessa länder. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar dessutom EU att stödja inrättandet av ett nätverk av övervakningsplatser i utvecklingsländer, så att man så snabbt som möjligt kan upptäcka eventuella nya fall av infektionssjukdomar som kan utvecklas till pandemier, i syfte att skapa ett övervakningsnätverk i dessa länder.

| 13. | Europaparlamentet anser att det behöver upprättas ett samarbete mellan EU och dess medlemsstater, å ena sidan, och utvecklingsländerna, särskilt länderna i Västafrika, å andra sidan, när det gäller utbildning av vårdpersonal. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att det behöver upprättas ett samarbete mellan EU och dess medlemsstater, å ena sidan, och utvecklingsländerna, särskilt länderna i Västafrika, å andra sidan, när det gäller utbildning av vårdpersonal.

| 14. | Europaparlamentet betonar att man måste förbättra skyddet av internationell vårdpersonal och systemen för snabb evakuering av dem. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar att man måste förbättra skyddet av internationell vårdpersonal och systemen för snabb evakuering av dem.

| 15. | Europaparlamentet beklagar det faktum att tidigare justeringar, reformer och orättvisa utvecklingsstrategier har bidragit till ineffektiva hälso- och sjukvårdssystem. Parlamentet uppmanar enträget kommissionen att hjälpa de tre drabbade länderna att utveckla sina egna hälso- och sjukvårdssystem, så att deras grundläggande hälso- och sjukvårdsbehov kan tillgodoses och de kan bygga upp den infrastruktur som behövs för att alla medborgare ska få tillgång till offentlig hälso- och sjukvård. Parlamentet anser särskilt att en långsiktig uppbyggnad av ett hälso- och sjukvårdssystem med god återhämtningsförmåga bland annat kräver i) investeringar i grundläggande offentlig hälso- och sjukvård, ii) säkerställande av säker och kvalitativ vård genom större medel till utbildning och handledning av vårdpersonal och bra löner samt tillgång till säkra läkemedel, iii) involverande av lokala intressenter och samhällsgrupper i planeringen av krishantering och utveckling. Parlamentet uppmanar internationella givare att öka det offentliga utvecklingsbiståndet till dessa länder genom landsspecifika system, såsom budgetstöd. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med partnerländer, WHO, Världsbanken och andra givare utforma samstämda behovsbaserade hälsoplaner och övervakningsförfaranden. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet beklagar det faktum att tidigare justeringar, reformer och orättvisa utvecklingsstrategier har bidragit till ineffektiva hälso- och sjukvårdssystem. Parlamentet uppmanar enträget kommissionen att hjälpa de tre drabbade länderna att utveckla sina egna hälso- och sjukvårdssystem, så att deras grundläggande hälso- och sjukvårdsbehov kan tillgodoses och de kan bygga upp den infrastruktur som behövs för att alla medborgare ska få tillgång till offentlig hälso- och sjukvård. Parlamentet anser särskilt att en långsiktig uppbyggnad av ett hälso- och sjukvårdssystem med god återhämtningsförmåga bland annat kräver i) investeringar i grundläggande offentlig hälso- och sjukvård, ii) säkerställande av säker och kvalitativ vård genom större medel till utbildning och handledning av vårdpersonal och bra löner samt tillgång till säkra läkemedel, iii) involverande av lokala intressenter och samhällsgrupper i planeringen av krishantering och utveckling. Parlamentet uppmanar internationella givare att öka det offentliga utvecklingsbiståndet till dessa länder genom landsspecifika system, såsom budgetstöd. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med partnerländer, WHO, Världsbanken och andra givare utforma samstämda behovsbaserade hälsoplaner och övervakningsförfaranden.

| 16. | Europaparlamentet framhåller att insatserna bör inriktas på de underliggande bristerna i kvinnors representation, tillgång till hälso- och sjukvård och tjänster samt försämrade försörjningsmöjligheter. Parlamentet betonar särskilt behovet av att erbjuda högkvalitativa grundläggande tjänster och hälso- och sjukvård, särskilt i fråga om mödravård och förlossnings- och gynekologtjänster. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet framhåller att insatserna bör inriktas på de underliggande bristerna i kvinnors representation, tillgång till hälso- och sjukvård och tjänster samt försämrade försörjningsmöjligheter. Parlamentet betonar särskilt behovet av att erbjuda högkvalitativa grundläggande tjänster och hälso- och sjukvård, särskilt i fråga om mödravård och förlossnings- och gynekologtjänster.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande EU:s roll i det globala hälsoarbetet (COM(2010)0128) och dess helhetsvision för heltäckande hälso- och sjukvårdssystem, dess horisontella synsätt och strävan efter allmänna sjukvårdssystem. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att se över detta meddelande mot bakgrund av nya insikter i samband med ebolakrisen, dock utan att slopa det heltäckande och horisontella synsättet, och att i rätt tid lägga fram och genomföra ett handlingsprogram. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande EU:s roll i det globala hälsoarbetet (COM(2010)0128) och dess helhetsvision för heltäckande hälso- och sjukvårdssystem, dess horisontella synsätt och strävan efter allmänna sjukvårdssystem. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att se över detta meddelande mot bakgrund av nya insikter i samband med ebolakrisen, dock utan att slopa det heltäckande och horisontella synsättet, och att i rätt tid lägga fram och genomföra ett handlingsprogram.

| 18. | Europaparlamentet betonar i största allmänhet att utvecklingsländerna måste prioritera budgetmedel till att införa allmänna sociala trygghetssystem och allmänna hälso- och sjukvårdssystem som är stabila och har god återhämtningsförmåga, att skapa hållbar, välutrustad infrastruktur på hälso- och sjukvårdsområdet (framför allt laboratorier och vatten- och sanitetsanläggningar) i tillräckligt stor omfattning, samt erbjuda grundläggande tjänster och vård av hög kvalitet. Parlamentet betonar att antalet vårdanställda måste vara tillräckligt stort i förhållande till befolkningen, och uppmanar regeringarna i de drabbade länderna att säkerställa att vårdpersonal får lön och att pengar till hälso- och sjukvård når fram till befolkningen. Parlamentet tillstår dock att den pågående krisen inte kan lösas enbart av hälso- och sjukvårdssystemen, utan att det krävs en övergripande strategi som omfattar olika sektorer, såsom utbildning och fortbildning, sanitet, livsmedelssäkerhet och dricksvatten, för att åtgärda de kritiska bristerna i alla grundläggande tjänster. Parlamentet betonar samtidigt att utbildning som omfattar kulturella aspekter och övertygelser också är en mycket viktig del av återhämtningen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar i största allmänhet att utvecklingsländerna måste prioritera budgetmedel till att införa allmänna sociala trygghetssystem och allmänna hälso- och sjukvårdssystem som är stabila och har god återhämtningsförmåga, att skapa hållbar, välutrustad infrastruktur på hälso- och sjukvårdsområdet (framför allt laboratorier och vatten- och sanitetsanläggningar) i tillräckligt stor omfattning, samt erbjuda grundläggande tjänster och vård av hög kvalitet. Parlamentet betonar att antalet vårdanställda måste vara tillräckligt stort i förhållande till befolkningen, och uppmanar regeringarna i de drabbade länderna att säkerställa att vårdpersonal får lön och att pengar till hälso- och sjukvård når fram till befolkningen. Parlamentet tillstår dock att den pågående krisen inte kan lösas enbart av hälso- och sjukvårdssystemen, utan att det krävs en övergripande strategi som omfattar olika sektorer, såsom utbildning och fortbildning, sanitet, livsmedelssäkerhet och dricksvatten, för att åtgärda de kritiska bristerna i alla grundläggande tjänster. Parlamentet betonar samtidigt att utbildning som omfattar kulturella aspekter och övertygelser också är en mycket viktig del av återhämtningen.

| 19. | Europaparlamentet påpekar att investeringar i hälso- och sjukvårdssektorn är en viktig drivkraft för ekonomisk utveckling och bidrar till att minska fattigdomen i utvecklingsländerna. Parlamentet välkomnar införandet av mål 3 Säkerställa friska levnadsår och främja välbefinnande för alla i alla åldrar i förslaget till framtida mål för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet påpekar att investeringar i hälso- och sjukvårdssektorn är en viktig drivkraft för ekonomisk utveckling och bidrar till att minska fattigdomen i utvecklingsländerna. Parlamentet välkomnar införandet av mål 3 Säkerställa friska levnadsår och främja välbefinnande för alla i alla åldrar i förslaget till framtida mål för hållbar utveckling.

| 20. | Europaparlamentet betonar att de långsiktiga kostnadsplaner som behövs för att bygga upp heltäckande hälso- och sjukvårdssystem med god återhämtningsförmåga dessutom måste omfatta ett tillräckligt stort antal utbildade vårdanställda, tillgång till tillräckliga medicinska förnödenheter samt kraftfulla hälsoinformationssystem. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar att de långsiktiga kostnadsplaner som behövs för att bygga upp heltäckande hälso- och sjukvårdssystem med god återhämtningsförmåga dessutom måste omfatta ett tillräckligt stort antal utbildade vårdanställda, tillgång till tillräckliga medicinska förnödenheter samt kraftfulla hälsoinformationssystem.

| 21. | Europaparlamentet begär att forskningsinfrastrukturen ska kompletteras med ett nytt regionalt offentligt forskningscentrum för infektionssjukdomar i Västafrika, och att ett samarbete mellan universitet inleds, med deltagande av EU och dess medlemsstater. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet begär att forskningsinfrastrukturen ska kompletteras med ett nytt regionalt offentligt forskningscentrum för infektionssjukdomar i Västafrika, och att ett samarbete mellan universitet inleds, med deltagande av EU och dess medlemsstater.

| 22. | Europaparlamentet understryker att man måste ta itu med sociala ojämlikheter för att kunna bygga upp ett varaktigt allmänt hälso- och sjukvårdssystem med god återhämtningsförmåga. Parlamentet stöder i detta syfte införandet av ett offentligt finansierat gratis offentligt hälso- och sjukvårdssystem, och uppmanar med kraft kommissionen att tillsammans med partnerländer och andra givare snarast lägga fram ett program för införande av ett allmänt hälso- och sjukvårdssystem som garanterar ett ömsesidigt ansvar för risker på hälso- och sjukvårdsområdet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet understryker att man måste ta itu med sociala ojämlikheter för att kunna bygga upp ett varaktigt allmänt hälso- och sjukvårdssystem med god återhämtningsförmåga. Parlamentet stöder i detta syfte införandet av ett offentligt finansierat gratis offentligt hälso- och sjukvårdssystem, och uppmanar med kraft kommissionen att tillsammans med partnerländer och andra givare snarast lägga fram ett program för införande av ett allmänt hälso- och sjukvårdssystem som garanterar ett ömsesidigt ansvar för risker på hälso- och sjukvårdsområdet.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar alla länder att engagera sig för ett allmänt hälso- och sjukvårdssystem och utarbeta en plan som kartlägger nationella resurser och eventuell internationell finansiering för att uppnå detta mål. Parlamentet stöder målet att öka budgeten för hälso- och sjukvård i alla länder till den erkända miniminivån på 86 USD per person för grundläggande hälso- och sjukvårdstjänster. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar alla länder att engagera sig för ett allmänt hälso- och sjukvårdssystem och utarbeta en plan som kartlägger nationella resurser och eventuell internationell finansiering för att uppnå detta mål. Parlamentet stöder målet att öka budgeten för hälso- och sjukvård i alla länder till den erkända miniminivån på 86 USD per person för grundläggande hälso- och sjukvårdstjänster.

| 24. | Europaparlamentet välkomnar den internationella högnivåkonferensen om ebola som hölls den 3 mars 2015 av EU och de viktigaste partnerna i syfte att utrota ebola, men också för att bedöma hur de drabbade länderna har påverkats, så att man kan se till att utvecklingsbiståndet bygger vidare på humanitära insatser. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet välkomnar den internationella högnivåkonferensen om ebola som hölls den 3 mars 2015 av EU och de viktigaste partnerna i syfte att utrota ebola, men också för att bedöma hur de drabbade länderna har påverkats, så att man kan se till att utvecklingsbiståndet bygger vidare på humanitära insatser.

| 25. | Europaparlamentet stöder idén om en ”Marshallplan” för att åter få fart på dessa länders ekonomier. Parlamentet föreslår tekniskt bistånd till ländernas administrationer för att öka deras kapacitet och säkerställa att pengarna når fram till folket och inte försvinner till följd av korruption eller andra skäl. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet stöder idén om en ”Marshallplan” för att åter få fart på dessa länders ekonomier. Parlamentet föreslår tekniskt bistånd till ländernas administrationer för att öka deras kapacitet och säkerställa att pengarna når fram till folket och inte försvinner till följd av korruption eller andra skäl.

| 26. | Europaparlamentet välkomnar internationella insatser för att lätta på skuldbördan för de länder som drabbats av ebolaviruset. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet välkomnar internationella insatser för att lätta på skuldbördan för de länder som drabbats av ebolaviruset.

| 27. | Europaparlamentet anser att EU:s partnerskap med krisområdet endast kommer att kunna fungera effektivt om Liberia, Guinea och Sierra Leone kan ta ansvar för sin egen utveckling så snart som möjligt. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att EU:s partnerskap med krisområdet endast kommer att kunna fungera effektivt om Liberia, Guinea och Sierra Leone kan ta ansvar för sin egen utveckling så snart som möjligt.

| 28. | Europaparlamentet anser att elfte Europeiska utvecklingsfondens programplanering bör ses över för att säkerställa att investeringar i hälso- och sjukvård och god samhällsstyrning prioriteras för alla länder med skör offentlig infrastruktur. Parlamentet är oroat över att hälso- och sjukvård, vatten och sanitet inte är prioriterade sektorer i de nationella vägledande programmen för Liberia och Sierra Leone. Parlamentet uppmanar kommissionen att införa mekanismer för att övervaka bistånd mer noggrant. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att elfte Europeiska utvecklingsfondens programplanering bör ses över för att säkerställa att investeringar i hälso- och sjukvård och god samhällsstyrning prioriteras för alla länder med skör offentlig infrastruktur. Parlamentet är oroat över att hälso- och sjukvård, vatten och sanitet inte är prioriterade sektorer i de nationella vägledande programmen för Liberia och Sierra Leone. Parlamentet uppmanar kommissionen att införa mekanismer för att övervaka bistånd mer noggrant.

| 29. | Europaparlamentet anser att man vid halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen inte längre kan ignorera den risk som en strukturell underfinansiering av EU:s humanitära bistånd innebär. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser att man vid halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen inte längre kan ignorera den risk som en strukturell underfinansiering av EU:s humanitära bistånd innebär.

| 30. | Europaparlamentet välkomnar varmt insatserna från humanitära biståndsarbetare och vårdpersonal på plats, som med fara för sina egna liv arbetade för att hålla tillbaka denna stora hälsokris. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet välkomnar varmt insatserna från humanitära biståndsarbetare och vårdpersonal på plats, som med fara för sina egna liv arbetade för att hålla tillbaka denna stora hälsokris.

| 31. | Europaparlamentet gratulerar FN:s Mission for Ebola Emergency Response (UNMEER), partnerorganisationer och icke-statliga humanitära organisationer, såsom Läkare utan gränser, Internationella rödakors- och halvmånefederationen och Emergency, för det fältarbete de har utfört, och välkomnar deras stora insats och hjälp med att kontrollera detta utbrott. Parlamentet beklagar det olämpliga bemötande som en del medicinsk och annan personal som deltagit i kampen mot ebolautbrottet fick när de återvände från Afrika. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet gratulerar FN:s Mission for Ebola Emergency Response (UNMEER), partnerorganisationer och icke-statliga humanitära organisationer, såsom Läkare utan gränser, Internationella rödakors- och halvmånefederationen och Emergency, för det fältarbete de har utfört, och välkomnar deras stora insats och hjälp med att kontrollera detta utbrott. Parlamentet beklagar det olämpliga bemötande som en del medicinsk och annan personal som deltagit i kampen mot ebolautbrottet fick när de återvände från Afrika.

| 32. | Europaparlamentet anser att tillgången till läkemedel av princip inte längre ska vara avhängig av patienters köpkraft utan måste tillgodose sjuka människors behov, samt att det inte får vara marknaden som på egen hand bestämmer vilka läkemedel som ska tillverkas. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet anser att tillgången till läkemedel av princip inte längre ska vara avhängig av patienters köpkraft utan måste tillgodose sjuka människors behov, samt att det inte får vara marknaden som på egen hand bestämmer vilka läkemedel som ska tillverkas.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att respektera EU:s princip om en konsekvent politik för utveckling, som fastställs i artikel 208 i EUF-fördraget, genom att främja rättvis och jämlik internationell handel, medicinsk forskning och innovationsstrategier som främjar och underlättar allmän tillgång till läkemedel. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att respektera EU:s princip om en konsekvent politik för utveckling, som fastställs i artikel 208 i EUF-fördraget, genom att främja rättvis och jämlik internationell handel, medicinsk forskning och innovationsstrategier som främjar och underlättar allmän tillgång till läkemedel.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka alternativ till patentmonopol när det gäller framtagandet av läkemedel och vaccin som tillverkas av offentlig-privata partnerskap, såsom initiativet för innovativa läkemedel, som kan säkerställa att patienter får tillgång till behandlingar, att hälso- och sjukvårdsbudgetar är hållbara och att man på ett effektivt sätt kan reagera på kriser såsom den som orsakades av ebolaviruset, eller liknande hot. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka alternativ till patentmonopol när det gäller framtagandet av läkemedel och vaccin som tillverkas av offentlig-privata partnerskap, såsom initiativet för innovativa läkemedel, som kan säkerställa att patienter får tillgång till behandlingar, att hälso- och sjukvårdsbudgetar är hållbara och att man på ett effektivt sätt kan reagera på kriser såsom den som orsakades av ebolaviruset, eller liknande hot.

| 35. | Europaparlamentet påminner om att man måste öka den globala epidemiologiska forskningskapaciteten, utveckla snabbtester och garantera tillgången till vaccin. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang att stora delar av EU:s forskningsmedel har utnyttjats för att bekämpa ebolaviruset, inklusive genom initiativet för innovativa läkemedel, Horisont 2020-programmet och programmet för partnerskapet mellan Europa och utvecklingsländerna inom området klinisk prövning (EDCTP). Parlamentet understryker att även om vaccin är välkomna så är de troligtvis inte lämpade för att utrota ebola, eftersom viruset muterar. Parlamentet betonar därför att man i finansieringen måste prioritera en stärkning av allmänna hälso- och sjukvårdssystem, hygien, begränsning av smitta, tillförlitliga snabbtester i tropiska miljöer och läkemedel som inriktas på viruset och dess symptom. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet påminner om att man måste öka den globala epidemiologiska forskningskapaciteten, utveckla snabbtester och garantera tillgången till vaccin. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang att stora delar av EU:s forskningsmedel har utnyttjats för att bekämpa ebolaviruset, inklusive genom initiativet för innovativa läkemedel, Horisont 2020-programmet och programmet för partnerskapet mellan Europa och utvecklingsländerna inom området klinisk prövning (EDCTP). Parlamentet understryker att även om vaccin är välkomna så är de troligtvis inte lämpade för att utrota ebola, eftersom viruset muterar. Parlamentet betonar därför att man i finansieringen måste prioritera en stärkning av allmänna hälso- och sjukvårdssystem, hygien, begränsning av smitta, tillförlitliga snabbtester i tropiska miljöer och läkemedel som inriktas på viruset och dess symptom.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar med kraft alla berörda parter att främja spridning av kunskaper på hälsoområdet till allmänheten genom att fokusera på frågan om traditionella seder som är oförenliga med arbetet för att förhindra att sjukdomen sprids bland befolkningen. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar med kraft alla berörda parter att främja spridning av kunskaper på hälsoområdet till allmänheten genom att fokusera på frågan om traditionella seder som är oförenliga med arbetet för att förhindra att sjukdomen sprids bland befolkningen.

| 37. | Europaparlamentet betonar att EU bör främja effektiv och rättvis finansiering av forskning som främjar alla människors hälsa och säkerställer att innovationer och ingripanden leder till tillgängliga lösningar till ett rimligt pris. Parlamentet upprepar i synnerhet att modeller där kostnaderna för forskning och utveckling frikopplas från läkemedelspriserna bör undersökas, inklusive möjligheter till tekniköverföring till utvecklingsländer. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet betonar att EU bör främja effektiv och rättvis finansiering av forskning som främjar alla människors hälsa och säkerställer att innovationer och ingripanden leder till tillgängliga lösningar till ett rimligt pris. Parlamentet upprepar i synnerhet att modeller där kostnaderna för forskning och utveckling frikopplas från läkemedelspriserna bör undersökas, inklusive möjligheter till tekniköverföring till utvecklingsländer.

| 38. | Europaparlamentet upprepar att man behöver investera i försummade sjukdomar. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att fortsätta diskussionerna om denna fråga och att ordna för ett omfattande samarbete mellan de offentliga och de privata sektorerna, under förutsättning att skyddsåtgärder vidtas för att förhindra att offentlig-privata partnerskap skadar sårbara människor på en oreglerad marknad. Detta samarbete bör syfta till att stärka nationella hälso- och sjukvårdssystem och främja att resultaten kommer den berörda befolkningen till godo. Parlamentet välkomnar att EU, för att bemöta det brådskande behovet av forskning om nya behandlingar, har tillhandahållit 138 miljoner euro för projekt för kliniska tester för nya vaccin och tester för snabb diagnos och behandling inom ramen för Horisont 2020 och initiativet för innovativa läkemedel. Parlamentet lovordar den europeiska läkemedelsindustrin, som också har utlovat stora resurser för att stödja forskningsinsatserna. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet upprepar att man behöver investera i försummade sjukdomar. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att fortsätta diskussionerna om denna fråga och att ordna för ett omfattande samarbete mellan de offentliga och de privata sektorerna, under förutsättning att skyddsåtgärder vidtas för att förhindra att offentlig-privata partnerskap skadar sårbara människor på en oreglerad marknad. Detta samarbete bör syfta till att stärka nationella hälso- och sjukvårdssystem och främja att resultaten kommer den berörda befolkningen till godo. Parlamentet välkomnar att EU, för att bemöta det brådskande behovet av forskning om nya behandlingar, har tillhandahållit 138 miljoner euro för projekt för kliniska tester för nya vaccin och tester för snabb diagnos och behandling inom ramen för Horisont 2020 och initiativet för innovativa läkemedel. Parlamentet lovordar den europeiska läkemedelsindustrin, som också har utlovat stora resurser för att stödja forskningsinsatserna.

| 39. | Europaparlamentet understryker att ebola och andra epidemier utgör transnationella hot som kräver internationellt samarbete. Parlamentet uppmanar WHO att se över IHR för att införa ömsesidigt ansvar och ekonomiskt stöd, även för att ta itu med de bakomliggande orsakerna. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet understryker att ebola och andra epidemier utgör transnationella hot som kräver internationellt samarbete. Parlamentet uppmanar WHO att se över IHR för att införa ömsesidigt ansvar och ekonomiskt stöd, även för att ta itu med de bakomliggande orsakerna.

| 40. | Mot bakgrund av det knapphändiga genomförandet av IHR och bristerna i den epidemiologiska övervakningen välkomnar Europaparlamentet det franska programmet RIPOST (nätverk av offentliga hälso- och sjukvårdsinstitut i Västafrika). |
| --- | --- |

40.

Mot bakgrund av det knapphändiga genomförandet av IHR och bristerna i den epidemiologiska övervakningen välkomnar Europaparlamentet det franska programmet RIPOST (nätverk av offentliga hälso- och sjukvårdsinstitut i Västafrika).

| 41. | Europaparlamentet betonar att även om sjukdomsutbrottet börjar avta så finns viruset fortfarande kvar i könskörtlarna flera månader efter tillfrisknandet, och att sexuell rådgivning och familjeplanering därför måste göras tillgänglig som en del av åtgärderna i hälso- och sjukvårdssystemet och på utbildningsområdet. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet betonar att även om sjukdomsutbrottet börjar avta så finns viruset fortfarande kvar i könskörtlarna flera månader efter tillfrisknandet, och att sexuell rådgivning och familjeplanering därför måste göras tillgänglig som en del av åtgärderna i hälso- och sjukvårdssystemet och på utbildningsområdet.

| 42. | Europaparlamentet understryker att det verkar allt troligare att en livsmedelskris kommer att följa på epidemin, som har lamslagit småskaliga jordbruk. Medlemsstaterna, kommissionen och det internationella samfundet uppmanas att investera i långsiktig utveckling av småskaliga jordbruk för att undanröja riskerna för jordbrukshushåll och för Västafrikas framtida livsmedelssäkerhet. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet understryker att det verkar allt troligare att en livsmedelskris kommer att följa på epidemin, som har lamslagit småskaliga jordbruk. Medlemsstaterna, kommissionen och det internationella samfundet uppmanas att investera i långsiktig utveckling av småskaliga jordbruk för att undanröja riskerna för jordbrukshushåll och för Västafrikas framtida livsmedelssäkerhet.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar det behöriga utskottet att, i nära samarbete med EU:s ebolasamordnare och efter parlamentets resa till Sierra Leone, övervaka de krishanteringsåtgärder som har vidtagits innan det lägger fram en slutgiltig utvärdering baserad på väldefinierade kriterier. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar det behöriga utskottet att, i nära samarbete med EU:s ebolasamordnare och efter parlamentets resa till Sierra Leone, övervaka de krishanteringsåtgärder som har vidtagits innan det lägger fram en slutgiltig utvärdering baserad på väldefinierade kriterier.

| 44. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, regeringarna och parlamenten i länderna i Afrikanska unionen, Förenta nationernas generalsekreterare och Världshälsoorganisationen. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, regeringarna och parlamenten i länderna i Afrikanska unionen, Förenta nationernas generalsekreterare och Världshälsoorganisationen.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2014)0026.

(2)  Seder som exempelvis det traditionella förbudet mot att bränna döda kroppar.

---

| 20.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 355/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 355/11

---

P8_TA(2015)0375

Utsläppsmätningar i bilindustrin

Europaparlamentets resolution av den 27 oktober 2015 om utsläppsmätningar i bilindustrin (2015/2865(RSP))

(2017/C 355/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av frågan till kommissionen om utsläppsmätningar i bilindustrin (O-000113/2015 – B8-0764/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen om utsläppsmätningar i bilindustrin (O-000113/2015 – B8-0764/2015),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 715/2007 av den 20 juni 2007 om typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp från lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 5 och Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 715/2007 av den 20 juni 2007 om typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp från lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 5 och Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG av den 5 september 2007 om fastställande av en ram för godkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG av den 5 september 2007 om fastställande av en ram för godkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/81/EG av den 23 oktober 2001 om nationella utsläppstak för vissa luftföroreningar (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/81/EG av den 23 oktober 2001 om nationella utsläppstak för vissa luftföroreningar (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/50/EG av den 21 maj 2008 om luftkvalitet och renare luft i Europa (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/50/EG av den 21 maj 2008 om luftkvalitet och renare luft i Europa (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 333/2014 av den 11 mars 2014 om ändring av förordning (EG) nr 443/2009 för att fastställa tillvägagångssätten för att till 2020 uppnå målet att minska koldioxidutsläppen från nya personbilar (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 333/2014 av den 11 mars 2014 om ändring av förordning (EG) nr 443/2009 för att fastställa tillvägagångssätten för att till 2020 uppnå målet att minska koldioxidutsläppen från nya personbilar (5),

| — | med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 18 september 2015 utfärdade den amerikanska miljömyndigheten EPA och Kaliforniens luftkvalitetsnämnd (California Air Resources Board, CARB) ett meddelande om överträdelse av gällande bestämmelser om föroreningar till Volkswagen AG, Audi AG och Volkswagen Group of America (tillsammans kallade Volkswagen). Utredningen inleddes efter det att forskning om utsläpp av kväveoxider (NOx) från dieselfordon utförts av en icke-statlig organisation i samarbete med universitetsforskare, och resultaten av denna studie lämnats till EPA och CARB i maj 2014. |
| --- | --- |

A.

Den 18 september 2015 utfärdade den amerikanska miljömyndigheten EPA och Kaliforniens luftkvalitetsnämnd (California Air Resources Board, CARB) ett meddelande om överträdelse av gällande bestämmelser om föroreningar till Volkswagen AG, Audi AG och Volkswagen Group of America (tillsammans kallade Volkswagen). Utredningen inleddes efter det att forskning om utsläpp av kväveoxider (NOx) från dieselfordon utförts av en icke-statlig organisation i samarbete med universitetsforskare, och resultaten av denna studie lämnats till EPA och CARB i maj 2014.

| B. | Luftföroreningar orsakar årligen mer än 430 000 förtida dödsfall i EU och luftföroreningarnas hälsorelaterade konsekvenser beräknas kosta 940 miljarder euro per år. Kväveoxider är en stor luftförorenare som bland annat orsakar lungcancer, astma och många luftvägssjukdomar, liksom miljöförstöring såsom övergödning och försurning. Avgaserna från dieselfordon är en av de främsta källorna till kväveoxider i tätorter i Europa. Upp till en tredjedel av tätortsbefolkningen i EU utsätts fortsatt för nivåer som överskrider gränsvärdena eller de målvärden som fastställts av EU. Transportsektorn är fortfarande en av de sektorer som mest bidrar till dålig luftkvalitet i städer och till därmed sammanhängande hälsoproblem. För närvarande är det över tjugo EU-medlemsstater som inte lyckas efterleva EU:s luftkvalitetskrav, och orsaken är bland annat luftföroreningarna i städerna. |
| --- | --- |

B.

Luftföroreningar orsakar årligen mer än 430 000 förtida dödsfall i EU och luftföroreningarnas hälsorelaterade konsekvenser beräknas kosta 940 miljarder euro per år. Kväveoxider är en stor luftförorenare som bland annat orsakar lungcancer, astma och många luftvägssjukdomar, liksom miljöförstöring såsom övergödning och försurning. Avgaserna från dieselfordon är en av de främsta källorna till kväveoxider i tätorter i Europa. Upp till en tredjedel av tätortsbefolkningen i EU utsätts fortsatt för nivåer som överskrider gränsvärdena eller de målvärden som fastställts av EU. Transportsektorn är fortfarande en av de sektorer som mest bidrar till dålig luftkvalitet i städer och till därmed sammanhängande hälsoproblem. För närvarande är det över tjugo EU-medlemsstater som inte lyckas efterleva EU:s luftkvalitetskrav, och orsaken är bland annat luftföroreningarna i städerna.

| C. | Sedan 2012 har Världshälsoorganisationens internationella centrum för cancerforskning klassificerat avgaser från dieselmotorer som cancerframkallande och gått ut med råd om att exponeringen för den blandning av kemikalier som släpps ut från dessa motorer bör minskas runt om i världen, i och med att dieselpartiklar har ytterligare påverkan på hälsan. |
| --- | --- |

C.

Sedan 2012 har Världshälsoorganisationens internationella centrum för cancerforskning klassificerat avgaser från dieselmotorer som cancerframkallande och gått ut med råd om att exponeringen för den blandning av kemikalier som släpps ut från dessa motorer bör minskas runt om i världen, i och med att dieselpartiklar har ytterligare påverkan på hälsan.

| D. | Bilindustrin är en av de viktigaste bidragande faktorerna till tillväxt och innovation, och den bidrar även till sysselsättning i ett betydande antal medlemsstater. Om inte beslutsamma åtgärder vidtas riskerar den aktuella skandalen att undergräva hela denna sektors rykte och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

D.

Bilindustrin är en av de viktigaste bidragande faktorerna till tillväxt och innovation, och den bidrar även till sysselsättning i ett betydande antal medlemsstater. Om inte beslutsamma åtgärder vidtas riskerar den aktuella skandalen att undergräva hela denna sektors rykte och konkurrenskraft.

| E. | Underleverantörerna till bilindustrin utgörs i de allra flesta fall av små och medelstora företag som bidrar med 50 procent till näringsspecifik forskning och utveckling. Den ekonomiska styrkan i många regioner i Europa bygger på bilindustrin och underleverantörer till denna. |
| --- | --- |

E.

Underleverantörerna till bilindustrin utgörs i de allra flesta fall av små och medelstora företag som bidrar med 50 procent till näringsspecifik forskning och utveckling. Den ekonomiska styrkan i många regioner i Europa bygger på bilindustrin och underleverantörer till denna.

| F. | Rättvis konkurrens, även mellan biltillverkare, innebär att kunden kan välja produkt med utgångspunkt i de övergripande och objektiva tekniska detaljer som tillhandahålls. |
| --- | --- |

F.

Rättvis konkurrens, även mellan biltillverkare, innebär att kunden kan välja produkt med utgångspunkt i de övergripande och objektiva tekniska detaljer som tillhandahålls.

| G. | EU har gjort flera ansträngningar för att komma till rätta med effekterna av den ekonomiska krisen i bilindustrin med hjälp av de verktyg som finns att tillgå för statligt stöd. |
| --- | --- |

G.

EU har gjort flera ansträngningar för att komma till rätta med effekterna av den ekonomiska krisen i bilindustrin med hjälp av de verktyg som finns att tillgå för statligt stöd.

| H. | I förordningen om typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp från lätta fordon (förordning (EG) nr 715/2007 vars text parlamentet och rådet enades om i december 2006), som fastställer utsläppsstandarderna Euro 5 och Euro 6, åläggs tillverkarna att utrusta fordonen så att de ”vid normal användning” överensstämmer med utsläppskraven (artikel 5.1). |
| --- | --- |

H.

I förordningen om typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp från lätta fordon (förordning (EG) nr 715/2007 vars text parlamentet och rådet enades om i december 2006), som fastställer utsläppsstandarderna Euro 5 och Euro 6, åläggs tillverkarna att utrusta fordonen så att de ”vid normal användning” överensstämmer med utsläppskraven (artikel 5.1).

| I. | I artikel 5.2 i förordning (EG) nr 715/2007 förbjuds uttryckligen användning av manipulationsanordningar, som definieras som ”del av konstruktion vilken mäter temperatur, fordonshastighet, motorns varvtal, växel, insugningsundertryck eller andra parametrar i syfte att aktivera, modulera, fördröja eller inaktivera funktionen hos någon del i systemet för kontroll av utsläpp, och vilken försämrar effekten hos systemet för kontroll av utsläpp under förhållanden som rimligen kan förväntas vid normal användning av fordonet”. Medlemsstaterna har en skyldighet att driva igenom detta förbud. I förordningen uppmanas även kommissionen uttryckligen att införa tester, samt att anta åtgärder rörande användningen av manipulationsanordningar. |
| --- | --- |

I.

I artikel 5.2 i förordning (EG) nr 715/2007 förbjuds uttryckligen användning av manipulationsanordningar, som definieras som ”del av konstruktion vilken mäter temperatur, fordonshastighet, motorns varvtal, växel, insugningsundertryck eller andra parametrar i syfte att aktivera, modulera, fördröja eller inaktivera funktionen hos någon del i systemet för kontroll av utsläpp, och vilken försämrar effekten hos systemet för kontroll av utsläpp under förhållanden som rimligen kan förväntas vid normal användning av fordonet”. Medlemsstaterna har en skyldighet att driva igenom detta förbud. I förordningen uppmanas även kommissionen uttryckligen att införa tester, samt att anta åtgärder rörande användningen av manipulationsanordningar.

| J. | Enligt direktiv 1999/44/EG om vissa aspekter rörande försäljning av konsumentvaror och härmed förknippade garantier har konsumenterna rätt till en garantiperiod av minst två år från det att varan köptes, och säljaren ska till konsumenten leverera varor som är avtalsenliga. I fall av bristande avtalsenlighet ska konsumenten ha rätt att utan kostnad få varan reparerad eller utbytt, eller att få ett prisavdrag. |
| --- | --- |

J.

Enligt direktiv 1999/44/EG om vissa aspekter rörande försäljning av konsumentvaror och härmed förknippade garantier har konsumenterna rätt till en garantiperiod av minst två år från det att varan köptes, och säljaren ska till konsumenten leverera varor som är avtalsenliga. I fall av bristande avtalsenlighet ska konsumenten ha rätt att utan kostnad få varan reparerad eller utbytt, eller att få ett prisavdrag.

| K. | Enligt direktiv 2011/83/EU om konsumenträttigheter ska information om en varas huvudsakliga egenskaper tillhandahållas innan det ingås avtal i affärslokaler, avtal utanför fasta affärslokaler och distansavtal, och medlemsstaterna ska fastställa bestämmelser om effektiva, proportionella och avskräckande påföljder vid överträdelser av bestämmelserna i nämnda direktiv. |
| --- | --- |

K.

Enligt direktiv 2011/83/EU om konsumenträttigheter ska information om en varas huvudsakliga egenskaper tillhandahållas innan det ingås avtal i affärslokaler, avtal utanför fasta affärslokaler och distansavtal, och medlemsstaterna ska fastställa bestämmelser om effektiva, proportionella och avskräckande påföljder vid överträdelser av bestämmelserna i nämnda direktiv.

| L. | Direktiv 2005/29/EG om otillbörliga affärsmetoder omfattar i synnerhet ett förbud mot varje affärsmetod som ”innebär, eller sannolikt kommer att innebära, avsevärd snedvridning av det ekonomiska beteendet i förhållande till produkten hos den genomsnittskonsument som affärsmetoden riktar sig till eller som nås av metoden”, och det föreskrivs att affärsmetoder som under alla omständigheter ska betraktas som otillbörliga ska inbegripa att ”påstå att en näringsidkare (inklusive dennes affärsmetoder) eller en produkt har godkänts, rekommenderats eller sanktionerats av ett offentligt eller privat organ när så inte är fallet eller påstå detta utan att villkoren för godkännandet, rekommendationen eller sanktioneringen iakttas”. Enligt samma direktiv ska medlemsstaterna fastställa effektiva, proportionella och avskräckande sanktioner. |
| --- | --- |

L.

Direktiv 2005/29/EG om otillbörliga affärsmetoder omfattar i synnerhet ett förbud mot varje affärsmetod som ”innebär, eller sannolikt kommer att innebära, avsevärd snedvridning av det ekonomiska beteendet i förhållande till produkten hos den genomsnittskonsument som affärsmetoden riktar sig till eller som nås av metoden”, och det föreskrivs att affärsmetoder som under alla omständigheter ska betraktas som otillbörliga ska inbegripa att ”påstå att en näringsidkare (inklusive dennes affärsmetoder) eller en produkt har godkänts, rekommenderats eller sanktionerats av ett offentligt eller privat organ när så inte är fallet eller påstå detta utan att villkoren för godkännandet, rekommendationen eller sanktioneringen iakttas”. Enligt samma direktiv ska medlemsstaterna fastställa effektiva, proportionella och avskräckande sanktioner.

| M. | Euro 5-gränsvärdet för utsläpp av kväveoxider från dieselfordon är 180 mg/km. Detta gränsvärde är tillämpligt på fordon som typgodkändes under perioden från den 1 september 2009 till den 1 september 2014 samt alla fordon som såldes under perioden från den 1 januari 2011 till den 1 september 2015. Motsvarande värde för Euro 6 är 80 mg/km. Detta värde är tillämpligt på nya fordonstyper sedan den 1 september 2014 samt alla fordon som sålts sedan den 1 september 2015. Fordon som uppfyller kraven för Euro 6 och som registrerats innan denna standard infördes som ett gränsvärde i lagstiftningen har i många medlemsstater kommit i åtnjutande av skattesänkningar. Resultat från oberoende tester bekräftar att utsläppen från fordonen vid normal användning avsevärt skiljer sig från de värden som krävs i de bägge standarderna. |
| --- | --- |

M.

Euro 5-gränsvärdet för utsläpp av kväveoxider från dieselfordon är 180 mg/km. Detta gränsvärde är tillämpligt på fordon som typgodkändes under perioden från den 1 september 2009 till den 1 september 2014 samt alla fordon som såldes under perioden från den 1 januari 2011 till den 1 september 2015. Motsvarande värde för Euro 6 är 80 mg/km. Detta värde är tillämpligt på nya fordonstyper sedan den 1 september 2014 samt alla fordon som sålts sedan den 1 september 2015. Fordon som uppfyller kraven för Euro 6 och som registrerats innan denna standard infördes som ett gränsvärde i lagstiftningen har i många medlemsstater kommit i åtnjutande av skattesänkningar. Resultat från oberoende tester bekräftar att utsläppen från fordonen vid normal användning avsevärt skiljer sig från de värden som krävs i de bägge standarderna.

| N. | I en analys från Europeiska kommissionens gemensamma forskningscentrum (6) 2011 drog man slutsatsen att kväveoxidutsläpp från dieselfordon som mätts med ombordsystem för utsläppsmätning (Pems) i betydande utsträckning överskrider Euro 3–5-standardernas respektive utsläppsgränser, med 2–4 gånger högre värden för genomsnittliga kväveoxidutsläpp under fullständiga testkörningar och med upp till 14 gånger högre värden under enskilda testavsnitt. I en annan rapport från det gemensamma forskningscentret (7) som offentliggjordes 2013 hänvisades det till slutsatser som säger att Euro 6-fordon till och med kan överskrida utsläppsgränserna för Euro 5-fordon. Enligt oberoende analyser som gjordes 2014 är kväveoxidutsläppen från testade dieselfordon vid körning på väg i genomsnitt ca sju gånger högre än de gränsvärden som fastställs av Euro 6-standarden. |
| --- | --- |

N.

I en analys från Europeiska kommissionens gemensamma forskningscentrum (6) 2011 drog man slutsatsen att kväveoxidutsläpp från dieselfordon som mätts med ombordsystem för utsläppsmätning (Pems) i betydande utsträckning överskrider Euro 3–5-standardernas respektive utsläppsgränser, med 2–4 gånger högre värden för genomsnittliga kväveoxidutsläpp under fullständiga testkörningar och med upp till 14 gånger högre värden under enskilda testavsnitt. I en annan rapport från det gemensamma forskningscentret (7) som offentliggjordes 2013 hänvisades det till slutsatser som säger att Euro 6-fordon till och med kan överskrida utsläppsgränserna för Euro 5-fordon. Enligt oberoende analyser som gjordes 2014 är kväveoxidutsläppen från testade dieselfordon vid körning på väg i genomsnitt ca sju gånger högre än de gränsvärden som fastställs av Euro 6-standarden.

| O. | Volkswagen har medgett att företaget installerat manipulationsanordningar i minst 11 miljoner av de dieselfordon som de sålt världen över. Volkswagen har aviserat att man kommer att återkalla 8,5 miljoner dieselfordon i EU efter ett beslut av den tyska federala motortransportsmyndigheten. |
| --- | --- |

O.

Volkswagen har medgett att företaget installerat manipulationsanordningar i minst 11 miljoner av de dieselfordon som de sålt världen över. Volkswagen har aviserat att man kommer att återkalla 8,5 miljoner dieselfordon i EU efter ett beslut av den tyska federala motortransportsmyndigheten.

| P. | Denna dokumenterade skillnad i utsläppsvärdena kan bero både på bristerna i de testmetoder som för närvarande används i EU, vilka inte motsvarar normala körförhållanden, och på användningen av manipulationsanordningar. Att fordonsprovningsmetoderna är stabila och pålitliga är av avgörande betydelse för att man ska kunna uppnå målen om utsläppsbegränsning och därmed skydda folkhälsan och miljön i EU. |
| --- | --- |

P.

Denna dokumenterade skillnad i utsläppsvärdena kan bero både på bristerna i de testmetoder som för närvarande används i EU, vilka inte motsvarar normala körförhållanden, och på användningen av manipulationsanordningar. Att fordonsprovningsmetoderna är stabila och pålitliga är av avgörande betydelse för att man ska kunna uppnå målen om utsläppsbegränsning och därmed skydda folkhälsan och miljön i EU.

| Q. | Genom artikel 14.3 i förordning (EG) nr 715/2007 åläggs kommissionen att se över de testcykler som används för utsläppsmätningar, och att anpassa dem om man märker att testerna inte längre är tillräckligt bra, så att de verkligen visar vilka utsläpp som sker vid verklig körning på väg. Någon sådan anpassning har ännu inte gjorts, men kommissionen håller på att förbereda antagandet av en ny testcykel baserad på mätning av utsläpp under faktiska körförhållanden. |
| --- | --- |

Q.

Genom artikel 14.3 i förordning (EG) nr 715/2007 åläggs kommissionen att se över de testcykler som används för utsläppsmätningar, och att anpassa dem om man märker att testerna inte längre är tillräckligt bra, så att de verkligen visar vilka utsläpp som sker vid verklig körning på väg. Någon sådan anpassning har ännu inte gjorts, men kommissionen håller på att förbereda antagandet av en ny testcykel baserad på mätning av utsläpp under faktiska körförhållanden.

| R. | Provningarna av produktionsöverensstämmelse och överensstämmelse hos fordon i drift omfattas inte av gemensamma EU-standarder, trots att kommissionen har getts mandat att upprätta specifika krav för sådana förfaranden genom kommittéförfarandet. Följden är att kraven på produktionsöverensstämmelse och överstämmelse hos fordon i drift i allmänhet inte genomförs i tillräcklig utsträckning. Det finns inga krav på att lämna ut uppgifter till kommissionen, övriga medlemsstaters godkännandemyndigheter eller andra berörda parter gällande vare sig tester som tillämpats av de behöriga godkännandemyndigheterna eller resultaten av sådana tester. |
| --- | --- |

R.

Provningarna av produktionsöverensstämmelse och överensstämmelse hos fordon i drift omfattas inte av gemensamma EU-standarder, trots att kommissionen har getts mandat att upprätta specifika krav för sådana förfaranden genom kommittéförfarandet. Följden är att kraven på produktionsöverensstämmelse och överstämmelse hos fordon i drift i allmänhet inte genomförs i tillräcklig utsträckning. Det finns inga krav på att lämna ut uppgifter till kommissionen, övriga medlemsstaters godkännandemyndigheter eller andra berörda parter gällande vare sig tester som tillämpats av de behöriga godkännandemyndigheterna eller resultaten av sådana tester.

| S. | EU:s nuvarande system för typgodkännande medger inte att kommissionen eller andra medlemsstaters myndigheter drar in fordons typgodkännanden eller intyg om överensstämmelse, för att återkalla fordon eller avbryta utsläppande på marknaden av fordon som typgodkänts av en annan medlemsstat. I det rådande systemet finns ingen tillsyn av den provning som görs av de nationella godkännandemyndigheterna för att se till att alla myndigheter följer de gemensamma EU-bestämmelserna och inte gör sig skyldiga till otillbörlig konkurrens genom att sänka standarderna. |
| --- | --- |

S.

EU:s nuvarande system för typgodkännande medger inte att kommissionen eller andra medlemsstaters myndigheter drar in fordons typgodkännanden eller intyg om överensstämmelse, för att återkalla fordon eller avbryta utsläppande på marknaden av fordon som typgodkänts av en annan medlemsstat. I det rådande systemet finns ingen tillsyn av den provning som görs av de nationella godkännandemyndigheterna för att se till att alla myndigheter följer de gemensamma EU-bestämmelserna och inte gör sig skyldiga till otillbörlig konkurrens genom att sänka standarderna.

| T. | Kommission arbetar med att se över ramen för typgodkännande. Detta är oerhört viktigt för att återställa konsumenternas förtroende för utsläpps- och bränsleförbrukningstest. |
| --- | --- |

T.

Kommission arbetar med att se över ramen för typgodkännande. Detta är oerhört viktigt för att återställa konsumenternas förtroende för utsläpps- och bränsleförbrukningstest.

| U. | De nuvarande systemen för begränsning av kväveoxidutsläpp från dieseldrivna personbilar bygger på tre huvudsakliga tekniker: inre ändringar av motorn i kombination med avgasåterföring, kväveoxidfällor och selektiv katalytisk reduktion. För att uppfylla gränsvärdena för Euro 6 är de flesta fordon utrustade med minst två av dessa tre tekniker. Alla dessa tekniker kan avaktiveras med hjälp av programvarubaserade manipulationsanordningar. |
| --- | --- |

U.

De nuvarande systemen för begränsning av kväveoxidutsläpp från dieseldrivna personbilar bygger på tre huvudsakliga tekniker: inre ändringar av motorn i kombination med avgasåterföring, kväveoxidfällor och selektiv katalytisk reduktion. För att uppfylla gränsvärdena för Euro 6 är de flesta fordon utrustade med minst två av dessa tre tekniker. Alla dessa tekniker kan avaktiveras med hjälp av programvarubaserade manipulationsanordningar.

| V. | Om fordon med inbyggda manipulationsanordningar ska uppfylla miljönormerna kommer detta att förutsätta att anordningen avlägsnas och att det görs ändringar i anordningarna för att begränsa utsläpp, samt, beroende på motortekniken, ingrepp i hårdvaran. Det är möjligt att förbättra prestandan hos de system för kontroll av utsläpp som redan är installerade i fordon genom borttagande av manipulationsanordningar, omprogrammering och omkalibrering. |
| --- | --- |

V.

Om fordon med inbyggda manipulationsanordningar ska uppfylla miljönormerna kommer detta att förutsätta att anordningen avlägsnas och att det görs ändringar i anordningarna för att begränsa utsläpp, samt, beroende på motortekniken, ingrepp i hårdvaran. Det är möjligt att förbättra prestandan hos de system för kontroll av utsläpp som redan är installerade i fordon genom borttagande av manipulationsanordningar, omprogrammering och omkalibrering.

| W. | Avvikelserna mellan testresultaten och fordonsprestandan vid normal användning gäller inte bara kväveoxider, utan även andra föroreningar och koldioxid. Enligt oberoende undersökningar var avvikelsen mellan de officiella och faktiska koldioxidutsläppen från personbilar i Europa 40 procent 2014. |
| --- | --- |

W.

Avvikelserna mellan testresultaten och fordonsprestandan vid normal användning gäller inte bara kväveoxider, utan även andra föroreningar och koldioxid. Enligt oberoende undersökningar var avvikelsen mellan de officiella och faktiska koldioxidutsläppen från personbilar i Europa 40 procent 2014.

| X. | EU:s övergång till det harmoniserade världsomfattande provningsförfarandet för lätta nyttofordon (WLTP) innebär att de mål för genomsnittliga koldioxidutsläpp från den befintliga fordonsparken som tillverkarna har att hålla sig till måste anpassas till det nya provningsförfarandet. |
| --- | --- |

X.

EU:s övergång till det harmoniserade världsomfattande provningsförfarandet för lätta nyttofordon (WLTP) innebär att de mål för genomsnittliga koldioxidutsläpp från den befintliga fordonsparken som tillverkarna har att hålla sig till måste anpassas till det nya provningsförfarandet.

| 1. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt Volkswagens fusk och uppmanar eftertryckligen bolaget att ta fullt ansvar för sina handlingar och samarbeta fullt ut med myndigheterna i samband med utredningarna. Parlamentet beklagar att miljoner konsumenter har blivit svikna och missledda av falska uppgifter om utsläppen från deras fordon. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer kraftfullt Volkswagens fusk och uppmanar eftertryckligen bolaget att ta fullt ansvar för sina handlingar och samarbeta fullt ut med myndigheterna i samband med utredningarna. Parlamentet beklagar att miljoner konsumenter har blivit svikna och missledda av falska uppgifter om utsläppen från deras fordon.

| 2. | Europaparlamentet anser i fall där oegentligheter kunnat fastställas att konsumenterna tydligt bör få veta vilka möjligheter till prövning de har och att prövningen bör ske snabbt, så att vederbörande inte lider ytterligare skada. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser i fall där oegentligheter kunnat fastställas att konsumenterna tydligt bör få veta vilka möjligheter till prövning de har och att prövningen bör ske snabbt, så att vederbörande inte lider ytterligare skada.

| 3. | Europaparlamentet anser det beklagligt att dessa utsläpp vållar förtida dödsfall samt skadar människors hälsa och miljön. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser det beklagligt att dessa utsläpp vållar förtida dödsfall samt skadar människors hälsa och miljön.

| 4. | Europaparlamentet anser det vara ytterst viktigt att kommissionen och medlemsstaterna snabbt återupprättar konsumenternas förtroende genom konkreta åtgärder och gör allt de kan för att stabilisera situationen. Parlamentet framhåller sin solidaritet med de anställda, och är bekymrat över konsekvenserna längs hela leverantörskedjan, särskilt för små och medelstora företag, som i dagsläget helt oförskyllt brottas med stora problem som orsakats av bedrägerier. Parlamentet betonar att de anställda inte bör vara de som i sista hand får betala kostnaderna för manipulationer av utsläppsmätningarna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser det vara ytterst viktigt att kommissionen och medlemsstaterna snabbt återupprättar konsumenternas förtroende genom konkreta åtgärder och gör allt de kan för att stabilisera situationen. Parlamentet framhåller sin solidaritet med de anställda, och är bekymrat över konsekvenserna längs hela leverantörskedjan, särskilt för små och medelstora företag, som i dagsläget helt oförskyllt brottas med stora problem som orsakats av bedrägerier. Parlamentet betonar att de anställda inte bör vara de som i sista hand får betala kostnaderna för manipulationer av utsläppsmätningarna.

| 5. | Europaparlamentet betonar att tillverkarna, innan de överväger några uppsägningar, måste använda sina egna ekonomiska medel, däribland outdelade vinster, snarare än att göra aktieutdelningar för att täcka så mycket som möjligt av de kostnader som uppstått till följd av brotten mot gällande lag. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att tillverkarna, innan de överväger några uppsägningar, måste använda sina egna ekonomiska medel, däribland outdelade vinster, snarare än att göra aktieutdelningar för att täcka så mycket som möjligt av de kostnader som uppstått till följd av brotten mot gällande lag.

| 6. | Europaparlamentet är djupt oroat över att medlemsstaternas myndigheter och kommissionen agerat så sent, trots beläggen för att de utsläppsvärden som föreskrivs i unionslagstiftningen för fordon vid normal användning har överskridits på ett allvarligt och konsekvent sätt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet är djupt oroat över att medlemsstaternas myndigheter och kommissionen agerat så sent, trots beläggen för att de utsläppsvärden som föreskrivs i unionslagstiftningen för fordon vid normal användning har överskridits på ett allvarligt och konsekvent sätt.

| 7. | Europaparlamentet påminner om att dieselbilar släpper ut mindre koldioxid per kilometer än likvärdiga bensindrivna bilar, och att de är viktiga för att tillverkarna ska kunna nå EU:s mål för 2021 för genomsnittliga koldioxidutsläpp från fordonsparken. Parlamentet påminner om att dieselbilar även framöver kommer att vara en väsentlig bidragande faktor till att målen för tiden efter 2021 uppnås, men betonar att tillverkarna måste tillämpa den rena teknik som finns att tillgå för att minska förekomsten av NOx, partiklar och andra förorenande ämnen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påminner om att dieselbilar släpper ut mindre koldioxid per kilometer än likvärdiga bensindrivna bilar, och att de är viktiga för att tillverkarna ska kunna nå EU:s mål för 2021 för genomsnittliga koldioxidutsläpp från fordonsparken. Parlamentet påminner om att dieselbilar även framöver kommer att vara en väsentlig bidragande faktor till att målen för tiden efter 2021 uppnås, men betonar att tillverkarna måste tillämpa den rena teknik som finns att tillgå för att minska förekomsten av NOx, partiklar och andra förorenande ämnen.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att vara fullständigt öppna om vad de vet om dessa regelbrott och om vad de gjort för att åtgärda dem. Parlamentet begär en grundlig utredning av kommissionens och medlemsstaternas myndigheters roll och ansvar, mot bakgrund av bland annat de problem som påtalats i rapporten från kommissionens gemensamma forskningscentrum. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att vara fullständigt öppna om vad de vet om dessa regelbrott och om vad de gjort för att åtgärda dem. Parlamentet begär en grundlig utredning av kommissionens och medlemsstaternas myndigheters roll och ansvar, mot bakgrund av bland annat de problem som påtalats i rapporten från kommissionens gemensamma forskningscentrum.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka genomförandet av EU:s strategi för ett hållbart och resurseffektivt transportsystem för vägfordon och andra transportmedel, så att man successivt överger det nuvarande systemet, som bygger på fossila bränslen, och i stället använder nya tekniker och energikällor såsom väte, elektricitet och tryckluft. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka genomförandet av EU:s strategi för ett hållbart och resurseffektivt transportsystem för vägfordon och andra transportmedel, så att man successivt överger det nuvarande systemet, som bygger på fossila bränslen, och i stället använder nya tekniker och energikällor såsom väte, elektricitet och tryckluft.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar de utredningar som pågår i ett antal medlemsstater och andra länder världen över rörande manipulationer av resultaten från tester av utsläpp från fordon. Parlamentet ställer sig bakom kommissionens uppmaning till nationella tillsynsmyndigheter att fortsätta med de omfattande kontrollerna av ett stort antal olika fordonsmärken och fordonsmodeller. Kommissionen bör involveras i varje sådan utredning. Utredningarna bör genomföras på ett insynsvänligt och ändamålsenligt sätt, med vederbörligt beaktande av behovet av att hålla konsumenter som berörts direkt av någon typ av fastställd bristande överensstämmelse fullt informerade. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar de utredningar som pågår i ett antal medlemsstater och andra länder världen över rörande manipulationer av resultaten från tester av utsläpp från fordon. Parlamentet ställer sig bakom kommissionens uppmaning till nationella tillsynsmyndigheter att fortsätta med de omfattande kontrollerna av ett stort antal olika fordonsmärken och fordonsmodeller. Kommissionen bör involveras i varje sådan utredning. Utredningarna bör genomföras på ett insynsvänligt och ändamålsenligt sätt, med vederbörligt beaktande av behovet av att hålla konsumenter som berörts direkt av någon typ av fastställd bristande överensstämmelse fullt informerade.

| 11. | Europaparlamentet yrkar på att kommissionen senast den 31 mars 2016 skriftligen ska rapportera tillbaka till parlamentet om utredningsresultaten. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet yrkar på att kommissionen senast den 31 mars 2016 skriftligen ska rapportera tillbaka till parlamentet om utredningsresultaten.

| 12. | Europaparlamentet begär att medlemsstaternas myndigheter, då manipulationsanordningar upptäcks ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att komma till rätta med situationen och tillämpa lämpliga sanktioner i enlighet med artikel 30 i direktiv 2007/46/EG och artikel 10 i förordning (EG) nr 715/2007. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet begär att medlemsstaternas myndigheter, då manipulationsanordningar upptäcks ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att komma till rätta med situationen och tillämpa lämpliga sanktioner i enlighet med artikel 30 i direktiv 2007/46/EG och artikel 10 i förordning (EG) nr 715/2007.

| 13. | Europaparlamentet riktar uppmärksamhet på Girling-betänkandet (om nationella utsläppstak för vissa luftföroreningar) (A8-0249/2015), som antogs av dess miljöutskott den 15 juli 2015, och i synnerhet uppmaningen till kommissionen och medlemsstaterna att omedelbart slutföra arbetet med det förslag till en ny förordning om Euro 6-krav för utsläpp under faktiska körförhållanden (RDE) som för närvarande behandlas. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet riktar uppmärksamhet på Girling-betänkandet (om nationella utsläppstak för vissa luftföroreningar) (A8-0249/2015), som antogs av dess miljöutskott den 15 juli 2015, och i synnerhet uppmaningen till kommissionen och medlemsstaterna att omedelbart slutföra arbetet med det förslag till en ny förordning om Euro 6-krav för utsläpp under faktiska körförhållanden (RDE) som för närvarande behandlas.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att nu snabbt anta och tillämpa de nya provningsmetoderna med tester under faktiska körförhållanden, och att se till att bestämmelser om användning av dessa metoder träder i kraft. Parlamentet stöder det betänkande om minskning av förorenande utsläpp från vägfordon (Deß-betänkandet, A8-0270/2015) som antogs av utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet den 23 september 2015, och i synnerhet utskottets begäran till kommissionen att ”införa ett test av utsläpp under faktiska körförhållanden för alla fordon som typgodkänns eller registreras från och med 2015 för att se till att systemen för kontroll av utsläpp är effektiva och gör det möjligt för fordonet att uppfylla bestämmelserna i denna förordning och dess genomförandebestämmelser, med en efterlevnadsfaktor som återspeglar endast de toleranser som kan komma i fråga vid förfarandet för utsläppsmätning som ska införas senast 2017.” Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen och medlemsstaterna att skyndsamt nå en överenskommelse om en ram avseende testcykeln på grundval av det som nämnts ovan. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att nu snabbt anta och tillämpa de nya provningsmetoderna med tester under faktiska körförhållanden, och att se till att bestämmelser om användning av dessa metoder träder i kraft. Parlamentet stöder det betänkande om minskning av förorenande utsläpp från vägfordon (Deß-betänkandet, A8-0270/2015) som antogs av utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet den 23 september 2015, och i synnerhet utskottets begäran till kommissionen att ”införa ett test av utsläpp under faktiska körförhållanden för alla fordon som typgodkänns eller registreras från och med 2015 för att se till att systemen för kontroll av utsläpp är effektiva och gör det möjligt för fordonet att uppfylla bestämmelserna i denna förordning och dess genomförandebestämmelser, med en efterlevnadsfaktor som återspeglar endast de toleranser som kan komma i fråga vid förfarandet för utsläppsmätning som ska införas senast 2017.” Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen och medlemsstaterna att skyndsamt nå en överenskommelse om en ram avseende testcykeln på grundval av det som nämnts ovan.

| 15. | Europaparlamentet noterar att kommissionens nuvarande planer innebär att utsläppstesterna under faktiska körförhållanden endast skulle användas för kväveoxidutsläpp. Parlamentet begär att testerna under faktiska körförhållanden utan dröjsmål ska användas för alla förorenande utsläpp. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet noterar att kommissionens nuvarande planer innebär att utsläppstesterna under faktiska körförhållanden endast skulle användas för kväveoxidutsläpp. Parlamentet begär att testerna under faktiska körförhållanden utan dröjsmål ska användas för alla förorenande utsläpp.

| 16. | Europaparlamentet beklagar djupt den brist på insyn som präglat överläggningarna om förslaget om ett test under faktiska körförhållanden inom ramen för kommittéförfarandet, och framför allt att inte kommissionen översänt informationen till parlamentet samtidigt som till medlemsstaternas företrädare. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram alla relevanta dokument för parlamentet på samma premisser som för medlemsstaterna och att framför allt offentliggöra de förberedande dokumenten som handlar om antagandet av det nya testet under faktiska körförhållanden och är avsedda för tekniska kommittén för motorfordon. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet beklagar djupt den brist på insyn som präglat överläggningarna om förslaget om ett test under faktiska körförhållanden inom ramen för kommittéförfarandet, och framför allt att inte kommissionen översänt informationen till parlamentet samtidigt som till medlemsstaternas företrädare. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram alla relevanta dokument för parlamentet på samma premisser som för medlemsstaterna och att framför allt offentliggöra de förberedande dokumenten som handlar om antagandet av det nya testet under faktiska körförhållanden och är avsedda för tekniska kommittén för motorfordon.

| 17. | Europaparlamentet betonar att EU:s nuvarande system för typgodkännande avsevärt måste stärkas, liksom att tillsynen på EU-nivå måste utvidgas, särskilt vad gäller systemet för marknadsövervakning, samordning och uppföljning av fordon som säljs i EU, befogenheten att kräva att medlemsstaterna inleder kontrollförfaranden på grundval av fastställda bevis samt förmågan att vidta lämpliga åtgärder om EU:s lagstiftning överträds. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar att EU:s nuvarande system för typgodkännande avsevärt måste stärkas, liksom att tillsynen på EU-nivå måste utvidgas, särskilt vad gäller systemet för marknadsövervakning, samordning och uppföljning av fordon som säljs i EU, befogenheten att kräva att medlemsstaterna inleder kontrollförfaranden på grundval av fastställda bevis samt förmågan att vidta lämpliga åtgärder om EU:s lagstiftning överträds.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att omarbeta dagens system för typgodkännande för att garantera att den på ett oberoende sätt kan kontrollera och ompröva typgodkännanden och intyg som utfärdas av nationella behöriga myndigheter och för att säkerställa att likvärdiga villkor gäller i hela EU och att EU:s bestämmelser effektivt kan genomföras och brister i genomförandeåtgärder korrigeras, utan att den administrativa bördan ökas onödan. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att omarbeta dagens system för typgodkännande för att garantera att den på ett oberoende sätt kan kontrollera och ompröva typgodkännanden och intyg som utfärdas av nationella behöriga myndigheter och för att säkerställa att likvärdiga villkor gäller i hela EU och att EU:s bestämmelser effektivt kan genomföras och brister i genomförandeåtgärder korrigeras, utan att den administrativa bördan ökas onödan.

| 19. | Europaparlamentet anser därför att man bör överväga att inrätta en övervakningsmyndighet på EU-nivå. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser därför att man bör överväga att inrätta en övervakningsmyndighet på EU-nivå.

| 20. | Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att kommissionen och alla medlemsstaters behöriga myndigheter ges rätten att ompröva typgodkännanden och intyg om överensstämmelse för att begära återkallelse av fordon och att avbryta utsläppandet på marknaden av fordon där det finns bevis för att de inte överensstämmer med EU:s utsläppsgränsvärden enligt förordningen om Euro 5 och Euro 6 eller andra krav som föreskrivs inom ramen för systemet för typgodkännande av motorfordon. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att kommissionen och alla medlemsstaters behöriga myndigheter ges rätten att ompröva typgodkännanden och intyg om överensstämmelse för att begära återkallelse av fordon och att avbryta utsläppandet på marknaden av fordon där det finns bevis för att de inte överensstämmer med EU:s utsläppsgränsvärden enligt förordningen om Euro 5 och Euro 6 eller andra krav som föreskrivs inom ramen för systemet för typgodkännande av motorfordon.

| 21. | Europaparlamentet anser att man i samband med den kommande översynen av ramdirektivet om typgodkännande måste överväga att utvidga och specificera kraven för produktionsöverensstämmelse. På så sätt ska det säkerställas att ett tillräckligt stort och representativt urval av nya modeller, som slumpvis tas från produktionslinjer, årligen genomgår oberoende tester under faktiska körförhållanden för att kontrollera att de följer EU:s utsläppsgränser och koldioxidgränser. Parlamentet vill dessutom se att man gör bättre tester av fordon som redan är i drift genom ett förfarande som bygger på utsläpp under faktiska körförhållanden, för att kontrollera överensstämmelsen hos fordonen vid olika antal avverkade mil, i enlighet med kraven i förordningen. Parlamentet efterlyser en förbättrad övervakning på vägarna genom periodiska tekniska inspektioner för att identifiera och reparera fordon som inte uppfyller EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att man i samband med den kommande översynen av ramdirektivet om typgodkännande måste överväga att utvidga och specificera kraven för produktionsöverensstämmelse. På så sätt ska det säkerställas att ett tillräckligt stort och representativt urval av nya modeller, som slumpvis tas från produktionslinjer, årligen genomgår oberoende tester under faktiska körförhållanden för att kontrollera att de följer EU:s utsläppsgränser och koldioxidgränser. Parlamentet vill dessutom se att man gör bättre tester av fordon som redan är i drift genom ett förfarande som bygger på utsläpp under faktiska körförhållanden, för att kontrollera överensstämmelsen hos fordonen vid olika antal avverkade mil, i enlighet med kraven i förordningen. Parlamentet efterlyser en förbättrad övervakning på vägarna genom periodiska tekniska inspektioner för att identifiera och reparera fordon som inte uppfyller EU-lagstiftningen.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar de nationella myndigheterna att tillämpa nolltolerans mot så kallad optimerad fordonsprovning, som i många fall inbegriper t.ex. övertryck i däck, avlägsnande av sidobackspeglar, övertejpande av mellanrum mellan karossdelar för att minska luftmotståndet, användning av särskilda motor- och växellådesmörjmedel som annars inte används i motorer, avlägsnande av tilläggsutrustning (t.ex. stereoanläggningar) och provning vid högsta tillåtna omgivningstemperatur. Genom att tillämpa sådana metoder accentueras skillnaden mellan laboratorieprovning och konsumentens egna erfarenheter under faktiska körförhållanden. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar de nationella myndigheterna att tillämpa nolltolerans mot så kallad optimerad fordonsprovning, som i många fall inbegriper t.ex. övertryck i däck, avlägsnande av sidobackspeglar, övertejpande av mellanrum mellan karossdelar för att minska luftmotståndet, användning av särskilda motor- och växellådesmörjmedel som annars inte används i motorer, avlägsnande av tilläggsutrustning (t.ex. stereoanläggningar) och provning vid högsta tillåtna omgivningstemperatur. Genom att tillämpa sådana metoder accentueras skillnaden mellan laboratorieprovning och konsumentens egna erfarenheter under faktiska körförhållanden.

| 23. | Europaparlamentet betonar att konsumenterna måste kunna utöva sina rättigheter utan svårigheter, i enlighet med direktiven 1999/44/EG, 2005/29/EG och 2011/83/EU. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar att konsumenterna måste kunna utöva sina rättigheter utan svårigheter, i enlighet med direktiven 1999/44/EG, 2005/29/EG och 2011/83/EU.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, som är ansvarig för konkurrensen på EU:s inre marknad, att i samarbete med nationella tillsyns- och kontrollmyndigheter se till att likvärdiga konkurrensvillkor råder på marknaden. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, som är ansvarig för konkurrensen på EU:s inre marknad, att i samarbete med nationella tillsyns- och kontrollmyndigheter se till att likvärdiga konkurrensvillkor råder på marknaden.

| 25. | Europaparlamentet påminner om att EU:s bestämmelser om den inre marknadens funktionssätt noggrant och sin helhet måste införlivas i samtliga medlemsstater, och uppmanar marknadsövervakningsmyndigheterna på EU-nivå och i medlemsstaterna att ingående utreda alla påståenden om bedrägerier. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet påminner om att EU:s bestämmelser om den inre marknadens funktionssätt noggrant och sin helhet måste införlivas i samtliga medlemsstater, och uppmanar marknadsövervakningsmyndigheterna på EU-nivå och i medlemsstaterna att ingående utreda alla påståenden om bedrägerier.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att den information som tillhandahålls konsumenterna enligt direktivet om märkning av bilar (1999/94/EG) är korrekt. Parlamentet anser att märkningen bör baseras på utsläppsvärden och bränsleeffektivitet vid körning under faktiska förhållanden. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att den information som tillhandahålls konsumenterna enligt direktivet om märkning av bilar (1999/94/EG) är korrekt. Parlamentet anser att märkningen bör baseras på utsläppsvärden och bränsleeffektivitet vid körning under faktiska förhållanden.

| 27. | Europaparlamentet är oroat över skillnaden mellan koldioxidutsläppsvärdena i officiella testresultat och de utsläppsvärden som registrerats av förarna vid verklig körning. Parlamentet efterlyser därför en skyndsam överenskommelse om att målen för genomsnittliga koldioxidutsläpp från fordonsparken ska avstämmas efter WLTP, i fråga om att de ska vara motsvarande strikt formulerade men utan att medge en oskälig flexibilitet inom ramen för det nuvarande provningsförfarandet, så att ambitionsnivån med avseende på målet för 2021 inte sänks. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet är oroat över skillnaden mellan koldioxidutsläppsvärdena i officiella testresultat och de utsläppsvärden som registrerats av förarna vid verklig körning. Parlamentet efterlyser därför en skyndsam överenskommelse om att målen för genomsnittliga koldioxidutsläpp från fordonsparken ska avstämmas efter WLTP, i fråga om att de ska vara motsvarande strikt formulerade men utan att medge en oskälig flexibilitet inom ramen för det nuvarande provningsförfarandet, så att ambitionsnivån med avseende på målet för 2021 inte sänks.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta hänsyn till vad som nu kommit fram när den utarbetar ny politik på området för hållbar transport. Kommissionen uppmanas att vidta ytterligare åtgärder för att stärka EU:s strategi för ett hållbart och resurseffektivt transportsystem för vägfordon och andra transportmedel, och parlamentet hänvisar till strategin i kommissionens vitbok från 2011 Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde – ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem, och betonar att den kan ge ett värdefullt bidrag för att verkligen minska de faktiska utsläppen från transporter och förbättra rörligheten i tätorterna. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att öka sina ansträngningar för att de åtgärder som föreslås i vitboken verkligen ska vidtas samt uppmanar medlemsstaterna att stödja detta. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta hänsyn till vad som nu kommit fram när den utarbetar ny politik på området för hållbar transport. Kommissionen uppmanas att vidta ytterligare åtgärder för att stärka EU:s strategi för ett hållbart och resurseffektivt transportsystem för vägfordon och andra transportmedel, och parlamentet hänvisar till strategin i kommissionens vitbok från 2011 Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde – ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem, och betonar att den kan ge ett värdefullt bidrag för att verkligen minska de faktiska utsläppen från transporter och förbättra rörligheten i tätorterna. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att öka sina ansträngningar för att de åtgärder som föreslås i vitboken verkligen ska vidtas samt uppmanar medlemsstaterna att stödja detta.

| 29. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT L 171, 29.6.2007, s. 1.

(2)  EUT L 263, 9.10.2007, s. 1.

(3)  EGT L 309, 27.11.2001, s. 22.

(4)  EUT L 152, 11.6.2008, s. 1.

(5)  EUT L 103, 5.4.2014, s. 15.

(6)  Analysing on-road emissions of light-duty vehicles with Portable Emission Measurement Systems (PEMS), JRC 2011.

(7)  A complementary emissions test for light-duty vehicles: Assessing the technical feasibility of candidate procedures, JRC 2013.

---

Onsdagen den 28 oktober 2015

| 20.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 355/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 355/17

---

P8_TA(2015)0382

Det europeiska medborgarinitiativet

Europaparlamentets resolution av den 28 oktober 2015 om det europeiska medborgarinitiativet (2014/2257(INI))

(2017/C 355/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 11.4 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 24.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 11.4 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 24.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om medborgarinitiativet (A7-0350/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om medborgarinitiativet (A7-0350/2010),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 211/2011 om medborgarinitiativet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 211/2011 om medborgarinitiativet,

| — | med beaktande av den offentliga utfrågning om medborgarinitiativet som hölls den 26 februari 2015 och som hade anordnats av utskottet för konstitutionella frågor tillsammans med utskottet för framställningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den offentliga utfrågning om medborgarinitiativet som hölls den 26 februari 2015 och som hade anordnats av utskottet för konstitutionella frågor tillsammans med utskottet för framställningar,

| — | med beaktande av undersökningen från parlamentets utredningsavdelning C om de första erfarenheterna av genomförandet av det europeiska medborgarinitiativet, European Citizens’ Initiative – First lessons of implementation, vilken utkom 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av undersökningen från parlamentets utredningsavdelning C om de första erfarenheterna av genomförandet av det europeiska medborgarinitiativet, European Citizens’ Initiative – First lessons of implementation, vilken utkom 2014,

| — | med beaktande av Europeiska ombudsmannens beslut av den 4 mars 2015, vilket avslutar den undersökning på eget initiativ som ombudsmannen gjort beträffande kommissionen (OI/9/2013/TN), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ombudsmannens beslut av den 4 mars 2015, vilket avslutar den undersökning på eget initiativ som ombudsmannen gjort beträffande kommissionen (OI/9/2013/TN),

| — | med beaktande av undersökningen från parlamentets utredningstjänst från februari 2015 om genomförandet av det europeiska medborgarinitiativet, Implementation of the European Citizens’ Initiative, |
| --- | --- |

—

med beaktande av undersökningen från parlamentets utredningstjänst från februari 2015 om genomförandet av det europeiska medborgarinitiativet, Implementation of the European Citizens’ Initiative,

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 31 mars 2015 om det europeiska medborgarinitiativet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 31 mars 2015 om det europeiska medborgarinitiativet,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor och yttrandena från utskottet för framställningar och utskottet för rättsliga frågor (A8-0284/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor och yttrandena från utskottet för framställningar och utskottet för rättsliga frågor (A8-0284/2015), och av följande skäl:

| A. | Det europeiska medborgarinitiativet är en ny politisk rättighet för medborgarna och ett unikt och nyskapande verktyg som sätter agendan för deltagandedemokrati i EU. Det gör det möjligt för medborgarna att spela en aktiv roll i projekt och processer som berör dem, och dess potential måste tveklöst utnyttjas till fullo och stärkas avsevärt om man ska kunna uppnå bästa resultat och uppmuntra så många EU-medborgare som möjligt att delta i vidareutvecklingen av den europeiska integrationsprocessen. Det måste vara ett av EU:s prioriterade mål att stärka sina institutioners demokratiska legitimitet. |
| --- | --- |

A.

Det europeiska medborgarinitiativet är en ny politisk rättighet för medborgarna och ett unikt och nyskapande verktyg som sätter agendan för deltagandedemokrati i EU. Det gör det möjligt för medborgarna att spela en aktiv roll i projekt och processer som berör dem, och dess potential måste tveklöst utnyttjas till fullo och stärkas avsevärt om man ska kunna uppnå bästa resultat och uppmuntra så många EU-medborgare som möjligt att delta i vidareutvecklingen av den europeiska integrationsprocessen. Det måste vara ett av EU:s prioriterade mål att stärka sina institutioners demokratiska legitimitet.

| B. | Tre år efter det att förordning (EU) nr 211/2011 trädde i kraft den 1 april 2012 är det nu nödvändigt att utvärdera förordningens genomförande noga för att kartlägga eventuella brister och föreslå genomförbara lösningar för en snabb översyn av förordningen. |
| --- | --- |

B.

Tre år efter det att förordning (EU) nr 211/2011 trädde i kraft den 1 april 2012 är det nu nödvändigt att utvärdera förordningens genomförande noga för att kartlägga eventuella brister och föreslå genomförbara lösningar för en snabb översyn av förordningen.

| C. | Erfarenheten har visat att de flesta organisatörer av medborgarinitiativ har stött på ett antal svårigheter i arbetet med att genomföra dem, i fråga om såväl praktiska som rättsliga aspekter. Till följd av detta har organisatörer av flera förkastade medborgarinitiativ klagat hos domstolen och Europeiska ombudsmannen över kommissionens beslut att inte registrera deras medborgarinitiativ. Reglerna måste därför utformas så att medborgarinitiativen blir så tillgängliga som möjligt för medborgare och organisatörer. |
| --- | --- |

C.

Erfarenheten har visat att de flesta organisatörer av medborgarinitiativ har stött på ett antal svårigheter i arbetet med att genomföra dem, i fråga om såväl praktiska som rättsliga aspekter. Till följd av detta har organisatörer av flera förkastade medborgarinitiativ klagat hos domstolen och Europeiska ombudsmannen över kommissionens beslut att inte registrera deras medborgarinitiativ. Reglerna måste därför utformas så att medborgarinitiativen blir så tillgängliga som möjligt för medborgare och organisatörer.

| D. | Europaparlamentet är Europeiska unionens enda direktvalda organ, och som sådant företräder det per definition EU-medborgarna. |
| --- | --- |

D.

Europaparlamentet är Europeiska unionens enda direktvalda organ, och som sådant företräder det per definition EU-medborgarna.

| E. | Ett antal institutioner, icke-statliga organisationer, tankesmedjor och grupper i det civila samhället har utrett de olika bristerna i samband med genomförandet av förordning (EU) nr 211/2011 om medborgarinitiativet samt organiseringen av medborgarinitiativ, lagt fram många förslag till förbättringar och vid många tillfällen gett besked om vilka aspekter av förordningen som är nödvändiga att brådskande reformera. |
| --- | --- |

E.

Ett antal institutioner, icke-statliga organisationer, tankesmedjor och grupper i det civila samhället har utrett de olika bristerna i samband med genomförandet av förordning (EU) nr 211/2011 om medborgarinitiativet samt organiseringen av medborgarinitiativ, lagt fram många förslag till förbättringar och vid många tillfällen gett besked om vilka aspekter av förordningen som är nödvändiga att brådskande reformera.

| F. | De praktiska arrangemang som anges i artikel 6 i förordningen, i synnerhet inrättandet av ett system för insamling via internet och certifieringen av detta av en behörig myndighet i en medlemsstat, innebär att organisatörerna i de flesta fall har mindre än 12 månader på sig att samla in de underskrifter som krävs. |
| --- | --- |

F.

De praktiska arrangemang som anges i artikel 6 i förordningen, i synnerhet inrättandet av ett system för insamling via internet och certifieringen av detta av en behörig myndighet i en medlemsstat, innebär att organisatörerna i de flesta fall har mindre än 12 månader på sig att samla in de underskrifter som krävs.

| G. | Det finns ingen specifik tidsfrist för när ett framgångsrikt medborgarinitiativ ska läggas fram för kommissionen när perioden för insamling av underskrifter är till ända, vilket orsakar förvirring och osäkerhet både för institutionerna och allmänheten. |
| --- | --- |

G.

Det finns ingen specifik tidsfrist för när ett framgångsrikt medborgarinitiativ ska läggas fram för kommissionen när perioden för insamling av underskrifter är till ända, vilket orsakar förvirring och osäkerhet både för institutionerna och allmänheten.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar det europeiska medborgarinitiativet, såsom det definieras i artikel 11.4 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och i artikel 24.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), eftersom det är det första instrumentet för transnationell deltagandedemokrati och ger medborgarna möjlighet att ta direkt kontakt med EU-institutionerna och att aktivt medverka vid utformningen av unionens politik och lagstiftning, och på det sättet kompletterar deras rätt att inge framställningar till parlamentet och att vända sig till Europeiska ombudsmannen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar det europeiska medborgarinitiativet, såsom det definieras i artikel 11.4 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och i artikel 24.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), eftersom det är det första instrumentet för transnationell deltagandedemokrati och ger medborgarna möjlighet att ta direkt kontakt med EU-institutionerna och att aktivt medverka vid utformningen av unionens politik och lagstiftning, och på det sättet kompletterar deras rätt att inge framställningar till parlamentet och att vända sig till Europeiska ombudsmannen.

| 2. | Europaparlamentet understryker att medborgarinitiativet är det första verktyget för deltagandedemokrati som, på grundval av minst en miljon stödförklaringar från minst en fjärdedel av medlemsstaterna, ger EU-medborgarna – som en bekräftelse av deras nya politiska rättighet – rätt att ta initiativet och uppmana kommissionen att inom ramen för sin befogenhet lägga fram ett lämpligt förslag i frågor där medborgarna anser att det behövs en lagstiftningsakt för att genomföra fördragen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet understryker att medborgarinitiativet är det första verktyget för deltagandedemokrati som, på grundval av minst en miljon stödförklaringar från minst en fjärdedel av medlemsstaterna, ger EU-medborgarna – som en bekräftelse av deras nya politiska rättighet – rätt att ta initiativet och uppmana kommissionen att inom ramen för sin befogenhet lägga fram ett lämpligt förslag i frågor där medborgarna anser att det behövs en lagstiftningsakt för att genomföra fördragen.

| 3. | Europaparlamentet betonar att medborgarinitiativet utgör en exceptionell möjlighet för medborgarna att identifiera och formulera sina förväntningar och efterlysa åtgärder från EU:s sida. Denna möjlighet måste uppmuntras och stödjas med alla tillgängliga medel. Parlamentet inser dock att det finns betydande brister som måste åtgärdas och lösas för att effektivisera medborgarinitiativet. Parlamentet betonar att alla ytterligare utvärderingar av instrumentet bör syfta till att uppnå maximal användarvänlighet, eftersom medborgarinitiativet är ett viktigt sätt att koppla medborgarna till EU. Vidare betonar parlamentet att det är allas medborgerliga rättighet att använda sitt modersmål, och därför uppmanas kommissionen och medlemsstaterna att undersöka alternativ för att erbjuda möjligheten att göra detta i all verksamhet i samband med ett medborgarinitiativ, eftersom detta uppmuntrar medborgarnas deltagande. Parlamentet påpekar vikten av att allmänheten är medveten om medborgarinitiativet, och beklagar den begränsade kunskapen om detta verktyg bland EU-medborgarna. Parlamentet uppmanar EU att i detta syfte anordna informations- och reklamkampanjer som gör medborgarinitiativet bättre känt i medierna och bland allmänheten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att medborgarinitiativet utgör en exceptionell möjlighet för medborgarna att identifiera och formulera sina förväntningar och efterlysa åtgärder från EU:s sida. Denna möjlighet måste uppmuntras och stödjas med alla tillgängliga medel. Parlamentet inser dock att det finns betydande brister som måste åtgärdas och lösas för att effektivisera medborgarinitiativet. Parlamentet betonar att alla ytterligare utvärderingar av instrumentet bör syfta till att uppnå maximal användarvänlighet, eftersom medborgarinitiativet är ett viktigt sätt att koppla medborgarna till EU. Vidare betonar parlamentet att det är allas medborgerliga rättighet att använda sitt modersmål, och därför uppmanas kommissionen och medlemsstaterna att undersöka alternativ för att erbjuda möjligheten att göra detta i all verksamhet i samband med ett medborgarinitiativ, eftersom detta uppmuntrar medborgarnas deltagande. Parlamentet påpekar vikten av att allmänheten är medveten om medborgarinitiativet, och beklagar den begränsade kunskapen om detta verktyg bland EU-medborgarna. Parlamentet uppmanar EU att i detta syfte anordna informations- och reklamkampanjer som gör medborgarinitiativet bättre känt i medierna och bland allmänheten.

| 4. | Vidare betonar Europaparlamentet att ungdomars samhällsengagemang är grundläggande för alla demokratiers framtid, och uppmanar kommissionen att dra lärdom av nationella erfarenheter från verkligt framgångsrika medborgarinitiativ. |
| --- | --- |

4.

Vidare betonar Europaparlamentet att ungdomars samhällsengagemang är grundläggande för alla demokratiers framtid, och uppmanar kommissionen att dra lärdom av nationella erfarenheter från verkligt framgångsrika medborgarinitiativ.

| 5. | Europaparlamentet anser att det är väsentligt att medborgarna kan bidra till utövandet av unionens lagstiftningsbefogenheter och direkt delta i att ta initiativ till lagstiftningsförslag. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att det är väsentligt att medborgarna kan bidra till utövandet av unionens lagstiftningsbefogenheter och direkt delta i att ta initiativ till lagstiftningsförslag.

| 6. | Europaparlamentet påpekar vikten av att allmänheten är medveten om medborgarinitiativet för att det ska kunna bli ett effektivt verktyg för demokratiskt deltagande. I detta sammanhang uppmanas kommissionen och medlemsstaterna med eftertryck att maximera sina informationsinsatser för instrumentet i syfte att uppmärksamma så många medborgare som möjligt på dess existens samt uppmuntra till aktivt deltagande i det. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påpekar vikten av att allmänheten är medveten om medborgarinitiativet för att det ska kunna bli ett effektivt verktyg för demokratiskt deltagande. I detta sammanhang uppmanas kommissionen och medlemsstaterna med eftertryck att maximera sina informationsinsatser för instrumentet i syfte att uppmärksamma så många medborgare som möjligt på dess existens samt uppmuntra till aktivt deltagande i det.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att använda alla offentliga kommunikationskanaler för att öka medvetenheten om medborgarinitiativ och vidta nödvändiga åtgärder för att se till att de är insynsvänliga samt underlätta kommunikationen för pågående medborgarinitiativ, exempelvis genom att utveckla program som ger information, skickar meddelanden och gör det möjligt att underteckna via internet. Ett aktivt deltagande av allmänheten i medborgarinitiativ är också på ett avgörande sätt beroende av att initiativen blir kända i medlemsstaterna. Därför föreslår parlamentet att medlemsstaternas nationella parlament bör upplysa om medborgarinitiativet på sina officiella webbplatser. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att använda alla offentliga kommunikationskanaler för att öka medvetenheten om medborgarinitiativ och vidta nödvändiga åtgärder för att se till att de är insynsvänliga samt underlätta kommunikationen för pågående medborgarinitiativ, exempelvis genom att utveckla program som ger information, skickar meddelanden och gör det möjligt att underteckna via internet. Ett aktivt deltagande av allmänheten i medborgarinitiativ är också på ett avgörande sätt beroende av att initiativen blir kända i medlemsstaterna. Därför föreslår parlamentet att medlemsstaternas nationella parlament bör upplysa om medborgarinitiativet på sina officiella webbplatser.

| 8. | Europaparlamentet konstaterar att över sex miljoner EU-medborgare har deltagit i ett medborgarinitiativ, att det inkommit 51 ansökningar om att inleda ett initiativ, varav endast tre – nämligen ”Right2Water”, ”One of Us” och ”Stop Vivisection” – bedömdes som tillåtliga, och att sex organisatörer av medborgarinitiativ har överklagat kommissionens avslag till domstolen, vilket motsvarar 30 procent av alla avslag. Allt detta visar att mycket ännu återstår att göra för att se till att medborgarinitiativet lever upp till sin fulla potential. Parlamentet pekar på de olika praktiska svårigheter som organisatörer stött på sedan förordningen trädde i kraft i april 2012. Antalet initiativ minskar också. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet konstaterar att över sex miljoner EU-medborgare har deltagit i ett medborgarinitiativ, att det inkommit 51 ansökningar om att inleda ett initiativ, varav endast tre – nämligen ”Right2Water”, ”One of Us” och ”Stop Vivisection” – bedömdes som tillåtliga, och att sex organisatörer av medborgarinitiativ har överklagat kommissionens avslag till domstolen, vilket motsvarar 30 procent av alla avslag. Allt detta visar att mycket ännu återstår att göra för att se till att medborgarinitiativet lever upp till sin fulla potential. Parlamentet pekar på de olika praktiska svårigheter som organisatörer stött på sedan förordningen trädde i kraft i april 2012. Antalet initiativ minskar också.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla organisatörerna av medborgarinitiativ lämplig och omfattande rådgivning – särskilt av juridisk natur – så tidigt som möjligt via informationstjänsten Europa direkt, så att organisatörerna är medvetna om de möjligheter som finns tillgängliga och inte misslyckas för att de lägger fram ett medborgarinitiativ som uppenbart faller utanför kommissionens behörighet och inte uppfyller de juridiska tillåtlighetskriterierna. Parlamentet vill att man överväger möjligheten att inrätta ett annat oberoende organ med uppdraget att ge råd. Parlamentet konstaterar dock att de frågor som tas upp genom medborgarinitiativ enligt Lissabonfördraget kanske inte helt och hållet ingår i kommissionens behörighet. Vidare anser parlamentet att kommissionen bör överväga att inrätta ett särskilt kontor för medborgarinitiativ vid sina representationer i varje medlemsstat för att tillhandahålla all information, rådgivning och hjälp som behövs för medborgarinitiativ. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla organisatörerna av medborgarinitiativ lämplig och omfattande rådgivning – särskilt av juridisk natur – så tidigt som möjligt via informationstjänsten Europa direkt, så att organisatörerna är medvetna om de möjligheter som finns tillgängliga och inte misslyckas för att de lägger fram ett medborgarinitiativ som uppenbart faller utanför kommissionens behörighet och inte uppfyller de juridiska tillåtlighetskriterierna. Parlamentet vill att man överväger möjligheten att inrätta ett annat oberoende organ med uppdraget att ge råd. Parlamentet konstaterar dock att de frågor som tas upp genom medborgarinitiativ enligt Lissabonfördraget kanske inte helt och hållet ingår i kommissionens behörighet. Vidare anser parlamentet att kommissionen bör överväga att inrätta ett särskilt kontor för medborgarinitiativ vid sina representationer i varje medlemsstat för att tillhandahålla all information, rådgivning och hjälp som behövs för medborgarinitiativ.

| 10. | Europaparlamentet betonar vidare att ett särskilt kontor för medborgarinitiativ även skulle kunna bidra till att öka medvetenheten bland allmänhet och medier om detta. Därför uppmanas kommissionen att främja medborgarinitiativet som ett officiellt EU-instrument för att uppnå detta mål. Parlamentet understryker att denna åtgärd också kan bidra till att övervinna medborgarnas bristande förtroende när det gäller att dela med sig av de personuppgifter som krävs för att stödja ett medborgarinitiativ. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar vidare att ett särskilt kontor för medborgarinitiativ även skulle kunna bidra till att öka medvetenheten bland allmänhet och medier om detta. Därför uppmanas kommissionen att främja medborgarinitiativet som ett officiellt EU-instrument för att uppnå detta mål. Parlamentet understryker att denna åtgärd också kan bidra till att övervinna medborgarnas bristande förtroende när det gäller att dela med sig av de personuppgifter som krävs för att stödja ett medborgarinitiativ.

| 11. | Europaparlamentet vill att det tillhandahålls mer detaljerade riktlinjer om tolkningen av rättsliga grunder och mer information om skyldigheter som avser skydd av personuppgifter i varje medlemsstat där organisatörerna genomför sina kampanjer, i syfte att ge dem rättssäkerhet, liksom om organisatörernas möjlighet att teckna försäkringar till rimliga priser. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet vill att det tillhandahålls mer detaljerade riktlinjer om tolkningen av rättsliga grunder och mer information om skyldigheter som avser skydd av personuppgifter i varje medlemsstat där organisatörerna genomför sina kampanjer, i syfte att ge dem rättssäkerhet, liksom om organisatörernas möjlighet att teckna försäkringar till rimliga priser.

| 12. | Europarparlamentet beklagar att det saknas tydlig information om de tidiga etapperna av medborgarinitiativet, vilket ledde till en allmän missuppfattning om dess natur och skapade frustration när de första medborgarinitiativen förkastades av kommissionen. Parlamentet påminner om att instrumentet bör vara enkelt, tydligt, användarvänligt och allmänt känt. Parlamentet betonar att kommissionen bör ge uppmuntran och stöd till nationella och lokala valda företrädare så att dessa kan ta täten i arbetet med att lyfta fram medborgarinitiativet. |
| --- | --- |

12.

Europarparlamentet beklagar att det saknas tydlig information om de tidiga etapperna av medborgarinitiativet, vilket ledde till en allmän missuppfattning om dess natur och skapade frustration när de första medborgarinitiativen förkastades av kommissionen. Parlamentet påminner om att instrumentet bör vara enkelt, tydligt, användarvänligt och allmänt känt. Parlamentet betonar att kommissionen bör ge uppmuntran och stöd till nationella och lokala valda företrädare så att dessa kan ta täten i arbetet med att lyfta fram medborgarinitiativet.

| 13. | Vidare stöder Europaparlamentet EU-medborgarnas aktiva deltagande för att utnyttja detta instrument på lämpligt sätt i syfte att sätta agendan. Parlamentet är oroat över en potentiell intressekonflikt med tanke på att det uteslutande är kommissionen själv som ansvarar för att utföra tillåtlighetsprövningen, och begär att man på ändamålsenligt sätt tar itu med denna situation framöver. Parlamentet konstaterar samtidigt att insyn och redovisningsskyldighet bör vara ett mål för alla berörda aktörer i syfte att bevara tydligheten kring medborgarnas verksamhet. |
| --- | --- |

13.

Vidare stöder Europaparlamentet EU-medborgarnas aktiva deltagande för att utnyttja detta instrument på lämpligt sätt i syfte att sätta agendan. Parlamentet är oroat över en potentiell intressekonflikt med tanke på att det uteslutande är kommissionen själv som ansvarar för att utföra tillåtlighetsprövningen, och begär att man på ändamålsenligt sätt tar itu med denna situation framöver. Parlamentet konstaterar samtidigt att insyn och redovisningsskyldighet bör vara ett mål för alla berörda aktörer i syfte att bevara tydligheten kring medborgarnas verksamhet.

| 14. | I detta sammanhang uppmanar Europaparlamentet kommissionen att se parlamentet också som en beslutsfattare, särskilt eftersom det är den enda institution där företrädarna är direktvalda av EU-medborgarna. |
| --- | --- |

14.

I detta sammanhang uppmanar Europaparlamentet kommissionen att se parlamentet också som en beslutsfattare, särskilt eftersom det är den enda institution där företrädarna är direktvalda av EU-medborgarna.

| 15. | Europaparlamentet understryker att kommissionen, om den vägrar att registrera ett föreslaget medborgarinitiativ, enligt artikel 4 i förordning (EU) nr 211/2011 ska ”informera organisatörerna om skälen till denna vägran och om all rättslig och utomrättslig prövning som står till deras förfogande”. I detta sammanhang uppmärksammar parlamentet de många klagomålen från organisatörer om att de inte mottagit utförliga och uttömmande skäl till att deras medborgarinitiativ har förkastats. Parlamentet uppmanar kommissionen att i detalj redogöra för skälen till att ett medborgarinitiativ förkastas, om ett initiativ som lämnats in enligt dess mening ”uppenbart ligger utanför kommissionens befogenheter”, och samtidigt informera organisatörerna, skriftligen och på ett sätt som underlättar deras arbete, om de relevanta juridiska övervägandena – vilka för insynens skull bör offentliggöras i sin helhet – så att skälens giltighet och fullständiga objektivitet kan bli föremål för rättslig granskning, kommissionens skönsmässiga befogenheter som domare och part i bedömningen av ett initiativs tillåtlighet kan minskas så mycket som möjligt och organisatörerna kan besluta huruvida de vill se över sitt medborgarinitiativ och lägga fram det på nytt i ändrad form. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet understryker att kommissionen, om den vägrar att registrera ett föreslaget medborgarinitiativ, enligt artikel 4 i förordning (EU) nr 211/2011 ska ”informera organisatörerna om skälen till denna vägran och om all rättslig och utomrättslig prövning som står till deras förfogande”. I detta sammanhang uppmärksammar parlamentet de många klagomålen från organisatörer om att de inte mottagit utförliga och uttömmande skäl till att deras medborgarinitiativ har förkastats. Parlamentet uppmanar kommissionen att i detalj redogöra för skälen till att ett medborgarinitiativ förkastas, om ett initiativ som lämnats in enligt dess mening ”uppenbart ligger utanför kommissionens befogenheter”, och samtidigt informera organisatörerna, skriftligen och på ett sätt som underlättar deras arbete, om de relevanta juridiska övervägandena – vilka för insynens skull bör offentliggöras i sin helhet – så att skälens giltighet och fullständiga objektivitet kan bli föremål för rättslig granskning, kommissionens skönsmässiga befogenheter som domare och part i bedömningen av ett initiativs tillåtlighet kan minskas så mycket som möjligt och organisatörerna kan besluta huruvida de vill se över sitt medborgarinitiativ och lägga fram det på nytt i ändrad form.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga möjligheten att registrera endast en del av ett initiativ om ett medborgarinitiativ inte i sin helhet ligger inom kommissionens befogenheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samband med registreringen ge organisatörerna en uppfattning om vilken del som kan registreras, eftersom dialog och samarbete med organisatörer av medborgarinitiativ är väsentligt under hela processen, och att underrätta parlamentet om sitt beslut rörande registreringen av medborgarinitiativet. Parlamentet uppmanar också kommissionen att utreda möjligheter att hänskjuta initiativ eller de delar av initiativ som inte ingår i kommissionens befogenheter till den behöriga myndigheten, antingen på nationell eller regional nivå. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga möjligheten att registrera endast en del av ett initiativ om ett medborgarinitiativ inte i sin helhet ligger inom kommissionens befogenheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samband med registreringen ge organisatörerna en uppfattning om vilken del som kan registreras, eftersom dialog och samarbete med organisatörer av medborgarinitiativ är väsentligt under hela processen, och att underrätta parlamentet om sitt beslut rörande registreringen av medborgarinitiativet. Parlamentet uppmanar också kommissionen att utreda möjligheter att hänskjuta initiativ eller de delar av initiativ som inte ingår i kommissionens befogenheter till den behöriga myndigheten, antingen på nationell eller regional nivå.

| 17. | Europaparlamentet framhåller vikten av teknik som ett verktyg för att uppmuntra medborgarnas deltagande. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra sin programvara för insamling av underskrifter via internet mer användarvänlig, göra den tillgänglig för personer med funktionshinder, erbjuda sina egna servrar för kostnadsfri, permanent lagring av internetunderskrifter, inom ramen för befintliga EU-budgetar, samt förenkla och se över de tekniska specifikationerna för insamling av underskrifter via internet så att e-postadresser kan samlas in på icke-obligatorisk grund i samma fönster som stödförklaringsformuläret, men lagras i en separat databas. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet framhåller vikten av teknik som ett verktyg för att uppmuntra medborgarnas deltagande. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra sin programvara för insamling av underskrifter via internet mer användarvänlig, göra den tillgänglig för personer med funktionshinder, erbjuda sina egna servrar för kostnadsfri, permanent lagring av internetunderskrifter, inom ramen för befintliga EU-budgetar, samt förenkla och se över de tekniska specifikationerna för insamling av underskrifter via internet så att e-postadresser kan samlas in på icke-obligatorisk grund i samma fönster som stödförklaringsformuläret, men lagras i en separat databas.

| 18. | Europaparlamentet anser att instrumentet, om det ses över, har utsikter att engagera allmänheten och främja dialog bland medborgarna samt mellan medborgarna och EU-institutionerna. Parlamentet betonar att insamlingen av underskrifter via internet måste kopplas till de nya relevanta sociala och digitala verktygen för mediekampanjer, efter förebild av andra framgångsrika kampanjplattformar på internet. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att instrumentet, om det ses över, har utsikter att engagera allmänheten och främja dialog bland medborgarna samt mellan medborgarna och EU-institutionerna. Parlamentet betonar att insamlingen av underskrifter via internet måste kopplas till de nya relevanta sociala och digitala verktygen för mediekampanjer, efter förebild av andra framgångsrika kampanjplattformar på internet.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att omvärdera den automatiska kopplingen mellan registreringen av ett medborgarinitiativ och inledningen av den tolvmånadersperiod inom vilken stödförklaringar kan samlas in, så att organisatörerna av ett medborgarinitiativ själva kan besluta när de vill börja samla in stödförklaringar. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att omvärdera den automatiska kopplingen mellan registreringen av ett medborgarinitiativ och inledningen av den tolvmånadersperiod inom vilken stödförklaringar kan samlas in, så att organisatörerna av ett medborgarinitiativ själva kan besluta när de vill börja samla in stödförklaringar.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att eftertryckligen uppmana medlemsstaterna att använda det verktyg för validering av stödförklaringar för medborgarinitiativ som tagits fram inom ramen för programmet för lösningar för att uppnå interoperabilitet mellan offentliga förvaltningar i EU. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att eftertryckligen uppmana medlemsstaterna att använda det verktyg för validering av stödförklaringar för medborgarinitiativ som tagits fram inom ramen för programmet för lösningar för att uppnå interoperabilitet mellan offentliga förvaltningar i EU.

| 21. | När det gäller de befintliga instrumenten för att stärka deltagandedemokratin i unionen betonar Europaparlamentet att it-verktyg bör tillgängliggöras även på regional nivå, så att man gör det möjligt för medborgarna att i större utsträckning engagera sig i allmänna frågor. |
| --- | --- |

21.

När det gäller de befintliga instrumenten för att stärka deltagandedemokratin i unionen betonar Europaparlamentet att it-verktyg bör tillgängliggöras även på regional nivå, så att man gör det möjligt för medborgarna att i större utsträckning engagera sig i allmänna frågor.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar varmt Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs förslag om att kostnadsfritt tillhandahålla översättningar av texterna till medborgarinitiativen i syfte att minska kostnaden för att organisera ett medborgarinitiativ. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar varmt Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs förslag om att kostnadsfritt tillhandahålla översättningar av texterna till medborgarinitiativen i syfte att minska kostnaden för att organisera ett medborgarinitiativ.

| 23. | Europaparlamentet efterlyser bättre interinstitutionellt samarbete, såväl på EU-nivå som på nationell och lokal nivå, för att ge information och stöd till organisatörer av medborgarinitiativ vid handläggningen av medborgarinitiativ. Parlamentet efterlyser en förbättring av den flerspråkiga webbplats för medborgarinitiativet som drivs av kommissionen och en enda uppsättning riktlinjer på EU:s alla officiella språk om vilka rättigheter och skyldigheter organisatörer av medborgarinitiativ har och om de administrativa förfarandena under hela processen. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet efterlyser bättre interinstitutionellt samarbete, såväl på EU-nivå som på nationell och lokal nivå, för att ge information och stöd till organisatörer av medborgarinitiativ vid handläggningen av medborgarinitiativ. Parlamentet efterlyser en förbättring av den flerspråkiga webbplats för medborgarinitiativet som drivs av kommissionen och en enda uppsättning riktlinjer på EU:s alla officiella språk om vilka rättigheter och skyldigheter organisatörer av medborgarinitiativ har och om de administrativa förfarandena under hela processen.

| 24. | Europaparlamentet vill att det i framtiden inrättas en fysisk och internetbaserad kontaktpunkt som permanent tillhandahåller medborgarinitiativen information, översättningstjänster samt tekniskt, juridiskt och politiskt stöd, och anser att den skulle kunna utnyttja de befintliga resurserna i den kontaktpunkt som finns tillgänglig via informationstjänsten ”Europa direkt” samt i kommissionens representationer och parlamentets informationskontor i medlemsstaterna. Parlamentet anser att en sådan inramning skulle föra medborgarinitiativprojektet närmare medborgarna. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet vill att det i framtiden inrättas en fysisk och internetbaserad kontaktpunkt som permanent tillhandahåller medborgarinitiativen information, översättningstjänster samt tekniskt, juridiskt och politiskt stöd, och anser att den skulle kunna utnyttja de befintliga resurserna i den kontaktpunkt som finns tillgänglig via informationstjänsten ”Europa direkt” samt i kommissionens representationer och parlamentets informationskontor i medlemsstaterna. Parlamentet anser att en sådan inramning skulle föra medborgarinitiativprojektet närmare medborgarna.

| 25. | Europaparlamentet bedömer det alltför komplicerat för organisatörerna att i enlighet med förordning (EU) nr 211/2011 tillhandahålla olika slags personuppgifter till stöd för medborgarinitiativ i de 28 medlemsstaterna utgående från de olika nationella bestämmelserna, och efterlyser ett enhetligt förfarande för att avge stödförklaringar genom en ändring av bilaga III till förordning (EU) nr 211/2011 i syfte att standardisera de uppgifter som samlas in i medlemsstaterna. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att fortsätta förhandlingarna med medlemsstaterna i syfte att minska antalet uppgiftskrav och att avskaffa – i enlighet med detta – kravet på personliga identifikationsnummer och göra dem användarvänligare, och påminner om att ett medborgarinitiativ handlar om deltagande och att sätta agendan snarare än bindande förslag. Parlamentet föreslår att man ska överväga att inrätta ett digitalt EU-medborgarskap, och rekommenderar att man inför en tillfällig lösning till dess att ett sådant medborgarskap har inrättats, i syfte att lösa de nuvarande problem som orsakas av flerfaldig registrering. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att brådskande utreda denna fråga i sin digitala agenda. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet bedömer det alltför komplicerat för organisatörerna att i enlighet med förordning (EU) nr 211/2011 tillhandahålla olika slags personuppgifter till stöd för medborgarinitiativ i de 28 medlemsstaterna utgående från de olika nationella bestämmelserna, och efterlyser ett enhetligt förfarande för att avge stödförklaringar genom en ändring av bilaga III till förordning (EU) nr 211/2011 i syfte att standardisera de uppgifter som samlas in i medlemsstaterna. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att fortsätta förhandlingarna med medlemsstaterna i syfte att minska antalet uppgiftskrav och att avskaffa – i enlighet med detta – kravet på personliga identifikationsnummer och göra dem användarvänligare, och påminner om att ett medborgarinitiativ handlar om deltagande och att sätta agendan snarare än bindande förslag. Parlamentet föreslår att man ska överväga att inrätta ett digitalt EU-medborgarskap, och rekommenderar att man inför en tillfällig lösning till dess att ett sådant medborgarskap har inrättats, i syfte att lösa de nuvarande problem som orsakas av flerfaldig registrering. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att brådskande utreda denna fråga i sin digitala agenda.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra artikel 3 i förordning (EU) nr 211/2011 och att rekommendera medlemsstaterna att sänka åldern för att stödja och delta i ett medborgarinitiativ från 18 till 16 år och att inte koppla detta till rätten att rösta i val till Europarlamentetet, så att i synnerhet ungdomar får möjlighet att delta aktivt i framtiden för det europeiska projektet. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra artikel 3 i förordning (EU) nr 211/2011 och att rekommendera medlemsstaterna att sänka åldern för att stödja och delta i ett medborgarinitiativ från 18 till 16 år och att inte koppla detta till rätten att rösta i val till Europarlamentetet, så att i synnerhet ungdomar får möjlighet att delta aktivt i framtiden för det europeiska projektet.

| 27. | Europaparlamentet inser att organisatörernas personliga ansvar för uppgiftsskyddet i samband med insamling av personuppgifter om undertecknarna är en vansklig fråga. Parlamentet föreslår att det antal uppgifter som krävs ska minskas och att ordalydelsen avseende ansvarsskyldighet i artikel 13 i förordning (EU) nr 211/2011 ska ändras för att klargöra att det personliga ansvaret inte är obegränsat. I detta syfte föreslår parlamentet att medborgarkommittéerna ska kunna få rättskapacitet och att man ska låta sig inspireras av artikel 3 i Europarparlamentets och rådets direktiv 2008/99/EG av den 19 november 2008 om skydd för miljön genom straffrättsliga bestämmelser, för att slå fast att organisatörerna är ansvariga endast för handlingar som är ”olagliga och begås uppsåtligen eller åtminstone av grov vårdslöshet”. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet inser att organisatörernas personliga ansvar för uppgiftsskyddet i samband med insamling av personuppgifter om undertecknarna är en vansklig fråga. Parlamentet föreslår att det antal uppgifter som krävs ska minskas och att ordalydelsen avseende ansvarsskyldighet i artikel 13 i förordning (EU) nr 211/2011 ska ändras för att klargöra att det personliga ansvaret inte är obegränsat. I detta syfte föreslår parlamentet att medborgarkommittéerna ska kunna få rättskapacitet och att man ska låta sig inspireras av artikel 3 i Europarparlamentets och rådets direktiv 2008/99/EG av den 19 november 2008 om skydd för miljön genom straffrättsliga bestämmelser, för att slå fast att organisatörerna är ansvariga endast för handlingar som är ”olagliga och begås uppsåtligen eller åtminstone av grov vårdslöshet”.

| 28. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att ta fram användarvänligare och mer harmoniserade krav på insamling av uppgifter. Parlamentet uppmanar de behöriga nationella myndigheterna att regelbundet underrätta de nationella parlamentens utskott för EU-frågor om pågående medborgarinitiativ som redan har fått ett avsevärt antal underskrifter. Kommissionen uppmanas med eftertryck att föreslå en översyn av förordning (EU) nr 211/2011 i syfte att garantera att medborgarna kan underteckna medborgarinitiativ i de länder där de är bosatta. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att ta fram användarvänligare och mer harmoniserade krav på insamling av uppgifter. Parlamentet uppmanar de behöriga nationella myndigheterna att regelbundet underrätta de nationella parlamentens utskott för EU-frågor om pågående medborgarinitiativ som redan har fått ett avsevärt antal underskrifter. Kommissionen uppmanas med eftertryck att föreslå en översyn av förordning (EU) nr 211/2011 i syfte att garantera att medborgarna kan underteckna medborgarinitiativ i de länder där de är bosatta.

| 29. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över att bara 3 av de 31 medborgarinitiativ som registrerats sedan 2012 har nått den sista fasen. Parlamentet påpekar att den dramatiska nedgången i antalet nya initiativ är en av konsekvenserna av att kraven är oproportionerliga och systemet onödigt invecklat. Parlamentet beklagar bristen på påverkan på lagstiftningen och att kommissionens uppföljning av de framgångsrika initiativen varit en besvikelse. Parlamentet håller inte med kommissionen när det gäller hur förordningen framgångsrikt ska genomföras för att förverkliga medborgarinitiativets fulla potential. Parlamentet betonar att EU-institutionerna och medlemsstaterna måste vidta alla de åtgärder som krävs för att främja medborgarinitiativet och medborgarnas förtroende för detta verktyg. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över att bara 3 av de 31 medborgarinitiativ som registrerats sedan 2012 har nått den sista fasen. Parlamentet påpekar att den dramatiska nedgången i antalet nya initiativ är en av konsekvenserna av att kraven är oproportionerliga och systemet onödigt invecklat. Parlamentet beklagar bristen på påverkan på lagstiftningen och att kommissionens uppföljning av de framgångsrika initiativen varit en besvikelse. Parlamentet håller inte med kommissionen när det gäller hur förordningen framgångsrikt ska genomföras för att förverkliga medborgarinitiativets fulla potential. Parlamentet betonar att EU-institutionerna och medlemsstaterna måste vidta alla de åtgärder som krävs för att främja medborgarinitiativet och medborgarnas förtroende för detta verktyg.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över ordalydelsen i artikel 10 c i förordning (EU) nr 211/2011 för att möjliggöra vederbörlig uppföljning av ett framgångsrikt medborgarinitiativ. Parlamentet uppmanar kommissionen kraftfullt att börja förbereda rättsakter om framgångsrika medborgarinitiativ inom 12 månader efter det att den har avgett ett positivt yttrande. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över ordalydelsen i artikel 10 c i förordning (EU) nr 211/2011 för att möjliggöra vederbörlig uppföljning av ett framgångsrikt medborgarinitiativ. Parlamentet uppmanar kommissionen kraftfullt att börja förbereda rättsakter om framgångsrika medborgarinitiativ inom 12 månader efter det att den har avgett ett positivt yttrande.

| 31. | Europaparlamentet anser att offentliga utfrågningar i enlighet med artikel 11 i förordning (EU) nr 211/2011, i syfte att betona medborgarinitiativens politiska dimension, bör struktureras så att organisatörerna kan föra en dialog med ledamöter av Europaparlamentet och relevanta tjänstemän vid kommissionen. Parlamentet betonar att utfrågningar om medborgarinitiativ bör anordnas under överinseende av en ”neutral” kommitté som inte innehållsmässigt bär huvudansvaret för de ämnen som initiativen gäller, och vidare att externa experter alltid bör involveras. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser att offentliga utfrågningar i enlighet med artikel 11 i förordning (EU) nr 211/2011, i syfte att betona medborgarinitiativens politiska dimension, bör struktureras så att organisatörerna kan föra en dialog med ledamöter av Europaparlamentet och relevanta tjänstemän vid kommissionen. Parlamentet betonar att utfrågningar om medborgarinitiativ bör anordnas under överinseende av en ”neutral” kommitté som inte innehållsmässigt bär huvudansvaret för de ämnen som initiativen gäller, och vidare att externa experter alltid bör involveras.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck parlamentet och dess utskott att vid behov, om kommissionen underlåter att lägga fram ett lagstiftningsförslag inom denna tolvmånadersperiod, utöva sin rätt enligt artikel 225 i EUF-fördraget att uppmana kommissionen att lägga fram ett lämpligt förslag. När parlamentets behöriga utskott utövar denna rätt bör det ta hänsyn till innehållet i ett framgångsrikt medborgarinitiativ och samråda med organisatörerna av medborgarinitiativet i en ny utfrågning. Parlamentet begär att arbetsordningen ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck parlamentet och dess utskott att vid behov, om kommissionen underlåter att lägga fram ett lagstiftningsförslag inom denna tolvmånadersperiod, utöva sin rätt enligt artikel 225 i EUF-fördraget att uppmana kommissionen att lägga fram ett lämpligt förslag. När parlamentets behöriga utskott utövar denna rätt bör det ta hänsyn till innehållet i ett framgångsrikt medborgarinitiativ och samråda med organisatörerna av medborgarinitiativet i en ny utfrågning. Parlamentet begär att arbetsordningen ändras i enlighet med detta.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utreda möjligheten att ge ekonomiskt stöd till medborgarinitiativ ur befintliga EU-budgetar via EU-program som ”Ett Europa för medborgarna” och ”Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap”, inklusive möjligheten att finansiera reklam på radio och tv, med tanke på att jämlikheten mellan medborgarna måste garanteras, att det finns ett verkligt behov av ekonomiskt stöd till organisering av medborgarinitiativ och att det har lagts fram många förslag till ändring av EU:s budget i detta syfte. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utreda möjligheten att ge ekonomiskt stöd till medborgarinitiativ ur befintliga EU-budgetar via EU-program som ”Ett Europa för medborgarna” och ”Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap”, inklusive möjligheten att finansiera reklam på radio och tv, med tanke på att jämlikheten mellan medborgarna måste garanteras, att det finns ett verkligt behov av ekonomiskt stöd till organisering av medborgarinitiativ och att det har lagts fram många förslag till ändring av EU:s budget i detta syfte.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vara ytterst försiktig och motverka stöld – även sådan som begås med hjälp av internetverktyg – av känslig information om undertecknarna, särskilt när den behandlas i form av aggregerade uppgifter. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vara ytterst försiktig och motverka stöld – även sådan som begås med hjälp av internetverktyg – av känslig information om undertecknarna, särskilt när den behandlas i form av aggregerade uppgifter.

| 35. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens rapport av den 31 mars 2015 om medborgarinitiativet och Europeiska ombudsmannens beslut OI/9/2013/TN, och uppmanar kommissionen att i sin översyn av detta instrument säkerställa att alla lämpliga rättsliga åtgärder genomförs i syfte att tillhandahålla en ordentlig uppföljning när ett medborgarinitiativ bedöms ha slutförts på ett framgångsrikt sätt. Parlamentet uppmanar därför kommission att med tanke på de olika brister som framkommit så snart som möjligt lägga fram ett förslag om översyn av förordning (EU) nr 211/2011 och kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1179/2011. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens rapport av den 31 mars 2015 om medborgarinitiativet och Europeiska ombudsmannens beslut OI/9/2013/TN, och uppmanar kommissionen att i sin översyn av detta instrument säkerställa att alla lämpliga rättsliga åtgärder genomförs i syfte att tillhandahålla en ordentlig uppföljning när ett medborgarinitiativ bedöms ha slutförts på ett framgångsrikt sätt. Parlamentet uppmanar därför kommission att med tanke på de olika brister som framkommit så snart som möjligt lägga fram ett förslag om översyn av förordning (EU) nr 211/2011 och kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1179/2011.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att utföra viktigt kommunikationsarbete med hjälp av en informationskampanj om medborgarinitiativet. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att utföra viktigt kommunikationsarbete med hjälp av en informationskampanj om medborgarinitiativet.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet rapportera till parlamentet om läget i samband med pågående medborgarinitiativ, så att parlamentet – som ett led i sitt åtagande till EU-medborgarna – kan kontrollera om verktyget fungerar så effektivt som möjligt. Parlamentet betonar att processen för det europeiska medborgarinitiativet hela tiden bör förbättras på grundval av de praktiska erfarenheter som förvärvas och dessutom bör följa de domar som avkunnas av domstolen. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet rapportera till parlamentet om läget i samband med pågående medborgarinitiativ, så att parlamentet – som ett led i sitt åtagande till EU-medborgarna – kan kontrollera om verktyget fungerar så effektivt som möjligt. Parlamentet betonar att processen för det europeiska medborgarinitiativet hela tiden bör förbättras på grundval av de praktiska erfarenheter som förvärvas och dessutom bör följa de domar som avkunnas av domstolen.

| 38. | Europaparlamentet rekommenderar att alla tillgängliga kommunikationskanaler används, framför allt alla de berörda EU-institutionernas plattformar för sociala och digitala medier, för att genomföra fortlöpande informationskampanjer i samverkan med såväl EU:s kontor och representationer som nationella myndigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja framtagandet av ett program för mobila enheter baserat på öppen källkod och särskilt utformat för medborgarinitiativet. Parlamentet gläds åt att vissa medborgarinitiativ har lyckats få effekter på lokal nivå. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet rekommenderar att alla tillgängliga kommunikationskanaler används, framför allt alla de berörda EU-institutionernas plattformar för sociala och digitala medier, för att genomföra fortlöpande informationskampanjer i samverkan med såväl EU:s kontor och representationer som nationella myndigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja framtagandet av ett program för mobila enheter baserat på öppen källkod och särskilt utformat för medborgarinitiativet. Parlamentet gläds åt att vissa medborgarinitiativ har lyckats få effekter på lokal nivå.

| 39. | Europaparlamentet anser att det är avgörande att öka insynen i och kvaliteten på kontrollerna av finansieringen av och sponsorerna till medborgarinitiativ för att säkerställa att medborgarna använder detta verktyg för deltagandedemokrati på rätt sätt och förhindra privata intressens eventuella missbruk av det. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser att det är avgörande att öka insynen i och kvaliteten på kontrollerna av finansieringen av och sponsorerna till medborgarinitiativ för att säkerställa att medborgarna använder detta verktyg för deltagandedemokrati på rätt sätt och förhindra privata intressens eventuella missbruk av det.

| 40. | Europaparlamentet noterar att Europeiska ombudsmannen har en viktig roll för att undersöka kommissionens handläggning av ansökningar om medborgarinitiativ, särskilt fall där registrering av ett medborgarinitiativ vägrats. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet noterar att Europeiska ombudsmannen har en viktig roll för att undersöka kommissionens handläggning av ansökningar om medborgarinitiativ, särskilt fall där registrering av ett medborgarinitiativ vägrats.

| 41. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

| 20.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 355/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 355/23

---

P8_TA(2015)0383

EU:s strategi för den adriatisk-joniska regionen

Europaparlamentets resolution av den 28 oktober 2015 om EU:s strategi för den adriatisk-joniska regionen (2014/2214(INI))

(2017/C 355/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om Europeiska unionens strategi för den adriatisk-joniska regionen (COM(2014)0357) samt den tillhörande handlingsplanen och det stödjande analytiska dokumentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om Europeiska unionens strategi för den adriatisk-joniska regionen (COM(2014)0357) samt den tillhörande handlingsplanen och det stödjande analytiska dokumentet,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (1) (nedan kallad förordningen om gemensamma bestämmelser), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (1) (nedan kallad förordningen om gemensamma bestämmelser),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1299/2013 av den 17 december 2013 om särskilda bestämmelser för stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden till målet Europeiskt territoriellt samarbete (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1299/2013 av den 17 december 2013 om särskilda bestämmelser för stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden till målet Europeiskt territoriellt samarbete (2),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 23 oktober 2014 om Europeiska unionens strategi för den adriatisk-joniska regionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 23 oktober 2014 om Europeiska unionens strategi för den adriatisk-joniska regionen,

| — | med beaktande av rapporten från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om de makroregionala strategiernas mervärde (COM(2013)0468) och de relevanta slutsatserna från rådet av den 22 oktober 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om de makroregionala strategiernas mervärde (COM(2013)0468) och de relevanta slutsatserna från rådet av den 22 oktober 2013,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 11 september 2014 och av kommissionens meddelande om Europeiska unionens strategi för den adriatisk-joniska regionen (COM(2014)0357) och Europeiska unionens strategi för den adriatisk-joniska regionen: forskning, utveckling och innovation inom små och medelstora företag (förberedande yttrande begärt av det italienska ordförandeskapet för EU), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 11 september 2014 och av kommissionens meddelande om Europeiska unionens strategi för den adriatisk-joniska regionen (COM(2014)0357) och Europeiska unionens strategi för den adriatisk-joniska regionen: forskning, utveckling och innovation inom små och medelstora företag (förberedande yttrande begärt av det italienska ordförandeskapet för EU),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 21 januari 2014 om EU:s strategi för den adriatisk-joniska regionen (EUSAIR) (förberedande yttrande), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 21 januari 2014 om EU:s strategi för den adriatisk-joniska regionen (EUSAIR) (förberedande yttrande),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 26 juni 2014 om Europeiska unionens strategi för den adriatisk-joniska regionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 26 juni 2014 om Europeiska unionens strategi för den adriatisk-joniska regionen,

| — | med beaktande av Regionkommitténs initiativbetänkande Territoriellt samarbete i Medelhavsområdet genom adriatisk-joniska makroregionen av den 11 oktober 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs initiativbetänkande Territoriellt samarbete i Medelhavsområdet genom adriatisk-joniska makroregionen av den 11 oktober 2011,

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 juli 2012 om utvecklingen av EU:s makroregionala strategier: nuvarande praxis och framtidsutsikter, särskilt i Medelhavsområdet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 juli 2012 om utvecklingen av EU:s makroregionala strategier: nuvarande praxis och framtidsutsikter, särskilt i Medelhavsområdet (3),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande En maritim strategi för Adriatiska havet och Joniska havet (COM(2012)0713), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande En maritim strategi för Adriatiska havet och Joniska havet (COM(2012)0713),

| — | med beaktande av kommissionens rapport om styrningen av makroregionala strategier (COM(2014)0284), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport om styrningen av makroregionala strategier (COM(2014)0284),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 januari 2011Regionalpolitikens bidrag till Europa 2020-strategins mål för hållbar tillväxt (COM(2011)0017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 januari 2011Regionalpolitikens bidrag till Europa 2020-strategins mål för hållbar tillväxt (COM(2011)0017),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/52/EU av den 16 april 2014 om ändring av direktiv 2011/92/EU om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/52/EU av den 16 april 2014 om ändring av direktiv 2011/92/EU om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/42/EG av den 27 juni 2001 om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/42/EG av den 27 juni 2001 om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan,

| — | med beaktande av rådets beslut 2005/370/EG av den 17 februari 2005 om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (Århuskonventionen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2005/370/EG av den 17 februari 2005 om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (Århuskonventionen),

| — | med beaktande av Anconaförklaringen, som antogs vid konferensen om utveckling och säkerhet i den adriatisk-joniska regionen den 19–20 maj 2000, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Anconaförklaringen, som antogs vid konferensen om utveckling och säkerhet i den adriatisk-joniska regionen den 19–20 maj 2000,

| — | med beaktande av den adriatisk-joniska euroregionens grundande konferens som hölls i Pula den 30 juni 2006 och av förklaringen om inledande av initiativet för att skapa en adriatisk strategi, som antogs av församlingen för den adriatisk-joniska euroregionen i Split den 22 oktober 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den adriatisk-joniska euroregionens grundande konferens som hölls i Pula den 30 juni 2006 och av förklaringen om inledande av initiativet för att skapa en adriatisk strategi, som antogs av församlingen för den adriatisk-joniska euroregionen i Split den 22 oktober 2009,

| — | med beaktande av parlamentets generaldirektorat för EU-intern politiks undersökning (utredningsavdelning B: struktur- och sammanhållningspolitik) från januari 2015 om makroregionernas nya roll i det europeiska territoriella samarbetet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets generaldirektorat för EU-intern politiks undersökning (utredningsavdelning B: struktur- och sammanhållningspolitik) från januari 2015 om makroregionernas nya roll i det europeiska territoriella samarbetet,

| — | med beaktande av parlamentets generaldirektorat för EU-intern politiks undersökning (utredningsavdelning B: struktur- och sammanhållningspolitik) från juni 2015 med en socioekonomisk analys och utvärdering av transport- och energiförbindelserna i den adriatisk-joniska regionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets generaldirektorat för EU-intern politiks undersökning (utredningsavdelning B: struktur- och sammanhållningspolitik) från juni 2015 med en socioekonomisk analys och utvärdering av transport- och energiförbindelserna i den adriatisk-joniska regionen,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och fiskeriutskottet (A8-0279/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och fiskeriutskottet (A8-0279/2015), och av följande skäl:

| A. | De makroregionala strategierna utgör en ny modell för flernivåstyre där målen endast kan uppnås om intressenter som representerar EU och den nationella, regionala och lokala nivån, däribland ekonomiska partner, arbetsmarknadens parter och organisationer i det civila samhället deltar, samtidigt som olika politiska principer och program kompletterar varandra. De regionala och lokala myndigheterna spelar en viktig roll för att främja demokrati, decentralisering samt ökad lokal och regional autonomi. |
| --- | --- |

A.

De makroregionala strategierna utgör en ny modell för flernivåstyre där målen endast kan uppnås om intressenter som representerar EU och den nationella, regionala och lokala nivån, däribland ekonomiska partner, arbetsmarknadens parter och organisationer i det civila samhället deltar, samtidigt som olika politiska principer och program kompletterar varandra. De regionala och lokala myndigheterna spelar en viktig roll för att främja demokrati, decentralisering samt ökad lokal och regional autonomi.

| B. | De tidigare strategierna för Östersjöregionen respektive Donauregionen har gett konkreta fördelar för de berörda regionerna, bekräftat framgången för EU:s samarbetsmekanismer samt gett värdefull erfarenhet för utvecklingen av nya makroregionala strategier. |
| --- | --- |

B.

De tidigare strategierna för Östersjöregionen respektive Donauregionen har gett konkreta fördelar för de berörda regionerna, bekräftat framgången för EU:s samarbetsmekanismer samt gett värdefull erfarenhet för utvecklingen av nya makroregionala strategier.

| C. | Denna moderna form av regionalt samarbete och dess tillhörande styrningsmodell röner allt större intresse bland regionerna, på sistone särskilt i bergsregioner som Karpaterna eller Alperna, där naturliga begränsningar kräver en specifik regionalpolitik. |
| --- | --- |

C.

Denna moderna form av regionalt samarbete och dess tillhörande styrningsmodell röner allt större intresse bland regionerna, på sistone särskilt i bergsregioner som Karpaterna eller Alperna, där naturliga begränsningar kräver en specifik regionalpolitik.

| D. | En makroregional strategi som är en integrerad ram rörande medlemsstater och tredjeländer i en och samma geografiska region och som Europeiska rådet ställt sig bakom är en EU-strategi. |
| --- | --- |

D.

En makroregional strategi som är en integrerad ram rörande medlemsstater och tredjeländer i en och samma geografiska region och som Europeiska rådet ställt sig bakom är en EU-strategi.

| E. | Det finns stora socioekonomiska skillnader mellan de länder som är inblandade i strategin, särskilt mellan EU-medlemsstater och tredjeländer. |
| --- | --- |

E.

Det finns stora socioekonomiska skillnader mellan de länder som är inblandade i strategin, särskilt mellan EU-medlemsstater och tredjeländer.

| F. | Det ökade intresset från länder i den adriatisk-joniska regionen för samarbete och fastställande av gemensamma åtgärder för att bemöta utmaningarna genom att utnyttja potentialen i hela regionen samt dessa länders kontinuerliga försök att uppnå synergieffekter har lett till att man har antagit en EU-strategi för den adriatisk-joniska regionen (EUSAIR). |
| --- | --- |

F.

Det ökade intresset från länder i den adriatisk-joniska regionen för samarbete och fastställande av gemensamma åtgärder för att bemöta utmaningarna genom att utnyttja potentialen i hela regionen samt dessa länders kontinuerliga försök att uppnå synergieffekter har lett till att man har antagit en EU-strategi för den adriatisk-joniska regionen (EUSAIR).

| G. | De makroregionala strategierna kan ses som ett verktyg för europeisk integration och ökad territoriell sammanhållning som bygger på frivilligt samarbete bland medlemsstaterna och grannländerna med avseende på att ta sig an gemensamma utmaningar. EUSAIR utgör en ny form av regionalt samarbete som kan hjälpa deltagande kandidatländer och möjliga kandidatländer på deras väg mot EU samt utgör en viktig del av EU:s bredare medelhavspolitik såsom denna uttrycks genom unionen för Medelhavsområdet. EUSAIR är som en del av EU:s regionalpolitik ett verktyg för att främja ekonomisk och social sammanhållning, vars främsta mål är att minska regionala skillnader och främja verklig konvergens samt tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

G.

De makroregionala strategierna kan ses som ett verktyg för europeisk integration och ökad territoriell sammanhållning som bygger på frivilligt samarbete bland medlemsstaterna och grannländerna med avseende på att ta sig an gemensamma utmaningar. EUSAIR utgör en ny form av regionalt samarbete som kan hjälpa deltagande kandidatländer och möjliga kandidatländer på deras väg mot EU samt utgör en viktig del av EU:s bredare medelhavspolitik såsom denna uttrycks genom unionen för Medelhavsområdet. EUSAIR är som en del av EU:s regionalpolitik ett verktyg för att främja ekonomisk och social sammanhållning, vars främsta mål är att minska regionala skillnader och främja verklig konvergens samt tillväxt och sysselsättning.

| H. | Adriatiska havet är på grund av sin halvslutna karaktär särskilt sårbart för föroreningar och uppvisar särskilda hydrografiska förhållanden såsom olika djup och en kustlinje som uppvisar stora skillnader mellan den nordliga och den sydliga delen av regionen. Fiskbestånden delas mellan samtliga kuststater vilket konstant hotar återhämtningen av bestånden. Inom den framtida ramförordningen för tekniska åtgärder i den reformerade gemensamma fiskeripolitiken bör åtgärderna vara regionalt utformade och skräddarsydda för de olika särdragen i detta område och dess marina resurser och fiskerier. |
| --- | --- |

H.

Adriatiska havet är på grund av sin halvslutna karaktär särskilt sårbart för föroreningar och uppvisar särskilda hydrografiska förhållanden såsom olika djup och en kustlinje som uppvisar stora skillnader mellan den nordliga och den sydliga delen av regionen. Fiskbestånden delas mellan samtliga kuststater vilket konstant hotar återhämtningen av bestånden. Inom den framtida ramförordningen för tekniska åtgärder i den reformerade gemensamma fiskeripolitiken bör åtgärderna vara regionalt utformade och skräddarsydda för de olika särdragen i detta område och dess marina resurser och fiskerier.

Allmänna överväganden

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om Europeiska unionens strategi för den adriatisk-joniska regionen och den tillhörande handlingsplanen. Parlamentet anser att det är ett viktigt steg för utvecklingen i denna del av Europa och betonar att EUSAIR upprättats för att öka insatsernas verkan, oavsett av om de vidtas av EU, nationella eller regional myndigheter eller den privata sektorn, så att man i betydande utsträckning förbättrar denna makroregions sätt att fungera, samt understryker de möjligheter strategin innebär för kandidatländer och möjliga kandidatländer i regionen. Parlamentet betonar hur viktigt det är att strategin bygger på principerna om integration, samordning, samarbete och partnerskap, och påminner om vikten av principen om tre ”nej”, dvs. ingen ny lagstiftning, inga nya institutioner och ingen ny finansiering, eftersom makroregioner är ramar för samarbetsinitiativ och bygger på synergieffekter till följd av utarbetande av olika EU-politiska instrument, däribland ESI-fonder. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om Europeiska unionens strategi för den adriatisk-joniska regionen och den tillhörande handlingsplanen. Parlamentet anser att det är ett viktigt steg för utvecklingen i denna del av Europa och betonar att EUSAIR upprättats för att öka insatsernas verkan, oavsett av om de vidtas av EU, nationella eller regional myndigheter eller den privata sektorn, så att man i betydande utsträckning förbättrar denna makroregions sätt att fungera, samt understryker de möjligheter strategin innebär för kandidatländer och möjliga kandidatländer i regionen. Parlamentet betonar hur viktigt det är att strategin bygger på principerna om integration, samordning, samarbete och partnerskap, och påminner om vikten av principen om tre ”nej”, dvs. ingen ny lagstiftning, inga nya institutioner och ingen ny finansiering, eftersom makroregioner är ramar för samarbetsinitiativ och bygger på synergieffekter till följd av utarbetande av olika EU-politiska instrument, däribland ESI-fonder.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar de ansträngningar som gjorts av alla berörda parter för att upprätta en institutionell struktur för genomförandet av EUSAIR inom den befintliga institutionella ramen. Alla nationella, regionala och lokala berörda parter uppmuntras att engagera sig helhjärtat för genomförandet av de projekt som omfattas av denna makroregionala strategi. Parlamentet betonar vikten av att stärka den institutionella kapaciteten och effektiviteten hos offentliga förvaltningar och tjänster, samt att i varje deltagande land säkerställa tillräckliga resurser och kompetent administrativ personal som uttryckligen ska avsättas för genomförandet av EUSAIR. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar de ansträngningar som gjorts av alla berörda parter för att upprätta en institutionell struktur för genomförandet av EUSAIR inom den befintliga institutionella ramen. Alla nationella, regionala och lokala berörda parter uppmuntras att engagera sig helhjärtat för genomförandet av de projekt som omfattas av denna makroregionala strategi. Parlamentet betonar vikten av att stärka den institutionella kapaciteten och effektiviteten hos offentliga förvaltningar och tjänster, samt att i varje deltagande land säkerställa tillräckliga resurser och kompetent administrativ personal som uttryckligen ska avsättas för genomförandet av EUSAIR.

| 3. | Europaparlamentet betonar behovet av en lokalt förankrad strategi när det gäller samarbetsverksamheterna, samt framhåller det mervärde som samhållningspolitikens modell för flernivåstyre bidrar med och som bör användas för att bemöta bristen på administrativ kapacitet och som kan användas för att samla resurser i makroregionen. Parlamentet kräver i detta sammanhang att man inkluderar de lokala och regionala myndigheterna i de politiska förvaltningsorganen och i de operativa, tekniska och genomföranderelaterade organen för strategin, samtidigt som man upprätthåller kommissionens roll i samordningsprocessen. Parlamentet betonar att samhällsledd lokal utveckling kan mobilisera och involvera lokala aktörer i beslutsprocessen samt bidra till att stärka känslan av engagemang i projekten hos befolkningen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar behovet av en lokalt förankrad strategi när det gäller samarbetsverksamheterna, samt framhåller det mervärde som samhållningspolitikens modell för flernivåstyre bidrar med och som bör användas för att bemöta bristen på administrativ kapacitet och som kan användas för att samla resurser i makroregionen. Parlamentet kräver i detta sammanhang att man inkluderar de lokala och regionala myndigheterna i de politiska förvaltningsorganen och i de operativa, tekniska och genomföranderelaterade organen för strategin, samtidigt som man upprätthåller kommissionens roll i samordningsprocessen. Parlamentet betonar att samhällsledd lokal utveckling kan mobilisera och involvera lokala aktörer i beslutsprocessen samt bidra till att stärka känslan av engagemang i projekten hos befolkningen.

| 4. | Europaparlamentet betonar vikten av insyn i beslutsprocessen, övervakningen och utvärderingen av strategin, liksom av öppenhet och en inkluderande attityd gentemot det civila samhället och alla berörda parter. Parlamentet betonar att kommunikation och medvetenhetshöjande åtgärder i alla pelare är en förutsättning för de berörda parternas deltagande i beslutsprocessen och för att skapa stöd bland befolkningen. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att se till att strategin får lämplig synlighet på nationell, regional och lokal nivå, att utveckla lämplig kommunikation om strategins mål och resultat samt att främja samordning och utbyte av beprövade metoder med andra befintliga och framtida makroregionala strategier. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar vikten av insyn i beslutsprocessen, övervakningen och utvärderingen av strategin, liksom av öppenhet och en inkluderande attityd gentemot det civila samhället och alla berörda parter. Parlamentet betonar att kommunikation och medvetenhetshöjande åtgärder i alla pelare är en förutsättning för de berörda parternas deltagande i beslutsprocessen och för att skapa stöd bland befolkningen. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att se till att strategin får lämplig synlighet på nationell, regional och lokal nivå, att utveckla lämplig kommunikation om strategins mål och resultat samt att främja samordning och utbyte av beprövade metoder med andra befintliga och framtida makroregionala strategier.

| 5. | Europaparlamentet understryker att länder utanför EU bör harmonisera sin lagstiftning med vissa delar av EU:s regelverk som rör specifika sektorer med anknytning till strategin för att se till att EU:s mål uppnås och genomförs fortlöpande, i överensstämmelse med gällande lagstiftning och i tid samt i enlighet med EU:s standarder och lagar. Alla deltagande länder uppmuntras att inrätta tankesmedjor och anordna regelbundna möten för att utbyta bästa praxis i syfte att påskynda denna process och göra den effektivare. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker att länder utanför EU bör harmonisera sin lagstiftning med vissa delar av EU:s regelverk som rör specifika sektorer med anknytning till strategin för att se till att EU:s mål uppnås och genomförs fortlöpande, i överensstämmelse med gällande lagstiftning och i tid samt i enlighet med EU:s standarder och lagar. Alla deltagande länder uppmuntras att inrätta tankesmedjor och anordna regelbundna möten för att utbyta bästa praxis i syfte att påskynda denna process och göra den effektivare.

| 6. | Europaparlamentet varnar för att finansieringsproblem kan uppstå för projekt med anknytning till strategin, till följd av den kraftiga minskningen av privata investeringar i regionens alla länder kombinerat med konsolideringen av de offentliga finanserna och en begränsad investeringskapacitet i den offentliga sektorn. Parlamentet uppmanar de deltagande länderna att till fullo upprätthålla det politiska egenansvar, engagemang och ledarskap som krävs för att strategin ska kunna genomföras framgångsrikt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet varnar för att finansieringsproblem kan uppstå för projekt med anknytning till strategin, till följd av den kraftiga minskningen av privata investeringar i regionens alla länder kombinerat med konsolideringen av de offentliga finanserna och en begränsad investeringskapacitet i den offentliga sektorn. Parlamentet uppmanar de deltagande länderna att till fullo upprätthålla det politiska egenansvar, engagemang och ledarskap som krävs för att strategin ska kunna genomföras framgångsrikt.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar att de europeiska struktur- och investeringsfonderna och instrumentet för stöd inför anslutningen för 2014–2020, samt i synnerhet det adriatisk-joniska samarbetsprogrammet 2014–2020 (ADRION), tillhandahåller betydande potentiella resurser och ett stort antal verktyg och tekniska möjligheter för strategin. Parlamentet stöder det faktum att andra fonder och instrument som har betydelse för de strategiska pelarna finns tillgängliga, i synnerhet Horisont 2020 och Erasmus plus för alla pelare, Fonden för ett sammanlänkat Europa för pelare II, Life-programmet såväl för pelare III som för åtgärder mot, och anpassning till, klimatförändringarna samt COSME och Kreativa Europa för små och medelstora företag för pelare IV liksom InnovFin-programmet för finansiering av innovationer. För att skapa samverkanseffekter mellan de tillgängliga fonderna uppmuntrar parlamentet till samarbete mellan de övervakningskommittéer för programmen för europeiskt territoriellt samarbete som finns i regionen, styrelsen för EUSAIR och förvaltningsmyndigheterna för ESI-fonderna. Parlamentet understryker att strategin bör möjliggöra mer ändamålsenlig och effektiv användning av befintliga instrument och fonder. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar att de europeiska struktur- och investeringsfonderna och instrumentet för stöd inför anslutningen för 2014–2020, samt i synnerhet det adriatisk-joniska samarbetsprogrammet 2014–2020 (ADRION), tillhandahåller betydande potentiella resurser och ett stort antal verktyg och tekniska möjligheter för strategin. Parlamentet stöder det faktum att andra fonder och instrument som har betydelse för de strategiska pelarna finns tillgängliga, i synnerhet Horisont 2020 och Erasmus plus för alla pelare, Fonden för ett sammanlänkat Europa för pelare II, Life-programmet såväl för pelare III som för åtgärder mot, och anpassning till, klimatförändringarna samt COSME och Kreativa Europa för små och medelstora företag för pelare IV liksom InnovFin-programmet för finansiering av innovationer. För att skapa samverkanseffekter mellan de tillgängliga fonderna uppmuntrar parlamentet till samarbete mellan de övervakningskommittéer för programmen för europeiskt territoriellt samarbete som finns i regionen, styrelsen för EUSAIR och förvaltningsmyndigheterna för ESI-fonderna. Parlamentet understryker att strategin bör möjliggöra mer ändamålsenlig och effektiv användning av befintliga instrument och fonder.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och nationella, regionala och lokala organ med ansvar för utarbetande, förvaltning och genomförande av program inom ramen för ESI-fonder att betona vikten av makroregionala projekt och åtgärder. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och nationella, regionala och lokala organ med ansvar för utarbetande, förvaltning och genomförande av program inom ramen för ESI-fonder att betona vikten av makroregionala projekt och åtgärder.

| 9. | Europaparlamentet understryker betydelsen av att på makroregional nivå definiera en genomförandestruktur och samordningsmekanismer för att underlätta samarbete, i form av t.ex. gemensam planering, harmonisering av finansieringsmöjligheter samt en bottom-up-strategi. Parlamentet understryker att medlemsstaternas nationella och regionala operativa program måste anpassas till strategins mål och att EUSAIR-strategin där så är möjligt måste inlemmas i programmen. Parlamentet understryker att det behövs samordning och harmonisering av initiativ, förslag och projekt som direkt och indirekt berör den adriatisk-joniska regionen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker betydelsen av att på makroregional nivå definiera en genomförandestruktur och samordningsmekanismer för att underlätta samarbete, i form av t.ex. gemensam planering, harmonisering av finansieringsmöjligheter samt en bottom-up-strategi. Parlamentet understryker att medlemsstaternas nationella och regionala operativa program måste anpassas till strategins mål och att EUSAIR-strategin där så är möjligt måste inlemmas i programmen. Parlamentet understryker att det behövs samordning och harmonisering av initiativ, förslag och projekt som direkt och indirekt berör den adriatisk-joniska regionen.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, Europeiska investeringsbanken och de deltagande länderna att till fullo utnyttja de möjligheter som den nyinrättade Europeiska fonden för strategiska investeringar erbjuder för att finansiera projekt i regionen, vilket skulle ge ett mervärde, gynna en hållbar utveckling och ekonomisk och social sammanhållning, främja tillväxten och öka sysselsättningen på makroregional nivå, samt bidra till att nå målen i Europa 2020-strategin. Parlamentet förespråkar i detta sammanhang att makroregionala projekt ska tilldelas ”bonuspoäng” under den fas då projekten väljs ut, eftersom sådana projekt i grund och botten är gränsöverskridande till sin natur. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, Europeiska investeringsbanken och de deltagande länderna att till fullo utnyttja de möjligheter som den nyinrättade Europeiska fonden för strategiska investeringar erbjuder för att finansiera projekt i regionen, vilket skulle ge ett mervärde, gynna en hållbar utveckling och ekonomisk och social sammanhållning, främja tillväxten och öka sysselsättningen på makroregional nivå, samt bidra till att nå målen i Europa 2020-strategin. Parlamentet förespråkar i detta sammanhang att makroregionala projekt ska tilldelas ”bonuspoäng” under den fas då projekten väljs ut, eftersom sådana projekt i grund och botten är gränsöverskridande till sin natur.

| 11. | Europaparlamentet framhåller att det inte finns några särskilda fonder som uteslutande är till för genomförande av makroregionala strategier och att en stark politisk vilja, partnerskap och samordning i länderna i fråga är en förutsättning för framgångar. Parlamentet uppmanar därför länderna i regionen att slå ihop medel (ESI-fonder, föranslutningsinstrument och Efsi) med bidrag från nationella källor inom EIB som en finans- och investeringsplattform för stöd till finansiering av projekt som bidrar till att de mål som fastställts i strategin uppnås. Parlamentet vill se en öppen och offentligt tillgänglig förteckning över investeringsprojekt för den adriatisk-joniska regionen, vilket skulle ge synlighet åt nuvarande och potentiella investeringsbehov och projekt så att investerare uppmuntras att investera i dessa projekt. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet framhåller att det inte finns några särskilda fonder som uteslutande är till för genomförande av makroregionala strategier och att en stark politisk vilja, partnerskap och samordning i länderna i fråga är en förutsättning för framgångar. Parlamentet uppmanar därför länderna i regionen att slå ihop medel (ESI-fonder, föranslutningsinstrument och Efsi) med bidrag från nationella källor inom EIB som en finans- och investeringsplattform för stöd till finansiering av projekt som bidrar till att de mål som fastställts i strategin uppnås. Parlamentet vill se en öppen och offentligt tillgänglig förteckning över investeringsprojekt för den adriatisk-joniska regionen, vilket skulle ge synlighet åt nuvarande och potentiella investeringsbehov och projekt så att investerare uppmuntras att investera i dessa projekt.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen berörda parter i regionen i fråga att utbyta bästa praxis, dra nytta av gjorda erfarenheter, identifiera flaskhalsarna i genomförandet av EU:s makroregionala strategier och öka samarbetet med motparterna från andra makroregioner, såsom Östersjöregionen, Donaubäckenet och Alperna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen berörda parter i regionen i fråga att utbyta bästa praxis, dra nytta av gjorda erfarenheter, identifiera flaskhalsarna i genomförandet av EU:s makroregionala strategier och öka samarbetet med motparterna från andra makroregioner, såsom Östersjöregionen, Donaubäckenet och Alperna.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undanröja administrativa och icke-finansiella hinder som ofta avhåller potentiella investerare från att investera i sådana projekt. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undanröja administrativa och icke-finansiella hinder som ofta avhåller potentiella investerare från att investera i sådana projekt.

| 14. | Europaparlamentet anser att man måste finna vägar att åtminstone för enskilda och specifika projekt inkludera länder som inte omfattas av strategin men som står geografiskt och ekonomiskt nära länderna i regionen. Parlamentet framhåller i detta sammanhang vikten av gränsöverskridande och mellanstatligt samarbete inom ramen för sammanhållningspolitiken, och uppmanar medlemsstaterna och de berörda regionerna att utnyttja befintlig bästa praxis på dessa områden. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att man måste finna vägar att åtminstone för enskilda och specifika projekt inkludera länder som inte omfattas av strategin men som står geografiskt och ekonomiskt nära länderna i regionen. Parlamentet framhåller i detta sammanhang vikten av gränsöverskridande och mellanstatligt samarbete inom ramen för sammanhållningspolitiken, och uppmanar medlemsstaterna och de berörda regionerna att utnyttja befintlig bästa praxis på dessa områden.

| 15. | Europaparlamentet påminner om den ekonomiska krisens stora inverkan på regionen och betonar behovet att regelbundet bedöma genomförandet av de strategier som föreslås för ekonomisk återhämtning. Parlamentet påminner om att länderna i den adriatisk-joniska regionen befinner sig på olika utvecklingsnivåer och har olika behov. Parlamentet uppmanar kommissionen att framhålla vikten av att skapa förutsättningar för att minska de socioekonomiska skillnaderna mellan länderna. Parlamentet ställer sig bakom reformer i mindre utvecklade länder och uppmuntrar till utbyte av kunskaper, erfarenheter och metoder för detta. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet påminner om den ekonomiska krisens stora inverkan på regionen och betonar behovet att regelbundet bedöma genomförandet av de strategier som föreslås för ekonomisk återhämtning. Parlamentet påminner om att länderna i den adriatisk-joniska regionen befinner sig på olika utvecklingsnivåer och har olika behov. Parlamentet uppmanar kommissionen att framhålla vikten av att skapa förutsättningar för att minska de socioekonomiska skillnaderna mellan länderna. Parlamentet ställer sig bakom reformer i mindre utvecklade länder och uppmuntrar till utbyte av kunskaper, erfarenheter och metoder för detta.

| 16. | Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att stimulera, förnya och fördjupa det kulturella, vetenskapliga och utbildningsrelaterade samarbetet, med bland annat större möjligheter till akademisk rörlighet för studerande och universitetspersonal. Parlamentet betonar att vetenskap och innovation är en förutsättning för smart och hållbar tillväxt för alla och att det vetenskapliga och kulturella samarbetet å ena sidan, och tillväxten av ekonomisk dynamik respektive mångfald och hållbar turism inom regionen å den andra, är ömsesidigt beroende av varandra. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att stimulera, förnya och fördjupa det kulturella, vetenskapliga och utbildningsrelaterade samarbetet, med bland annat större möjligheter till akademisk rörlighet för studerande och universitetspersonal. Parlamentet betonar att vetenskap och innovation är en förutsättning för smart och hållbar tillväxt för alla och att det vetenskapliga och kulturella samarbetet å ena sidan, och tillväxten av ekonomisk dynamik respektive mångfald och hållbar turism inom regionen å den andra, är ömsesidigt beroende av varandra.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar att parlamentet är representerat i EUSAIR:s styrande organ. Parlamentet uppmanar kommissionen att analysera de gemensamma insatser som gjorts av länderna i regionen (både i EU:s medlemsstater och i tredjeländer) och de lokala och regionala myndigheternas medverkan till arbetet med att uppnå målen för strategin. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar att parlamentet är representerat i EUSAIR:s styrande organ. Parlamentet uppmanar kommissionen att analysera de gemensamma insatser som gjorts av länderna i regionen (både i EU:s medlemsstater och i tredjeländer) och de lokala och regionala myndigheternas medverkan till arbetet med att uppnå målen för strategin.

| 18. | Europaparlamentet hänvisar till tidigare fall i andra av EU:s makroregionala strategier och efterlyser – inom ramen för pilotprojekt och förberedande åtgärder – stöd för olika typer av insatser, från studier till såddkapital, för utarbetande av projekt på olika, prioriterade områden. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet hänvisar till tidigare fall i andra av EU:s makroregionala strategier och efterlyser – inom ramen för pilotprojekt och förberedande åtgärder – stöd för olika typer av insatser, från studier till såddkapital, för utarbetande av projekt på olika, prioriterade områden.

| 19. | Europaparlamentet ser det som oeftergivligt att man vid genomförandet av strategin, i alla fyra pelare, tar vederbörlig hänsyn till strategins allmänna principer och framför allt till frågor som har att göra med miljöskydd och uppvärdering av naturresurser. Syftet är bland annat att få en helhetssyn på de komplexa och varierande utmaningarna för makroregionen. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet ser det som oeftergivligt att man vid genomförandet av strategin, i alla fyra pelare, tar vederbörlig hänsyn till strategins allmänna principer och framför allt till frågor som har att göra med miljöskydd och uppvärdering av naturresurser. Syftet är bland annat att få en helhetssyn på de komplexa och varierande utmaningarna för makroregionen.

| 20. | Europaparlamentet understryker att man bör fästa särskild uppmärksamhet vid de områden som anges i artikel 174 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, såsom öar och bergs- och landsbygdsområden, i syfte att identifiera och ta tillvara deras specifika potential inom i synnerhet turismsektorn samtidigt som man respekterar de insatsområden och prioriteringar som fastställs i detta betänkande. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att föreslå ett europeiskt år för öar och berg. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet understryker att man bör fästa särskild uppmärksamhet vid de områden som anges i artikel 174 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, såsom öar och bergs- och landsbygdsområden, i syfte att identifiera och ta tillvara deras specifika potential inom i synnerhet turismsektorn samtidigt som man respekterar de insatsområden och prioriteringar som fastställs i detta betänkande. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att föreslå ett europeiskt år för öar och berg.

| 21. | Europaparlamentet anser att man måste finna sätt för de deltagande länderna att involvera andra viktiga pelare som skulle kunna ge utvecklingsfördelar för regionen i fråga, såsom jordbruk på grund av de exceptionella geoklimatförhållandena, biologisk mångfald och möjligheten att skapa samordnade synergieffekter och ytterligare tillväxt. Parlamentet rekommenderar ett nära samarbete och en höggradig samordning mellan inlandsregionerna, kustområdena och öarna för att man ska uppnå synergieffekter mellan projekt för ren energi och produktion av sunda livsmedel. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att man måste finna sätt för de deltagande länderna att involvera andra viktiga pelare som skulle kunna ge utvecklingsfördelar för regionen i fråga, såsom jordbruk på grund av de exceptionella geoklimatförhållandena, biologisk mångfald och möjligheten att skapa samordnade synergieffekter och ytterligare tillväxt. Parlamentet rekommenderar ett nära samarbete och en höggradig samordning mellan inlandsregionerna, kustområdena och öarna för att man ska uppnå synergieffekter mellan projekt för ren energi och produktion av sunda livsmedel.

| 22. | Europaparlamentet framhåller vikten av adekvat rapportering och utvärdering av strategins genomförande, och uppmanar i detta sammanhang de deltagande länderna att tillsammans med kommissionen samla in tillförlitliga utgångsvärden och fastställa konkreta mål för varje pelare, vilka bör utvärderas årligen och offentliggöras. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet framhåller vikten av adekvat rapportering och utvärdering av strategins genomförande, och uppmanar i detta sammanhang de deltagande länderna att tillsammans med kommissionen samla in tillförlitliga utgångsvärden och fastställa konkreta mål för varje pelare, vilka bör utvärderas årligen och offentliggöras.

| 23. | Europaparlamentet efterlyser en heltäckande och integrerad europeisk strategi för migration. Parlamentet understryker att regionen befinner sig i en allvarlig migrationssituation, och beklagar djupt alla tragedierna i Medelhavet. För att möta dessa utmaningar måste asylpolitiken ändras radikalt vad gäller solidariteten mellan medlemsstaterna. Parlamentet betonar att det är nödvändigt att bedöma den globala strategin om samarbete med tredjeländer och beklagar det otillräckliga samarbetet mellan EU:s medlemsstater när det gäller utmaningarna på migrationsområdet. Parlamentet uppmuntrar utbyte av bästa praxis för mottagande av migranter, och vill att särskild hänsyn omedelbart ska tas till sociala och humanitära frågor som berör regionen, bland annat med syftet att omdefiniera EUSAIR:s prioriteringar i framtiden. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet efterlyser en heltäckande och integrerad europeisk strategi för migration. Parlamentet understryker att regionen befinner sig i en allvarlig migrationssituation, och beklagar djupt alla tragedierna i Medelhavet. För att möta dessa utmaningar måste asylpolitiken ändras radikalt vad gäller solidariteten mellan medlemsstaterna. Parlamentet betonar att det är nödvändigt att bedöma den globala strategin om samarbete med tredjeländer och beklagar det otillräckliga samarbetet mellan EU:s medlemsstater när det gäller utmaningarna på migrationsområdet. Parlamentet uppmuntrar utbyte av bästa praxis för mottagande av migranter, och vill att särskild hänsyn omedelbart ska tas till sociala och humanitära frågor som berör regionen, bland annat med syftet att omdefiniera EUSAIR:s prioriteringar i framtiden.

| 24. | Europaparlamentet förväntar sig att man med nya krafter stärker freden och säkerheten i sydöstra Europa. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet förväntar sig att man med nya krafter stärker freden och säkerheten i sydöstra Europa.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar länderna i fråga att utbyta bästa praxis när det gäller respekt för minoriteters rättigheter i syfte att tillämpa de högsta standarderna, med tanke på att det rör sig om en särskilt känslig region språkligt sett. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar länderna i fråga att utbyta bästa praxis när det gäller respekt för minoriteters rättigheter i syfte att tillämpa de högsta standarderna, med tanke på att det rör sig om en särskilt känslig region språkligt sett.

| 26. | Europaparlamentet understryker att man under de olika etapperna av genomförandet bör säkerställa att de offentliga och privata ekonomiska aktörerna, de sociala aktörerna och de olika delarna av det organiserade civila samhället får lämplig utbildning genom ett specifikt program samt organisatoriskt och tekniskt stöd. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet understryker att man under de olika etapperna av genomförandet bör säkerställa att de offentliga och privata ekonomiska aktörerna, de sociala aktörerna och de olika delarna av det organiserade civila samhället får lämplig utbildning genom ett specifikt program samt organisatoriskt och tekniskt stöd.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vart annat år för parlamentet och rådet lägga fram en rapport om EUSAIR:s genomförande för att bedöma hur det fungerar och vilket mervärde det ger när det gäller tillväxt och arbetstillfällen, minskade skillnader och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vart annat år för parlamentet och rådet lägga fram en rapport om EUSAIR:s genomförande för att bedöma hur det fungerar och vilket mervärde det ger när det gäller tillväxt och arbetstillfällen, minskade skillnader och hållbar utveckling.

| 28. | Europaparlamentet vill se särskilda åtgärder för att främja den sociala dimensionen och understryker betydelsen av att man inlemmar prioriteringar och åtgärder för att stödja integrering av personer med funktionsnedsättning samt förebygga all slags diskriminering. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet vill se särskilda åtgärder för att främja den sociala dimensionen och understryker betydelsen av att man inlemmar prioriteringar och åtgärder för att stödja integrering av personer med funktionsnedsättning samt förebygga all slags diskriminering.

Blå tillväxt

| 29. | Europaparlamentet understryker att regionens unika geografiska läge och särskilda kuststruktur, tillsammans med dess rika marina mångfald, har mycket stor potential att skapa blå arbetstillfällen och innovativ och hållbar ekonomisk utveckling och tillväxt, inklusive blå teknik, fiske och vattenbruk samt bättre styre och tjänster i havsområden. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet understryker att regionens unika geografiska läge och särskilda kuststruktur, tillsammans med dess rika marina mångfald, har mycket stor potential att skapa blå arbetstillfällen och innovativ och hållbar ekonomisk utveckling och tillväxt, inklusive blå teknik, fiske och vattenbruk samt bättre styre och tjänster i havsområden.

| 30. | Europaparlamentet förespråkar den blå ekonomin som en lösning på krisen, eftersom den stimulerar jobbskapande och ekonomisk utveckling, särskilt arbetstillfällen för kvinnor och ungdomar i kust- och östater. Parlamentet anser att EU:s strategi för den adriatisk-joniska regionen inte kan genomföras utan hänsyn till idén om den blå ekonomin, genom vilken ekonomiska sektorer med anknytning till hav och oceaner, vattenbruk, sjö- och flodtransporter och turism kopplas samman med miljöskydd. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet förespråkar den blå ekonomin som en lösning på krisen, eftersom den stimulerar jobbskapande och ekonomisk utveckling, särskilt arbetstillfällen för kvinnor och ungdomar i kust- och östater. Parlamentet anser att EU:s strategi för den adriatisk-joniska regionen inte kan genomföras utan hänsyn till idén om den blå ekonomin, genom vilken ekonomiska sektorer med anknytning till hav och oceaner, vattenbruk, sjö- och flodtransporter och turism kopplas samman med miljöskydd.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och de stater som deltar i strategin att skapa incitament som kan locka ungdomar till fiskerinäringen och vattenbruket i den adriatisk-joniska regionen och uppmuntra dem att bedriva sådan verksamhet. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och de stater som deltar i strategin att skapa incitament som kan locka ungdomar till fiskerinäringen och vattenbruket i den adriatisk-joniska regionen och uppmuntra dem att bedriva sådan verksamhet.

| 32. | Europaparlamentet efterlyser en samordning av politiken och harmonisering av strategins mål, samt gemensamma projekt i enlighet med den gemensamma fiskeripolitikens värderingar, principer och mål. Parlamentet uppmuntrar vidare till stöd för utvecklingen av en hållbar fiskerisektor och produktion av traditionella och sunda livsmedel. Parlamentet vill se att lokala aktionsgrupper inrättas för fiske, som skulle kunna bli ett naturligt verktyg för att diversifiera fiskerinäringen. Parlamentet understryker att hållbart och lönsamt fiske och vattenbruk kräver ökat deltagande från berörda parter i den övergripande förvaltningen och förbättrad och diversifierad fiskeriverksamhet. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet efterlyser en samordning av politiken och harmonisering av strategins mål, samt gemensamma projekt i enlighet med den gemensamma fiskeripolitikens värderingar, principer och mål. Parlamentet uppmuntrar vidare till stöd för utvecklingen av en hållbar fiskerisektor och produktion av traditionella och sunda livsmedel. Parlamentet vill se att lokala aktionsgrupper inrättas för fiske, som skulle kunna bli ett naturligt verktyg för att diversifiera fiskerinäringen. Parlamentet understryker att hållbart och lönsamt fiske och vattenbruk kräver ökat deltagande från berörda parter i den övergripande förvaltningen och förbättrad och diversifierad fiskeriverksamhet.

| 33. | Europaparlamentet anser att blå tillväxt omfattar mycket olika sektorer och företag och att utvecklingen av blå tillväxt av detta skäl kräver högkvalificerad arbetskraft i alla dessa sektorer. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som är involverade i EUSAIR att i sina utbildningsprogram främja de olika sektorerna med anknytning till blå tillväxt, med beaktande av system för livslångt lärande och fortbildning för anställda. Parlamentet framhåller komplexiteten i de olika verksamheterna, sektorerna och disciplinerna inom ramen för de socioekonomiska system som omfattas av blå tillväxt, och anser därför att det är extremt viktigt att de medlemsstater som är involverade i EUSAIR-strategin antar en arbetsmarknadspolitik för att öka förmågan att anpassa sig till förändringar, innovativa inslag och en mångfald av discipliner, samt anpassar kompetensutvecklingen av humankapital och ökar kvinnors deltagande. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att blå tillväxt omfattar mycket olika sektorer och företag och att utvecklingen av blå tillväxt av detta skäl kräver högkvalificerad arbetskraft i alla dessa sektorer. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som är involverade i EUSAIR att i sina utbildningsprogram främja de olika sektorerna med anknytning till blå tillväxt, med beaktande av system för livslångt lärande och fortbildning för anställda. Parlamentet framhåller komplexiteten i de olika verksamheterna, sektorerna och disciplinerna inom ramen för de socioekonomiska system som omfattas av blå tillväxt, och anser därför att det är extremt viktigt att de medlemsstater som är involverade i EUSAIR-strategin antar en arbetsmarknadspolitik för att öka förmågan att anpassa sig till förändringar, innovativa inslag och en mångfald av discipliner, samt anpassar kompetensutvecklingen av humankapital och ökar kvinnors deltagande.

| 34. | Europaparlamentet betonar vikten av ytterligare och verkliga kopplingar mellan Europa 2020-strategin och de tre pelarna – särskilt för pelaren för blå tillväxt – i EUSAIR-strategin, baserat på kommissionens handlingsplan. Parlamentet ser handlingsplanen som ett av de resultat i strategisystemet som fastställer de konkreta prioriteringarna för makroregionen. På grundval av detta väljs varje åtgärd eller projekt ut genom en omfattande bottom-up-samrådsprocess med ett antal olika berörda parter från den adriatisk-joniska regionen som representanter för nationella, regionala och lokala myndigheter, arbetsmarknadens parter och även den privata sektorn, den sociala ekonomin, universitetsvärlden och det civila samhället. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet betonar vikten av ytterligare och verkliga kopplingar mellan Europa 2020-strategin och de tre pelarna – särskilt för pelaren för blå tillväxt – i EUSAIR-strategin, baserat på kommissionens handlingsplan. Parlamentet ser handlingsplanen som ett av de resultat i strategisystemet som fastställer de konkreta prioriteringarna för makroregionen. På grundval av detta väljs varje åtgärd eller projekt ut genom en omfattande bottom-up-samrådsprocess med ett antal olika berörda parter från den adriatisk-joniska regionen som representanter för nationella, regionala och lokala myndigheter, arbetsmarknadens parter och även den privata sektorn, den sociala ekonomin, universitetsvärlden och det civila samhället.

| 35. | Europaparlamentet uppmuntrar klusterbyggande och samarbete mellan offentliga och privata företag, universitet, forskningsinstitut och andra relevanta intressenter inom havs- och sjöfartssektorn i syfte att stimulera innovation och till fullo dra nytta av synergieffekter. Parlamentet anser att insatser inom pelaren för blå tillväxt bör bygga vidare på nationell och regional forskning samt innovationsstrategier för smart specialisering, i syfte att säkerställa effektivare investeringar. Länderna och regionerna i fråga uppmanas att delta i kommissionens S3-plattform för att dra nytta av stöd när det gäller utveckling, genomförande och översyn av strategier för smart specialisering. I detta sammanhang krävs det att man ger små och medelstora företag bättre tillgång till krediter och förbättrar de befintliga företagsnätverken (kluster) genom en internationaliseringsprocess, för att skapa nya högkvalitativa och hållbara arbetstillfällen. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmuntrar klusterbyggande och samarbete mellan offentliga och privata företag, universitet, forskningsinstitut och andra relevanta intressenter inom havs- och sjöfartssektorn i syfte att stimulera innovation och till fullo dra nytta av synergieffekter. Parlamentet anser att insatser inom pelaren för blå tillväxt bör bygga vidare på nationell och regional forskning samt innovationsstrategier för smart specialisering, i syfte att säkerställa effektivare investeringar. Länderna och regionerna i fråga uppmanas att delta i kommissionens S3-plattform för att dra nytta av stöd när det gäller utveckling, genomförande och översyn av strategier för smart specialisering. I detta sammanhang krävs det att man ger små och medelstora företag bättre tillgång till krediter och förbättrar de befintliga företagsnätverken (kluster) genom en internationaliseringsprocess, för att skapa nya högkvalitativa och hållbara arbetstillfällen.

| 36. | Europaparlamentet ställer sig bakom att det inrättas en gemensam kvalitetsstämpel för högkvalitativa skaldjursprodukter från regionen, för att öka produkternas konkurrenskraft. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet ställer sig bakom att det inrättas en gemensam kvalitetsstämpel för högkvalitativa skaldjursprodukter från regionen, för att öka produkternas konkurrenskraft.

| 37. | Europaparlamentet betonar vikten av social dialog och av att företrädare för det civila samhället – jämte offentliga myndigheter – involveras i kapacitetsuppbyggande verksamhet. Detta skulle kunna åstadkommas genom att man inrättar en permanent plattform på makroregional nivå och på regional nivå i varje medlemsstat för att uppnå representation för arbetsmarknadens parter och ekonomiska partner, i linje med vad som redan gjorts för universitet, handelskammare och städer. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet betonar vikten av social dialog och av att företrädare för det civila samhället – jämte offentliga myndigheter – involveras i kapacitetsuppbyggande verksamhet. Detta skulle kunna åstadkommas genom att man inrättar en permanent plattform på makroregional nivå och på regional nivå i varje medlemsstat för att uppnå representation för arbetsmarknadens parter och ekonomiska partner, i linje med vad som redan gjorts för universitet, handelskammare och städer.

| 38. | Europaparlamentet betonar betydelsen av havs- och sjöfartsforskning och av mer samarbete kring dessa sektorer bland forskare, medlemsstater och regioner som är involverade i EUSAIR-strategin, för att överbrygga den klyfta som finns mellan dessa medlemsstater, öka kustområdenas konkurrenskraft och skapa högkvalitativa och hållbara lokala arbetstillfällen. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet betonar betydelsen av havs- och sjöfartsforskning och av mer samarbete kring dessa sektorer bland forskare, medlemsstater och regioner som är involverade i EUSAIR-strategin, för att överbrygga den klyfta som finns mellan dessa medlemsstater, öka kustområdenas konkurrenskraft och skapa högkvalitativa och hållbara lokala arbetstillfällen.

| 39. | Europaparlamentet konstaterar med oro att fiskbestånden i Adriatiska och Joniska havet minskar snabbt på grund av överfiske kombinerat med olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU) och andra allvarliga hot mot allt liv i havet. Parlamentet understryker att fiske är en av nyckelkomponenterna i kustområdenas och öarnas ekonomier och anser därför att det är nödvändigt att betrakta skydd och bevarande av fiskbestånd och marina ekosystem som ett huvudmål för strategin, i enlighet med den princip om maximalt hållbart uttag som finns i den gemensamma fiskeripolitiken. Parlamentet understryker att det behövs en övergångsperiod för att stödja en anpassning till fångstbegränsningarna genom incitament för inköp av ny utrustning genom Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF). Parlamentet efterlyser kraftfulla åtgärder för anpassning av tredjeländers fiskerilagstiftning till EU:s lagstiftning, datadelning, gemensamma övervakningsplattformar och fleråriga fiskeförvaltningsplaner samt åtgärder för att undersöka hur man kan utveckla ett hållbart vattenbruk med dess stora potential att drivas av förnybara energikällor. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet konstaterar med oro att fiskbestånden i Adriatiska och Joniska havet minskar snabbt på grund av överfiske kombinerat med olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU) och andra allvarliga hot mot allt liv i havet. Parlamentet understryker att fiske är en av nyckelkomponenterna i kustområdenas och öarnas ekonomier och anser därför att det är nödvändigt att betrakta skydd och bevarande av fiskbestånd och marina ekosystem som ett huvudmål för strategin, i enlighet med den princip om maximalt hållbart uttag som finns i den gemensamma fiskeripolitiken. Parlamentet understryker att det behövs en övergångsperiod för att stödja en anpassning till fångstbegränsningarna genom incitament för inköp av ny utrustning genom Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF). Parlamentet efterlyser kraftfulla åtgärder för anpassning av tredjeländers fiskerilagstiftning till EU:s lagstiftning, datadelning, gemensamma övervakningsplattformar och fleråriga fiskeförvaltningsplaner samt åtgärder för att undersöka hur man kan utveckla ett hållbart vattenbruk med dess stora potential att drivas av förnybara energikällor.

| 40. | Europaparlamentet erinrar om att kommersiellt utnyttjade fiskar och skaldjur bör ligga kvar inom säkra biologiska gränser för att god miljöstatus ska uppnås och fiskeindustrins långsiktiga hållbarhet bevaras. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet erinrar om att kommersiellt utnyttjade fiskar och skaldjur bör ligga kvar inom säkra biologiska gränser för att god miljöstatus ska uppnås och fiskeindustrins långsiktiga hållbarhet bevaras.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att registrera volymerna av fångsterna från fritidsfiske, i syfte att reglera denna verksamhet och låta både fritidsfisket och yrkesfisket omfattas av målet för maximalt hållbart uttag. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att registrera volymerna av fångsterna från fritidsfiske, i syfte att reglera denna verksamhet och låta både fritidsfisket och yrkesfisket omfattas av målet för maximalt hållbart uttag.

| 42. | Europaparlamentet efterlyser heltäckande forskning om fiskbestånd, i synnerhet hotade arter, och hur de biologiskt sett är kopplade till varandra, med tanke på att en brist på exakta uppgifter skulle göra utvärderingar oklara och otillförlitliga. Fiskens naturliga lek bör bevaras. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet efterlyser heltäckande forskning om fiskbestånd, i synnerhet hotade arter, och hur de biologiskt sett är kopplade till varandra, med tanke på att en brist på exakta uppgifter skulle göra utvärderingar oklara och otillförlitliga. Fiskens naturliga lek bör bevaras.

| 43. | Europaparlamentet begär att projekt som syftar till att bedöma påverkan av indirekt fiske (spökgarn, nät för musselodling) och bifångster av skyddade arter utvärderas och främjas. Enbart i Adriatiska havet uppskattas 40 000 havssköldpaddor fångas av misstag. Parlamentet anser att studier om påverkan, men även om hur man kan mildra denna påverkan (till exempel genom flyktanordningar för sköldpaddor), bör genomföras omgående. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet begär att projekt som syftar till att bedöma påverkan av indirekt fiske (spökgarn, nät för musselodling) och bifångster av skyddade arter utvärderas och främjas. Enbart i Adriatiska havet uppskattas 40 000 havssköldpaddor fångas av misstag. Parlamentet anser att studier om påverkan, men även om hur man kan mildra denna påverkan (till exempel genom flyktanordningar för sköldpaddor), bör genomföras omgående.

| 44. | Europaparlamentet efterlyser ett starkt stöd för varvsindustrin, inklusive för fritidsbåtar, där man fokuserar på modernisering och specialisering för att skapa sysselsättning och göra anpassningar till kraven på hållbar och konkurrenskraftig tillväxt inom blå teknik. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet efterlyser ett starkt stöd för varvsindustrin, inklusive för fritidsbåtar, där man fokuserar på modernisering och specialisering för att skapa sysselsättning och göra anpassningar till kraven på hållbar och konkurrenskraftig tillväxt inom blå teknik.

| 45. | Europaparlamentet vill att produktionsdistrikt, vänortsverksamhet och samarbete mellan distrikt i olika områden av makroregionen ska ges ett starkt stöd. Bästa praxis bör utbytas, genom att man sprider de viktigaste erfarenheterna inom sektorn och i andra regioner som ämnar utveckla samma koncept för att gynna inrättandet av distrikt. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet vill att produktionsdistrikt, vänortsverksamhet och samarbete mellan distrikt i olika områden av makroregionen ska ges ett starkt stöd. Bästa praxis bör utbytas, genom att man sprider de viktigaste erfarenheterna inom sektorn och i andra regioner som ämnar utveckla samma koncept för att gynna inrättandet av distrikt.

| 46. | Europaparlamentet understryker betydelsen av att stödja och främja fritidsmässigt sport- och familjefiske samt en integrerad politik för fiske och turism (fiske, fisketurism och havsbruk), i synnerhet på öar, för att kunna bevara öbefolkningens och de små kustsamhällenas lokala kultur och maritima livsstil. Parlamentet uppmuntrar till ett hållbart småskaligt kustfiske, kombinerat med ett mer diversifierat kulinariskt utbud och främjande av lokala fiskmarknader, som ett utmärkt sätt att säkerställa hållbarhet och i högre grad stödja kustturismverksamheter. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet understryker betydelsen av att stödja och främja fritidsmässigt sport- och familjefiske samt en integrerad politik för fiske och turism (fiske, fisketurism och havsbruk), i synnerhet på öar, för att kunna bevara öbefolkningens och de små kustsamhällenas lokala kultur och maritima livsstil. Parlamentet uppmuntrar till ett hållbart småskaligt kustfiske, kombinerat med ett mer diversifierat kulinariskt utbud och främjande av lokala fiskmarknader, som ett utmärkt sätt att säkerställa hållbarhet och i högre grad stödja kustturismverksamheter.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja och främja fiskerinäringens och fiskeriarbetarnas deltagande, i projekt som är kopplade till kulturell och historisk turism, till exempel fisketurism och återupptäckt av sjöfartsverksamhet samt traditionella fiskevatten och fiskeyrken. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja och främja fiskerinäringens och fiskeriarbetarnas deltagande, i projekt som är kopplade till kulturell och historisk turism, till exempel fisketurism och återupptäckt av sjöfartsverksamhet samt traditionella fiskevatten och fiskeyrken.

| 48. | Europaparlamentet understryker vikten av en social ekonomi och kvinnligt företagande när det gäller att uppnå det som anges inom ramen för pelaren för blå tillväxt, och uppmanar de medlemsstater som är involverade i EUSAIR-strategin att uppmuntra och stödja kvinnors deltagande i alla relevanta sektorer. Parlamentet påminner om den grundläggande rollen för små företag och mikroföretag i de berörda regionerna och territorierna och uppmanar de medlemsstater som är involverade i EUSAIR-strategin att bedriva en aktiv politik för att främja sådana former av ekonomisk verksamhet. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet understryker vikten av en social ekonomi och kvinnligt företagande när det gäller att uppnå det som anges inom ramen för pelaren för blå tillväxt, och uppmanar de medlemsstater som är involverade i EUSAIR-strategin att uppmuntra och stödja kvinnors deltagande i alla relevanta sektorer. Parlamentet påminner om den grundläggande rollen för små företag och mikroföretag i de berörda regionerna och territorierna och uppmanar de medlemsstater som är involverade i EUSAIR-strategin att bedriva en aktiv politik för att främja sådana former av ekonomisk verksamhet.

| 49. | Europaparlamentet stödjer åtgärder för att minska hydrogeologiska risker och risker för kusterosion. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet stödjer åtgärder för att minska hydrogeologiska risker och risker för kusterosion.

| 50. | Europaparlamentet understryker betydelsen av forskning och uppmuntrar till åtgärder för att ge havs- och sjöfartsdistrikt ett starkt stöd. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet understryker betydelsen av forskning och uppmuntrar till åtgärder för att ge havs- och sjöfartsdistrikt ett starkt stöd.

| 51. | Europaparlamentet betonar att utvecklingen av vattenbruket och havsbruket kan vara viktig både för återhämtningen av artmångfalden och för den ekonomiska tillväxten i den adriatisk-joniska regionen. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet betonar att utvecklingen av vattenbruket och havsbruket kan vara viktig både för återhämtningen av artmångfalden och för den ekonomiska tillväxten i den adriatisk-joniska regionen.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka utbytet av bästa metoder, till exempel hållbarheten i projekt som utvecklats av kustaktionsgrupperna. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka utbytet av bästa metoder, till exempel hållbarheten i projekt som utvecklats av kustaktionsgrupperna.

Sammankoppla regionen

| 53. | Europaparlamentet konstaterar att det råder skriande behov av bättre transport- och energiförbindelser mellan de deltagande länderna samt mellan dem och deras övriga grannländer, vilket inkluderar sjötransporter, intermodala anslutningar till inlandet och energinät, samt att dessa utgör en förutsättning för regionens ekonomiska och sociala utveckling. Parlamentet understryker att det råder brist på förbindelser mellan Adriatiska havets två kuster och betonar de nuvarande infrastrukturella transportnätsbristerna i den adriatisk-joniska regionen. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet konstaterar att det råder skriande behov av bättre transport- och energiförbindelser mellan de deltagande länderna samt mellan dem och deras övriga grannländer, vilket inkluderar sjötransporter, intermodala anslutningar till inlandet och energinät, samt att dessa utgör en förutsättning för regionens ekonomiska och sociala utveckling. Parlamentet understryker att det råder brist på förbindelser mellan Adriatiska havets två kuster och betonar de nuvarande infrastrukturella transportnätsbristerna i den adriatisk-joniska regionen.

| 54. | Europaparlamentet efterlyser incitament för genomförande av hållbara transportrutter som minskar restiderna, transport- och logistikkostnaderna och de externa effekterna. Parlamentet vill se stora strategiska projekt för utbyte mellan hav och land i syfte att skapa möjligheter till intermodal transport mellan länderna, bidra till sammanhållningen, förbättra nätverket som helhet samt minska trafikstockningarna och därmed koldioxidutsläppen. Parlamentet påminner om att sjöfarts- och hamndimensionen måste förbättras när det gäller cabotage, höghastighetsleder till sjöss och kryssningar mellan Adriatiska havets två kuster, både på rutter i nord-sydlig och i öst-västlig riktning. Det behövs bättre samordning för att undvika flaskhalsar inom sjöfarten och förbättra förvaltningen och kontrollen av den. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet efterlyser incitament för genomförande av hållbara transportrutter som minskar restiderna, transport- och logistikkostnaderna och de externa effekterna. Parlamentet vill se stora strategiska projekt för utbyte mellan hav och land i syfte att skapa möjligheter till intermodal transport mellan länderna, bidra till sammanhållningen, förbättra nätverket som helhet samt minska trafikstockningarna och därmed koldioxidutsläppen. Parlamentet påminner om att sjöfarts- och hamndimensionen måste förbättras när det gäller cabotage, höghastighetsleder till sjöss och kryssningar mellan Adriatiska havets två kuster, både på rutter i nord-sydlig och i öst-västlig riktning. Det behövs bättre samordning för att undvika flaskhalsar inom sjöfarten och förbättra förvaltningen och kontrollen av den.

| 55. | Europaparlamentet ser gärna att förordningen om övervakning, rapportering och verifiering av koldioxidutsläpp från sjötransporter (förordning (EU) 2015/757) används för innovation och införande av hållbara sjötransporter i makroregionen genom användning av alternativa motorer och bränslen för fartygsdrift för att minska utsläppen av växthusgaser och förbättra energieffektiviteten i transportsektorn. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet ser gärna att förordningen om övervakning, rapportering och verifiering av koldioxidutsläpp från sjötransporter (förordning (EU) 2015/757) används för innovation och införande av hållbara sjötransporter i makroregionen genom användning av alternativa motorer och bränslen för fartygsdrift för att minska utsläppen av växthusgaser och förbättra energieffektiviteten i transportsektorn.

| 56. | Europaparlamentet understryker betydelsen av att ansluta sjötransportvägarna och hamnarna till andra delar av Europa och betonar betydelsen av anslutningar till de transeuropeiska transportkorridorerna. Parlamentet uppmanar de deltagande länderna att fokusera sina insatser på att genomföra projekt som ingår i det nuvarande transeuropeiska transportnätet och andra åtgärder för dess föreslagna utvidgning till sydöstra Europa/Adriatiska havets östkust, så att man kan komma till rätta med de befintliga transportnätsbristerna i den adriatisk-joniska regionen. Parlamentet uppmanar därför de berörda länderna att fastställa prioriterade infrastrukturprojekt som ger ett regionalt och europeiskt mervärde och föreslår att man bland annat beaktar:






  i) | ett färdigställande av korridoren Östersjön–Adriatiska havet, inklusive förlängningen utefter hela den jonisk-adriatiska kusten, |
| --- | --- | --- |

56.

Europaparlamentet understryker betydelsen av att ansluta sjötransportvägarna och hamnarna till andra delar av Europa och betonar betydelsen av anslutningar till de transeuropeiska transportkorridorerna. Parlamentet uppmanar de deltagande länderna att fokusera sina insatser på att genomföra projekt som ingår i det nuvarande transeuropeiska transportnätet och andra åtgärder för dess föreslagna utvidgning till sydöstra Europa/Adriatiska havets östkust, så att man kan komma till rätta med de befintliga transportnätsbristerna i den adriatisk-joniska regionen. Parlamentet uppmanar därför de berörda länderna att fastställa prioriterade infrastrukturprojekt som ger ett regionalt och europeiskt mervärde och föreslår att man bland annat beaktar:

i)

ett färdigställande av korridoren Östersjön–Adriatiska havet, inklusive förlängningen utefter hela den jonisk-adriatiska kusten,

| ii) | den nord-sydliga utvidgningen av korridoren från Skandinavien till Medelhavsområdet, |
| --- | --- |

ii)

den nord-sydliga utvidgningen av korridoren från Skandinavien till Medelhavsområdet,

| iii) | upprättandet av en godstågskorridor mellan Alperna och västra Balkan, |
| --- | --- |

iii)

upprättandet av en godstågskorridor mellan Alperna och västra Balkan,

| iv) | skapandet av en bättre förbindelse mellan Iberiska halvön, centrala Italien och västra Balkan, |
| --- | --- |

iv)

skapandet av en bättre förbindelse mellan Iberiska halvön, centrala Italien och västra Balkan,

| v) | förbättrade vägförbindelser på Balkan, mellan hamnarna och länderna i inlandet, samt som en förbindelse med Rhen–Donau-korridoren, |
| --- | --- |

v)

förbättrade vägförbindelser på Balkan, mellan hamnarna och länderna i inlandet, samt som en förbindelse med Rhen–Donau-korridoren,

| vi) | förbättrade hamnanläggningar för bättre förbindelser mellan Adriatiska havets två kuster samt utarbetande av en gemensam strategi av styrelserna för hamnarna i norra Adriatiska havet för ett ökat tillhandahållande av importvaror i Centraleuropa. |
| --- | --- |

vi)

förbättrade hamnanläggningar för bättre förbindelser mellan Adriatiska havets två kuster samt utarbetande av en gemensam strategi av styrelserna för hamnarna i norra Adriatiska havet för ett ökat tillhandahållande av importvaror i Centraleuropa.

| 57. | Europaparlamentet vill att man optimerar det befintliga infrastrukturnätets kapacitet, med särskild hänvisning till de aktuella väg- och järnvägsförbindelserna i markroregionen ända fram till sträckans slutdestinationer (”sista kilometern”-förbindelser). Parlamentet betonar att det är nödvändigt att slutföra den adriatisk-joniska motorvägen så snart som möjligt, vilket kommer att gynna den ekonomiska och sociala utvecklingen i makroregionen. Parlamentet påminner om behovet av de nya korridorer som integrerar motorvägar, järnvägar och andra infrastrukturer på båda sidor om Adriatiska och Joniska havet. Det behövs bättre samordning för att undvika flaskhalsar inom sjöfarten och förbättra förvaltningen och kontrollen av den. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet vill att man optimerar det befintliga infrastrukturnätets kapacitet, med särskild hänvisning till de aktuella väg- och järnvägsförbindelserna i markroregionen ända fram till sträckans slutdestinationer (”sista kilometern”-förbindelser). Parlamentet betonar att det är nödvändigt att slutföra den adriatisk-joniska motorvägen så snart som möjligt, vilket kommer att gynna den ekonomiska och sociala utvecklingen i makroregionen. Parlamentet påminner om behovet av de nya korridorer som integrerar motorvägar, järnvägar och andra infrastrukturer på båda sidor om Adriatiska och Joniska havet. Det behövs bättre samordning för att undvika flaskhalsar inom sjöfarten och förbättra förvaltningen och kontrollen av den.

| 58. | Europaparlamentet efterlyser utveckling av infrastruktur för höghastighetsjärnväg som ger makroregionen adekvata förbindelser och möjliggör bättre förbindelser med och inom EU. Parlamentet framhåller vikten av att förbättra järnvägsförbindelserna i den adriatisk-joniska regionen, samt mellan kusten vid å ena sidan Tyrrenska havet och å andra sidan Adriatiska och Joniska havet. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet efterlyser utveckling av infrastruktur för höghastighetsjärnväg som ger makroregionen adekvata förbindelser och möjliggör bättre förbindelser med och inom EU. Parlamentet framhåller vikten av att förbättra järnvägsförbindelserna i den adriatisk-joniska regionen, samt mellan kusten vid å ena sidan Tyrrenska havet och å andra sidan Adriatiska och Joniska havet.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar de deltagande länderna att förbättra sin infrastruktur för transporter till sjöss, på järnvägar och i luften samt att utveckla motorvägar till sjöss i makroregionen och att då kombinera intermodala transportslag, i synnerhet för att kunna skapa anslutningar till inlandet, liksom att förbättra transportlogistiken genom att utnyttja den mest avancerade tekniken optimalt samt alltid trygga en hög nivå av säkerhet och miljöhållbarhet. Parlamentet uppmanar även de deltagande länderna att utreda möjligheten att förbättra anslutningen till instrument för elektromobilitet som skulle kunna möjliggöra ett internationellt, elektroniskt biljettsystem. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppmanar de deltagande länderna att förbättra sin infrastruktur för transporter till sjöss, på järnvägar och i luften samt att utveckla motorvägar till sjöss i makroregionen och att då kombinera intermodala transportslag, i synnerhet för att kunna skapa anslutningar till inlandet, liksom att förbättra transportlogistiken genom att utnyttja den mest avancerade tekniken optimalt samt alltid trygga en hög nivå av säkerhet och miljöhållbarhet. Parlamentet uppmanar även de deltagande länderna att utreda möjligheten att förbättra anslutningen till instrument för elektromobilitet som skulle kunna möjliggöra ett internationellt, elektroniskt biljettsystem.

| 60. | Europaparlamentet understryker att det råder brist på effektiva förbindelser med öarna. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skapa bättre förbindelser genom att undersöka nya samordnade och mervärdesskapande alternativ och därvid dra största möjliga fördel av gods- och passagerartransportrutter, och genom att involvera privata och offentliga berörda parter för att förbättra livskvaliteten, stoppa avfolkningen och göra det möjligt att ta tillvara socioekonomiska möjligheter i dessa områden. Parlamentet understryker att de interna förbindelserna på öarna och transportinfrastrukturen för en hållbar rörlighet i inlandet bör främjas och betonar även att man måste garantera adekvat hälso- och sjukvård och utbildningsmöjligheter för öbefolkningen under hela året. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet understryker att det råder brist på effektiva förbindelser med öarna. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skapa bättre förbindelser genom att undersöka nya samordnade och mervärdesskapande alternativ och därvid dra största möjliga fördel av gods- och passagerartransportrutter, och genom att involvera privata och offentliga berörda parter för att förbättra livskvaliteten, stoppa avfolkningen och göra det möjligt att ta tillvara socioekonomiska möjligheter i dessa områden. Parlamentet understryker att de interna förbindelserna på öarna och transportinfrastrukturen för en hållbar rörlighet i inlandet bör främjas och betonar även att man måste garantera adekvat hälso- och sjukvård och utbildningsmöjligheter för öbefolkningen under hela året.

| 61. | Europaparlamentet efterlyser omfattande projekt för att skapa intermodala förbindelser på öarna, och framför allt att uppgraderingen av strategiskt viktiga flygplatser ska ges ett starkt stöd för såväl infrastruktur som för nya rutter till de övriga regionerna i makroregionen. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet efterlyser omfattande projekt för att skapa intermodala förbindelser på öarna, och framför allt att uppgraderingen av strategiskt viktiga flygplatser ska ges ett starkt stöd för såväl infrastruktur som för nya rutter till de övriga regionerna i makroregionen.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar de deltagande länderna att fortsätta sitt arbete med att diversifiera energikällorna, vilket inte bara kommer att leda till en förbättring av energitryggheten i makroregionen utan även öka konkurrensen och motverka energifattigdomen, samt därmed kraftigt gynna den ekonomiska och sociala utvecklingen i regionen. Parlamentet betonar att det behövs grundläggande utvärderingar av miljöeffekterna av insatser inom energisektorn. Parlamentet understryker betydelsen av att genom gemensam planering av investeringar utveckla terminaler för flytande naturgas (LNG) och åtgärda avsaknaden av gasledningsnätverk i makroregionen, för att på så sätt bidra till ett ökat oberoende och större energitrygghet. Vidare efterlyser parlamentet åtgärder för att öka energi- och resurseffektiviteten, vilket även skulle bidra till ökad konkurrenskraft. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet uppmanar de deltagande länderna att fortsätta sitt arbete med att diversifiera energikällorna, vilket inte bara kommer att leda till en förbättring av energitryggheten i makroregionen utan även öka konkurrensen och motverka energifattigdomen, samt därmed kraftigt gynna den ekonomiska och sociala utvecklingen i regionen. Parlamentet betonar att det behövs grundläggande utvärderingar av miljöeffekterna av insatser inom energisektorn. Parlamentet understryker betydelsen av att genom gemensam planering av investeringar utveckla terminaler för flytande naturgas (LNG) och åtgärda avsaknaden av gasledningsnätverk i makroregionen, för att på så sätt bidra till ett ökat oberoende och större energitrygghet. Vidare efterlyser parlamentet åtgärder för att öka energi- och resurseffektiviteten, vilket även skulle bidra till ökad konkurrenskraft.

| 63. | Europaparlamentet efterlyser utveckling av energiinfrastruktur för att minska koldioxidavtrycket och öka energieffektiviteten samt garantera energitrygghet i makroregionen och dess grannområden. Vidare framhåller parlamentet vikten av utveckling och främjande av idén om smarta städer, för att skapa ett mervärde i makroregionens nuvarande övergripande energiinfrastruktur. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet efterlyser utveckling av energiinfrastruktur för att minska koldioxidavtrycket och öka energieffektiviteten samt garantera energitrygghet i makroregionen och dess grannområden. Vidare framhåller parlamentet vikten av utveckling och främjande av idén om smarta städer, för att skapa ett mervärde i makroregionens nuvarande övergripande energiinfrastruktur.

| 64. | Europaparlamentet inser vilken stor potential som finns i underutnyttjade förnybara energikällor i makroregionen. Parlamentet vill se att tillgängliga förnybara energikällor, såsom sol- och vindenergi samt tidvattenenergi (när tekniskt möjligt) och vågkraft ingår i energiproduktionsmixen. Parlamentet understryker hållbarheten och konkurrenskraften i potentiella vattenkraftverk i samtliga deltagande länder. Parlamentet uppmanar de deltagande länderna att upprätta en välfungerande sammanlänkad gas- och elmarknad i makroregionen som kommer att garantera lika tillgång till billig och ekonomiskt överkomlig energi. Parlamentet betonar vikten av att uppgradera gränsöverskridande sammankopplingar av energinät för att stödja investeringar i energisektorn, vilket är en grundläggande förutsättning för integrering i EU:s energinät, samt avskaffa hinder för gränsöverskridande investeringar inom energisektorn. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet inser vilken stor potential som finns i underutnyttjade förnybara energikällor i makroregionen. Parlamentet vill se att tillgängliga förnybara energikällor, såsom sol- och vindenergi samt tidvattenenergi (när tekniskt möjligt) och vågkraft ingår i energiproduktionsmixen. Parlamentet understryker hållbarheten och konkurrenskraften i potentiella vattenkraftverk i samtliga deltagande länder. Parlamentet uppmanar de deltagande länderna att upprätta en välfungerande sammanlänkad gas- och elmarknad i makroregionen som kommer att garantera lika tillgång till billig och ekonomiskt överkomlig energi. Parlamentet betonar vikten av att uppgradera gränsöverskridande sammankopplingar av energinät för att stödja investeringar i energisektorn, vilket är en grundläggande förutsättning för integrering i EU:s energinät, samt avskaffa hinder för gränsöverskridande investeringar inom energisektorn.

| 65. | Europaparlamentet stödjer gemensamma åtgärder för planering och investeringar i energiinfrastruktur för såväl produktion som transport av el och gas i makroregionen, i enlighet med det transeuropeiska energinätet, för att genomföra de konkreta projekt som anges i förteckningen över projekt av intresse för energigemenskapen. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet stödjer gemensamma åtgärder för planering och investeringar i energiinfrastruktur för såväl produktion som transport av el och gas i makroregionen, i enlighet med det transeuropeiska energinätet, för att genomföra de konkreta projekt som anges i förteckningen över projekt av intresse för energigemenskapen.

| 66. | Europaparlamentet uttrycker sin oro för den nyfunna entusiasmen för sökande efter och utvinning av olja och gas till sjöss och på land, vilket skulle kunna utsätta makroregionen för katastrofrisker med mycket allvarliga konsekvenser för miljön, ekonomin, inklusive fiskeribranschen, och folkhälsan. All sådan verksamhet bör ske i överensstämmelse med unionens regler och direktiv om klimatet och om förnybar energi. Parlamentet betonar att Adriatiska havet är ett slutet, grunt hav som inte kan bli av med förorenande ämnen och som på båda sidor kännetecknas av en blomstrande turismekonomi. Tillväxtmöjligheterna i makroregionen bör först hänga samman med turism och näringsverksamhet kopplad till dess speciella miljö och ekosystem. Parlamentet understryker att EU:s lagstiftning och internationella konventioner om miljömässig hållbarhet och säker maritim verksamhet måste tillämpas konsekvent. Parlamentet uppmanar till ett fullständigt genomförande av ramdirektivet om en marin strategi (2008/56/EG) och av direktivet om säkerhet för olje- och gasverksamhet till havs (2013/30/EU). |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet uttrycker sin oro för den nyfunna entusiasmen för sökande efter och utvinning av olja och gas till sjöss och på land, vilket skulle kunna utsätta makroregionen för katastrofrisker med mycket allvarliga konsekvenser för miljön, ekonomin, inklusive fiskeribranschen, och folkhälsan. All sådan verksamhet bör ske i överensstämmelse med unionens regler och direktiv om klimatet och om förnybar energi. Parlamentet betonar att Adriatiska havet är ett slutet, grunt hav som inte kan bli av med förorenande ämnen och som på båda sidor kännetecknas av en blomstrande turismekonomi. Tillväxtmöjligheterna i makroregionen bör först hänga samman med turism och näringsverksamhet kopplad till dess speciella miljö och ekosystem. Parlamentet understryker att EU:s lagstiftning och internationella konventioner om miljömässig hållbarhet och säker maritim verksamhet måste tillämpas konsekvent. Parlamentet uppmanar till ett fullständigt genomförande av ramdirektivet om en marin strategi (2008/56/EG) och av direktivet om säkerhet för olje- och gasverksamhet till havs (2013/30/EU).

| 67. | Europaparlamentet vill att man fastställer gemensamma europeiska transportsäkerhetsstandarder inom den adriatisk-joniska makroregionen. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet vill att man fastställer gemensamma europeiska transportsäkerhetsstandarder inom den adriatisk-joniska makroregionen.

| 68. | Europaparlamentet framhåller att man måste främja gränsöverskridande luftfartstjänster genom gemensamma projekt som syftar till att säkerställa och utvidga förbindelserna inom makroregionen. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet framhåller att man måste främja gränsöverskridande luftfartstjänster genom gemensamma projekt som syftar till att säkerställa och utvidga förbindelserna inom makroregionen.

Miljökvalitet

| 69. | Europaparlamentet påminner om de rika marina, kustnära och landbaserade ekosystemen i de deltagande länderna. Adriatiska havet är hemvist för uppemot hälften (49 procent) av Medelhavets alla registrerade marina arter, och det är Medelhavets ovanligaste delområde med tanke på sitt ringa vattendjup, sina begränsade strömmar och flodernas stora påverkan. Parlamentet vill se gemensamma insatser för att vidta alla tänkbara åtgärder, såsom användning av rent bränsle för transporter och logistik till sjöss, i syfte att bevara den biologiska mångfalden i den marina miljön och de gränsöverskridande landbaserade livsmiljöerna, samt för att förebygga och minska föroreningarna i havet och motverka andra hot mot den biologiska mångfalden längs kusterna och till havs. Parlamentet betonar vikten av att skydda marina och landlevande arter, såsom munksälen, olmen, lodjuret, gåsgamen och andra arter i Medelhavsområdet, samt uppmanar de deltagande länderna att genomföra proportionella åtgärder för att uppfylla detta mål. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet påminner om de rika marina, kustnära och landbaserade ekosystemen i de deltagande länderna. Adriatiska havet är hemvist för uppemot hälften (49 procent) av Medelhavets alla registrerade marina arter, och det är Medelhavets ovanligaste delområde med tanke på sitt ringa vattendjup, sina begränsade strömmar och flodernas stora påverkan. Parlamentet vill se gemensamma insatser för att vidta alla tänkbara åtgärder, såsom användning av rent bränsle för transporter och logistik till sjöss, i syfte att bevara den biologiska mångfalden i den marina miljön och de gränsöverskridande landbaserade livsmiljöerna, samt för att förebygga och minska föroreningarna i havet och motverka andra hot mot den biologiska mångfalden längs kusterna och till havs. Parlamentet betonar vikten av att skydda marina och landlevande arter, såsom munksälen, olmen, lodjuret, gåsgamen och andra arter i Medelhavsområdet, samt uppmanar de deltagande länderna att genomföra proportionella åtgärder för att uppfylla detta mål.

| 70. | Europaparlamentet efterlyser utbyte av bästa praxis mellan de deltagande länderna vad gäller förvaltning av natur- och kulturarv, inbegripet Natura 2000-områden och Unescos världsarvsområden, så att man får till stånd hållbara turistattraktioner. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet efterlyser utbyte av bästa praxis mellan de deltagande länderna vad gäller förvaltning av natur- och kulturarv, inbegripet Natura 2000-områden och Unescos världsarvsområden, så att man får till stånd hållbara turistattraktioner.

| 71. | Europaparlamentet uppmanar alla de deltagande länderna att, i enlighet med direktiv 2014/89/EU om upprättandet av en ram för fysisk planering i kust- och havsområden, gemensamt bedriva fysisk planering i kust- och havsområden och integrerad kustförvaltning, och då låta olika intressenter delta (t.ex. nationella, regionala och lokala myndigheter, lokalbefolkningen, forskarsamfundet och icke-statliga organisationer). En i verklig mening gemensam förvaltning av havsområden utgör en viktig ram för en hållbar och insynsvänlig användning av sjöfartsresurser och marina resurser. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet uppmanar alla de deltagande länderna att, i enlighet med direktiv 2014/89/EU om upprättandet av en ram för fysisk planering i kust- och havsområden, gemensamt bedriva fysisk planering i kust- och havsområden och integrerad kustförvaltning, och då låta olika intressenter delta (t.ex. nationella, regionala och lokala myndigheter, lokalbefolkningen, forskarsamfundet och icke-statliga organisationer). En i verklig mening gemensam förvaltning av havsområden utgör en viktig ram för en hållbar och insynsvänlig användning av sjöfartsresurser och marina resurser.

| 72. | Europaparlamentet framhåller vikten av att skydda och bevara floderna och sjöarna i det adriatisk-joniska bäckenet. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet framhåller vikten av att skydda och bevara floderna och sjöarna i det adriatisk-joniska bäckenet.

| 73. | Europaparlamentet påpekar att man på ett ansvarsfullt sätt måste bemöta historiska och gränsöverskridande föroreningar och sanera områden som har drabbats av industriella föroreningar av mark, vatten och luft samt, i tillämpliga fall, av föroreningar i samband med militära konflikter. Parlamentet stöder alla aktiva åtgärder för att minska föroreningar av havet från kemiska och konventionella vapen. Parlamentet arbetar, i enlighet med ramdirektivet om en marin strategi, för en minskning av det marina avfallet och har som mål att det ska försvinna helt, i synnerhet när det gäller avfallsutsläpp på öarna i Adriatiska havet. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet påpekar att man på ett ansvarsfullt sätt måste bemöta historiska och gränsöverskridande föroreningar och sanera områden som har drabbats av industriella föroreningar av mark, vatten och luft samt, i tillämpliga fall, av föroreningar i samband med militära konflikter. Parlamentet stöder alla aktiva åtgärder för att minska föroreningar av havet från kemiska och konventionella vapen. Parlamentet arbetar, i enlighet med ramdirektivet om en marin strategi, för en minskning av det marina avfallet och har som mål att det ska försvinna helt, i synnerhet när det gäller avfallsutsläpp på öarna i Adriatiska havet.

| 74. | Europaparlamentet är bekymrat över den skada som plastavfall orsakar haven. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja initiativ för att samla in och återvinna detta avfall, och understryker betydelsen av att engagera yrkesfiskarna i denna process. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet är bekymrat över den skada som plastavfall orsakar haven. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja initiativ för att samla in och återvinna detta avfall, och understryker betydelsen av att engagera yrkesfiskarna i denna process.

| 75. | Europaparlamentet uppmanar länder att utarbeta och genomföra omfattande planer för återanvändning av föråldrade industrianläggningar och militära anläggningar. Dessa anläggningar utgör ett hot mot miljön men har samtidigt en betydande ekonomisk potential som hittills inte har utnyttjats. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet uppmanar länder att utarbeta och genomföra omfattande planer för återanvändning av föråldrade industrianläggningar och militära anläggningar. Dessa anläggningar utgör ett hot mot miljön men har samtidigt en betydande ekonomisk potential som hittills inte har utnyttjats.

| 76. | Europaparlamentet ser gärna att man uppmuntrar till en omplacering av industrianläggningar från stadskärnor och kustområden i syfte att förbättra livskvaliteten. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet ser gärna att man uppmuntrar till en omplacering av industrianläggningar från stadskärnor och kustområden i syfte att förbättra livskvaliteten.

| 77. | Europaparlamentet kräver att alla befintliga verktyg ska användas för att införa regionens bästa avfallshantering och avloppsvattenrening i enlighet med rådets direktiv 91/271/EEG av den 21 maj 1991 om rening av avloppsvatten i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet kräver att alla befintliga verktyg ska användas för att införa regionens bästa avfallshantering och avloppsvattenrening i enlighet med rådets direktiv 91/271/EEG av den 21 maj 1991 om rening av avloppsvatten i medlemsstaterna.

| 78. | Europaparlamentet fäster uppmärksamheten vid de olika naturkatastrofer och katastrofer som orsakats av människan som drabbat regionen under de senaste åren, samt uppmärksammar problemet med avskogning och andra risker som hör ihop med klimatförändringarna. Parlamentet understryker att man till fullo bör tillämpa de övergripande principerna för riskhanteringsstrategier avseende naturkatastrofer och anpassning till klimatförändringarna när handlingsplanen och prioriteringarna inom respektive pelare genomförs. Parlamentet uppmuntrar till samarbete mellan ländernas hydrometeorologiska institut för att hantera extrema väderhändelser, konsekvenser av klimatförändringar och hantering av katastrofrisker. Parlamentet ser vatten, jordbruk och turism som de sektorer som är mest sårbara för klimatförändringar och uppmuntrar därför till samarbete mellan nationella myndigheter för att upprätta en ram och stödmekanism för anpassnings- och begränsningsåtgärder. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet fäster uppmärksamheten vid de olika naturkatastrofer och katastrofer som orsakats av människan som drabbat regionen under de senaste åren, samt uppmärksammar problemet med avskogning och andra risker som hör ihop med klimatförändringarna. Parlamentet understryker att man till fullo bör tillämpa de övergripande principerna för riskhanteringsstrategier avseende naturkatastrofer och anpassning till klimatförändringarna när handlingsplanen och prioriteringarna inom respektive pelare genomförs. Parlamentet uppmuntrar till samarbete mellan ländernas hydrometeorologiska institut för att hantera extrema väderhändelser, konsekvenser av klimatförändringar och hantering av katastrofrisker. Parlamentet ser vatten, jordbruk och turism som de sektorer som är mest sårbara för klimatförändringar och uppmuntrar därför till samarbete mellan nationella myndigheter för att upprätta en ram och stödmekanism för anpassnings- och begränsningsåtgärder.

| 79. | Europaparlamentet understryker behovet av att minska växthusgasutsläppen, framför allt i sjöfartssektorn. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet understryker behovet av att minska växthusgasutsläppen, framför allt i sjöfartssektorn.

| 80. | Europaparlamentet framhåller att det finns problem med geografiska och säsongsrelaterade skillnader rörande tillgång till vatten. Det råder en markant brist på vatten på öarna och i kustområdena under somrarna, när efterfrågan på vatten ökar mångfalt till följd av det stora antalet turister som anländer. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet framhåller att det finns problem med geografiska och säsongsrelaterade skillnader rörande tillgång till vatten. Det råder en markant brist på vatten på öarna och i kustområdena under somrarna, när efterfrågan på vatten ökar mångfalt till följd av det stora antalet turister som anländer.

| 81. | Europaparlamentet vill se att ett regionalt katastrofförebyggande centrum tillsammans med en gemensam beredskapsplan för oljeutsläpp och storskaliga föroreningar, i syfte att skapa ett system för tidig varning för att förhindra naturkatastrofer och katastrofer till följd av industri- eller transportverksamhet eller annan verksamhet, såsom översvämningar, bränder och utvinningsverksamhet i Adriatiska havet. Centrumet bör kopplas direkt till unionens civilskyddsmekanism. Parlamentet betonar betydelsen av att bevara ekosystemen och den biologiska mångfalden i regionen genom bättre förståelse och utbyte av bästa praxis. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet vill se att ett regionalt katastrofförebyggande centrum tillsammans med en gemensam beredskapsplan för oljeutsläpp och storskaliga föroreningar, i syfte att skapa ett system för tidig varning för att förhindra naturkatastrofer och katastrofer till följd av industri- eller transportverksamhet eller annan verksamhet, såsom översvämningar, bränder och utvinningsverksamhet i Adriatiska havet. Centrumet bör kopplas direkt till unionens civilskyddsmekanism. Parlamentet betonar betydelsen av att bevara ekosystemen och den biologiska mångfalden i regionen genom bättre förståelse och utbyte av bästa praxis.

| 82. | Europaparlamentet uppmanar tredjeländerna att påskynda genomförandet av EU:s regelverk för specifika sektorer (såsom vattenramdirektivet) som en förberedelse inför den framtida anslutningen till unionen. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet uppmanar tredjeländerna att påskynda genomförandet av EU:s regelverk för specifika sektorer (såsom vattenramdirektivet) som en förberedelse inför den framtida anslutningen till unionen.

| 83. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att samråda med såväl de behöriga myndigheterna i grannländerna som städerna och samhällena i makroregionen, i synnerhet när det gäller ekonomisk verksamhet som ska miljökonsekvensbedömas enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/52/EU av den 16 april 2014 om ändring av direktiv 2011/92/EU om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att samråda med såväl de behöriga myndigheterna i grannländerna som städerna och samhällena i makroregionen, i synnerhet när det gäller ekonomisk verksamhet som ska miljökonsekvensbedömas enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/52/EU av den 16 april 2014 om ändring av direktiv 2011/92/EU om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt.

Hållbar och konkurrenskraftig turism

| 84. | Europaparlamentet understryker turismens avgörande betydelse för den europeiska ekonomin och utvecklingen av den sociala sammanhållningen inom EU, i synnerhet för länderna vid Medelhavet och för regionen som helhet. Parlamentet betonar att man bör utveckla nya metoder för att minska säsongsvariationerna, och se till att dessa är förenliga med turismens miljömässiga konsekvenser och hållbarhet. Parlamentet vill se ett ökat stöd från de europeiska struktur- och investeringsfonderna och andra källor för finansiering av turismprojekt. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet understryker turismens avgörande betydelse för den europeiska ekonomin och utvecklingen av den sociala sammanhållningen inom EU, i synnerhet för länderna vid Medelhavet och för regionen som helhet. Parlamentet betonar att man bör utveckla nya metoder för att minska säsongsvariationerna, och se till att dessa är förenliga med turismens miljömässiga konsekvenser och hållbarhet. Parlamentet vill se ett ökat stöd från de europeiska struktur- och investeringsfonderna och andra källor för finansiering av turismprojekt.

| 85. | Europaparlamentet kräver att man utan dröjsmål förbättrar de gränsöverskridande vägförbindelserna för att stärka turismens konkurrenskraft, med tanke på att bristfälliga förbindelser ger upphov till flaskhalsar i trafiken och stora förseningar. Parlamentet understryker behovet att för turiständamål förbättra den befintliga luftfartsinfrastrukturen och sjöfartsförbindelserna mellan Adriatiska havets två kuster. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet kräver att man utan dröjsmål förbättrar de gränsöverskridande vägförbindelserna för att stärka turismens konkurrenskraft, med tanke på att bristfälliga förbindelser ger upphov till flaskhalsar i trafiken och stora förseningar. Parlamentet understryker behovet att för turiständamål förbättra den befintliga luftfartsinfrastrukturen och sjöfartsförbindelserna mellan Adriatiska havets två kuster.

| 86. | Europaparlamentet påminner om att man bör främja utnyttjandet av befintliga flygplatser i makroregionen för att undvika att passagerarna koncentreras alltför mycket till ett fåtal navflygplatser, och gynna en hållbar och mer balanserad turism med tanke på turistströmmarna i de olika områdena. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet påminner om att man bör främja utnyttjandet av befintliga flygplatser i makroregionen för att undvika att passagerarna koncentreras alltför mycket till ett fåtal navflygplatser, och gynna en hållbar och mer balanserad turism med tanke på turistströmmarna i de olika områdena.

| 87. | Europaparlamentet ser regionens rika kultur- och naturarv (inklusive kulturella verksamheter som bio, teater och musik) som en stor tillgång som turismsektorn kan bygga vidare på, och påpekar att många av Unescos skyddade världsarv och Natura 2000-områdena finns i de deltagande länderna. Parlamentet anser att trots att denna sektor ger ett stort bidrag till ekonomin så utnyttjas inte turismens potential fullt ut, vilket i synnerhet beror på de stora säsongsvariationerna och brister inom områdena innovation, hållbarhet, transportinfrastruktur, turismutbudets kvalitet, deltagande intressenters skicklighet och ansvarstagande turismförvaltning. Parlamentet uppmanar de deltagande länderna att föra en politik som syftar till att säkra ett lämpligt utbud av förbindelser och turistinrättningar även utanför sommarsäsongen, för att diversifiera turistströmmarna och garantera en konstant närvaro av turister under alla årstider. Parlamentet betonar betydelsen av integration mellan turismen samt natur-, kultur- och konstarvet. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet ser regionens rika kultur- och naturarv (inklusive kulturella verksamheter som bio, teater och musik) som en stor tillgång som turismsektorn kan bygga vidare på, och påpekar att många av Unescos skyddade världsarv och Natura 2000-områdena finns i de deltagande länderna. Parlamentet anser att trots att denna sektor ger ett stort bidrag till ekonomin så utnyttjas inte turismens potential fullt ut, vilket i synnerhet beror på de stora säsongsvariationerna och brister inom områdena innovation, hållbarhet, transportinfrastruktur, turismutbudets kvalitet, deltagande intressenters skicklighet och ansvarstagande turismförvaltning. Parlamentet uppmanar de deltagande länderna att föra en politik som syftar till att säkra ett lämpligt utbud av förbindelser och turistinrättningar även utanför sommarsäsongen, för att diversifiera turistströmmarna och garantera en konstant närvaro av turister under alla årstider. Parlamentet betonar betydelsen av integration mellan turismen samt natur-, kultur- och konstarvet.

| 88. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att främja hållbara lösningar när det gäller rörligheten i turismsektorn, och därmed höja kvaliteten på turismtjänsterna och bredda dem. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att främja hållbara lösningar när det gäller rörligheten i turismsektorn, och därmed höja kvaliteten på turismtjänsterna och bredda dem.

| 89. | Europaparlamentet framhåller vikten av nationalparker, naturparker och skyddade områden som grundläggande inslag i medborgarfostran framöver i fråga om miljöskydd och bekämpande av klimatförändringar. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet framhåller vikten av nationalparker, naturparker och skyddade områden som grundläggande inslag i medborgarfostran framöver i fråga om miljöskydd och bekämpande av klimatförändringar.

| 90. | Europaparlamentet betonar att länderna måste samarbeta för att man ska kunna fortsätta att utveckla turismen i regionen. Parlamentet vill se att man formulerar turismstrategier för Adriatiska och Joniska havet som bygger på hållbarhet och gör det möjligt för länder att dra nytta av synergieffekter och möta gemensamma utmaningar på makroregional nivå. Parlamentet anser att man måste arbeta tillsammans för att göra den adriatisk-joniska regionen mer synlig som resmål. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet betonar att länderna måste samarbeta för att man ska kunna fortsätta att utveckla turismen i regionen. Parlamentet vill se att man formulerar turismstrategier för Adriatiska och Joniska havet som bygger på hållbarhet och gör det möjligt för länder att dra nytta av synergieffekter och möta gemensamma utmaningar på makroregional nivå. Parlamentet anser att man måste arbeta tillsammans för att göra den adriatisk-joniska regionen mer synlig som resmål.

| 91. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen, de deltagande länderna och de lokala och regionala myndigheterna att vidta åtgärder för att ge berörda parter incitament att förbättra infrastrukturen inom turismsektorn. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen, de deltagande länderna och de lokala och regionala myndigheterna att vidta åtgärder för att ge berörda parter incitament att förbättra infrastrukturen inom turismsektorn.

| 92. | Europaparlamentet betonar betydelsen av stödet till den kulturella och den kreativa sektorn, särskilt stödet för utveckling och integrering av företagande inom musik, teater, dans och film. Parlamentet uppmuntrar anordnande av festivaler, konvent och kulturevenemang som främjar integrering. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet betonar betydelsen av stödet till den kulturella och den kreativa sektorn, särskilt stödet för utveckling och integrering av företagande inom musik, teater, dans och film. Parlamentet uppmuntrar anordnande av festivaler, konvent och kulturevenemang som främjar integrering.

| 93. | Europaparlamentet pekar på behovet att ge små och medelstora företag enklare tillgången till stöd och finansiering, då dessa är av stor betydelse för turismsektorn. De berörda parterna i regionen uppmuntras att delta i Enterprise Europe Network för att utbyta erfarenheter, nätverka och hitta gränsöverskridande partner. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet pekar på behovet att ge små och medelstora företag enklare tillgången till stöd och finansiering, då dessa är av stor betydelse för turismsektorn. De berörda parterna i regionen uppmuntras att delta i Enterprise Europe Network för att utbyta erfarenheter, nätverka och hitta gränsöverskridande partner.

| 94. | Europaparlamentet betonar betydelsen av processerna för smart specialisering och smarta samhällen genom utnyttjande av befintliga innovationsplattformar, bland annat inrättandet av ett kreativt distrikt i den adriatisk-joniska regionen. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet betonar betydelsen av processerna för smart specialisering och smarta samhällen genom utnyttjande av befintliga innovationsplattformar, bland annat inrättandet av ett kreativt distrikt i den adriatisk-joniska regionen.

| 95. | Europaparlamentet stödjer utvecklandet av ett mångsidigt turismutbud som inkluderar tematiska turistparker och turistvägar men även kultur-, landsbygds-, hälso-, sjukvårds-, sjöfarts-, vin-, mat-, konferens- och sportturism, däribland cykling, golf, dykning, vandring, skidåkning, klättring och andra utomhusidrotter, för att främja turismen året runt och förbättra turistmålens konkurrenskraft, med utgångspunkt i hållbarheten. Parlamentet stöder utvecklandet av landsbygdsturism för att minska pressen på stora turismcentrum och begränsade kustområden samt bidra till att motverka säsongsberoendet. Parlamentet stödjer en utvidgning av turismverksamheten till inlandet genom skapandet av integrerade turismprodukter som även inbegriper huvudattraktionerna i makroregionen och dess huvudstäder. |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet stödjer utvecklandet av ett mångsidigt turismutbud som inkluderar tematiska turistparker och turistvägar men även kultur-, landsbygds-, hälso-, sjukvårds-, sjöfarts-, vin-, mat-, konferens- och sportturism, däribland cykling, golf, dykning, vandring, skidåkning, klättring och andra utomhusidrotter, för att främja turismen året runt och förbättra turistmålens konkurrenskraft, med utgångspunkt i hållbarheten. Parlamentet stöder utvecklandet av landsbygdsturism för att minska pressen på stora turismcentrum och begränsade kustområden samt bidra till att motverka säsongsberoendet. Parlamentet stödjer en utvidgning av turismverksamheten till inlandet genom skapandet av integrerade turismprodukter som även inbegriper huvudattraktionerna i makroregionen och dess huvudstäder.

| 96. | Europaparlamentet betonar vikten av samstämdhet mellan förvaltning och infrastruktur för turismen samt behovet av att förbättra kvaliteten och mångfalden när det gäller tjänster och erbjudanden, med beaktande av regionens särdrag. Parlamentet betonar också vikten av att främja och bevara lokala och regionala traditioner. |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet betonar vikten av samstämdhet mellan förvaltning och infrastruktur för turismen samt behovet av att förbättra kvaliteten och mångfalden när det gäller tjänster och erbjudanden, med beaktande av regionens särdrag. Parlamentet betonar också vikten av att främja och bevara lokala och regionala traditioner.

| 97. | Europaparlamentet betonar vikten av att undersöka alternativa rutter och affärsmodeller, med en bättre koppling mellan kryssningspaket å ena sidan och lokalbefolkningen och de lokala produkterna å andra sidan. På så sätt skulle man bättre kunna hantera ohållbara överbelastningar och dessutom utnyttja den fulla potentialen, med långsiktigare ekonomiska fördelar för de lokala ekonomierna. Parlamentet framhåller även vikten av att utveckla och varumärka makroregionala turismrutter, genom kartläggning och ytterligare marknadsföring av befintliga rutter. |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet betonar vikten av att undersöka alternativa rutter och affärsmodeller, med en bättre koppling mellan kryssningspaket å ena sidan och lokalbefolkningen och de lokala produkterna å andra sidan. På så sätt skulle man bättre kunna hantera ohållbara överbelastningar och dessutom utnyttja den fulla potentialen, med långsiktigare ekonomiska fördelar för de lokala ekonomierna. Parlamentet framhåller även vikten av att utveckla och varumärka makroregionala turismrutter, genom kartläggning och ytterligare marknadsföring av befintliga rutter.

| 98. | Europaparlamentet stödjer att man för turismsyften utnyttjar de tillgångar som är mest representativa för området och utarbetar program för försäljningsfrämjande och marknadsföring. |
| --- | --- |

98.

Europaparlamentet stödjer att man för turismsyften utnyttjar de tillgångar som är mest representativa för området och utarbetar program för försäljningsfrämjande och marknadsföring.

| 99. | Europaparlamentet betonar att det behövs en verklig intermodalitet inom transportsektorn genom ett väl utvecklat nät med tjänster och utbytesmöjligheter i syfte att utveckla en högkvalitativ ekoturism. |
| --- | --- |

99.

Europaparlamentet betonar att det behövs en verklig intermodalitet inom transportsektorn genom ett väl utvecklat nät med tjänster och utbytesmöjligheter i syfte att utveckla en högkvalitativ ekoturism.

| 100. | Europaparlamentet vill se en adriatisk-jonisk stadga med kriterier, principer och riktlinjer för främjande av hållbar turism genom genomförande av ETIS (ett europiskt indikatorsystem för turism), vilket gör det möjligt att utvärdera turistdestinationernas prestanda och därmed förbättra deras hållbara utveckling. |
| --- | --- |

100.

Europaparlamentet vill se en adriatisk-jonisk stadga med kriterier, principer och riktlinjer för främjande av hållbar turism genom genomförande av ETIS (ett europiskt indikatorsystem för turism), vilket gör det möjligt att utvärdera turistdestinationernas prestanda och därmed förbättra deras hållbara utveckling.

o

o o

| 101. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och EUSAIR-ländernas regeringar och parlamentet (Kroatien, Grekland, Italien, Slovenien, Albanien, Bosnien och Hercegovina, Montenegro och Serbien). |
| --- | --- |

101.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och EUSAIR-ländernas regeringar och parlamentet (Kroatien, Grekland, Italien, Slovenien, Albanien, Bosnien och Hercegovina, Montenegro och Serbien).

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 320.

(2)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 259.

(3)  EUT C 349 E, 29.11.2013, s. 1.

---

| 20.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 355/37 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 355/37

---

P8_TA(2015)0384

Sammanhållningspolitiken och översynen av Europa 2020-strategin

Europaparlamentets resolution av den 28 oktober 2015 om sammanhållningspolitiken och översynen av Europa 2020-strategin (2014/2246(INI))

(2017/C 355/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 4, 162 och 174–178, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 4, 162 och 174–178,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (nedan kallad förordningen om gemensamma bestämmelser) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (nedan kallad förordningen om gemensamma bestämmelser) (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1301/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och om särskilda bestämmelser för målet Investering för tillväxt och sysselsättning samt om upphävande av förordning (EG) nr 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1301/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och om särskilda bestämmelser för målet Investering för tillväxt och sysselsättning samt om upphävande av förordning (EG) nr 1080/2006 (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1304/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska socialfonden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1081/2006 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1304/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska socialfonden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1081/2006 (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1299/2013 av den 17 december 2013 om särskilda bestämmelser för stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden till målet Europeiskt territoriellt samarbete (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1299/2013 av den 17 december 2013 om särskilda bestämmelser för stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden till målet Europeiskt territoriellt samarbete (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1302/2013 av den 17 december 2013 om ändring av förordning (EG) nr 1082/2006 om en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS) för att förtydliga, förenkla och förbättra bildandet av sådana grupperingar och deras funktion (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1302/2013 av den 17 december 2013 om ändring av förordning (EG) nr 1082/2006 om en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS) för att förtydliga, förenkla och förbättra bildandet av sådana grupperingar och deras funktion (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1300/2013 av den 17 december 2013 om Sammanhållningsfonden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1084/2006 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1300/2013 av den 17 december 2013 om Sammanhållningsfonden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1084/2006 (6),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (7),

| — | med beaktande av kommissionens sjätte lägesrapport om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning: Investera i sysselsättning och tillväxt – främja utveckling och god samhällsstyrning i EU:s regioner och städer av den 23 juli 2014 (nedan kallad den sjätte sammanhållningsrapporten), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens sjätte lägesrapport om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning: Investera i sysselsättning och tillväxt – främja utveckling och god samhällsstyrning i EU:s regioner och städer av den 23 juli 2014 (nedan kallad den sjätte sammanhållningsrapporten),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (8),

| — | med beaktande av kommissionens åttonde lägesrapport om den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen Krisens regionala och urbana dimensioner av den 26 juni 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens åttonde lägesrapport om den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen Krisens regionala och urbana dimensioner av den 26 juni 2013,

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 januari 2014 om smart specialisering: Expertnätverk för en sund sammanhållningspolitik (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 januari 2014 om smart specialisering: Expertnätverk för en sund sammanhållningspolitik (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 januari 2014 om EU-ländernas beredskap för att snabbt och effektivt inleda den nya programplaneringsperioden för sammanhållningspolitiken (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 januari 2014 om EU-ländernas beredskap för att snabbt och effektivt inleda den nya programplaneringsperioden för sammanhållningspolitiken (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 februari 2014 om kommissionens sjunde och åttonde framstegsrapporter om EU:s sammanhållningspolitik och strategirapporten 2013 om genomförandet av programmen 2007–2013 (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 februari 2014 om kommissionens sjunde och åttonde framstegsrapporter om EU:s sammanhållningspolitik och strategirapporten 2013 om genomförandet av programmen 2007–2013 (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 27 november 2014 om förseningar i starten för sammanhållningspolitiken 2014–2020 (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 27 november 2014 om förseningar i starten för sammanhållningspolitiken 2014–2020 (12),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 oktober 2011En ram för nästa generations innovativa finansiella instrument – EU:s plattformar för eget kapital och lån (COM(2011)0662), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 oktober 2011En ram för nästa generations innovativa finansiella instrument – EU:s plattformar för eget kapital och lån (COM(2011)0662),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/760 av den 29 april 2015 om europeiska långsiktiga investeringsfonder (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/760 av den 29 april 2015 om europeiska långsiktiga investeringsfonder (13),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 januari 2015Att på bästa sätt utnyttja flexibiliteten inom stabilitets- och tillväxtpaktens befintliga regler (COM(2015)0012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 januari 2015Att på bästa sätt utnyttja flexibiliteten inom stabilitets- och tillväxtpaktens befintliga regler (COM(2015)0012),

| — | med beaktande av rådets slutsatser om den sjätte lägesrapporten om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning: Investering för tillväxt och sysselsättning, som antogs av rådet (allmänna frågor – sammanhållningspolitik) den 19 november 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om den sjätte lägesrapporten om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning: Investering för tillväxt och sysselsättning, som antogs av rådet (allmänna frågor – sammanhållningspolitik) den 19 november 2014,

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 3 december 2014 över den sjätte lägesrapporten om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 3 december 2014 över den sjätte lägesrapporten om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning (14),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet Plan för en reviderad Europa 2020-strategi: Bidrag från styrgruppen för Regionkommitténs övervakningsplattform för Europa 2020-strategin
   (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet Plan för en reviderad Europa 2020-strategi: Bidrag från styrgruppen för Regionkommitténs övervakningsplattform för Europa 2020-strategin
   (15),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 21 januari 2015 över kommissionens sjätte lägesrapport (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 21 januari 2015 över kommissionens sjätte lägesrapport (16),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 mars 2015Resultat av det offentliga samrådet om strategin Europa 2020 för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2015)0100), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 mars 2015Resultat av det offentliga samrådet om strategin Europa 2020 för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2015)0100),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 januari 2015Att på bästa sätt utnyttja flexibiliteten inom stabilitets- och tillväxtpaktens befintliga regler (COM(2015)0012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 januari 2015Att på bästa sätt utnyttja flexibiliteten inom stabilitets- och tillväxtpaktens befintliga regler (COM(2015)0012),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling (A8-0277/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling (A8-0277/2015), och av följande skäl:

| A. | Sammanhållningspolitiken är EU:s viktigaste investerings- och utvecklingspolitik. Den överensstämmer med målen i Europa 2020-strategin för smart och hållbar tillväxt för alla och syftar till att minska skillnader mellan regioner och främja konvergens, samt har en budget på 8 miljarder euro fram till slutet av 2020. EU påverkas fortfarande av följderna av den ekonomiska och finansiella krisen – hög arbetslöshet samt ojämn och långsam ekonomisk återhämtning. Sammanhållningspolitiken strävar efter att säkerställa att all energi och kapacitet mobiliseras och inriktas på att uppnå målen i Europa 2020-strategin för smart och hållbar tillväxt. |
| --- | --- |

A.

Sammanhållningspolitiken är EU:s viktigaste investerings- och utvecklingspolitik. Den överensstämmer med målen i Europa 2020-strategin för smart och hållbar tillväxt för alla och syftar till att minska skillnader mellan regioner och främja konvergens, samt har en budget på 8 miljarder euro fram till slutet av 2020. EU påverkas fortfarande av följderna av den ekonomiska och finansiella krisen – hög arbetslöshet samt ojämn och långsam ekonomisk återhämtning. Sammanhållningspolitiken strävar efter att säkerställa att all energi och kapacitet mobiliseras och inriktas på att uppnå målen i Europa 2020-strategin för smart och hållbar tillväxt.

| B. | Det är viktigt att man behåller en samstämmig strategi för olika EU-initiativ både för tillväxt och sysselsättning och för miljön och klimatskyddet. Flaggskeppsinitiativen i Europa 2020-strategin spelar en central roll för att samordningen på lokal och regional nivå ska kunna förbättras när det gäller genomförandet av sammanhållningspolitiken. Det finns ingen särskild mekanism inbyggd i bestämmelserna för programplanering eller rapportering som riktar in sig specifikt på flaggskeppsinitiativ när det gäller de europeiska struktur- och investeringsfondernas bidrag till genomförandet av dem. Vid översynen av Europa 2020-strategin måste även genomförandet av flaggskeppsinitiativen tas upp och en balans eftersträvas mellan dels finansiella, budgetmässiga och ekonomiska åtgärder, dels åtgärder som rör sociala frågor, utbildning, miljö, jämlikhet och jämställdhet. |
| --- | --- |

B.

Det är viktigt att man behåller en samstämmig strategi för olika EU-initiativ både för tillväxt och sysselsättning och för miljön och klimatskyddet. Flaggskeppsinitiativen i Europa 2020-strategin spelar en central roll för att samordningen på lokal och regional nivå ska kunna förbättras när det gäller genomförandet av sammanhållningspolitiken. Det finns ingen särskild mekanism inbyggd i bestämmelserna för programplanering eller rapportering som riktar in sig specifikt på flaggskeppsinitiativ när det gäller de europeiska struktur- och investeringsfondernas bidrag till genomförandet av dem. Vid översynen av Europa 2020-strategin måste även genomförandet av flaggskeppsinitiativen tas upp och en balans eftersträvas mellan dels finansiella, budgetmässiga och ekonomiska åtgärder, dels åtgärder som rör sociala frågor, utbildning, miljö, jämlikhet och jämställdhet.

| C. | Det finns ett växande behov av ett stärkt delat ansvar för strategin på de olika förvaltningsnivåerna och mellan de olika aktörer som är involverade samt av delat ansvar, med tillhörande rättigheter och skyldigheter, på alla genomförandenivåer. Flernivåstyrning och partnerskap bör stärkas, eftersom dessa principer har potential att kunna hantera bristen på administrativ kapacitet. |
| --- | --- |

C.

Det finns ett växande behov av ett stärkt delat ansvar för strategin på de olika förvaltningsnivåerna och mellan de olika aktörer som är involverade samt av delat ansvar, med tillhörande rättigheter och skyldigheter, på alla genomförandenivåer. Flernivåstyrning och partnerskap bör stärkas, eftersom dessa principer har potential att kunna hantera bristen på administrativ kapacitet.

| D. | De sammanhållningspolitiska målen har utan tvekan utvecklats med tiden för att stödja investeringar i EU:s viktigaste prioriteringar, vilket visar att de är anpassningsbara och effektiva. Samtidigt är minskade skillnader i utvecklingsnivåer mellan de olika regionerna fortfarande ett centralt mål för sammanhållningspolitiken för att stärka regionernas potential och främja hållbar utveckling. Europeiska fonden för strategiska investeringar tillför nya inslag i EU:s övergripande strategi som syftar till att skapa innovativ och hållbar tillväxt för alla och kvalificerade arbeten. |
| --- | --- |

D.

De sammanhållningspolitiska målen har utan tvekan utvecklats med tiden för att stödja investeringar i EU:s viktigaste prioriteringar, vilket visar att de är anpassningsbara och effektiva. Samtidigt är minskade skillnader i utvecklingsnivåer mellan de olika regionerna fortfarande ett centralt mål för sammanhållningspolitiken för att stärka regionernas potential och främja hållbar utveckling. Europeiska fonden för strategiska investeringar tillför nya inslag i EU:s övergripande strategi som syftar till att skapa innovativ och hållbar tillväxt för alla och kvalificerade arbeten.

| E. | Vid översynen av Europa 2020-strategin bör man ta hänsyn till de allvarliga och ojämna konsekvenser som den ekonomiska och finansiella krisen har fått för medlemsstaterna och regionerna; översynen bör vara klok och balanserad så att samstämmighet och effektivitet kan garanteras. Man kan emellertid även överväga andra åtgärder, till exempel åtgärder som rör infrastruktur, den inre marknaden och administrativ kapacitet. De olika territoriella särdragen måste beaktas och särskild uppmärksamhet riktas på de regioner i EU som nämns i artiklarna 174 och 349 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

E.

Vid översynen av Europa 2020-strategin bör man ta hänsyn till de allvarliga och ojämna konsekvenser som den ekonomiska och finansiella krisen har fått för medlemsstaterna och regionerna; översynen bör vara klok och balanserad så att samstämmighet och effektivitet kan garanteras. Man kan emellertid även överväga andra åtgärder, till exempel åtgärder som rör infrastruktur, den inre marknaden och administrativ kapacitet. De olika territoriella särdragen måste beaktas och särskild uppmärksamhet riktas på de regioner i EU som nämns i artiklarna 174 och 349 i EUF-fördraget.

| F. | Halvtidsöversynen av Europa 2020-strategin utgör, trots förseningen under 2015, framför allt en möjlighet att bedöma (och erkänna) sammanhållningspolitikens bidrag till uppnåendet av strategins mål och förbättra det befintliga samspelet och kopplingarna mellan olika politikområden inom EU samt med EU:s budget, så att de kan fungera som en effektiv drivkraft för genomförandet av strategin. Denna fas är ytterst viktig för utformningen av den framtida sammanhållningspolitiken som en EU-omfattande investeringspolitik, samtidigt som man prioriterar minskningen av utvecklingsskillnaderna och åter stimulerar konvergensprocessen. |
| --- | --- |

F.

Halvtidsöversynen av Europa 2020-strategin utgör, trots förseningen under 2015, framför allt en möjlighet att bedöma (och erkänna) sammanhållningspolitikens bidrag till uppnåendet av strategins mål och förbättra det befintliga samspelet och kopplingarna mellan olika politikområden inom EU samt med EU:s budget, så att de kan fungera som en effektiv drivkraft för genomförandet av strategin. Denna fas är ytterst viktig för utformningen av den framtida sammanhållningspolitiken som en EU-omfattande investeringspolitik, samtidigt som man prioriterar minskningen av utvecklingsskillnaderna och åter stimulerar konvergensprocessen.

Europa 2020-strategin och dess samverkan med sammanhållningspolitiken

| 1. | Europaparlamentet påminner om att Europa 2020-strategin är en övergripande, långsiktig strategi för tillväxt och sysselsättning i Europeiska unionen, som grundar sig på fem långtgående mål: sysselsättning, innovation, klimatförändringar och hållbar energi, utbildning samt bekämpning av fattigdom och social utestängning. Parlamentet noterar att målen åtföljs av sju flaggskeppsinitiativ samt att man inte i samma utsträckning har tagit itu med alla de utmaningar som konstaterades 2010 och att framstegen på EU-nivå för att klara av vissa av dem, till exempel att bekämpa arbetslösheten, fortfarande är begränsade. Parlamentet betonar att EU bör inrikta sig på hållbar tillväxt och utveckling samt på arbetstillfällen med anständiga arbetsvillkor för att erhålla långsiktiga vinster från sina investeringar. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet påminner om att Europa 2020-strategin är en övergripande, långsiktig strategi för tillväxt och sysselsättning i Europeiska unionen, som grundar sig på fem långtgående mål: sysselsättning, innovation, klimatförändringar och hållbar energi, utbildning samt bekämpning av fattigdom och social utestängning. Parlamentet noterar att målen åtföljs av sju flaggskeppsinitiativ samt att man inte i samma utsträckning har tagit itu med alla de utmaningar som konstaterades 2010 och att framstegen på EU-nivå för att klara av vissa av dem, till exempel att bekämpa arbetslösheten, fortfarande är begränsade. Parlamentet betonar att EU bör inrikta sig på hållbar tillväxt och utveckling samt på arbetstillfällen med anständiga arbetsvillkor för att erhålla långsiktiga vinster från sina investeringar.

| 2. | Europaparlamentet betonar att ökad jämställdhet även skulle kunna bidra till ökad ekonomisk tillväxt, hållbar utveckling och social sammanhållning. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att ökad jämställdhet även skulle kunna bidra till ökad ekonomisk tillväxt, hållbar utveckling och social sammanhållning.

| 3. | Europaparlamentet påpekar att EU:s ram för ekonomisk styrning och dess genomförandemekanism – den europeiska planeringsterminen – infördes för att garantera samordning av medlemsstaternas budgetpolitik, strukturreformer och en bättre anpassning av den nationella budgetpolitiken för tillväxt och sysselsättning på EU-nivå och nationell nivå för att stödja genomförandet av strategin. Parlamentet framhåller att det krävs ytterligare samordning och synkronisering. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påpekar att EU:s ram för ekonomisk styrning och dess genomförandemekanism – den europeiska planeringsterminen – infördes för att garantera samordning av medlemsstaternas budgetpolitik, strukturreformer och en bättre anpassning av den nationella budgetpolitiken för tillväxt och sysselsättning på EU-nivå och nationell nivå för att stödja genomförandet av strategin. Parlamentet framhåller att det krävs ytterligare samordning och synkronisering.

| 4. | Europaparlamentet betonar att sammanhållningspolitiken för 2007–2013, som överensstämmer med föregångaren Lissabonstrategin och har liknande huvudmål, redan var i genomförandefasen när Europa 2020-strategin inleddes, och att en omprogrammering i enlighet med de nya strategimålen därför skulle ha blivit både svår och kontraproduktiv. Parlamentet understryker dock att sammanhållningspolitiken, under den globala ekonomiska krisen, för många medlemsstater inte bara har varit den enda källan till investeringar utan på ett betydande sätt även har gett stöd åt och bidragit till ländernas politik för genomförandet av strategin genom s.k. öronmärkning för Lissabon, vilket framgår av den sjätte sammanhållningsrapporten och flera andra meddelanden och studier av kommissionen. Parlamentet påminner om att Lissabonstrategin med tiden förlorade medlemsstaternas, regionernas och städernas engagemang och att styrningen av Europa 2020-strategin framför allt överensstämmer med sammanhållningspolitikens principer och instrument, vilket kan garantera ett åtagande som innebär ett delat ansvar för genomförandet av strategin. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att sammanhållningspolitiken för 2007–2013, som överensstämmer med föregångaren Lissabonstrategin och har liknande huvudmål, redan var i genomförandefasen när Europa 2020-strategin inleddes, och att en omprogrammering i enlighet med de nya strategimålen därför skulle ha blivit både svår och kontraproduktiv. Parlamentet understryker dock att sammanhållningspolitiken, under den globala ekonomiska krisen, för många medlemsstater inte bara har varit den enda källan till investeringar utan på ett betydande sätt även har gett stöd åt och bidragit till ländernas politik för genomförandet av strategin genom s.k. öronmärkning för Lissabon, vilket framgår av den sjätte sammanhållningsrapporten och flera andra meddelanden och studier av kommissionen. Parlamentet påminner om att Lissabonstrategin med tiden förlorade medlemsstaternas, regionernas och städernas engagemang och att styrningen av Europa 2020-strategin framför allt överensstämmer med sammanhållningspolitikens principer och instrument, vilket kan garantera ett åtagande som innebär ett delat ansvar för genomförandet av strategin.

| 5. | I samband med efterhandsutvärderingarna av programperioden 2007–2013 uppmanar Europaparlamentet kommissionen att lämna uppgifter om såväl resultat och resultatorientering som sammanhållningspolitikens konkreta bidrag till Europa 2020-målen. Parlamentet understryker att man måste förstå verkligheten bakom och begränsningarna i de tillgängliga uppgifterna om sammanhållningspolitikens bidrag till uppnåendet av strategins övergripande mål samt beakta de omvälvningar som EU:s ekonomier har upplevt, särskilt i de länder som drabbats hårt under krisen. Parlamentet anser att dessa slutsatser skulle kunna vara till hjälp vid genomförandet av strategin. |
| --- | --- |

5.

I samband med efterhandsutvärderingarna av programperioden 2007–2013 uppmanar Europaparlamentet kommissionen att lämna uppgifter om såväl resultat och resultatorientering som sammanhållningspolitikens konkreta bidrag till Europa 2020-målen. Parlamentet understryker att man måste förstå verkligheten bakom och begränsningarna i de tillgängliga uppgifterna om sammanhållningspolitikens bidrag till uppnåendet av strategins övergripande mål samt beakta de omvälvningar som EU:s ekonomier har upplevt, särskilt i de länder som drabbats hårt under krisen. Parlamentet anser att dessa slutsatser skulle kunna vara till hjälp vid genomförandet av strategin.

| 6. | Europaparlamentet betonar att sammanhållningspolitiken – som omfattar alla regioner – är EU:s viktigaste instrument för investeringar i realekonomin och fungerar som ett uttryck för europeisk solidaritet genom att skapa ökad tillväxt och välstånd och minska de ekonomiska, sociala och territoriella skillnaderna. Parlamentet påpekar att sammanhållningspolitiken är helt i överensstämmelse med Europa 2020-målen och utgör den investeringsram som behövs, utan att vara enbart ett verktyg för dess genomförande. Parlamentet betonar i detta sammanhang att de europeiska struktur- och investeringsfonderna, enligt den nya strukturen med fokus på olika tematiska områden, är inriktade på 11 tematiska mål som kommer direkt från Europa 2020-målen, och att de förhandsvillkor som är kopplade direkt till dessa tematiska mål har fastställts för att garantera att investeringar sker på ett sådant sätt att de blir så effektiva som möjligt. Parlamentet framhåller sitt helhjärtade stöd för denna nya strategi, som kommer att bidra till att göra utgifterna mer effektiva. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar att sammanhållningspolitiken – som omfattar alla regioner – är EU:s viktigaste instrument för investeringar i realekonomin och fungerar som ett uttryck för europeisk solidaritet genom att skapa ökad tillväxt och välstånd och minska de ekonomiska, sociala och territoriella skillnaderna. Parlamentet påpekar att sammanhållningspolitiken är helt i överensstämmelse med Europa 2020-målen och utgör den investeringsram som behövs, utan att vara enbart ett verktyg för dess genomförande. Parlamentet betonar i detta sammanhang att de europeiska struktur- och investeringsfonderna, enligt den nya strukturen med fokus på olika tematiska områden, är inriktade på 11 tematiska mål som kommer direkt från Europa 2020-målen, och att de förhandsvillkor som är kopplade direkt till dessa tematiska mål har fastställts för att garantera att investeringar sker på ett sådant sätt att de blir så effektiva som möjligt. Parlamentet framhåller sitt helhjärtade stöd för denna nya strategi, som kommer att bidra till att göra utgifterna mer effektiva.

| 7. | Europaparlamentet understryker att sammanhållningspolitiken utvecklar synergier med andra politikområden inom EU såsom en digital inre marknad, energiunion, en gemensam kapitalmarknad och socialpolitik samt att den, genom alla sina instrument och mål, däribland makroregionala strategier, en agenda för städer, en territoriell agenda, investeringar i små och medelstora företag, smart tillväxt och strategier för smart specialisering. bidrar avsevärt till att stärka den inre marknaden och till uppnåendet av målen för Europa 2020-strategin. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang nationella och regionala myndigheter i hela Europa att utforma strategier för smart specialisering och utnyttja synergier mellan olika EU-instrument och nationella och regionala instrument, både offentliga och privata sådana. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker att sammanhållningspolitiken utvecklar synergier med andra politikområden inom EU såsom en digital inre marknad, energiunion, en gemensam kapitalmarknad och socialpolitik samt att den, genom alla sina instrument och mål, däribland makroregionala strategier, en agenda för städer, en territoriell agenda, investeringar i små och medelstora företag, smart tillväxt och strategier för smart specialisering. bidrar avsevärt till att stärka den inre marknaden och till uppnåendet av målen för Europa 2020-strategin. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang nationella och regionala myndigheter i hela Europa att utforma strategier för smart specialisering och utnyttja synergier mellan olika EU-instrument och nationella och regionala instrument, både offentliga och privata sådana.

| 8. | Europaparlamentet påpekar att det finns ett samband med en bredare ekonomisk styrningsprocess genom åtgärder som kopplar de europeiska struktur- och investeringsfondernas effektivitet till sund ekonomisk styrning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att agera med fullt ansvarstagande för att i största möjliga utsträckning undvika användning av dem och förebygga negativa effekter på genomförandet av de europeiska struktur- och investeringsfonderna och på uppnåendet av målen för sammanhållningspolitiken. Parlamentet framhäver även att stöd bör ges till medlemsstater som har tillfälliga budgetproblem. Parlamentet välkomnar de flexibla mekanismer som finns inom ramen för stabilitets- och tillväxtpaktens befintliga bestämmelser (COM(2015)0012), och som syftar till att stärka kopplingen mellan investeringar, strukturreformer och användningen av resurser för att främja hållbar tillväxt på lång sikt och underlätta uppnåendet av Europa 2020-målen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påpekar att det finns ett samband med en bredare ekonomisk styrningsprocess genom åtgärder som kopplar de europeiska struktur- och investeringsfondernas effektivitet till sund ekonomisk styrning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att agera med fullt ansvarstagande för att i största möjliga utsträckning undvika användning av dem och förebygga negativa effekter på genomförandet av de europeiska struktur- och investeringsfonderna och på uppnåendet av målen för sammanhållningspolitiken. Parlamentet framhäver även att stöd bör ges till medlemsstater som har tillfälliga budgetproblem. Parlamentet välkomnar de flexibla mekanismer som finns inom ramen för stabilitets- och tillväxtpaktens befintliga bestämmelser (COM(2015)0012), och som syftar till att stärka kopplingen mellan investeringar, strukturreformer och användningen av resurser för att främja hållbar tillväxt på lång sikt och underlätta uppnåendet av Europa 2020-målen.

| 9. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över förseningarna i genomförandet av sammanhållningspolitiken under innevarande programperiod. Parlamentet påpekar att även om man nu har enats om en stor majoritet av de operativa programmen, så befinner sig själva genomförandet fortfarande i ett mycket tidigt skede. Parlamentet betonar emellertid att man kan bedöma i vilken utsträckning resurserna inriktas på prioriteringar som bidrar till hållbar tillväxt och sysselsättning. Efter att ha tagit del av kommissionens första utvärdering noterar parlamentet i detta sammanhang att de belopp som avsatts för forskning och innovation (FoI), stöd till små och medelstora företag, IKT, en koldioxidsnål ekonomi, sysselsättning, social delaktighet, utbildning och kapacitetsuppbyggnad har ökats betydligt jämfört med föregående programperioder, samtidigt som stödet till transport- och miljöinfrastruktur har minskats. Parlamentet uppmärksammar det faktum att det fortfarande kan saknas uppgifter om genomförandet av de europeiska struktur- och investeringsfonderna (2014–2020) vid tiden för halvtidsöversynen av Europa 2020-strategin, och att det därför vid den tidpunkten kanske fortfarande inte är möjligt att göra en konkret utvärdering av dessa fonders bidrag till uppnåendet av strategins mål. Parlamentet uppskattar att medlemsstaterna har vidtagit åtgärder exempelvis för att säkerställa att 20 % av deras resurser läggs på klimatåtgärder. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över förseningarna i genomförandet av sammanhållningspolitiken under innevarande programperiod. Parlamentet påpekar att även om man nu har enats om en stor majoritet av de operativa programmen, så befinner sig själva genomförandet fortfarande i ett mycket tidigt skede. Parlamentet betonar emellertid att man kan bedöma i vilken utsträckning resurserna inriktas på prioriteringar som bidrar till hållbar tillväxt och sysselsättning. Efter att ha tagit del av kommissionens första utvärdering noterar parlamentet i detta sammanhang att de belopp som avsatts för forskning och innovation (FoI), stöd till små och medelstora företag, IKT, en koldioxidsnål ekonomi, sysselsättning, social delaktighet, utbildning och kapacitetsuppbyggnad har ökats betydligt jämfört med föregående programperioder, samtidigt som stödet till transport- och miljöinfrastruktur har minskats. Parlamentet uppmärksammar det faktum att det fortfarande kan saknas uppgifter om genomförandet av de europeiska struktur- och investeringsfonderna (2014–2020) vid tiden för halvtidsöversynen av Europa 2020-strategin, och att det därför vid den tidpunkten kanske fortfarande inte är möjligt att göra en konkret utvärdering av dessa fonders bidrag till uppnåendet av strategins mål. Parlamentet uppskattar att medlemsstaterna har vidtagit åtgärder exempelvis för att säkerställa att 20 % av deras resurser läggs på klimatåtgärder.

| 10. | Europaparlamentet erkänner att inrättandet av en resultatram, införandet av förhandsvillkor samt kopplingar till landsspecifika rekommendationer i programplaneringen för sammanhållningspolitiken 2014–2020 skulle kunna ge ett bättre investeringsklimat för att maximera sammanhållningspolitikens bidrag till uppnåendet av målen för Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet erkänner att inrättandet av en resultatram, införandet av förhandsvillkor samt kopplingar till landsspecifika rekommendationer i programplaneringen för sammanhållningspolitiken 2014–2020 skulle kunna ge ett bättre investeringsklimat för att maximera sammanhållningspolitikens bidrag till uppnåendet av målen för Europa 2020-strategin.

Det fortsatta arbetet med resultaten av översynen och tillhörande utmaningar

| 11. | Europaparlamentet påminner om att kommissionen inledde förfarandet med en översyn av strategin 2014 genom att offentliggöra meddelandet En genomgång av strategin Europa 2020 för smart, hållbar tillväxt för alla, och beklagar att sammanhållningspolitiken och tillhörande instrument inte behandlades tillräckligt i det meddelandet. Parlamentet uppskattar att förfarandet fortsatte med ett offentligt samråd som genomfördes mellan maj och oktober 2014 i syfte att samla in synpunkter på översynsförfarandet, och välkomnar den bekräftelse som framkom på att strategin är relevant och att dess mål och prioriteringar är meningsfulla. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påminner om att kommissionen inledde förfarandet med en översyn av strategin 2014 genom att offentliggöra meddelandet En genomgång av strategin Europa 2020 för smart, hållbar tillväxt för alla, och beklagar att sammanhållningspolitiken och tillhörande instrument inte behandlades tillräckligt i det meddelandet. Parlamentet uppskattar att förfarandet fortsatte med ett offentligt samråd som genomfördes mellan maj och oktober 2014 i syfte att samla in synpunkter på översynsförfarandet, och välkomnar den bekräftelse som framkom på att strategin är relevant och att dess mål och prioriteringar är meningsfulla.

| 12. | Europaparlamentet noterar att flaggskeppsinitiativen anses tjäna sitt syfte, men betonar samtidigt att de inte kan sägas vara särskilt synliga. Parlamentet beklagar att den ekonomiska och finansiella krisen har ökat skillnaderna inom EU och att framstegen mot flera av strategins huvudmål inte varit tillräckliga, särskilt när det gäller sysselsättning, forskning och utveckling samt fattigdom och social utestängning. Parlamentet välkomnar slutsatsen att man behöver stärka egenansvaret och delaktigheten på gräsrotsnivå genom att förstärka de vertikala och horisontella partnerskapen för att förbättra genomförandet av strategin. Parlamentet betonar att strategin bör uppmuntra övergången från ett process- och utfallsorienterat synsätt till ett faktiskt resultatorienterat synsätt, för att säkerställa att strategin blir så effektiv och ändamålsenlig som möjligt för de politikområden inom EU som är kopplade till detta. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet noterar att flaggskeppsinitiativen anses tjäna sitt syfte, men betonar samtidigt att de inte kan sägas vara särskilt synliga. Parlamentet beklagar att den ekonomiska och finansiella krisen har ökat skillnaderna inom EU och att framstegen mot flera av strategins huvudmål inte varit tillräckliga, särskilt när det gäller sysselsättning, forskning och utveckling samt fattigdom och social utestängning. Parlamentet välkomnar slutsatsen att man behöver stärka egenansvaret och delaktigheten på gräsrotsnivå genom att förstärka de vertikala och horisontella partnerskapen för att förbättra genomförandet av strategin. Parlamentet betonar att strategin bör uppmuntra övergången från ett process- och utfallsorienterat synsätt till ett faktiskt resultatorienterat synsätt, för att säkerställa att strategin blir så effektiv och ändamålsenlig som möjligt för de politikområden inom EU som är kopplade till detta.

| 13. | Europaparlamentet ser positivt på Eurostats regelbundna offentliggörande av framstegsindikatorer när det gäller genomförandet av Europa 2020-strategin. Parlamentet efterlyser emellertid mer detaljerade och tillförlitliga uppgifter på det regionala planet i fråga om uppgifterna på Nuts II- och Nuts III-nivå, vilket kommer att bli allt viktigare till följd av oförutsedda ekonomiska och sociala problem som drabbar olika EU-regioner oberoende av deras utvecklingsnivå. Parlamentet påpekar dessutom att sammanhållningspolitiken har tre dimensioner – den ekonomiska, den sociala och den territoriella – och anser därför att man inte bör mäta med enbart ekonomiska indikatorer. I detta sammanhang uppmanar parlamentet kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta diskussionen och samarbeta mer effektivt när det gäller utvecklingen av mer omfattande indikatorer som komplement till BNP för att de är mer relevanta i utvärderingen av de framsteg som gjorts mot uppnåendet av de prioriterade målen i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet ser positivt på Eurostats regelbundna offentliggörande av framstegsindikatorer när det gäller genomförandet av Europa 2020-strategin. Parlamentet efterlyser emellertid mer detaljerade och tillförlitliga uppgifter på det regionala planet i fråga om uppgifterna på Nuts II- och Nuts III-nivå, vilket kommer att bli allt viktigare till följd av oförutsedda ekonomiska och sociala problem som drabbar olika EU-regioner oberoende av deras utvecklingsnivå. Parlamentet påpekar dessutom att sammanhållningspolitiken har tre dimensioner – den ekonomiska, den sociala och den territoriella – och anser därför att man inte bör mäta med enbart ekonomiska indikatorer. I detta sammanhang uppmanar parlamentet kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta diskussionen och samarbeta mer effektivt när det gäller utvecklingen av mer omfattande indikatorer som komplement till BNP för att de är mer relevanta i utvärderingen av de framsteg som gjorts mot uppnåendet av de prioriterade målen i Europa 2020-strategin.

| 14. | Europaparlamentet noterar att kommissionens förslag om översynen av Europa 2020-strategin måste offentliggöras före utgången av 2015 och beklagar att det sker så sent, med tanke på att detta enligt de ursprungliga planerna skulle ha skett i början av 2015. Parlamentet betonar att detta återigen kommer att ske vid en ganska ”olämplig tidpunkt” under sammanhållningsperioden, eftersom genomförandeprocessen redan pågår. Parlamentet betonar dessutom att en tidig omprogrammering skulle vara fullständigt kontraproduktiv för den långsiktiga strategiska planeringen av sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet noterar att kommissionens förslag om översynen av Europa 2020-strategin måste offentliggöras före utgången av 2015 och beklagar att det sker så sent, med tanke på att detta enligt de ursprungliga planerna skulle ha skett i början av 2015. Parlamentet betonar att detta återigen kommer att ske vid en ganska ”olämplig tidpunkt” under sammanhållningsperioden, eftersom genomförandeprocessen redan pågår. Parlamentet betonar dessutom att en tidig omprogrammering skulle vara fullständigt kontraproduktiv för den långsiktiga strategiska planeringen av sammanhållningspolitiken.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av en arbetsgrupp för bättre användning av EU-medel. Parlamentet välkomnar också inrättandet av stödtjänsten för strukturreformer, som officiellt började arbeta den 1 juli 2015 och ska ge tekniskt stöd till medlemsstaterna så att de kan genomföra strukturreformerna och de landsspecifika rekommendationerna på ett effektivare sätt. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av en arbetsgrupp för bättre användning av EU-medel. Parlamentet välkomnar också inrättandet av stödtjänsten för strukturreformer, som officiellt började arbeta den 1 juli 2015 och ska ge tekniskt stöd till medlemsstaterna så att de kan genomföra strukturreformerna och de landsspecifika rekommendationerna på ett effektivare sätt.

| 16. | Europaparlamentet inser samtidigt att det finns ett behov av att diskutera utvecklingen av de ekonomiska prognoserna, användningen av nya instrument, de framsteg som gjorts mot strategins mål och de operativa anpassningar som behövs därefter. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet inser samtidigt att det finns ett behov av att diskutera utvecklingen av de ekonomiska prognoserna, användningen av nya instrument, de framsteg som gjorts mot strategins mål och de operativa anpassningar som behövs därefter.

| 17. | Europaparlamentet anser därför att omfattningen av halvtidsöversynen av Europa 2020-strategin bör vara smart och balanserad och i första hand inriktas på att bättre sammankoppla strategins fem mål och dess flaggskeppsinitiativ samt på att fastställa metoder för hur de skulle kunna föras framåt bättre och utvärderas utan att det skapas ytterligare nivåer av komplexitet och orimliga administrativa bördor. Parlamentet betonar att hänsyn måste tas till de starka och svaga sidorna i EU:s ekonomi, de växande klyftorna (till exempel i fråga om välstånd), hög arbetslöshet och höga offentliga skulder. Parlamentet understryker att man parallellt med den fokus som riktas på makroekonomiska kriterier i den finanspolitiska och ekonomiska styrningen måste arbeta för att uppnå huvudmålen i Europa 2020-strategin. Parlamentet anser att man även bör uppmärksamma ökad samhällelig och miljömässig hållbarhet, större social delaktighet och jämställdhet. Parlamentet understryker hur viktigt det är att kommissionens tjänsteavdelningar fortsätter att ge stöd åt medlemsstaternas myndigheter för att förbättra deras administrativa förmåga. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser därför att omfattningen av halvtidsöversynen av Europa 2020-strategin bör vara smart och balanserad och i första hand inriktas på att bättre sammankoppla strategins fem mål och dess flaggskeppsinitiativ samt på att fastställa metoder för hur de skulle kunna föras framåt bättre och utvärderas utan att det skapas ytterligare nivåer av komplexitet och orimliga administrativa bördor. Parlamentet betonar att hänsyn måste tas till de starka och svaga sidorna i EU:s ekonomi, de växande klyftorna (till exempel i fråga om välstånd), hög arbetslöshet och höga offentliga skulder. Parlamentet understryker att man parallellt med den fokus som riktas på makroekonomiska kriterier i den finanspolitiska och ekonomiska styrningen måste arbeta för att uppnå huvudmålen i Europa 2020-strategin. Parlamentet anser att man även bör uppmärksamma ökad samhällelig och miljömässig hållbarhet, större social delaktighet och jämställdhet. Parlamentet understryker hur viktigt det är att kommissionens tjänsteavdelningar fortsätter att ge stöd åt medlemsstaternas myndigheter för att förbättra deras administrativa förmåga.

| 18. | Europaparlamentet efterlyser återigen en förstärkning av strategins dimensioner i fråga om ansvar, egenansvar, transparens och deltagande genom att lokala och regionala myndigheter och alla relevanta civilsamhälleliga aktörer och berörda parter görs delaktiga från fastställandet och utarbetandet av målen till genomförandet, övervakningen och utvärderingen av strategin. Parlamentet framhåller att det är ytterst viktigt att stärka styrningsstrukturen och grunda den på flernivåstyrning, incitamentstrukturer, en effektiv, blandad uppifrån och ned- samt nedifrån och upp-strategi samt på sammanhållningspolitikens partnerskapsmodell och offentlig-privata partnerskap i allmänhet för samråd och samspel mellan alla berörda parter, så att de långsiktiga målen verkligen kan uppnås. Parlamentet påminner om att de regionala och lokala myndigheterna, i enlighet med medlemsstaternas institutionella och rättsliga ramar, även ansvarar för offentliga investeringar och därför bör ges erkännande som viktiga aktörer i genomförandet av strategin. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet efterlyser återigen en förstärkning av strategins dimensioner i fråga om ansvar, egenansvar, transparens och deltagande genom att lokala och regionala myndigheter och alla relevanta civilsamhälleliga aktörer och berörda parter görs delaktiga från fastställandet och utarbetandet av målen till genomförandet, övervakningen och utvärderingen av strategin. Parlamentet framhåller att det är ytterst viktigt att stärka styrningsstrukturen och grunda den på flernivåstyrning, incitamentstrukturer, en effektiv, blandad uppifrån och ned- samt nedifrån och upp-strategi samt på sammanhållningspolitikens partnerskapsmodell och offentlig-privata partnerskap i allmänhet för samråd och samspel mellan alla berörda parter, så att de långsiktiga målen verkligen kan uppnås. Parlamentet påminner om att de regionala och lokala myndigheterna, i enlighet med medlemsstaternas institutionella och rättsliga ramar, även ansvarar för offentliga investeringar och därför bör ges erkännande som viktiga aktörer i genomförandet av strategin.

| 19. | Europaparlamentet föreslår vidare att åtagandet från de lokala och regionala myndigheterna och andra berörda parter i projektet med Europa 2020-strategin ska förnyas i form av en pakt mellan dessa parter, medlemsstaterna och kommissionen för att säkerställa egenansvar och deltagande, samt anser att en uppförandekod bör antas liknande den om partnerskap som införts genom sammanhållningspolitiken 2014–2020. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet föreslår vidare att åtagandet från de lokala och regionala myndigheterna och andra berörda parter i projektet med Europa 2020-strategin ska förnyas i form av en pakt mellan dessa parter, medlemsstaterna och kommissionen för att säkerställa egenansvar och deltagande, samt anser att en uppförandekod bör antas liknande den om partnerskap som införts genom sammanhållningspolitiken 2014–2020.

| 20. | Europaparlamentet betonar att det behövs en verkligt territoriell inriktning i Europa 2020-strategin i syfte att anpassa offentliga insatser och investeringar till olika territoriella särdrag och särskilda behov. Parlamentet anser att det är ytterst viktigt att överbrygga gapet mellan Europa 2020-strategins övergripande mål och de territoriella målen i EU:s territoriella agenda 2020. Parlamentet anser dessutom att det bör vara möjligt att på frivillig basis skräddarsy regionala Europa 2020-mål och att detta bör diskuteras på regional nivå utan att man påför någon ytterligare administrativ börda på plats. Parlamentet understryker att sådana frivilliga skräddarsydda mål på regional nivå bör vara förenliga med strategins övergripande mål och ingå i de på förhand fastställda målen. Parlamentet påminner i detta sammanhang om vikten av lokalt ledda utvecklingsstrategier. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar att det behövs en verkligt territoriell inriktning i Europa 2020-strategin i syfte att anpassa offentliga insatser och investeringar till olika territoriella särdrag och särskilda behov. Parlamentet anser att det är ytterst viktigt att överbrygga gapet mellan Europa 2020-strategins övergripande mål och de territoriella målen i EU:s territoriella agenda 2020. Parlamentet anser dessutom att det bör vara möjligt att på frivillig basis skräddarsy regionala Europa 2020-mål och att detta bör diskuteras på regional nivå utan att man påför någon ytterligare administrativ börda på plats. Parlamentet understryker att sådana frivilliga skräddarsydda mål på regional nivå bör vara förenliga med strategins övergripande mål och ingå i de på förhand fastställda målen. Parlamentet påminner i detta sammanhang om vikten av lokalt ledda utvecklingsstrategier.

| 21. | Europaparlamentet erkänner den betydelsefulla roll som städer och stadsområden har som drivkrafter för tillväxten och sysselsättningen och anser att det i översynen av Europa 2020-strategin även krävs en bredare helhetssyn på den framtida utvecklingen av städerna som enheter som spelar en aktiv roll för att Europa 2020-målen ska kunna uppnås. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att beakta Rigaförklaringen i fråga om agendan för städer, med tanke på att stadsområden – såväl små som medelstora och stora – har varit av avgörande betydelse. Parlamentet understryker särskilt att det behövs en strategi som tar hänsyn till de särskilda behoven i små och medelstora stadsområden, och som bygger på ett tillvägagångssätt som skapar synergier med den digitala agendan och Fonden för ett sammanlänkat Europa. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet erkänner den betydelsefulla roll som städer och stadsområden har som drivkrafter för tillväxten och sysselsättningen och anser att det i översynen av Europa 2020-strategin även krävs en bredare helhetssyn på den framtida utvecklingen av städerna som enheter som spelar en aktiv roll för att Europa 2020-målen ska kunna uppnås. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att beakta Rigaförklaringen i fråga om agendan för städer, med tanke på att stadsområden – såväl små som medelstora och stora – har varit av avgörande betydelse. Parlamentet understryker särskilt att det behövs en strategi som tar hänsyn till de särskilda behoven i små och medelstora stadsområden, och som bygger på ett tillvägagångssätt som skapar synergier med den digitala agendan och Fonden för ett sammanlänkat Europa.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge information om de territoriella aspekternas roll som faktorer för ekonomisk tillväxt, skapande av arbetstillfällen och hållbar tillväxt och anser att man vid översynen av Europa 2020-strategin måste diskutera de territoriella effekterna och ge vägledning för hur de bör hanteras. Parlamentet betonar på nytt vikten av samråd med de lokala och regionala myndigheterna i detta sammanhang, eftersom de spelar en avgörande roll i genomförandet av strategier för territoriell utveckling. Parlamentet understryker även den roll som makroregionala strategier och europeiskt territoriellt samarbete i allmänhet kan spela vid ett framgångsrikt genomförande av målen i Europa 2020-strategin, med tanke på att många utvecklingsprojekt omfattar gränsöverskridande områden, även över flera regioner och länder, och man kan utarbeta platsbaserade lösningar på långsiktiga utmaningar. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge information om de territoriella aspekternas roll som faktorer för ekonomisk tillväxt, skapande av arbetstillfällen och hållbar tillväxt och anser att man vid översynen av Europa 2020-strategin måste diskutera de territoriella effekterna och ge vägledning för hur de bör hanteras. Parlamentet betonar på nytt vikten av samråd med de lokala och regionala myndigheterna i detta sammanhang, eftersom de spelar en avgörande roll i genomförandet av strategier för territoriell utveckling. Parlamentet understryker även den roll som makroregionala strategier och europeiskt territoriellt samarbete i allmänhet kan spela vid ett framgångsrikt genomförande av målen i Europa 2020-strategin, med tanke på att många utvecklingsprojekt omfattar gränsöverskridande områden, även över flera regioner och länder, och man kan utarbeta platsbaserade lösningar på långsiktiga utmaningar.

| 23. | Europaparlamentet noterar vikten av EU:s nya investeringsinstrument, Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi), som kommer att mobilisera upp till 315 miljarder euro i investeringar i syfte att minska investeringsgapet i EU och maximera verkan av offentliga medel. Parlamentet betonar att Efsi bör komplettera och användas i tillägg till de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Parlamentet beklagar att Efsi inte har någon klar koppling till Europa 2020-strategin men anser att Efsi genom sina mål och urvalet av bärkraftiga, hållbara projekt bör bidra till genomförandet av strategin inom specifika områden. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet noterar vikten av EU:s nya investeringsinstrument, Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi), som kommer att mobilisera upp till 315 miljarder euro i investeringar i syfte att minska investeringsgapet i EU och maximera verkan av offentliga medel. Parlamentet betonar att Efsi bör komplettera och användas i tillägg till de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Parlamentet beklagar att Efsi inte har någon klar koppling till Europa 2020-strategin men anser att Efsi genom sina mål och urvalet av bärkraftiga, hållbara projekt bör bidra till genomförandet av strategin inom specifika områden.

| 24. | Europaparlamentet betonar vidare att fullständig samstämmighet och synergier mellan alla EU-instrument måste garanteras, genom att man betraktar strategin för smart specialisering som ett av de viktigaste investeringsinstrumenten, så att överlappningar eller inkonsekvens dem emellan eller mellan olika nivåer av genomförandet av de politiska åtgärderna kan undvikas. Parlamentet kräver därför att man vid översynen av Europa 2020-strategin bekräftar att detta är EU:s långsiktiga strategiska ram för tillväxt och sysselsättning och hanterar situationen med samordningen av politiska instrument, inbegripet Efsi, så att alla tillgängliga resurser utnyttjas effektivt och de förväntade resultaten kan uppnås när det gäller de övergripande strategiska målen. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar vidare att fullständig samstämmighet och synergier mellan alla EU-instrument måste garanteras, genom att man betraktar strategin för smart specialisering som ett av de viktigaste investeringsinstrumenten, så att överlappningar eller inkonsekvens dem emellan eller mellan olika nivåer av genomförandet av de politiska åtgärderna kan undvikas. Parlamentet kräver därför att man vid översynen av Europa 2020-strategin bekräftar att detta är EU:s långsiktiga strategiska ram för tillväxt och sysselsättning och hanterar situationen med samordningen av politiska instrument, inbegripet Efsi, så att alla tillgängliga resurser utnyttjas effektivt och de förväntade resultaten kan uppnås när det gäller de övergripande strategiska målen.

| 25. | I syfte att främja en harmonisk utveckling i hela EU och med tanke på sammanhållningspolitikens viktiga roll i genomförandet av målen i Europa 2020-strategin uppmanar Europaparlamentet kommissionen att vid översynen av strategins mål beakta särdragen och de särskilda begränsningarna i vissa områden, till exempel landsbygdsområden, områden som påverkas av strukturomvandlingar, regioner med allvarliga och permanenta, naturbetingade eller demografiska nackdelar, öar, gräns- och bergsområden samt EU:s yttersta randområden, i enlighet med artiklarna 174 och 349 i EUF-fördraget. Parlamentet framhäver i detta sammanhang de yttersta randområdenas potential inom områden såsom bioteknik, förnybar energi och biologisk mångfald. |
| --- | --- |

25.

I syfte att främja en harmonisk utveckling i hela EU och med tanke på sammanhållningspolitikens viktiga roll i genomförandet av målen i Europa 2020-strategin uppmanar Europaparlamentet kommissionen att vid översynen av strategins mål beakta särdragen och de särskilda begränsningarna i vissa områden, till exempel landsbygdsområden, områden som påverkas av strukturomvandlingar, regioner med allvarliga och permanenta, naturbetingade eller demografiska nackdelar, öar, gräns- och bergsområden samt EU:s yttersta randområden, i enlighet med artiklarna 174 och 349 i EUF-fördraget. Parlamentet framhäver i detta sammanhang de yttersta randområdenas potential inom områden såsom bioteknik, förnybar energi och biologisk mångfald.

| 26. | Europaparlamentet betonar att resultaten har förbättrats när det gäller att öka kvantiteten och kvaliteten på samt effekten av investeringarna i forskning och innovation genom en samordnad användning av de sammanhållningspolitiska instrumenten och Horisont 2020 i samband med halvtidsöversynen av Europa 2020-strategin. I detta sammanhang uppmanar parlamentet kommissionen att förstärka all tänkbar samverkan och alla synergier mellan dessa två viktiga politiska ramar vid översynen av Europa 2020-strategins mål och att inrätta ett webbaserat system för spårning av fall med kombinerad finansiering från de europeiska struktur- och investeringsfonderna och Horisont 2020, Efsi och andra gemenskapsfinansierade program. Parlamentet välkomnar även planen att införa en spetskompetensstämpel (”seal of excellence”) för sökande som bedöms vara utmärkta men som inte kan erhålla finansiering från Horisont 2020, för att hjälpa dem att få tillgång till de europeiska struktur- och investeringsfonderna. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar att resultaten har förbättrats när det gäller att öka kvantiteten och kvaliteten på samt effekten av investeringarna i forskning och innovation genom en samordnad användning av de sammanhållningspolitiska instrumenten och Horisont 2020 i samband med halvtidsöversynen av Europa 2020-strategin. I detta sammanhang uppmanar parlamentet kommissionen att förstärka all tänkbar samverkan och alla synergier mellan dessa två viktiga politiska ramar vid översynen av Europa 2020-strategins mål och att inrätta ett webbaserat system för spårning av fall med kombinerad finansiering från de europeiska struktur- och investeringsfonderna och Horisont 2020, Efsi och andra gemenskapsfinansierade program. Parlamentet välkomnar även planen att införa en spetskompetensstämpel (”seal of excellence”) för sökande som bedöms vara utmärkta men som inte kan erhålla finansiering från Horisont 2020, för att hjälpa dem att få tillgång till de europeiska struktur- och investeringsfonderna.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en konsekvent fortlöpande utvärderingsprocess för att regelbundet utvärdera framstegen mot målen i Europa 2020-strategin och föreslå lämpliga åtgärder för att uppnå dem samt rekommendationer för sammanhållningspolitiken efter 2020. Parlamentet framhåller även sin roll i övervakandet av att Europa 2020-strategin och sammanhållningspolitiken genomförs på ett samordnat sätt, inte bara inom parlamentet utan även med alla berörda institutioner. Parlamentet begär i detta sammanhang att parlamentet blir delaktigt i god tid i alla relevanta diskussioner som rör utformningen av den politik som omfattas av strategin samt genomförandet och utvärderingen av den. Parlamentet påminner om vikten av att även engagera Regionkommittén, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, nationella och regionala parlament, lokala och regionala myndigheter samt andra berörda parter och intressenter i dessa diskussioner. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en konsekvent fortlöpande utvärderingsprocess för att regelbundet utvärdera framstegen mot målen i Europa 2020-strategin och föreslå lämpliga åtgärder för att uppnå dem samt rekommendationer för sammanhållningspolitiken efter 2020. Parlamentet framhåller även sin roll i övervakandet av att Europa 2020-strategin och sammanhållningspolitiken genomförs på ett samordnat sätt, inte bara inom parlamentet utan även med alla berörda institutioner. Parlamentet begär i detta sammanhang att parlamentet blir delaktigt i god tid i alla relevanta diskussioner som rör utformningen av den politik som omfattas av strategin samt genomförandet och utvärderingen av den. Parlamentet påminner om vikten av att även engagera Regionkommittén, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, nationella och regionala parlament, lokala och regionala myndigheter samt andra berörda parter och intressenter i dessa diskussioner.

Den framtida sammanhållningspolitiken på längre sikt

| 28. | Europaparlamentet anser att översynen av Europa 2020-strategin, som kommer att ske innan förslaget om halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen (FBR) för 2014–2020 läggs fram, kommer att utgöra grunden för den framtida utformningen av sammanhållningspolitiken efter 2020 samt även för andra FBR-instrument. Parlamentet betonar i detta sammanhang vikten av att effektivt behandla alla problem som har anförts ovan, samtidigt som kontinuiteten garanteras i det strategiska förfarandet. Parlamentet påminner även om mervärdet i en EU-omfattande sammanhållningspolitik som måste fortsätta att vara ett av EU:s viktigaste instrument för tillväxt, sysselsättningsskapande och klimatskydd – samtidigt som en balanserad och harmonisk utveckling garanteras i hela EU – och fungera som en katalysator för förändring och stimulera välstånd, även i mindre utvecklade områden. Parlamentet understryker i detta hänseende behovet av att säkerställa en hållbar nivå av medel för de europeiska struktur- och investeringsfonderna efter 2020. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att översynen av Europa 2020-strategin, som kommer att ske innan förslaget om halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen (FBR) för 2014–2020 läggs fram, kommer att utgöra grunden för den framtida utformningen av sammanhållningspolitiken efter 2020 samt även för andra FBR-instrument. Parlamentet betonar i detta sammanhang vikten av att effektivt behandla alla problem som har anförts ovan, samtidigt som kontinuiteten garanteras i det strategiska förfarandet. Parlamentet påminner även om mervärdet i en EU-omfattande sammanhållningspolitik som måste fortsätta att vara ett av EU:s viktigaste instrument för tillväxt, sysselsättningsskapande och klimatskydd – samtidigt som en balanserad och harmonisk utveckling garanteras i hela EU – och fungera som en katalysator för förändring och stimulera välstånd, även i mindre utvecklade områden. Parlamentet understryker i detta hänseende behovet av att säkerställa en hållbar nivå av medel för de europeiska struktur- och investeringsfonderna efter 2020.

| 29. | Europaparlamentet påpekar att både den framtida sammanhållningspolitiken och EU:s framtida långsiktiga strategi bör utarbetas innan kommissionens innevarande mandatperiod löper ut, med tanke på att det kommer att hållas val till Europaparlamentet 2019 och att detta medför stor tidspress för medlagstiftarna när det gäller förhandlingsschemat och för den nya kommissionen och medlemsstaterna när det gäller utarbetandet och antagandet av nya partnerskapsavtal och operativa program innan nästa fleråriga budgetram inleds. Parlamentet noterar samtidigt att förhandlingar även kommer att inledas om den framtida fleråriga budgetramen. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att beakta alla särskilda begränsningar som kraven på sammanlänkning och tidsmässig samordning innebär och att utarbeta ett enhetligt angreppssätt för EU:s framtida långsiktiga strategi för hållbar tillväxt och sysselsättning, EU-budgeten, särskilt sammanhållningspolitiken, och andra instrument i den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet påpekar att både den framtida sammanhållningspolitiken och EU:s framtida långsiktiga strategi bör utarbetas innan kommissionens innevarande mandatperiod löper ut, med tanke på att det kommer att hållas val till Europaparlamentet 2019 och att detta medför stor tidspress för medlagstiftarna när det gäller förhandlingsschemat och för den nya kommissionen och medlemsstaterna när det gäller utarbetandet och antagandet av nya partnerskapsavtal och operativa program innan nästa fleråriga budgetram inleds. Parlamentet noterar samtidigt att förhandlingar även kommer att inledas om den framtida fleråriga budgetramen. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att beakta alla särskilda begränsningar som kraven på sammanlänkning och tidsmässig samordning innebär och att utarbeta ett enhetligt angreppssätt för EU:s framtida långsiktiga strategi för hållbar tillväxt och sysselsättning, EU-budgeten, särskilt sammanhållningspolitiken, och andra instrument i den fleråriga budgetramen.

o

o o

| 30. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaterna och regionerna. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaterna och regionerna.

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 320.

(2)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 289.

(3)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 470.

(4)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 259.

(5)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 303.

(6)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 281.

(7)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(8)  EUT L 298, 26.10.2012, s. 1.

(9)  Antagna texter, P7_TA(2014)0002.

(10)  Antagna texter, P7_TA(2014)0015.

(11)  Antagna texter, P7_TA(2014)0132.

(12)  Antagna texter, P8_TA(2014)0068.

(13)  EUT L 123, 19.5.2015, s. 98.

(14)  EUT C 19, 21.1.2015, s. 9.

(15)  https://portal.cor.europa.eu/europe2020/SiteCollectionDocuments/2459-brochure-BlueprintEU2020.pdf

(16)  EUT C 242, 23.7.2015, s. 43.

---

| 20.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 355/45 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 355/45

---

P8_TA(2015)0385

De europeiska struktur- och investeringsfonderna och god ekonomisk styrning

Europaparlamentets resolution av den 28 oktober 2015 om de europeiska struktur- och investeringsfonderna och sund ekonomisk styrning: riktlinjer för genomförandet av artikel 23 i förordningen om gemensamma bestämmelser (2015/2052(INI))

(2017/C 355/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Riktlinjer för tillämpning av åtgärder som sammanlänkar effektiva europeiska struktur- och investeringsfonder med sund ekonomisk styrning i enlighet med artikel 23 i förordning (EU) nr 1303/2013 (COM(2014)0494) (nedan kallat riktlinjerna), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Riktlinjer för tillämpning av åtgärder som sammanlänkar effektiva europeiska struktur- och investeringsfonder med sund ekonomisk styrning i enlighet med artikel 23 i förordning (EU) nr 1303/2013 (COM(2014)0494) (nedan kallat riktlinjerna),

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 4, 162, 174–178 och 349, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 4, 162, 174–178 och 349,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (1) (nedan kallad förordningen om gemensamma bestämmelser), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (1) (nedan kallad förordningen om gemensamma bestämmelser),

| — | med beaktande av kommissionens uttalande angående artikel 23, som ingår i uttalandena om Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens uttalande angående artikel 23, som ingår i uttalandena om Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 oktober 2013 om effekterna på EU:s strukturfondsutgifter i medlemsstaterna av budgetbegränsningskraven inom de regionala och lokala myndigheterna (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 oktober 2013 om effekterna på EU:s strukturfondsutgifter i medlemsstaterna av budgetbegränsningskraven inom de regionala och lokala myndigheterna (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2010 om sammanhållningspolitikens bidrag till att uppnå Lissabon- och Europa 2020-målen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2010 om sammanhållningspolitikens bidrag till att uppnå Lissabon- och Europa 2020-målen (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 februari 2014 om kommissionens sjunde och åttonde framstegsrapporter om EU:s sammanhållningspolitik och strategirapporten 2013 om genomförandet av programmen 2007–2013 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 februari 2014 om kommissionens sjunde och åttonde framstegsrapporter om EU:s sammanhållningspolitik och strategirapporten 2013 om genomförandet av programmen 2007–2013 (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 oktober 2014 om den europeiska planeringsterminen för samordningen av den ekonomiska politiken: genomförande av prioriteringarna för 2014 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 oktober 2014 om den europeiska planeringsterminen för samordningen av den ekonomiska politiken: genomförande av prioriteringarna för 2014 (6),

| — | med beaktande av kommissionens sjätte rapport om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning av den 23 juli 2014Investera i sysselsättning och tillväxt – att främja utveckling och god samhällsstyrning i EU:s regioner och städer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens sjätte rapport om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning av den 23 juli 2014Investera i sysselsättning och tillväxt – att främja utveckling och god samhällsstyrning i EU:s regioner och städer,

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 18 april 2013 om sammanhållningspolitiken Strategirapport 2013 om genomförandet av programmen 2007–2013 (COM(2013)0210), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 18 april 2013 om sammanhållningspolitiken Strategirapport 2013 om genomförandet av programmen 2007–2013 (COM(2013)0210),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 12 februari 2015 om riktlinjer för tillämpning av åtgärder som sammanlänkar effektiva europeiska struktur- och investeringsfonder med sund ekonomisk styrning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 12 februari 2015 om riktlinjer för tillämpning av åtgärder som sammanlänkar effektiva europeiska struktur- och investeringsfonder med sund ekonomisk styrning,

| — | med beaktande av parlamentets studie från januari 2014 Den europeiska ekonomiska styrningen och sammanhållningspolitiken (generaldirektoratet för EU-intern politik, utredningsavdelning B: Struktur- och sammanhållningspolitik), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets studie från januari 2014 Den europeiska ekonomiska styrningen och sammanhållningspolitiken (generaldirektoratet för EU-intern politik, utredningsavdelning B: Struktur- och sammanhållningspolitik),

| — | med beaktande av parlamentets briefing från december 2014 De europeiska struktur- och investeringsfonderna och sund ekonomisk styrning: riktlinjer för genomförandet av artikel 23 i förordningen om gemensamma bestämmelser (generaldirektoratet för EU-intern politik, utredningsavdelning B: Struktur- och sammanhållningspolitik), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets briefing från december 2014 De europeiska struktur- och investeringsfonderna och sund ekonomisk styrning: riktlinjer för genomförandet av artikel 23 i förordningen om gemensamma bestämmelser (generaldirektoratet för EU-intern politik, utredningsavdelning B: Struktur- och sammanhållningspolitik),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0268/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0268/2015), och av följande skäl:

| A. | Sammanhållningspolitiken är en politik som bygger på EUF-fördraget och ett uttryck för europeisk solidaritet, som syftar till att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen i EU, och i synnerhet till att minska skillnaderna mellan regionerna och främja en välbalanserad och harmonisk socioekonomisk utveckling. Den är även en investeringspolitik som bidrar till uppnåendet av Europa 2020-strategin för smart och hållbar tillväxt för alla. |
| --- | --- |

A.

Sammanhållningspolitiken är en politik som bygger på EUF-fördraget och ett uttryck för europeisk solidaritet, som syftar till att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen i EU, och i synnerhet till att minska skillnaderna mellan regionerna och främja en välbalanserad och harmonisk socioekonomisk utveckling. Den är även en investeringspolitik som bidrar till uppnåendet av Europa 2020-strategin för smart och hållbar tillväxt för alla.

| B. | Sammanhållningspolitikens nuvarande rättsliga ram har kopplingar till EU:s strategi för smart och hållbar tillväxt för alla, den europeiska planeringsterminen och de integrerade riktlinjerna för Europa 2020 samt till relevanta landsspecifika rekommendationer och rådsrekommendationer, men är trots detta begränsad till väldigt specifika uppdrag, mål och övergripande principer. |
| --- | --- |

B.

Sammanhållningspolitikens nuvarande rättsliga ram har kopplingar till EU:s strategi för smart och hållbar tillväxt för alla, den europeiska planeringsterminen och de integrerade riktlinjerna för Europa 2020 samt till relevanta landsspecifika rekommendationer och rådsrekommendationer, men är trots detta begränsad till väldigt specifika uppdrag, mål och övergripande principer.

| C. | Den nuvarande rättsliga ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna syftar till att stärka samordningen, komplementariteten och synergierna med andra europeiska politikområden och instrument. |
| --- | --- |

C.

Den nuvarande rättsliga ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna syftar till att stärka samordningen, komplementariteten och synergierna med andra europeiska politikområden och instrument.

| D. | Det finns bevis för att god samhällsstyrning och effektiva offentliga institutioner är grundförutsättningar för hållbar och långsiktig ekonomisk tillväxt, jobbskapande och social och territoriell utveckling, men uppgifterna är mer knapphändiga när det gäller vilka makroekonomiska faktorer som påverkar hur sammanhållningspolitiken verkar. |
| --- | --- |

D.

Det finns bevis för att god samhällsstyrning och effektiva offentliga institutioner är grundförutsättningar för hållbar och långsiktig ekonomisk tillväxt, jobbskapande och social och territoriell utveckling, men uppgifterna är mer knapphändiga när det gäller vilka makroekonomiska faktorer som påverkar hur sammanhållningspolitiken verkar.

| E. | Ekonomisk och finansiell oförutsägbarhet och rättsosäkerhet kan leda till lägre offentliga och privata investeringar och hota uppnåendet av målen för sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

E.

Ekonomisk och finansiell oförutsägbarhet och rättsosäkerhet kan leda till lägre offentliga och privata investeringar och hota uppnåendet av målen för sammanhållningspolitiken.

| F. | Riktlinjerna rör den första delen av åtgärder som sammanlänkar effektiva europeiska struktur- och investeringsfonder med sund ekonomisk styrning i enlighet med artikel 23 i förordningen om gemensamma bestämmelser. Detta gäller omfördelning eller innehållande av utbetalningar som inte är obligatoriska, till skillnad från den andra delen av artikel 23 i förordningen om gemensamma bestämmelser, som föreskriver att åtaganden eller utbetalningar ska hållas inne om en medlemsstat misslyckas med att vidta effektiva åtgärder i samband med den ekonomiska styrningsprocessen. |
| --- | --- |

F.

Riktlinjerna rör den första delen av åtgärder som sammanlänkar effektiva europeiska struktur- och investeringsfonder med sund ekonomisk styrning i enlighet med artikel 23 i förordningen om gemensamma bestämmelser. Detta gäller omfördelning eller innehållande av utbetalningar som inte är obligatoriska, till skillnad från den andra delen av artikel 23 i förordningen om gemensamma bestämmelser, som föreskriver att åtaganden eller utbetalningar ska hållas inne om en medlemsstat misslyckas med att vidta effektiva åtgärder i samband med den ekonomiska styrningsprocessen.

| G. | Medlemsstaterna uppvisar dåliga resultat när det gäller genomförandet av de landsspecifika rekommendationerna, vilket bekräftas av kommissionens bedömning av framstegen i genomförandet av de 279 landsspecifika rekommendationer som utfärdades under 2012 och 2013. Enligt denna bedömning hade 28 landsspecifika rekommendationer genomförts fullt ut eller uppvisat betydande framsteg (10 %), 136 rekommendationer (48,7 %) hade uppvisat vissa framsteg, medan 115 rekommendationer (41,2 %) hade uppvisat begränsade framsteg eller inga framsteg alls. |
| --- | --- |

G.

Medlemsstaterna uppvisar dåliga resultat när det gäller genomförandet av de landsspecifika rekommendationerna, vilket bekräftas av kommissionens bedömning av framstegen i genomförandet av de 279 landsspecifika rekommendationer som utfärdades under 2012 och 2013. Enligt denna bedömning hade 28 landsspecifika rekommendationer genomförts fullt ut eller uppvisat betydande framsteg (10 %), 136 rekommendationer (48,7 %) hade uppvisat vissa framsteg, medan 115 rekommendationer (41,2 %) hade uppvisat begränsade framsteg eller inga framsteg alls.

Sammanlänkningen av effektiva europeiska struktur- och investeringsfonder med sund ekonomisk styrning

| 1. | Europaparlamentet betonar att sammanhållningspolitiska instrument och resurser är viktiga för att behålla investeringar med ett europeiskt mervärde i medlemsstaterna och regionerna för att främja jobbskapandet och förbättra de socioekonomiska villkoren, särskilt där investeringarna har sjunkit betydligt till följd av den ekonomiska och finansiella krisen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar att sammanhållningspolitiska instrument och resurser är viktiga för att behålla investeringar med ett europeiskt mervärde i medlemsstaterna och regionerna för att främja jobbskapandet och förbättra de socioekonomiska villkoren, särskilt där investeringarna har sjunkit betydligt till följd av den ekonomiska och finansiella krisen.

| 2. | Europaparlamentet anser att uppnåendet av målen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna inte bör hindras av ekonomiska styrmekanismer, men att man bör erkänna deras bidrag till en stabil makroekonomisk miljö och en effektiv, ändamålsenlig och resultatinriktad sammanhållningspolitik. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att uppnåendet av målen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna inte bör hindras av ekonomiska styrmekanismer, men att man bör erkänna deras bidrag till en stabil makroekonomisk miljö och en effektiv, ändamålsenlig och resultatinriktad sammanhållningspolitik.

| 3. | Europaparlamentet anser att artikel 23 i förordningen om gemensamma bestämmelser endast ska användas som en sista utväg för att bidra till ett effektivare genomförande av de europeiska struktur- och investeringsfonderna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att artikel 23 i förordningen om gemensamma bestämmelser endast ska användas som en sista utväg för att bidra till ett effektivare genomförande av de europeiska struktur- och investeringsfonderna.

| 4. | Europaparlamentet understryker att de europeiska struktur- och investeringsfondernas program och mål är fleråriga och långfristiga till skillnad från den europeiska planeringsterminens årliga cykel. Parlamentet framhåller i detta sammanhang behovet av att säkerställa tydliga mekanismer för genomförandet av den europeiska planeringsterminen och efterlyser nära samarbete mellan dessa två processer och mellan de organ som är ansvariga för deras respektive genomförande. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet understryker att de europeiska struktur- och investeringsfondernas program och mål är fleråriga och långfristiga till skillnad från den europeiska planeringsterminens årliga cykel. Parlamentet framhåller i detta sammanhang behovet av att säkerställa tydliga mekanismer för genomförandet av den europeiska planeringsterminen och efterlyser nära samarbete mellan dessa två processer och mellan de organ som är ansvariga för deras respektive genomförande.

| 5. | Europaparlamentet betonar att kommissionen behöver lägga fram en vitbok som tar hänsyn till de långsiktiga effekterna av offentliga investeringar och införa en klassificering för högkvalitativa investeringar, så att de investeringar som ger bäst effekter på lång sikt tydligt identifieras. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att kommissionen behöver lägga fram en vitbok som tar hänsyn till de långsiktiga effekterna av offentliga investeringar och införa en klassificering för högkvalitativa investeringar, så att de investeringar som ger bäst effekter på lång sikt tydligt identifieras.

| 6. | Europaparlamentet påminner om att sammanhållningspolitiken har haft avgörande betydelse för och anpassats väl till makroekonomiska och finanspolitiska begränsningar i samband med den rådande krisen genom att mer än 11 % av den tillgängliga budgeten omfördelades mellan 2007 och 2012 för att ge stöd åt de mest trängande behoven och stärka särskilda insatser. Parlamentet framhåller i samband med detta att sammanhållningspolitiken i flera medlemsstater stod för mer än 80 % av de offentliga investeringarna under perioden 2007–2013. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påminner om att sammanhållningspolitiken har haft avgörande betydelse för och anpassats väl till makroekonomiska och finanspolitiska begränsningar i samband med den rådande krisen genom att mer än 11 % av den tillgängliga budgeten omfördelades mellan 2007 och 2012 för att ge stöd åt de mest trängande behoven och stärka särskilda insatser. Parlamentet framhåller i samband med detta att sammanhållningspolitiken i flera medlemsstater stod för mer än 80 % av de offentliga investeringarna under perioden 2007–2013.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla ytterligare analytiska uppgifter om de makroekonomiska mekanismernas påverkan på och betydelse för den regionala utvecklingen och sammanhållningspolitikens effektivitet liksom för samspelet mellan den europeiska ramen för ekonomisk styrning och sammanhållningspolitiken, samt att tillhandahålla specifika uppgifter om sammanhållningspolitikens bidrag till de relevanta landsspecifika rekommendationerna och rådsrekommendationerna. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla ytterligare analytiska uppgifter om de makroekonomiska mekanismernas påverkan på och betydelse för den regionala utvecklingen och sammanhållningspolitikens effektivitet liksom för samspelet mellan den europeiska ramen för ekonomisk styrning och sammanhållningspolitiken, samt att tillhandahålla specifika uppgifter om sammanhållningspolitikens bidrag till de relevanta landsspecifika rekommendationerna och rådsrekommendationerna.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att på bästa sätt utnyttja flexibiliteten inom stabilitets- och tillväxtpaktens bestämmelser. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att på bästa sätt utnyttja flexibiliteten inom stabilitets- och tillväxtpaktens bestämmelser.

Omfördelning enligt artikel 23 i förordningen om gemensamma bestämmelser

Allmänna överväganden

| 9. | Europaparlamentet påminner om att varje beslut som avser omfördelning eller innehållande av utbetalningar i enlighet med artikel 23 i förordningen om gemensamma bestämmelser får ske endast i undantagsfall och måste vara proportionellt, grundligt motiverat och genomföras försiktigt, med de berörda programmen eller prioriteringarna angivna, i syfte att säkerställa öppenhet och möjliggöra kontroll och översyn. Parlamentet understryker vidare att dessa beslut inte bör förvärra den situation som regioner och medlemsstater befinner sig i till följd av den socioekonomiska miljön eller deras geografiska läge och särdrag i den mening som avses i artiklarna 174 och 349 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet påminner om att varje beslut som avser omfördelning eller innehållande av utbetalningar i enlighet med artikel 23 i förordningen om gemensamma bestämmelser får ske endast i undantagsfall och måste vara proportionellt, grundligt motiverat och genomföras försiktigt, med de berörda programmen eller prioriteringarna angivna, i syfte att säkerställa öppenhet och möjliggöra kontroll och översyn. Parlamentet understryker vidare att dessa beslut inte bör förvärra den situation som regioner och medlemsstater befinner sig i till följd av den socioekonomiska miljön eller deras geografiska läge och särdrag i den mening som avses i artiklarna 174 och 349 i EUF-fördraget.

| 10. | Europaparlamentet anser att de partnerskapsavtal och program som antagits under den nuvarande programperioden har tagit hänsyn till de relevanta landsspecifika rekommendationerna och rådsrekommendationerna, vilket innebär att omfördelning kan undvikas på medellång sikt såvida inte de ekonomiska förhållandena försämras betydligt. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att de partnerskapsavtal och program som antagits under den nuvarande programperioden har tagit hänsyn till de relevanta landsspecifika rekommendationerna och rådsrekommendationerna, vilket innebär att omfördelning kan undvikas på medellång sikt såvida inte de ekonomiska förhållandena försämras betydligt.

| 11. | Europaparlamentet anser att återkommande omfördelningar skulle vara kontraproduktiva och bör undvikas för att inte störa förvaltningen av medel eller urholka den fleråriga investeringsstrategins stabilitet och förutsägbarhet och för att undvika negativ inverkan på bland annat förmågan att utnyttja de europeiska struktur- och investeringsfonderna. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att återkommande omfördelningar skulle vara kontraproduktiva och bör undvikas för att inte störa förvaltningen av medel eller urholka den fleråriga investeringsstrategins stabilitet och förutsägbarhet och för att undvika negativ inverkan på bland annat förmågan att utnyttja de europeiska struktur- och investeringsfonderna.

| 12. | Europarlamentet välkomnar kommissionens försiktiga hållning i fråga om omfördelningar och dess avsikt att begränsa dem till ett absolut minimum. Parlamentet efterlyser ett system för tidig varning för att informera de berörda medlemsstaterna om inledandet av omfördelningsförfarandet enligt artikel 23 i förordningen om gemensamma bestämmelser och framhåller att alla begäranden om omfördelning bör föregås av samråd med övervakningskommittén. |
| --- | --- |

12.

Europarlamentet välkomnar kommissionens försiktiga hållning i fråga om omfördelningar och dess avsikt att begränsa dem till ett absolut minimum. Parlamentet efterlyser ett system för tidig varning för att informera de berörda medlemsstaterna om inledandet av omfördelningsförfarandet enligt artikel 23 i förordningen om gemensamma bestämmelser och framhåller att alla begäranden om omfördelning bör föregås av samråd med övervakningskommittén.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i nära samarbete med den berörda medlemsstaten genomföra en heltäckande analys av möjliga alternativ till tillämpningen av artikel 23 i förordningen om gemensamma bestämmelser för att komma till rätta med sådana problem som kan ge upphov till en begäran om omfördelning. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i nära samarbete med den berörda medlemsstaten genomföra en heltäckande analys av möjliga alternativ till tillämpningen av artikel 23 i förordningen om gemensamma bestämmelser för att komma till rätta med sådana problem som kan ge upphov till en begäran om omfördelning.

| 14. | Europaparlamentet beklagar varje oproportionell ökning av den administrativa bördan och de påföljande kostnaderna på alla berörda förvaltningsnivåer, med tanke på de snäva tidsfristerna och omfördelningsförfarandets (enligt artikel 23 i förordningen om gemensamma bestämmelser) komplexa struktur. Parlamentet varnar för överlappning av omfördelningsförfaranden enligt artikel 23 i förordningen om gemensamma bestämmelser med efterföljande europeiska planeringsterminer. Parlamentet uppmanar kommissionen at överväga möjligheten att på nytt utvärdera tillämpningen av tidsfristerna i samband med den översyn som avses i artikel 23.16 i förordningen om gemensamma bestämmelser. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet beklagar varje oproportionell ökning av den administrativa bördan och de påföljande kostnaderna på alla berörda förvaltningsnivåer, med tanke på de snäva tidsfristerna och omfördelningsförfarandets (enligt artikel 23 i förordningen om gemensamma bestämmelser) komplexa struktur. Parlamentet varnar för överlappning av omfördelningsförfaranden enligt artikel 23 i förordningen om gemensamma bestämmelser med efterföljande europeiska planeringsterminer. Parlamentet uppmanar kommissionen at överväga möjligheten att på nytt utvärdera tillämpningen av tidsfristerna i samband med den översyn som avses i artikel 23.16 i förordningen om gemensamma bestämmelser.

Horisontella principer i förordningen om gemensamma bestämmelser

| 15. | Europaparlamentet är bekymrat över att riktlinjerna inte uttryckligen hänvisar till de övergripande och horisontella principerna i artiklarna 4 och 8 i förordningen om gemensamma bestämmelser och påminner om att tolkningen av artikel 23 i förordningen om gemensamma bestämmelser måste beakta och följa dessa principer, särskilt principerna om partnerskap och flernivåstyre, samt förordningen och den gemensamma strategiska ramen i deras helhet. Parlamentet uppmanar i detta hänseende kommissionen att förklara på vilket sätt dessa principer kommer att ges särskild hänsyn vid tillämpningen av bestämmelserna i artikel 23 i förordningen om gemensamma bestämmelser. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet är bekymrat över att riktlinjerna inte uttryckligen hänvisar till de övergripande och horisontella principerna i artiklarna 4 och 8 i förordningen om gemensamma bestämmelser och påminner om att tolkningen av artikel 23 i förordningen om gemensamma bestämmelser måste beakta och följa dessa principer, särskilt principerna om partnerskap och flernivåstyre, samt förordningen och den gemensamma strategiska ramen i deras helhet. Parlamentet uppmanar i detta hänseende kommissionen att förklara på vilket sätt dessa principer kommer att ges särskild hänsyn vid tillämpningen av bestämmelserna i artikel 23 i förordningen om gemensamma bestämmelser.

Artikel 23 i förordningen om gemensamma bestämmelser – den regionala och lokala dimensionen

| 16. | Europaparlamentet betonar att den ökade offentliga skulden främst beror på den politik som medlemsstaternas regeringar har fört, och befarar att oförmågan att verkligen ta itu med makroekonomiska frågor på nationell nivå kan drabba regionala och lokala myndigheter och dem som erhåller och ansöker om medel från de europeiska struktur- och investeringsfonderna. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att den ökade offentliga skulden främst beror på den politik som medlemsstaternas regeringar har fört, och befarar att oförmågan att verkligen ta itu med makroekonomiska frågor på nationell nivå kan drabba regionala och lokala myndigheter och dem som erhåller och ansöker om medel från de europeiska struktur- och investeringsfonderna.

| 17. | Europaparlamentet påminner om att bestämmelserna om tematisk koncentration i sammanhållningspolitiken 2014–2020 ger utrymme för viss flexibilitet när det gäller hanteringen av medlemsstaternas och regionernas behov och noterar att tillämpningen av artikel 23 i förordningen om gemensamma bestämmelser skulle kunna begränsa denna flexibilitet. Parlamentet påminner om behovet av att beakta de viktigaste territoriella utmaningarna och subsidiaritetsprincipen i enlighet med artikel 4.3 i förordningen om gemensamma bestämmelser. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet påminner om att bestämmelserna om tematisk koncentration i sammanhållningspolitiken 2014–2020 ger utrymme för viss flexibilitet när det gäller hanteringen av medlemsstaternas och regionernas behov och noterar att tillämpningen av artikel 23 i förordningen om gemensamma bestämmelser skulle kunna begränsa denna flexibilitet. Parlamentet påminner om behovet av att beakta de viktigaste territoriella utmaningarna och subsidiaritetsprincipen i enlighet med artikel 4.3 i förordningen om gemensamma bestämmelser.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i nära samarbete med medlemsstaterna och partner i enlighet med vad som anges i artikel 5 i förordningen om gemensamma bestämmelser utvärdera påverkan och kostnadseffektiviteten på regional och lokal nivå av de åtgärder som vidtagits i enlighet med artikel 23 i förordningen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i nära samarbete med medlemsstaterna och partner i enlighet med vad som anges i artikel 5 i förordningen om gemensamma bestämmelser utvärdera påverkan och kostnadseffektiviteten på regional och lokal nivå av de åtgärder som vidtagits i enlighet med artikel 23 i förordningen.

| 19. | Europaparlamentet framhåller att de lokala och regionala myndigheterna måste vara aktivt delaktiga vid omfördelningar och anser att den europeiska planeringsterminen bör ges en territoriell dimension genom att också involvera dessa myndigheter, eftersom de europeiska struktur- och investeringsfonderna är kopplade till sund ekonomisk styrning. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet framhåller att de lokala och regionala myndigheterna måste vara aktivt delaktiga vid omfördelningar och anser att den europeiska planeringsterminen bör ges en territoriell dimension genom att också involvera dessa myndigheter, eftersom de europeiska struktur- och investeringsfonderna är kopplade till sund ekonomisk styrning.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tolka artikel 23 i förordningen om gemensamma bestämmelser sker i enlighet med proportionalitetsprincipen, genom att man tar hänsyn till situationen i de medlemsstater och regioner som har socioekonomiska svårigheter och där de europeiska struktur- och investeringsfonderna står för en stor andel av investeringarna, vilket är ännu tydligare i kristider. Parlamentet betonar att medlemsstaterna och regionerna, särskilt de som släpar efter, inte bör drabbas ytterligare. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tolka artikel 23 i förordningen om gemensamma bestämmelser sker i enlighet med proportionalitetsprincipen, genom att man tar hänsyn till situationen i de medlemsstater och regioner som har socioekonomiska svårigheter och där de europeiska struktur- och investeringsfonderna står för en stor andel av investeringarna, vilket är ännu tydligare i kristider. Parlamentet betonar att medlemsstaterna och regionerna, särskilt de som släpar efter, inte bör drabbas ytterligare.

Institutionell samordning, öppenhet och ansvarsskyldighet

| 21. | Europaparlamentet påminner om att stark institutionell samordning är av yttersta vikt för säkerställandet av rätt sorts politisk komplementaritet och politiska synergier, liksom en korrekt och fast tolkning av ramen för sund ekonomisk styrning och dess koppling till sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet påminner om att stark institutionell samordning är av yttersta vikt för säkerställandet av rätt sorts politisk komplementaritet och politiska synergier, liksom en korrekt och fast tolkning av ramen för sund ekonomisk styrning och dess koppling till sammanhållningspolitiken.

| 22. | Europaparlamentet efterlyser ett tillfredsställande informationsflöde mellan kommissionen, rådet och parlamentet samt en offentlig debatt på lämplig politisk nivå för att säkerställa samförstånd i fråga om tolkningen av villkoren för tillämpningen av artikel 23 i förordningen om gemensamma bestämmelser. Parlamentet påminner i detta sammanhang om behovet av en särskild rådskonstellation för sammanhållningspolitiken, som ansvarar för beslut antagna med stöd av artikel 23 i förordningen om gemensamma bestämmelser. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet efterlyser ett tillfredsställande informationsflöde mellan kommissionen, rådet och parlamentet samt en offentlig debatt på lämplig politisk nivå för att säkerställa samförstånd i fråga om tolkningen av villkoren för tillämpningen av artikel 23 i förordningen om gemensamma bestämmelser. Parlamentet påminner i detta sammanhang om behovet av en särskild rådskonstellation för sammanhållningspolitiken, som ansvarar för beslut antagna med stöd av artikel 23 i förordningen om gemensamma bestämmelser.

| 23. | Europaparlamentet anser att det är absolut nödvändigt att säkerställa öppenhet och ansvarsskyldighet genom att ge parlamentet demokratisk översyn över styrsystemet inom ramen för artikel 23 i förordningen om gemensamma bestämmelser, genom vilken man inför stora begränsningar vad gäller bottom-up-strategin, som är en viktig del av sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser att det är absolut nödvändigt att säkerställa öppenhet och ansvarsskyldighet genom att ge parlamentet demokratisk översyn över styrsystemet inom ramen för artikel 23 i förordningen om gemensamma bestämmelser, genom vilken man inför stora begränsningar vad gäller bottom-up-strategin, som är en viktig del av sammanhållningspolitiken.

Innehållande av utbetalningar

| 24. | Europaparlamentet påminner om att det är rådet som beslutar om innehållandet av utbetalningar på grundval av ett förslag som kommissionen kan anta om medlemsstaten i fråga misslyckas med att vidta effektiva åtgärder. Parlamentet lyfter fram de viktiga rättsliga garantier som fastställs i artikel 23 i förordningen om gemensamma bestämmelser för att säkerställa att mekanismen för innehållande av utbetalningar endast används i undantagsfall. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet påminner om att det är rådet som beslutar om innehållandet av utbetalningar på grundval av ett förslag som kommissionen kan anta om medlemsstaten i fråga misslyckas med att vidta effektiva åtgärder. Parlamentet lyfter fram de viktiga rättsliga garantier som fastställs i artikel 23 i förordningen om gemensamma bestämmelser för att säkerställa att mekanismen för innehållande av utbetalningar endast används i undantagsfall.

| 25. | Europaparlamentet betonar att innehållande av utbetalningar innebär en bestraffning och uppmanar kommissionen att använda sitt omdöme och föreslå innehållande av utbetalningar med yttersta försiktighet och i strikt överensstämmelse med artikel 23.6 i förordningen om gemensamma bestämmelser, efter vederbörlig hänsyn till alla uppgifter som framkommer vid, och åsikter som uttrycks genom, den strukturerade dialogen. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar att innehållande av utbetalningar innebär en bestraffning och uppmanar kommissionen att använda sitt omdöme och föreslå innehållande av utbetalningar med yttersta försiktighet och i strikt överensstämmelse med artikel 23.6 i förordningen om gemensamma bestämmelser, efter vederbörlig hänsyn till alla uppgifter som framkommer vid, och åsikter som uttrycks genom, den strukturerade dialogen.

| 26. | Mot bakgrund av de kriterier som kan vara relevanta för fastställandet av vilka program som ska avbrytas eller på vilken nivå betalningar ska hållas inne enligt den första delen välkomnar Europaparlamentet den försiktiga hållning som föreskrivs i riktlinjerna och som innebär att man vid beaktandet av medlemsstaternas socioekonomiska förhållanden tar hänsyn till förmildrande omständigheter liknande dem som anges för innehållanden i enlighet med artikel 23.9 i förordningen om gemensamma bestämmelser. |
| --- | --- |

26.

Mot bakgrund av de kriterier som kan vara relevanta för fastställandet av vilka program som ska avbrytas eller på vilken nivå betalningar ska hållas inne enligt den första delen välkomnar Europaparlamentet den försiktiga hållning som föreskrivs i riktlinjerna och som innebär att man vid beaktandet av medlemsstaternas socioekonomiska förhållanden tar hänsyn till förmildrande omständigheter liknande dem som anges för innehållanden i enlighet med artikel 23.9 i förordningen om gemensamma bestämmelser.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa en tidsfrist för hävande av det innehållande som avses i artikel 23.8 i förordningen om gemensamma bestämmelser. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa en tidsfrist för hävande av det innehållande som avses i artikel 23.8 i förordningen om gemensamma bestämmelser.

Parlamentets roll inom ramen för artikel 23 i förordningen om gemensamma bestämmelser

| 28. | Europaparlamentet beklagar att riktlinjerna helt saknar hänvisningar till parlamentets roll, trots att förordningen om gemensamma bestämmelser antagits i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och trots parlamentets upprepade krav på att stärka den demokratiska ansvarsskyldigheten och kontrollen inom ramen för ekonomisk styrning. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet beklagar att riktlinjerna helt saknar hänvisningar till parlamentets roll, trots att förordningen om gemensamma bestämmelser antagits i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och trots parlamentets upprepade krav på att stärka den demokratiska ansvarsskyldigheten och kontrollen inom ramen för ekonomisk styrning.

| 29. | Europaparlamentet anser att parlamentet bör vara formellt delaktigt såsom den främsta demokratiska garanten för en korrekt tillämpning av artikel 23.15 i förordningen om gemensamma bestämmelser genom ett tydligt förfarande som innebär att parlamentet ska höras i alla skeden när det gäller antagandet av begäranden om omfördelning eller förslag och beslut om innehållande av åtaganden eller betalningar. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser att parlamentet bör vara formellt delaktigt såsom den främsta demokratiska garanten för en korrekt tillämpning av artikel 23.15 i förordningen om gemensamma bestämmelser genom ett tydligt förfarande som innebär att parlamentet ska höras i alla skeden när det gäller antagandet av begäranden om omfördelning eller förslag och beslut om innehållande av åtaganden eller betalningar.

| 30. | Europaparlamentet betonar att det behövs ett konstant, tydligt och öppet samarbete på interinstitutionell nivå och anser att ett sådant förfarande bör inbegripa åtminstone följande åtgärder:






  — | Kommissionen bör omedelbart upplysa parlamentet om de landsspecifika rekommendationer och rådsrekommendationer som har betydelse inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna samt om programmen för ekonomiskt stöd, eller ändringar av dessa, som kan leda till en begäran om omfördelning i enlighet med artikel 23.1 i förordningen om gemensamma bestämmelser. |
| --- | --- | --- |

30.

Europaparlamentet betonar att det behövs ett konstant, tydligt och öppet samarbete på interinstitutionell nivå och anser att ett sådant förfarande bör inbegripa åtminstone följande åtgärder:

—

Kommissionen bör omedelbart upplysa parlamentet om de landsspecifika rekommendationer och rådsrekommendationer som har betydelse inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna samt om programmen för ekonomiskt stöd, eller ändringar av dessa, som kan leda till en begäran om omfördelning i enlighet med artikel 23.1 i förordningen om gemensamma bestämmelser.

| — | Kommissionen bör omedelbart upplysa parlamentet om varje begäran om omfördelning enligt artikel 23.1 i förordningen om gemensamma bestämmelser eller om förslag till beslut om innehållande av betalningar enligt artikel 23.6 i förordningen om gemensamma bestämmelser så att parlamentet har möjlighet att tillkännage sin ståndpunkt i form av en resolution innan vidare åtgärder vidtas. |
| --- | --- |

—

Kommissionen bör omedelbart upplysa parlamentet om varje begäran om omfördelning enligt artikel 23.1 i förordningen om gemensamma bestämmelser eller om förslag till beslut om innehållande av betalningar enligt artikel 23.6 i förordningen om gemensamma bestämmelser så att parlamentet har möjlighet att tillkännage sin ståndpunkt i form av en resolution innan vidare åtgärder vidtas.

| — | Kommissionen bör ta hänsyn till parlamentets ståndpunkt och till alla uppgifter som framkommer vid, och åsikter som uttrycks genom, den strukturerade dialogen, i artikel 23.15 i förordningen om gemensamma bestämmelser. |
| --- | --- |

—

Kommissionen bör ta hänsyn till parlamentets ståndpunkt och till alla uppgifter som framkommer vid, och åsikter som uttrycks genom, den strukturerade dialogen, i artikel 23.15 i förordningen om gemensamma bestämmelser.

| — | Kommissionen bör bjudas in av parlamentet för att redogöra för om man har tagit hänsyn till parlamentets åsikter under processen och för annan uppföljning av den strukturerade dialogen. |
| --- | --- |

—

Kommissionen bör bjudas in av parlamentet för att redogöra för om man har tagit hänsyn till parlamentets åsikter under processen och för annan uppföljning av den strukturerade dialogen.

| — | Regionkommittén och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén bör informeras och ges möjlighet att yttra sig om begäranden om omfördelning. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén bör informeras och ges möjlighet att yttra sig om begäranden om omfördelning.

| — | Parlamentet, rådet och kommissionen bör upprätta en dialog i samband med tillämpningen av artikel 23 i förordningen om gemensamma bestämmelser genom att säkerställa interinstitutionell samordning och ett adekvat informationsflöde som möjliggör kontroll över tillämpningen av förfarandena i artikel 23 i förordningen om gemensamma bestämmelser. |
| --- | --- |

—

Parlamentet, rådet och kommissionen bör upprätta en dialog i samband med tillämpningen av artikel 23 i förordningen om gemensamma bestämmelser genom att säkerställa interinstitutionell samordning och ett adekvat informationsflöde som möjliggör kontroll över tillämpningen av förfarandena i artikel 23 i förordningen om gemensamma bestämmelser.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att rapportera om följderna och resultatet av tillämpningen av artikel 23 i förordningen om gemensamma bestämmelser i samband med översynen av tillämpningen, i enlighet med punkt 17 i samma artikel, även genom att redogöra för i vilken utsträckning begäranden om omfördelning har lämnats in på grundval av genomförandet av de relevanta landsspecifika rekommendationerna eller rådsrekommendationerna, eller har ökat de europeiska struktur- och investeringsfondernas effekt på tillväxten och konkurrenskraften i medlemsstater som deltar i program för ekonomiskt stöd och genom att tillhandahålla uppgifter om de innehållna beloppen och vilka program som berörs. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att rapportera om följderna och resultatet av tillämpningen av artikel 23 i förordningen om gemensamma bestämmelser i samband med översynen av tillämpningen, i enlighet med punkt 17 i samma artikel, även genom att redogöra för i vilken utsträckning begäranden om omfördelning har lämnats in på grundval av genomförandet av de relevanta landsspecifika rekommendationerna eller rådsrekommendationerna, eller har ökat de europeiska struktur- och investeringsfondernas effekt på tillväxten och konkurrenskraften i medlemsstater som deltar i program för ekonomiskt stöd och genom att tillhandahålla uppgifter om de innehållna beloppen och vilka program som berörs.

o

o o

| 32. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaterna och deras regioner. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaterna och deras regioner.

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 320.

(2)  EUT C 375, 20.12.2013, s. 2.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2013)0401.

(4)  EUT C 161 E, 31.5.2011, s. 120.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2014)0132.

(6)  Antagna texter, P8_TA(2014)0038.

---

Torsdagen den 29 oktober 2015

| 20.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 355/51 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 355/51

---

P8_TA(2015)0388

Uppföljning av Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2014 om den elektroniska massövervakningen av EU:s medborgare

Europaparlamentets resolution av den 29 oktober 2015 om uppföljning av Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2014 om den elektroniska massövervakningen av EU:s medborgare (2015/2635(RSP))

(2017/C 355/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den rättsliga ram som ges genom fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), i synnerhet artiklarna 2, 3, 4, 5, 6, 7, 10 och 21, Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, i synnerhet artiklarna 1, 3, 6, 7, 8, 10, 11, 20, 21, 42, 47, 48 och 52, den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, i synnerhet artiklarna 6, 8, 9, 10 och 13, samt de europeiska domstolarnas rättspraxis rörande säkerhet, integritet och yttrandefrihet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den rättsliga ram som ges genom fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), i synnerhet artiklarna 2, 3, 4, 5, 6, 7, 10 och 21, Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, i synnerhet artiklarna 1, 3, 6, 7, 8, 10, 11, 20, 21, 42, 47, 48 och 52, den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, i synnerhet artiklarna 6, 8, 9, 10 och 13, samt de europeiska domstolarnas rättspraxis rörande säkerhet, integritet och yttrandefrihet,

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2014 om amerikanska NSA:s övervakningsprogram, övervakningsorgan i olika medlemsstater samt inverkan på EU-medborgarnas grundläggande rättigheter och på det transatlantiska samarbetet i rättsliga och inrikes frågor (1) (nedan kallad resolutionen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2014 om amerikanska NSA:s övervakningsprogram, övervakningsorgan i olika medlemsstater samt inverkan på EU-medborgarnas grundläggande rättigheter och på det transatlantiska samarbetet i rättsliga och inrikes frågor (1) (nedan kallad resolutionen),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet om uppföljningen av LIBE-utskottets granskning av den elektroniska massövervakningen av EU:s medborgare (2) av den 19 januari 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet om uppföljningen av LIBE-utskottets granskning av den elektroniska massövervakningen av EU:s medborgare (2) av den 19 januari 2015,

| — | med beaktande av rapporten om massövervakning från Europarådets parlamentariska församling av den 21 april 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten om massövervakning från Europarådets parlamentariska församling av den 21 april 2015,

| — | med beaktande av frågorna till rådet och kommissionen om uppföljningen av Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2014 om den elektroniska massövervakningen av EU:s medborgare (O-000114/2015 – B8-0769/2015 och O-000115/2015 – B8-0770/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågorna till rådet och kommissionen om uppföljningen av Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2014 om den elektroniska massövervakningen av EU:s medborgare (O-000114/2015 – B8-0769/2015 och O-000115/2015 – B8-0770/2015),

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor,

| — | med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I resolutionen uppmanade Europaparlamentet de amerikanska myndigheterna och medlemsstaterna att förbjuda urskillningslös massövervakning och bulkbehandling av medborgares personuppgifter och fördömde de rapporterade underrättelsetjänståtgärder som allvarligt har påverkat EU-medborgares förtroende och deras grundläggande rättigheter. I resolutionen pekade man på att det kan finnas andra tänkbara motiv, såsom politiskt och ekonomiskt spionage, med tanke på de rapporterade massövervakningsprogrammens kapacitet. |
| --- | --- |

A.

I resolutionen uppmanade Europaparlamentet de amerikanska myndigheterna och medlemsstaterna att förbjuda urskillningslös massövervakning och bulkbehandling av medborgares personuppgifter och fördömde de rapporterade underrättelsetjänståtgärder som allvarligt har påverkat EU-medborgares förtroende och deras grundläggande rättigheter. I resolutionen pekade man på att det kan finnas andra tänkbara motiv, såsom politiskt och ekonomiskt spionage, med tanke på de rapporterade massövervakningsprogrammens kapacitet.

| B. | Genom resolutionen infördes en ”europeisk digital habeas corpus för att skydda de grundläggande rättigheterna i en digital tidsålder” med åtta specifika åtgärder, och man uppmanade utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor att ta upp frågan inom ett år i syfte att utvärdera i vilken utsträckning rekommendationerna hade följts. |
| --- | --- |

B.

Genom resolutionen infördes en ”europeisk digital habeas corpus för att skydda de grundläggande rättigheterna i en digital tidsålder” med åtta specifika åtgärder, och man uppmanade utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor att ta upp frågan inom ett år i syfte att utvärdera i vilken utsträckning rekommendationerna hade följts.

| C. | I arbetsprogrammet av den 19 januari 2015 rapporteras om utvecklingen sedan resolutionen antogs. Där anges att strömmen av avslöjanden om elektronisk massövervakning fortsätter och det uppges att genomförandet av den föreslagna ”europeiska digitala habeas corpus” visar på ett begränsat svar från de institutioner, medlemsstater och intressenter som uppmanades att agera. |
| --- | --- |

C.

I arbetsprogrammet av den 19 januari 2015 rapporteras om utvecklingen sedan resolutionen antogs. Där anges att strömmen av avslöjanden om elektronisk massövervakning fortsätter och det uppges att genomförandet av den föreslagna ”europeiska digitala habeas corpus” visar på ett begränsat svar från de institutioner, medlemsstater och intressenter som uppmanades att agera.

| D. | I sin resolution uppmanade Europaparlamentet kommissionen och andra institutioner, organ, kontor och byråer att agera utifrån rekommendationerna i enlighet med artikel 265 i EUF-fördraget (”underlåtenhet att vidta åtgärder”). |
| --- | --- |

D.

I sin resolution uppmanade Europaparlamentet kommissionen och andra institutioner, organ, kontor och byråer att agera utifrån rekommendationerna i enlighet med artikel 265 i EUF-fördraget (”underlåtenhet att vidta åtgärder”).

| E. | Wikileaks avslöjade nyligen att de tre senaste franska presidenterna liksom franska ministrar och Frankrikes ambassadör i Förenta staterna har fått sin kommunikation övervakad. NSA har bedrivit detta strategiska och ekonomiska spioneri i stor skala under de senaste tio åren mot alla franska statliga strukturer samt mot de största franska företagen. |
| --- | --- |

E.

Wikileaks avslöjade nyligen att de tre senaste franska presidenterna liksom franska ministrar och Frankrikes ambassadör i Förenta staterna har fått sin kommunikation övervakad. NSA har bedrivit detta strategiska och ekonomiska spioneri i stor skala under de senaste tio åren mot alla franska statliga strukturer samt mot de största franska företagen.

| F. | I rapporten från den särskilda rapportören om främjande och skydd av rätten till åsikts- och yttrandefrihet anges det att kryptering och anonymitet möjliggör den integritet och säkerhet som behövs för att man ska kunna utöva rätten till åsikts- och yttrandefrihet i den digitala tidsåldern. I rapporten anges det också att alla restriktioner av kryptering och anonymitet måste begränsas strikt i enlighet med principerna om syftets laglighet, nödvändighet, proportionalitet och legitimitet. |
| --- | --- |

F.

I rapporten från den särskilda rapportören om främjande och skydd av rätten till åsikts- och yttrandefrihet anges det att kryptering och anonymitet möjliggör den integritet och säkerhet som behövs för att man ska kunna utöva rätten till åsikts- och yttrandefrihet i den digitala tidsåldern. I rapporten anges det också att alla restriktioner av kryptering och anonymitet måste begränsas strikt i enlighet med principerna om syftets laglighet, nödvändighet, proportionalitet och legitimitet.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar den tyska förbundsdagens, Europarådets, Förenta nationernas och den brasilianska senatens utredningar, debatterna i ett antal andra nationella parlamentet samt det arbete som har lagts ner av många av civilsamhällets aktörer, vilka alla har bidragit till att öka den allmänna medvetenheten om elektronisk massövervakning. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar den tyska förbundsdagens, Europarådets, Förenta nationernas och den brasilianska senatens utredningar, debatterna i ett antal andra nationella parlamentet samt det arbete som har lagts ner av många av civilsamhällets aktörer, vilka alla har bidragit till att öka den allmänna medvetenheten om elektronisk massövervakning.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att lägga ner eventuella straffrättsliga åtal mot Edward Snowden och bevilja honom skydd och således förhindra att han utlämnas eller överlämnas till tredje parter, med hänsyn till hans ställning som visselblåsare och internationell försvarare av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att lägga ner eventuella straffrättsliga åtal mot Edward Snowden och bevilja honom skydd och således förhindra att han utlämnas eller överlämnas till tredje parter, med hänsyn till hans ställning som visselblåsare och internationell försvarare av de mänskliga rättigheterna.

| 3. | Europaparlamentet uttrycker dock stor besvikelse över att de flesta medlemsstater och EU-institutioner inte anser det vara en viktig angelägenhet att ta itu med de problem som togs upp i resolutionen och genomföra dess konkreta rekommendationer, samt bristen på öppenhet och dialog med Europaparlamentet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uttrycker dock stor besvikelse över att de flesta medlemsstater och EU-institutioner inte anser det vara en viktig angelägenhet att ta itu med de problem som togs upp i resolutionen och genomföra dess konkreta rekommendationer, samt bristen på öppenhet och dialog med Europaparlamentet.

| 4. | Europaparlamentet oroas över de lagar som nyligen har antagits i en del medlemsstater och som innebär att underrättelseorganens övervakningsbefogenheter utvidgas. Den franska nationalförsamlingen antog till exempel en ny underrättelselagstiftning den 24 juni 2015, men enligt kommissionen finns det flera bestämmelser i den som ger upphov till allvarliga rättsliga tveksamheter, i Storbritannien antogs 2014 en lag om bevarande av uppgifter och undersökande befogenheter som sedan ledde till ett domstolsbeslut om att vissa artiklar var olagliga och därför ogiltigförklarades, och i Nederländerna finns det förslag om ny lagstiftning för att uppdatera underrättelse- och säkerhetslagen från 2002. Parlamentet upprepar sin uppmaning till medlemsstaterna om att se till att deras nuvarande och framtida rättsliga ramar och kontrollmekanismer för underrättelsetjänsternas verksamhet följer standarden i den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och all relevant unionslagstiftning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet oroas över de lagar som nyligen har antagits i en del medlemsstater och som innebär att underrättelseorganens övervakningsbefogenheter utvidgas. Den franska nationalförsamlingen antog till exempel en ny underrättelselagstiftning den 24 juni 2015, men enligt kommissionen finns det flera bestämmelser i den som ger upphov till allvarliga rättsliga tveksamheter, i Storbritannien antogs 2014 en lag om bevarande av uppgifter och undersökande befogenheter som sedan ledde till ett domstolsbeslut om att vissa artiklar var olagliga och därför ogiltigförklarades, och i Nederländerna finns det förslag om ny lagstiftning för att uppdatera underrättelse- och säkerhetslagen från 2002. Parlamentet upprepar sin uppmaning till medlemsstaterna om att se till att deras nuvarande och framtida rättsliga ramar och kontrollmekanismer för underrättelsetjänsternas verksamhet följer standarden i den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och all relevant unionslagstiftning.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar den tyska förbundsdagens utredning om massövervakning. Parlamentet är mycket oroat över avslöjandena om den massövervakning av telekommunikationer och internettrafik i EU som bedrivits av den tyska underrättelsetjänsten (BND) i samarbete med NSA. Parlamentet anser detta vara ett brott mot principen om lojalt samarbete enligt artikel 4.3 i fördraget om Europeiska unionen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar den tyska förbundsdagens utredning om massövervakning. Parlamentet är mycket oroat över avslöjandena om den massövervakning av telekommunikationer och internettrafik i EU som bedrivits av den tyska underrättelsetjänsten (BND) i samarbete med NSA. Parlamentet anser detta vara ett brott mot principen om lojalt samarbete enligt artikel 4.3 i fördraget om Europeiska unionen.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar talmannen att be Europarådets generalsekreterare att inleda förfarandet enligt artikel 52, som anger att varje hög fördragsslutande part, på anmodan av Europarådets generalsekreterare ska ”tillhandahålla upplysningar om det sätt på vilket dess inhemska lagstiftning säkerställer en effektiv tillämpning av bestämmelserna i denna konvention”. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar talmannen att be Europarådets generalsekreterare att inleda förfarandet enligt artikel 52, som anger att varje hög fördragsslutande part, på anmodan av Europarådets generalsekreterare ska ”tillhandahålla upplysningar om det sätt på vilket dess inhemska lagstiftning säkerställer en effektiv tillämpning av bestämmelserna i denna konvention”.

| 7. | Europaparlamentet anser att kommissionens reaktion på resolutionen hittills har varit alldeles otillräcklig med tanke på omfattningen på avslöjandena. Parlamentet uppmanar kommissionen att senast i december 2015 agera på de uppmaningar som framfördes i resolutionen. Parlamentet förbehåller sig rätten att agera på grund av underlåtenheten att vidta åtgärder eller att flytta vissa av kommissionens budgetmedel till en reserv till dess att rekommendationerna har följts upp ordentligt. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att kommissionens reaktion på resolutionen hittills har varit alldeles otillräcklig med tanke på omfattningen på avslöjandena. Parlamentet uppmanar kommissionen att senast i december 2015 agera på de uppmaningar som framfördes i resolutionen. Parlamentet förbehåller sig rätten att agera på grund av underlåtenheten att vidta åtgärder eller att flytta vissa av kommissionens budgetmedel till en reserv till dess att rekommendationerna har följts upp ordentligt.

| 8. | Europaparlamentet betonar betydelsen av EU-domstolens dom av den 8 april 2014 som ogiltigförklarade direktiv 2006/24/EG om lagring av uppgifter, och påminner om att domstolen angav att direktivets ingrepp i den grundläggande rätten till respekt för privatlivet måste begränsas till vad som är strängt nödvändigt. Parlamentet betonar att denna dom innebär en nyhet på så sätt att domstolen specifikt hänvisar till ett visst prejudikat från Europadomstolen för de mänskliga rättigheterna rörande frågan om allmänna övervakningsprogram, och i praktiken har domstolen nu införlivat samma principer från detta specifika prejudikat i Europadomstolen för de mänskliga rättigheterna i EU:s lagstiftning på detta område. Parlamentet betonar att man därför kan förvänta sig att domstolen i framtiden även kommer att använda samma resonemang vid bedömning av huruvida lagar från EU och medlemsstaterna rörande allmänna övervakningsprogram är giltiga enligt stadgan. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar betydelsen av EU-domstolens dom av den 8 april 2014 som ogiltigförklarade direktiv 2006/24/EG om lagring av uppgifter, och påminner om att domstolen angav att direktivets ingrepp i den grundläggande rätten till respekt för privatlivet måste begränsas till vad som är strängt nödvändigt. Parlamentet betonar att denna dom innebär en nyhet på så sätt att domstolen specifikt hänvisar till ett visst prejudikat från Europadomstolen för de mänskliga rättigheterna rörande frågan om allmänna övervakningsprogram, och i praktiken har domstolen nu införlivat samma principer från detta specifika prejudikat i Europadomstolen för de mänskliga rättigheterna i EU:s lagstiftning på detta område. Parlamentet betonar att man därför kan förvänta sig att domstolen i framtiden även kommer att använda samma resonemang vid bedömning av huruvida lagar från EU och medlemsstaterna rörande allmänna övervakningsprogram är giltiga enligt stadgan.

Uppgiftsskyddspaketet

| 9. | Europaparlamentet välkomnar inledandet av informella interinstitutionella förhandlingar om utkastet till den allmänna uppgiftsskyddsförordningen och rådets allmänna synsätt gällande uppgiftsskyddsdirektivet. Parlamentet upprepar sin avsikt att slutföra förhandlingarna om uppgiftsskyddsdirektivet under 2015. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar inledandet av informella interinstitutionella förhandlingar om utkastet till den allmänna uppgiftsskyddsförordningen och rådets allmänna synsätt gällande uppgiftsskyddsdirektivet. Parlamentet upprepar sin avsikt att slutföra förhandlingarna om uppgiftsskyddsdirektivet under 2015.

| 10. | Europaparlamentet påminner rådet om dess skyldighet att respektera Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna i sina ändringsförslag till kommissionens förslag. Parlamentet upprepar att det skydd som erbjuds inte får vara lägre än det som redan har fastställts i direktiv 95/46/EG. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påminner rådet om dess skyldighet att respektera Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna i sina ändringsförslag till kommissionens förslag. Parlamentet upprepar att det skydd som erbjuds inte får vara lägre än det som redan har fastställts i direktiv 95/46/EG.

| 11. | Europaparlamentet understryker att både uppgiftsskyddsförordningen och dataskyddsdirektivet är nödvändiga för att skydda enskilda personers grundläggande rättigheter. Båda dessa rättsakter måste därför behandlas som ett paket och antas samtidigt, så att all uppgiftsbehandling i EU alltid har ett starkt skydd. Parlamentet understryker att målet att stärka enskilda personers rättigheter och skydd vid behandlingen av deras personuppgifter måste tillgodoses när paketet antas. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet understryker att både uppgiftsskyddsförordningen och dataskyddsdirektivet är nödvändiga för att skydda enskilda personers grundläggande rättigheter. Båda dessa rättsakter måste därför behandlas som ett paket och antas samtidigt, så att all uppgiftsbehandling i EU alltid har ett starkt skydd. Parlamentet understryker att målet att stärka enskilda personers rättigheter och skydd vid behandlingen av deras personuppgifter måste tillgodoses när paketet antas.

Paraplyavtalet mellan EU och Förenta staterna

| 12. | Europaparlamentet konstaterar att sedan resolutionen antogs har förhandlingarna med Förenta staterna om paraplyavtalet mellan EU och Förenta staterna om skydd av personuppgifter som överförs och behandlas i brottsbekämpande syfte (paraplyavtalet) slutförts och avtalsutkastet har paraferats. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet konstaterar att sedan resolutionen antogs har förhandlingarna med Förenta staterna om paraplyavtalet mellan EU och Förenta staterna om skydd av personuppgifter som överförs och behandlas i brottsbekämpande syfte (paraplyavtalet) slutförts och avtalsutkastet har paraferats.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar den amerikanska regeringens försök att återuppbygga förtroendet genom paraplyavtalet, och välkomnar i synnerhet att lagen om rättslig prövning från 2015 antogs av representanthuset den 20 oktober 2015, vilket understryker de betydande och positiva steg som Förenta staterna har tagit för att bemöta EU:s oro. Parlamentet anser att det är av yttersta vikt att garantera samma rätt till effektiv rättslig prövning för EU-medborgare/enskilda vars personuppgifter behandlas i EU och överförs till Förenta staterna utan någon åtskiljning mellan EU-medborgare och amerikanska medborgare. Den amerikanska senaten uppmanas att införa lagstiftning som garanterar detta. Parlamentet understryker att en förutsättning för att paraplyavtalet ska kunna undertecknas och träda i kraft är att kongressen antar lagen om rättslig prövning. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar den amerikanska regeringens försök att återuppbygga förtroendet genom paraplyavtalet, och välkomnar i synnerhet att lagen om rättslig prövning från 2015 antogs av representanthuset den 20 oktober 2015, vilket understryker de betydande och positiva steg som Förenta staterna har tagit för att bemöta EU:s oro. Parlamentet anser att det är av yttersta vikt att garantera samma rätt till effektiv rättslig prövning för EU-medborgare/enskilda vars personuppgifter behandlas i EU och överförs till Förenta staterna utan någon åtskiljning mellan EU-medborgare och amerikanska medborgare. Den amerikanska senaten uppmanas att införa lagstiftning som garanterar detta. Parlamentet understryker att en förutsättning för att paraplyavtalet ska kunna undertecknas och träda i kraft är att kongressen antar lagen om rättslig prövning.

Safe Harbour

| 14. | Europaparlamentet påminner om att det i resolutionen krävs att det så kallade Safe Harbour-beslutet omedelbart rivs upp, då det inte tillhandahåller tillräckligt skydd av EU-medborgares personuppgifter. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet påminner om att det i resolutionen krävs att det så kallade Safe Harbour-beslutet omedelbart rivs upp, då det inte tillhandahåller tillräckligt skydd av EU-medborgares personuppgifter.

| 15. | Europaparlamentet påminner om att alla internationella överenskommelser som EU ingår ges företräde före EU:s sekundärlagstiftning, och betonar därför behovet av att se till att paraplyavtalet inte begränsar den registrerades rättigheter och de säkerhetsklausuler som gäller för överföring av personuppgifter i enlighet med EU-lagstiftningen. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att i detalj bedöma hur paraplyavtalet skulle kunna fungera tillsammans med, och påverka, EU:s rättsliga ram för personuppgiftsskydd, inklusive det nuvarande rådsbeslutet, personuppgiftsskyddsdirektivet (95/46/EG) och framtida direktiv och förordningar som rör personuppgiftsskyddet. Kommissionen uppmanas att lägga fram en rapport med en utvärdering av de rättsliga effekterna i denna fråga för parlamentet innan ratificeringsförfarandet inleds. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet påminner om att alla internationella överenskommelser som EU ingår ges företräde före EU:s sekundärlagstiftning, och betonar därför behovet av att se till att paraplyavtalet inte begränsar den registrerades rättigheter och de säkerhetsklausuler som gäller för överföring av personuppgifter i enlighet med EU-lagstiftningen. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att i detalj bedöma hur paraplyavtalet skulle kunna fungera tillsammans med, och påverka, EU:s rättsliga ram för personuppgiftsskydd, inklusive det nuvarande rådsbeslutet, personuppgiftsskyddsdirektivet (95/46/EG) och framtida direktiv och förordningar som rör personuppgiftsskyddet. Kommissionen uppmanas att lägga fram en rapport med en utvärdering av de rättsliga effekterna i denna fråga för parlamentet innan ratificeringsförfarandet inleds.

| 16. | Europaparlamentet påminner om att kommissionen, i sitt meddelande av den 27 november 2013 om hur principerna om integritetsskydd (Safe Harbour) fungerar, riktade 13 rekommendationer till Förenta staterna för att säkerställa ett tillräckligt skydd. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påminner om att kommissionen, i sitt meddelande av den 27 november 2013 om hur principerna om integritetsskydd (Safe Harbour) fungerar, riktade 13 rekommendationer till Förenta staterna för att säkerställa ett tillräckligt skydd.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar att domstolen i sin dom av den 6 oktober 2015 ogiltigförklarade kommissionsbeslut 2000/520/EG om adekvat skydd när det gäller Förenta staternas Safe Harbour, och betonar att denna dom har bekräftat parlamentets sedan länge etablerade ståndpunkt rörande bristen på adekvat skydd i detta instrument. Parlamentet uppmanar kommissionen att omedelbart vidta de åtgärder som krävs för att alla personuppgifter som överförs till Förenta staterna ska ges ett effektivt skydd som i allt väsentligt motsvarar det skydd som garanteras i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar att domstolen i sin dom av den 6 oktober 2015 ogiltigförklarade kommissionsbeslut 2000/520/EG om adekvat skydd när det gäller Förenta staternas Safe Harbour, och betonar att denna dom har bekräftat parlamentets sedan länge etablerade ståndpunkt rörande bristen på adekvat skydd i detta instrument. Parlamentet uppmanar kommissionen att omedelbart vidta de åtgärder som krävs för att alla personuppgifter som överförs till Förenta staterna ska ges ett effektivt skydd som i allt väsentligt motsvarar det skydd som garanteras i Europeiska unionen.

| 18. | Europaparlamentet invänder mot att parlamentet inte har fått något formellt meddelande från kommissionen rörande statusen på genomförandet av de 13 rekommendationerna, trots att kommissionen tillkännagav att den skulle lämna ett sådant senast under sommaren 2014. Parlamentet understryker att det nu, efter domstolens beslut att ogiltigförklara beslut 2000/520/EG, är mycket viktigt att kommissionen ger en ingående uppdatering av de förhandlingar som har förts hittills och av de effekter domen kommer att ha på de fortsatta förhandlingar som planerats. Parlamentet uppmanar kommissionen att omedelbart överväga alternativ till Safe Harbour och de effekter domen kan få på andra instrument för överföring av personuppgifter till USA, samt att lämna en rapport i frågan senast i slutet av 2015. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet invänder mot att parlamentet inte har fått något formellt meddelande från kommissionen rörande statusen på genomförandet av de 13 rekommendationerna, trots att kommissionen tillkännagav att den skulle lämna ett sådant senast under sommaren 2014. Parlamentet understryker att det nu, efter domstolens beslut att ogiltigförklara beslut 2000/520/EG, är mycket viktigt att kommissionen ger en ingående uppdatering av de förhandlingar som har förts hittills och av de effekter domen kommer att ha på de fortsatta förhandlingar som planerats. Parlamentet uppmanar kommissionen att omedelbart överväga alternativ till Safe Harbour och de effekter domen kan få på andra instrument för överföring av personuppgifter till USA, samt att lämna en rapport i frågan senast i slutet av 2015.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera de juridiska effekterna och följderna av domstolens dom i Schrems-målet av den 6 oktober 2015 för eventuella avtal med tredjeländer som möjliggör överföring av personuppgifter, såsom EU och Förenta staternas avtal om ett program för att spåra finansiering av terrorism, avtal om passageraruppgifter, paraplyavtalet mellan EU och Förenta staterna samt andra instrument inom EU:s lagstiftning som medför insamling och behandling av personuppgifter. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera de juridiska effekterna och följderna av domstolens dom i Schrems-målet av den 6 oktober 2015 för eventuella avtal med tredjeländer som möjliggör överföring av personuppgifter, såsom EU och Förenta staternas avtal om ett program för att spåra finansiering av terrorism, avtal om passageraruppgifter, paraplyavtalet mellan EU och Förenta staterna samt andra instrument inom EU:s lagstiftning som medför insamling och behandling av personuppgifter.

Demokratisk kontroll

| 20. | Utan att ifrågasätta de nationella parlamentens fullständiga behörighet att övervaka nationella underrättelsetjänster, uppmanar Europaparlamentet de nationella parlament som ännu inte har gjort det att genomföra en ingående utvärdering och införa en betydelsefull övervakning av underrättelseverksamheten, samt att se till att sådana övervakningskommittéer/övervakningsorgan ges tillräckligt med resurser, teknisk kunskap och rättsliga verktyg samt tillgång till alla relevanta dokument för att kunna utöva en effektiv och oberoende översyn av underrättelsetjänsterna och informationsutbyte med andra utländska underrättelsetjänster. Parlamentet upprepar sitt åtagande om att ha ett nära samarbete med nationella parlament för att säkerställa att effektiva övervakningsmekanismer tillämpas, däribland delning av bästa praxis och gemensamma standarder. |
| --- | --- |

20.

Utan att ifrågasätta de nationella parlamentens fullständiga behörighet att övervaka nationella underrättelsetjänster, uppmanar Europaparlamentet de nationella parlament som ännu inte har gjort det att genomföra en ingående utvärdering och införa en betydelsefull övervakning av underrättelseverksamheten, samt att se till att sådana övervakningskommittéer/övervakningsorgan ges tillräckligt med resurser, teknisk kunskap och rättsliga verktyg samt tillgång till alla relevanta dokument för att kunna utöva en effektiv och oberoende översyn av underrättelsetjänsterna och informationsutbyte med andra utländska underrättelsetjänster. Parlamentet upprepar sitt åtagande om att ha ett nära samarbete med nationella parlament för att säkerställa att effektiva övervakningsmekanismer tillämpas, däribland delning av bästa praxis och gemensamma standarder.

| 21. | Europaparlamentet kommer att följa upp konferensen den 28–29 maj 2015 om demokratisk tillsyn av underrättelsetjänster i Europeiska unionen samt fortsätta sina insatser som syftar till att garantera ett utbyte av god praxis för underrättelsetillsyn i nära samarbete med nationella parlament. Parlamentet välkomnar de gemensamma slutkommentarerna från ordförandena för denna konferens, där de uttalar sin avsikt att om två år sammankalla en uppföljningskonferens. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet kommer att följa upp konferensen den 28–29 maj 2015 om demokratisk tillsyn av underrättelsetjänster i Europeiska unionen samt fortsätta sina insatser som syftar till att garantera ett utbyte av god praxis för underrättelsetillsyn i nära samarbete med nationella parlament. Parlamentet välkomnar de gemensamma slutkommentarerna från ordförandena för denna konferens, där de uttalar sin avsikt att om två år sammankalla en uppföljningskonferens.

| 22. | Europaparlamentet anser att de befintliga verktygen för samarbete mellan tillsynsorgan, t.ex. European Network of National Intelligence Reviewers (ENNIR), bör stödjas och utnyttjas i större utsträckning, eventuellt med användning av Ipex potential för informationsutbyte mellan nationella parlament, i enlighet med dess räckvidd och tekniska kapacitet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att de befintliga verktygen för samarbete mellan tillsynsorgan, t.ex. European Network of National Intelligence Reviewers (ENNIR), bör stödjas och utnyttjas i större utsträckning, eventuellt med användning av Ipex potential för informationsutbyte mellan nationella parlament, i enlighet med dess räckvidd och tekniska kapacitet.

| 23. | Europaparlamentet upprepar sitt krav på att avtalet om programmet för att spåra finansiering av terrorism ska avbrytas. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet upprepar sitt krav på att avtalet om programmet för att spåra finansiering av terrorism ska avbrytas.

| 24. | Europaparlamentet betonar att det behövs en gemensam definition av ”nationell säkerhet” för EU och dess medlemsstater för att säkerställa rättslig säkerhet. Parlamentet konstaterar att bristen på en tydlig definition öppnar för godtycklighet och brott mot de grundläggande rättigheterna och rättssäkerheten från de verkställande organens och underrättelsetjänsternas sida i EU. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar att det behövs en gemensam definition av ”nationell säkerhet” för EU och dess medlemsstater för att säkerställa rättslig säkerhet. Parlamentet konstaterar att bristen på en tydlig definition öppnar för godtycklighet och brott mot de grundläggande rättigheterna och rättssäkerheten från de verkställande organens och underrättelsetjänsternas sida i EU.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att införa bestämmelser om tidsbegränsning och förlängning i lagstiftning som möjliggör insamling av personuppgifter eller övervakning av EU-medborgare. Parlamentet betonar att sådana bestämmelser utgör grundläggande garantier för att säkerställa regelbunden kontroll av huruvida ett instrument som inkräktar på den personliga integriteten är nödvändigt och proportionellt i ett demokratiskt samhälle. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att införa bestämmelser om tidsbegränsning och förlängning i lagstiftning som möjliggör insamling av personuppgifter eller övervakning av EU-medborgare. Parlamentet betonar att sådana bestämmelser utgör grundläggande garantier för att säkerställa regelbunden kontroll av huruvida ett instrument som inkräktar på den personliga integriteten är nödvändigt och proportionellt i ett demokratiskt samhälle.

Återskapa förtroendet

| 26. | Europaparlamentet betonar att goda relationer mellan EU och Förenta staterna är absolut avgörande för båda parter. Parlamentet konstaterar att övervakningsavslöjandena har undergrävt allmänhetens stöd för dessa relationer och betonar att åtgärder måste vidtas för att garantera att förtroendet återskapas, i synnerhet med tanke på dagens akuta behov av samarbete i många olika geopolitiska frågor av gemensamt intresse. Parlamentet understryker i detta sammanhang att man måste komma fram till en lösning som förhandlats fram mellan Förenta staterna och EU i sin helhet och som respekterar de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar att goda relationer mellan EU och Förenta staterna är absolut avgörande för båda parter. Parlamentet konstaterar att övervakningsavslöjandena har undergrävt allmänhetens stöd för dessa relationer och betonar att åtgärder måste vidtas för att garantera att förtroendet återskapas, i synnerhet med tanke på dagens akuta behov av samarbete i många olika geopolitiska frågor av gemensamt intresse. Parlamentet understryker i detta sammanhang att man måste komma fram till en lösning som förhandlats fram mellan Förenta staterna och EU i sin helhet och som respekterar de mänskliga rättigheterna.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar de lagstiftningsbeslut och domstolsbeslut som nyligen har fattats i Förenta staterna om att begränsa NSA:s massövervakning, däribland att kongressen antog USA Freedom Act utan ändringar efter en kompromiss mellan de två kamrarna och partierna, samt domen från andradistriktets appellationsdomstol om NSA:s telefonsavlyssningsprogram. Parlamentet beklagar dock att dessa beslut i första hand riktar sig till amerikaner samtidigt som situationen för EU-medborgare förblir densamma. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet välkomnar de lagstiftningsbeslut och domstolsbeslut som nyligen har fattats i Förenta staterna om att begränsa NSA:s massövervakning, däribland att kongressen antog USA Freedom Act utan ändringar efter en kompromiss mellan de två kamrarna och partierna, samt domen från andradistriktets appellationsdomstol om NSA:s telefonsavlyssningsprogram. Parlamentet beklagar dock att dessa beslut i första hand riktar sig till amerikaner samtidigt som situationen för EU-medborgare förblir densamma.

| 28. | Europaparlamentet anser att alla beslut om att använda övervakningsteknik bör bygga på en grundlig bedömning av nödvändighet och proportionalitet. Parlamentet välkomnar resultaten av forskningsprojektet Surveille som tillhandahåller en metod för att bedöma övervakningstekniker med beaktande av rättsliga, etiska och tekniska aspekter. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att alla beslut om att använda övervakningsteknik bör bygga på en grundlig bedömning av nödvändighet och proportionalitet. Parlamentet välkomnar resultaten av forskningsprojektet Surveille som tillhandahåller en metod för att bedöma övervakningstekniker med beaktande av rättsliga, etiska och tekniska aspekter.

| 29. | Europaparlamentet understryker att EU bör bidra till utvecklingen av internationella standarder/principer på FN-nivå, i enlighet med FN:s internationella konvention om medborgerliga och politiska rättigheter, för att skapa en global ram för uppgiftsskydd, inklusive specifika begränsningar för insamling i syften som rör den nationella säkerheten. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet understryker att EU bör bidra till utvecklingen av internationella standarder/principer på FN-nivå, i enlighet med FN:s internationella konvention om medborgerliga och politiska rättigheter, för att skapa en global ram för uppgiftsskydd, inklusive specifika begränsningar för insamling i syften som rör den nationella säkerheten.

| 30. | Europaparlamentet är övertygat om att en kapprustning i övervakning endast kan undvikas om trovärdiga standarder upprättas på global nivå. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet är övertygat om att en kapprustning i övervakning endast kan undvikas om trovärdiga standarder upprättas på global nivå.

Privata företag

| 31. | Europaparlamentet välkomnar den privata IKT-sektorns initiativ för att utveckla säkerhetslösningar som bygger på kryptering och internettjänster som stärker skyddet av privatlivet. Parlamentet uppmuntrar till en fortsatt utveckling av användarvänliga programinställningar som hjälper kunderna att hantera vilken information de delar med vem och på vilket sätt. Parlamentet noterar att många företag även har meddelat att de har planer på att införa obruten kryptering som en reaktion på avslöjanden om massövervakning. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet välkomnar den privata IKT-sektorns initiativ för att utveckla säkerhetslösningar som bygger på kryptering och internettjänster som stärker skyddet av privatlivet. Parlamentet uppmuntrar till en fortsatt utveckling av användarvänliga programinställningar som hjälper kunderna att hantera vilken information de delar med vem och på vilket sätt. Parlamentet noterar att många företag även har meddelat att de har planer på att införa obruten kryptering som en reaktion på avslöjanden om massövervakning.

| 32. | Europaparlamentet påminner om att medlemsstaterna enligt artikel 15.1 i direktiv 2000/31/EG i samband med tillhandahållande av vidarebefordrings-, cachnings- och värdtjänster inte får ålägga tjänsteleverantörerna en allmän skyldighet att övervaka den information de överför eller lagrar eller en allmän skyldighet att aktivt efterforska fakta eller omständigheter som kan tyda på olaglig verksamhet. Parlamentet påminner särskilt om att Europeiska unionens domstol, i mål C-360/10 och C-70/10, avvisade åtgärderna för aktiv övervakning av nästan samtliga användare av berörda tjänster (i ena fallet internetleverantörer och i andra fallet ett socialt nätverk) och angav att förelägganden som ålägger en leverantör av värdtjänster en skyldighet att bedriva allmän övervakning ska vara förbjudna. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet påminner om att medlemsstaterna enligt artikel 15.1 i direktiv 2000/31/EG i samband med tillhandahållande av vidarebefordrings-, cachnings- och värdtjänster inte får ålägga tjänsteleverantörerna en allmän skyldighet att övervaka den information de överför eller lagrar eller en allmän skyldighet att aktivt efterforska fakta eller omständigheter som kan tyda på olaglig verksamhet. Parlamentet påminner särskilt om att Europeiska unionens domstol, i mål C-360/10 och C-70/10, avvisade åtgärderna för aktiv övervakning av nästan samtliga användare av berörda tjänster (i ena fallet internetleverantörer och i andra fallet ett socialt nätverk) och angav att förelägganden som ålägger en leverantör av värdtjänster en skyldighet att bedriva allmän övervakning ska vara förbjudna.

| 33. | Europaparlamentet välkomnar att it- och telekommunikationsföretag offentliggör insynsrapporter över myndigheters krav på användaruppgifter. Parlamentet begär att medlemsstaterna ska offentliggöra statistik över sina begäranden till privata företag om privat användarinformation. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet välkomnar att it- och telekommunikationsföretag offentliggör insynsrapporter över myndigheters krav på användaruppgifter. Parlamentet begär att medlemsstaterna ska offentliggöra statistik över sina begäranden till privata företag om privat användarinformation.

TFTP-avtalet

| 34. | Europaparlamentet är besviket över att kommissionen bortsåg från parlamentets tydliga uppmaning att upphäva TFTP-avtalet, då ingen tydlig information getts för att klargöra huruvida någon annan amerikansk myndighet hade fått tillgång till Swift-uppgifter utanför ramen för TFTP-avtalet. Parlamentet har för avsikt att ta detta i beaktande när det överväger att ge sitt godkännande till framtida internationella avtal. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet är besviket över att kommissionen bortsåg från parlamentets tydliga uppmaning att upphäva TFTP-avtalet, då ingen tydlig information getts för att klargöra huruvida någon annan amerikansk myndighet hade fått tillgång till Swift-uppgifter utanför ramen för TFTP-avtalet. Parlamentet har för avsikt att ta detta i beaktande när det överväger att ge sitt godkännande till framtida internationella avtal.

Annat personuppgiftsutbyte med tredjeländer

| 35. | Europaparlamentet betonar sin ståndpunkt att alla avtal, mekanismer och beslut om tillräcklig skyddsnivå för utbyte med tredjeländer som inbegriper personuppgifter ställer krav på en rigorös övervakning och omedelbar uppföljning av kommissionen som fördragens väktare. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet betonar sin ståndpunkt att alla avtal, mekanismer och beslut om tillräcklig skyddsnivå för utbyte med tredjeländer som inbegriper personuppgifter ställer krav på en rigorös övervakning och omedelbar uppföljning av kommissionen som fördragens väktare.

| 36. | Europaparlamentet välkomnar EU:s och Förenta staternas uttalande i Riga den 3 juni 2015 om ett förstärkt transatlantiskt samarbete på området rättvisa, frihet och säkerhet där signatärerna förband sig att stärka genomförandet av avtalet om ömsesidig rättslig hjälp mellan Förenta staterna och EU (MLAT), slutföra översynen av det i enlighet med avtalet och anordna seminarier för att diskutera relevanta frågor med nationella behöriga myndigheter. Parlamentet understryker att ömsesidig hjälp är det instrument som ska användas av medlemsstaternas rättsvårdande myndigheter för samarbete med myndigheterna i tredjeländer. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang EU:s medlemsstater och Förenta staternas regering att stödja ovanstående åtaganden så att man snabbt kan avsluta översynen av avtalet om ömsesidig rättslig hjälp mellan EU och Förenta staterna. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet välkomnar EU:s och Förenta staternas uttalande i Riga den 3 juni 2015 om ett förstärkt transatlantiskt samarbete på området rättvisa, frihet och säkerhet där signatärerna förband sig att stärka genomförandet av avtalet om ömsesidig rättslig hjälp mellan Förenta staterna och EU (MLAT), slutföra översynen av det i enlighet med avtalet och anordna seminarier för att diskutera relevanta frågor med nationella behöriga myndigheter. Parlamentet understryker att ömsesidig hjälp är det instrument som ska användas av medlemsstaternas rättsvårdande myndigheter för samarbete med myndigheterna i tredjeländer. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang EU:s medlemsstater och Förenta staternas regering att stödja ovanstående åtaganden så att man snabbt kan avsluta översynen av avtalet om ömsesidig rättslig hjälp mellan EU och Förenta staterna.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast i slutet av 2015 rapportera till parlamentet om de luckor som har identifierats inom olika instrument som används för internationellt utbyte av personuppgifter vad det gäller tredjeländers rättsvårdande myndigheters och underrättelsetjänsters tillgång till dem, samt om vägar att åtgärda dessa brister för att säkerställa ett fortsatt tillräckligt skydd för personuppgifter som överförs från EU till tredjeländer. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast i slutet av 2015 rapportera till parlamentet om de luckor som har identifierats inom olika instrument som används för internationellt utbyte av personuppgifter vad det gäller tredjeländers rättsvårdande myndigheters och underrättelsetjänsters tillgång till dem, samt om vägar att åtgärda dessa brister för att säkerställa ett fortsatt tillräckligt skydd för personuppgifter som överförs från EU till tredjeländer.

Skydd för rättsstaten och EU-medborgarnas grundläggande rättigheter/ökat skydd för visselblåsare och journalister

| 38. | Europaparlamentet anser att EU-medborgares grundläggande rättigheter fortfarande hotas och att det har gjorts för lite för att kunna garantera ett fullgott skydd vid elektronisk massövervakning. Parlamentet beklagar de begränsade framsteg som gjorts för att garantera visselblåsare och journalister skydd. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet anser att EU-medborgares grundläggande rättigheter fortfarande hotas och att det har gjorts för lite för att kunna garantera ett fullgott skydd vid elektronisk massövervakning. Parlamentet beklagar de begränsade framsteg som gjorts för att garantera visselblåsare och journalister skydd.

| 39. | Europaparlamentet beklagar att många underrättelseprogram för storskalig massövervakning även verkar drivas av ekonomiska intressen hos de företag som utvecklar och driver dessa program. Detta var fallet med slutskedet av NSA:s riktade ”Thinthread”-program och ersättandet av det med det storskaliga övervakningsprogrammet ”Trailblazer”, som lades ut på entreprenad till SAIC 2001. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet beklagar att många underrättelseprogram för storskalig massövervakning även verkar drivas av ekonomiska intressen hos de företag som utvecklar och driver dessa program. Detta var fallet med slutskedet av NSA:s riktade ”Thinthread”-program och ersättandet av det med det storskaliga övervakningsprogrammet ”Trailblazer”, som lades ut på entreprenad till SAIC 2001.

| 40. | Europaparlamentet upprepar sin starka oro över arbetet inom Europarådets kommitté för konventionen om it-brottslighet angående tolkningen av artikel 32 i konventionen om it-brottslighet av den 23 november 2001 (Budapestkonventionen) om gränsöverskridande åtkomst till lagrade datoruppgifter med medgivande eller när uppgifterna är offentligt tillgängliga. Parlamentet invänder mot ingåendet av ett tilläggsprotokoll eller vägledning i syfte att bredda tillämpningen av denna bestämmelse utöver den nuvarande ordning som upprättats genom konventionen, som redan är ett stort undantag från territorialitetsprincipen, eftersom detta skulle kunna leda till att brottsbekämpande myndigheter får obegränsad fjärråtkomst till servrar och datorer som finns i andra jurisdiktioner utan hänvisning till avtal om ömsesidig rättslig hjälp och andra instrument för rättsligt samarbete som införts för att garantera den enskildes grundläggande rättigheter, inklusive uppgiftsskydd och rättssäkerhet. Parlamentet understryker att EU har utövat sin befogenhet i it-brottslighetsfrågor och att både kommissionens och parlamentets rättigheter därför bör respekteras. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet upprepar sin starka oro över arbetet inom Europarådets kommitté för konventionen om it-brottslighet angående tolkningen av artikel 32 i konventionen om it-brottslighet av den 23 november 2001 (Budapestkonventionen) om gränsöverskridande åtkomst till lagrade datoruppgifter med medgivande eller när uppgifterna är offentligt tillgängliga. Parlamentet invänder mot ingåendet av ett tilläggsprotokoll eller vägledning i syfte att bredda tillämpningen av denna bestämmelse utöver den nuvarande ordning som upprättats genom konventionen, som redan är ett stort undantag från territorialitetsprincipen, eftersom detta skulle kunna leda till att brottsbekämpande myndigheter får obegränsad fjärråtkomst till servrar och datorer som finns i andra jurisdiktioner utan hänvisning till avtal om ömsesidig rättslig hjälp och andra instrument för rättsligt samarbete som införts för att garantera den enskildes grundläggande rättigheter, inklusive uppgiftsskydd och rättssäkerhet. Parlamentet understryker att EU har utövat sin befogenhet i it-brottslighetsfrågor och att både kommissionens och parlamentets rättigheter därför bör respekteras.

| 41. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte har svarat på parlamentets begäran om att genomföra en undersökning om ett heltäckande europeiskt program för skydd av visselblåsare, och uppmanar kommissionen att senast i slutet av 2016 lägga fram ett meddelande i denna fråga. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte har svarat på parlamentets begäran om att genomföra en undersökning om ett heltäckande europeiskt program för skydd av visselblåsare, och uppmanar kommissionen att senast i slutet av 2016 lägga fram ett meddelande i denna fråga.

| 42. | Europaparlamentet välkomnar den resolution som Europarådets parlamentariska församling antog den 23 juni 2015 om förbättrat skydd för visselblåsare, och då i synnerhet punkt 9 om betydelsen av visselblåsning för att säkerställa att de lagstadgade gränserna för övervakning respekteras, och punkt 10 där EU uppmanas att anta lagar om skydd för visselblåsare som även ska täcka anställda inom nationella säkerhets- och underrättelsetjänster och privata företag inom detta område, samt att, i största möjliga utsträckning enligt nationell lag, bevilja asyl till visselblåsare som hotas av vedergällning i sina hemländer, förutsatt att deras avslöjanden motiverar skydd i enlighet med de principer som församlingen förespråkar. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet välkomnar den resolution som Europarådets parlamentariska församling antog den 23 juni 2015 om förbättrat skydd för visselblåsare, och då i synnerhet punkt 9 om betydelsen av visselblåsning för att säkerställa att de lagstadgade gränserna för övervakning respekteras, och punkt 10 där EU uppmanas att anta lagar om skydd för visselblåsare som även ska täcka anställda inom nationella säkerhets- och underrättelsetjänster och privata företag inom detta område, samt att, i största möjliga utsträckning enligt nationell lag, bevilja asyl till visselblåsare som hotas av vedergällning i sina hemländer, förutsatt att deras avslöjanden motiverar skydd i enlighet med de principer som församlingen förespråkar.

| 43. | Europaparlamentet betonar att massövervakning kraftigt underminerar den yrkesmässiga tystnadsplikten inom reglerade yrken som läkare, journalist eller advokat. Parlamentet understryker framför allt att EU-medborgarna har rätt att skyddas mot all form av bevakning av konfidentiell kommunikation med sina advokater som skulle bryta mot Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, i synnerhet artiklarna 6, 47 och 48, samt direktiv 2013/48/EU om rätt till tillgång till försvarare. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett meddelande om skydd av konfidentiell information inom yrken med yrkesmässiga privilegier senast i slutet av 2016. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet betonar att massövervakning kraftigt underminerar den yrkesmässiga tystnadsplikten inom reglerade yrken som läkare, journalist eller advokat. Parlamentet understryker framför allt att EU-medborgarna har rätt att skyddas mot all form av bevakning av konfidentiell kommunikation med sina advokater som skulle bryta mot Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, i synnerhet artiklarna 6, 47 och 48, samt direktiv 2013/48/EU om rätt till tillgång till försvarare. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett meddelande om skydd av konfidentiell information inom yrken med yrkesmässiga privilegier senast i slutet av 2016.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram riktlinjer för hur medlemsstaterna ska göra för att anpassa verktyg för personuppgiftsinsamling som sker i syfte att förebygga, avslöja, utreda och åtala brott, inklusive terrorism, till EU-domstolens domar av den 8 april 2014 om lagring av uppgifter (mål C–293/12 och C-594/12) och av den 6 oktober 2015 om Safe Harbour (mål C–362/14). Parlamentet uppmärksammar särskilt punkterna 58 och 59 i domen om lagring av uppgifter och punkterna 93 och 94 i domen om Safe Harbour, i vilka det tydligt efterfrågas ett riktat tillvägagångssätt för uppgiftsinsamling i stället för ofiltrerad insamling. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram riktlinjer för hur medlemsstaterna ska göra för att anpassa verktyg för personuppgiftsinsamling som sker i syfte att förebygga, avslöja, utreda och åtala brott, inklusive terrorism, till EU-domstolens domar av den 8 april 2014 om lagring av uppgifter (mål C–293/12 och C-594/12) och av den 6 oktober 2015 om Safe Harbour (mål C–362/14). Parlamentet uppmärksammar särskilt punkterna 58 och 59 i domen om lagring av uppgifter och punkterna 93 och 94 i domen om Safe Harbour, i vilka det tydligt efterfrågas ett riktat tillvägagångssätt för uppgiftsinsamling i stället för ofiltrerad insamling.

| 45. | Europaparlamentet betonar att i de senaste prejudikaten, och i synnerhet domstolens dom av den 8 april 2014 om lagring av uppgifter, framgår det tydligt att det är ett lagstadgat krav att påvisa nödvändigheten och proportionaliteten i alla åtgärder som innebär insamling och användning av personuppgifter som kan påverka rätten till respekt för privat- och familjelivet och rätten till skydd av personuppgifter. Parlamentet anser det beklagligt att politiska hänsyn ofta leder till att efterlevnaden av dessa rättsliga principer undermineras i beslutsprocessen. Parlamentet uppmanar kommissionen att, som en del av sin agenda för bättre lagstiftning, se till att all EU-lagstiftning håller hög kvalitet, följer rättsliga standarder och prejudikat, samt ligger i linje med Europeiska unionens staga om de grundläggande rättigheterna. Parlamentet rekommenderar att konsekvensbedömningen av alla efterlevnads- och säkerhetsåtgärder som inkluderar insamling av personuppgifter även ska inkludera en behovs- och proportionalitetsprövning. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet betonar att i de senaste prejudikaten, och i synnerhet domstolens dom av den 8 april 2014 om lagring av uppgifter, framgår det tydligt att det är ett lagstadgat krav att påvisa nödvändigheten och proportionaliteten i alla åtgärder som innebär insamling och användning av personuppgifter som kan påverka rätten till respekt för privat- och familjelivet och rätten till skydd av personuppgifter. Parlamentet anser det beklagligt att politiska hänsyn ofta leder till att efterlevnaden av dessa rättsliga principer undermineras i beslutsprocessen. Parlamentet uppmanar kommissionen att, som en del av sin agenda för bättre lagstiftning, se till att all EU-lagstiftning håller hög kvalitet, följer rättsliga standarder och prejudikat, samt ligger i linje med Europeiska unionens staga om de grundläggande rättigheterna. Parlamentet rekommenderar att konsekvensbedömningen av alla efterlevnads- och säkerhetsåtgärder som inkluderar insamling av personuppgifter även ska inkludera en behovs- och proportionalitetsprövning.

Europeisk strategi för ökat it-oberoende

| 46. | Europaparlamentet är besviket över att kommissionen inte har vidtagit åtgärder för att följa upp de detaljerade rekommendationer som gjordes i resolutionen för att öka it-säkerheten och internetintegriteten i EU. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet är besviket över att kommissionen inte har vidtagit åtgärder för att följa upp de detaljerade rekommendationer som gjordes i resolutionen för att öka it-säkerheten och internetintegriteten i EU.

| 47. | Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som hittills gjorts för att förbättra parlamentets it-säkerhet i enlighet med GD Itecs handlingsplan för parlamentets IKT-säkerhet och begär att detta arbete fortsätter och att rekommendationerna i resolutionen genomförs fullständigt och snabbt. Parlamentet uppmanar till nytänkande och, om så krävs, ändringar i lagstiftningen om upphandling för att förbättra EU-institutionernas it-säkerhet. Parlamentet vill se att proprietär programvara ersätts av granskningsbar och kontrollerbar programvara med öppen källkod i alla EU-institutioner, att det införs ett obligatoriskt krav på öppen källkod vid alla kommande ikt-upphandlingar samt att det finns en effektiv tillgänglighet till krypteringsverktyg. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som hittills gjorts för att förbättra parlamentets it-säkerhet i enlighet med GD Itecs handlingsplan för parlamentets IKT-säkerhet och begär att detta arbete fortsätter och att rekommendationerna i resolutionen genomförs fullständigt och snabbt. Parlamentet uppmanar till nytänkande och, om så krävs, ändringar i lagstiftningen om upphandling för att förbättra EU-institutionernas it-säkerhet. Parlamentet vill se att proprietär programvara ersätts av granskningsbar och kontrollerbar programvara med öppen källkod i alla EU-institutioner, att det införs ett obligatoriskt krav på öppen källkod vid alla kommande ikt-upphandlingar samt att det finns en effektiv tillgänglighet till krypteringsverktyg.

| 48. | Europaparlamentet upprepar med kraft sitt krav på utveckling, inom ramen för nya initiativ såsom den digitala inre marknaden, av en europeisk strategi för ökat it-oberoende och skydd för internetintegritet som kommer att främja it-branschen i EU. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet upprepar med kraft sitt krav på utveckling, inom ramen för nya initiativ såsom den digitala inre marknaden, av en europeisk strategi för ökat it-oberoende och skydd för internetintegritet som kommer att främja it-branschen i EU.

| 49. | Europaparlamentet kommer att lägga fram ytterligare rekommendationer inom detta område efter sin konferens om att skydda integriteten på internet genom ökad it-säkerhet och it-självständighet i EU som planeras hållas i slutet av 2015, och som kommer att utgå från resultaten från den nyligen offentliggjorda Stoa-studien om massövervakning av it-användare. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet kommer att lägga fram ytterligare rekommendationer inom detta område efter sin konferens om att skydda integriteten på internet genom ökad it-säkerhet och it-självständighet i EU som planeras hållas i slutet av 2015, och som kommer att utgå från resultaten från den nyligen offentliggjorda Stoa-studien om massövervakning av it-användare.

Demokratisk och neutral internetförvaltning

| 50. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens mål att göra EU till en förebild för internetförvaltning, samt dess vision om en flerpartsmodell för internetförvaltning såsom angavs vid det globala flerpartsmötet om framtidens internetförvaltning (NETMundial) i Brasilien i april 2014. Parlamentet ser fram emot resultatet av det pågående internationella arbetet på detta område, inklusive inom ramen för forumet för förvaltning av internet. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens mål att göra EU till en förebild för internetförvaltning, samt dess vision om en flerpartsmodell för internetförvaltning såsom angavs vid det globala flerpartsmötet om framtidens internetförvaltning (NETMundial) i Brasilien i april 2014. Parlamentet ser fram emot resultatet av det pågående internationella arbetet på detta område, inklusive inom ramen för forumet för förvaltning av internet.

| 51. | Europaparlamentet varnar för den uppenbara nedåtgående spiralen för den grundläggande rätten till skydd av privatlivet när all information om mänskligt beteende anses vara potentiellt betydelsefull för att bekämpa framtida brottsliga handlingar, vilket leder till en massövervakningskultur där alla medborgare behandlas som potentiella misstänkta och till att sammanhållningen och förtroendet i samhället urholkas. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet varnar för den uppenbara nedåtgående spiralen för den grundläggande rätten till skydd av privatlivet när all information om mänskligt beteende anses vara potentiellt betydelsefull för att bekämpa framtida brottsliga handlingar, vilket leder till en massövervakningskultur där alla medborgare behandlas som potentiella misstänkta och till att sammanhållningen och förtroendet i samhället urholkas.

| 52. | Europaparlamentet kommer att beakta resultaten från den ingående studie som genomförts av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter om skyddet av de grundläggande rättigheterna i samband med övervakning, och framför allt titta närmare på hur det aktuella rättsläget ser ut för enskilda personer när det gäller de rättsmedel de har tillgång till i samband med sådan verksamhet. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet kommer att beakta resultaten från den ingående studie som genomförts av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter om skyddet av de grundläggande rättigheterna i samband med övervakning, och framför allt titta närmare på hur det aktuella rättsläget ser ut för enskilda personer när det gäller de rättsmedel de har tillgång till i samband med sådan verksamhet.

Uppföljning

| 53. | Europaparlamentet uppdrar åt utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor att fortsätta att övervaka utvecklingen inom detta område och att följa upp rekommendationerna i resolutionen. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppdrar åt utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor att fortsätta att övervaka utvecklingen inom detta område och att följa upp rekommendationerna i resolutionen.

o

o o

| 54. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt Europarådet. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt Europarådet.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2014)0230.

(2)  PE546.737v01-00.

---

| 20.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 355/59 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 355/59

---

P8_TA(2015)0389

Rådets rekommendation om långtidsarbetslösas inträde på arbetsmarknaden

Europaparlamentets resolution av den 29 oktober 2015 om rådets rekommendation om långtidsarbetslösas återinträde på arbetsmarknaden (2015/2820(RSP))

(2017/C 355/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 17 september 2015 till rådets rekommendation om långtidsarbetslösas återinträde på arbetsmarknaden (COM(2015)0462), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 17 september 2015 till rådets rekommendation om långtidsarbetslösas återinträde på arbetsmarknaden (COM(2015)0462),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 november 2014Årlig tillväxtstrategi för 2015 (COM(2014)0902), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 november 2014Årlig tillväxtstrategi för 2015 (COM(2014)0902),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2015 om den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken: sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2015 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2015 om den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken: sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2015 (1),

| — | med beaktande av rådets (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) slutsatser av den 9 mars 2015 om den årliga tillväxtöversikten för 2015 och den gemensamma sysselsättningsrapporten: politisk vägledning för sysselsättnings- och socialpolitik (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) slutsatser av den 9 mars 2015 om den årliga tillväxtöversikten för 2015 och den gemensamma sysselsättningsrapporten: politisk vägledning för sysselsättnings- och socialpolitik (2),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 8 juli 2015 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 8 juli 2015 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (3),

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 3/2015 EU:s ungdomsgaranti: Första stegen har tagits men det finns risker med genomförandet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 3/2015 EU:s ungdomsgaranti: Första stegen har tagits men det finns risker med genomförandet,

| — | med beaktande av European Social Policy Networks (ESPN) rapport om integrerat stöd för långtidsarbetslösa: en undersökning av nationella strategier – 2015 (Integrated support for the long-term unemployed: a study of national policies – 2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av European Social Policy Networks (ESPN) rapport om integrerat stöd för långtidsarbetslösa: en undersökning av nationella strategier – 2015 (Integrated support for the long-term unemployed: a study of national policies – 2015),

| — | med beaktande av frågan till rådet om integrationen av långtidsarbetslösa på arbetsmarknaden (O-000121/2015 – B8-1102/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till rådet om integrationen av långtidsarbetslösa på arbetsmarknaden (O-000121/2015 – B8-1102/2015),

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | På grund av den ekonomiska krisen och dess följder har långtidsarbetslösheten fördubblats sedan 2007 och utgör i nuläget hälften av all arbetslöshet: över 12 miljoner människor eller 5 procent av EU:s befolkning i arbetsför ålder. 2014 hade mer än 60 procent av de långtidsarbetslösa varit arbetslösa under en sammanhängande period av minst två år. |
| --- | --- |

A.

På grund av den ekonomiska krisen och dess följder har långtidsarbetslösheten fördubblats sedan 2007 och utgör i nuläget hälften av all arbetslöshet: över 12 miljoner människor eller 5 procent av EU:s befolkning i arbetsför ålder. 2014 hade mer än 60 procent av de långtidsarbetslösa varit arbetslösa under en sammanhängande period av minst två år.

| B. | Andelen långtidsarbetslösa skiljer sig markant mellan medlemsstaterna, från 1,5 procent i Österrike till 19,5 procent i Grekland. De medlemsstater som har den högsta långtidsarbetslösheten är Italien, Portugal, Slovakien, Kroatien, Spanien och Grekland. Den ekonomiska återhämtningen måste ta fart eftersom den för närvarande inte räcker för att avsevärt minska den höga strukturella arbetslösheten. |
| --- | --- |

B.

Andelen långtidsarbetslösa skiljer sig markant mellan medlemsstaterna, från 1,5 procent i Österrike till 19,5 procent i Grekland. De medlemsstater som har den högsta långtidsarbetslösheten är Italien, Portugal, Slovakien, Kroatien, Spanien och Grekland. Den ekonomiska återhämtningen måste ta fart eftersom den för närvarande inte räcker för att avsevärt minska den höga strukturella arbetslösheten.

| C. | Det faktum att en stor andel av de långtidsarbetslösa inte är registrerade samt metodologiska brister när det gäller uppgiftsinsamling innebär att situationen underskattas i den officiella statistiken. |
| --- | --- |

C.

Det faktum att en stor andel av de långtidsarbetslösa inte är registrerade samt metodologiska brister när det gäller uppgiftsinsamling innebär att situationen underskattas i den officiella statistiken.

| D. | Långtidsarbetslöshet leder ofta till fattigdom, ojämlikhet och social utestängning och drabbar utsatta personer som är missgynnade på arbetsmarknaden oproportionerligt hårt. |
| --- | --- |

D.

Långtidsarbetslöshet leder ofta till fattigdom, ojämlikhet och social utestängning och drabbar utsatta personer som är missgynnade på arbetsmarknaden oproportionerligt hårt.

| E. | Långtidsarbetslöshet gör att de drabbade hamnar längre och längre utanför arbetsmarknaden på grund av att deras kompetens och yrkesnätverk luckras upp och arbetsrytmen går förlorad, och kan leda till en spiral av avståndstagande från samhället, spänningar i hemmet och en känsla av utanförskap. Varje år ger en femtedel av de långtidsarbetslösa upp och hamnar utanför arbetskraften när de inte lyckas hitta ett nytt arbete. |
| --- | --- |

E.

Långtidsarbetslöshet gör att de drabbade hamnar längre och längre utanför arbetsmarknaden på grund av att deras kompetens och yrkesnätverk luckras upp och arbetsrytmen går förlorad, och kan leda till en spiral av avståndstagande från samhället, spänningar i hemmet och en känsla av utanförskap. Varje år ger en femtedel av de långtidsarbetslösa upp och hamnar utanför arbetskraften när de inte lyckas hitta ett nytt arbete.

| F. | Långtidsarbetslöshet får särskilt svåra konsekvenser i hushåll där ingen förvärvsarbetar och leder ofta till låg utbildningsnivå, avskärmning från arbetslivet, ökade psykiska problem och hälsoproblem, social utestängning och, i värsta fall, till att fattigdom förs över från en generation till en annan. |
| --- | --- |

F.

Långtidsarbetslöshet får särskilt svåra konsekvenser i hushåll där ingen förvärvsarbetar och leder ofta till låg utbildningsnivå, avskärmning från arbetslivet, ökade psykiska problem och hälsoproblem, social utestängning och, i värsta fall, till att fattigdom förs över från en generation till en annan.

| G. | Perioder av långtidsarbetslöshet får ofta negativa långsiktiga konsekvenser för utsikterna till sysselsättning, karriärutveckling, löneprofiler och pensioner (så kallade ”ärrbildningseffekter”). |
| --- | --- |

G.

Perioder av långtidsarbetslöshet får ofta negativa långsiktiga konsekvenser för utsikterna till sysselsättning, karriärutveckling, löneprofiler och pensioner (så kallade ”ärrbildningseffekter”).

| H. | Långtidsarbetslöshet medför stora kostnader för samhället på grund av förlorad kompetens och ökade sociala utgifter, utöver de icke-monetära kostnaderna av att ett stort antal människor förlorar självförtroendet och inte uppnår sin personliga potential samt en förlust av social sammanhållning. |
| --- | --- |

H.

Långtidsarbetslöshet medför stora kostnader för samhället på grund av förlorad kompetens och ökade sociala utgifter, utöver de icke-monetära kostnaderna av att ett stort antal människor förlorar självförtroendet och inte uppnår sin personliga potential samt en förlust av social sammanhållning.

| I. | Fortsatt höga nivåer av långtidsarbetslöshet äventyrar insatserna för att uppnå Europa 2020-strategins huvudmål, nämligen att 75 procent av alla 20–64-åringar ska få sysselsättning och att minst 20 miljoner färre människor ska riskera att hamna i fattigdom och social utestängning. |
| --- | --- |

I.

Fortsatt höga nivåer av långtidsarbetslöshet äventyrar insatserna för att uppnå Europa 2020-strategins huvudmål, nämligen att 75 procent av alla 20–64-åringar ska få sysselsättning och att minst 20 miljoner färre människor ska riskera att hamna i fattigdom och social utestängning.

| J. | Kompetensförvaltning vid förlust av arbete är tillsammans med utbildning, fortbildning och omskolning, som förutser framtida kompetensbehov, en viktig aspekt för att förebygga och råda bot på långtidsarbetslösheten. |
| --- | --- |

J.

Kompetensförvaltning vid förlust av arbete är tillsammans med utbildning, fortbildning och omskolning, som förutser framtida kompetensbehov, en viktig aspekt för att förebygga och råda bot på långtidsarbetslösheten.

| K. | Denna rekommendation har vissa likheter med ungdomsgarantin. Man bör därför dra lärdom av de tidiga erfarenheterna av genomförandet av ungdomsgarantin. |
| --- | --- |

K.

Denna rekommendation har vissa likheter med ungdomsgarantin. Man bör därför dra lärdom av de tidiga erfarenheterna av genomförandet av ungdomsgarantin.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att föreslå en rådsrekommendation om långtidsarbetslösas återinträde på arbetsmarknaden. Parlamentet betonar att förslaget, om det hade lagts fram tidigare och man nått enighet i rådet tidigare, skulle ha kunnat förhindra en del av den långtidsarbetslöshet som vi ser i dag. Parlamentet befarar att en rådsrekommendation kanske inte räcker för att omgående åtgärda situationen med långtidsarbetslösheten, och uppmanar medlemsstaterna att leverera resultat. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att föreslå en rådsrekommendation om långtidsarbetslösas återinträde på arbetsmarknaden. Parlamentet betonar att förslaget, om det hade lagts fram tidigare och man nått enighet i rådet tidigare, skulle ha kunnat förhindra en del av den långtidsarbetslöshet som vi ser i dag. Parlamentet befarar att en rådsrekommendation kanske inte räcker för att omgående åtgärda situationen med långtidsarbetslösheten, och uppmanar medlemsstaterna att leverera resultat.

| 2. | Europaparlamentet stöder de tre huvuddelarna av förslaget: i) att markant öka registreringen av långtidsarbetslösa hos en arbetsförmedling, i syfte att uppnå full täckning, ii) att utvärdera långtidsarbetslösa personers individuella möjligheter och behov samt jobbönskemål inom 18 månader och iii) att erbjuda ett skräddarsytt, välavvägt och begripligt ”avtal om återinträde på arbetsmarknaden” mellan den långtidsarbetslösa och de berörda tjänsteinstanserna senast efter 18 månaders arbetslöshet. Parlamentet betonar dock att en individanpassad utvärdering bör ske inom 12 månader för att se till att avtalet om återinträde på arbetsmarknaden hinner ingås senast efter 18 månaders arbetslöshet. Parlamentet är av den bestämda åsikten att denna trestegsstrategi, i tillämpliga fall, även bör medge integrering av icke-statliga aktörer, såsom sociala icke-statliga organisationer som arbetar med långtidsarbetslösa, i hela processen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet stöder de tre huvuddelarna av förslaget: i) att markant öka registreringen av långtidsarbetslösa hos en arbetsförmedling, i syfte att uppnå full täckning, ii) att utvärdera långtidsarbetslösa personers individuella möjligheter och behov samt jobbönskemål inom 18 månader och iii) att erbjuda ett skräddarsytt, välavvägt och begripligt ”avtal om återinträde på arbetsmarknaden” mellan den långtidsarbetslösa och de berörda tjänsteinstanserna senast efter 18 månaders arbetslöshet. Parlamentet betonar dock att en individanpassad utvärdering bör ske inom 12 månader för att se till att avtalet om återinträde på arbetsmarknaden hinner ingås senast efter 18 månaders arbetslöshet. Parlamentet är av den bestämda åsikten att denna trestegsstrategi, i tillämpliga fall, även bör medge integrering av icke-statliga aktörer, såsom sociala icke-statliga organisationer som arbetar med långtidsarbetslösa, i hela processen.

| 3. | Europaparlamentet betonar behovet att nå ut till alla långtidsarbetslösa, även de som inte är registrerade, och inte enbart personer som varit arbetslösa i minst 18 månader. Parlamentet anser att det är mycket viktigt att medlemsstaternas strategier för korttidsarbetslöshet (< 12 månader) och ungdomsarbetslöshet (inklusive ungdomsgarantin) är fullt förenliga med strategier som syftar till att ta itu med långtidsarbetslösheten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar behovet att nå ut till alla långtidsarbetslösa, även de som inte är registrerade, och inte enbart personer som varit arbetslösa i minst 18 månader. Parlamentet anser att det är mycket viktigt att medlemsstaternas strategier för korttidsarbetslöshet (< 12 månader) och ungdomsarbetslöshet (inklusive ungdomsgarantin) är fullt förenliga med strategier som syftar till att ta itu med långtidsarbetslösheten.

| 4. | Europaparlamentet stöder efterlysningen av ett nära samarbete mellan, och en effektiv samordning av, samtliga parter som är involverade i en långtidsarbetslös persons återinträde på arbetsmarknaden (inbegripet det civila samhällets organisationer, om tillämpligt) samt införandet av kontaktpunkter som innebär att en arbetslös person har en personlig yrkeshandläggare (”en enda kontaktpunkt”). Dessa insatser för återinträde ska inte avbrytas i händelse av en ändring i förmånssystemet för den arbetslösa personen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet stöder efterlysningen av ett nära samarbete mellan, och en effektiv samordning av, samtliga parter som är involverade i en långtidsarbetslös persons återinträde på arbetsmarknaden (inbegripet det civila samhällets organisationer, om tillämpligt) samt införandet av kontaktpunkter som innebär att en arbetslös person har en personlig yrkeshandläggare (”en enda kontaktpunkt”). Dessa insatser för återinträde ska inte avbrytas i händelse av en ändring i förmånssystemet för den arbetslösa personen.

| 5. | Europaparlamentet understryker att det behövs en individanpassad strategi för utvärdering av långtidsarbetslösas färdigheter och behov avseende deras återinträde på arbetsmarknaden. Denna strategi bör respektera deras befintliga rättigheter och ta hänsyn till deras bredare personliga situation och eventuella tillhörande behov. Parlamentet betonar behovet av tillräcklig och högkvalificerad personal som är kapabel att erbjuda en individanpassad strategi för de långtidsarbetslösa, eftersom de utgör en heterogen grupp. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker att det behövs en individanpassad strategi för utvärdering av långtidsarbetslösas färdigheter och behov avseende deras återinträde på arbetsmarknaden. Denna strategi bör respektera deras befintliga rättigheter och ta hänsyn till deras bredare personliga situation och eventuella tillhörande behov. Parlamentet betonar behovet av tillräcklig och högkvalificerad personal som är kapabel att erbjuda en individanpassad strategi för de långtidsarbetslösa, eftersom de utgör en heterogen grupp.

| 6. | Europaparlamentet noterar rekommendationen att införa ett skriftligt och begripligt ”avtal om återinträde på arbetsmarknaden” som anger de olika rättigheterna och skyldigheterna hos både den arbetslösa och myndigheterna, företrädda av handläggaren, och som därmed tydligt anger vad som förväntas av samtliga berörda parter och är rättvist mot den arbetslösa och respekterar hans eller hennes personliga kvalifikationer och arbetstagarrättigheter. Parlamentet kräver att detta avtal ska uppdateras regelbundet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet noterar rekommendationen att införa ett skriftligt och begripligt ”avtal om återinträde på arbetsmarknaden” som anger de olika rättigheterna och skyldigheterna hos både den arbetslösa och myndigheterna, företrädda av handläggaren, och som därmed tydligt anger vad som förväntas av samtliga berörda parter och är rättvist mot den arbetslösa och respekterar hans eller hennes personliga kvalifikationer och arbetstagarrättigheter. Parlamentet kräver att detta avtal ska uppdateras regelbundet.

| 7. | Europaparlamentet anser att det är ytterst viktigt att alla program för långtidsarbetslösas återinträde på arbetsmarknaden är anpassade efter de behov som finns på arbetsmarknaden och tas fram i nära samarbete med arbetsmarknadens parter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att motivera arbetsgivarna, även i en anda präglad av företagens sociala ansvar, att aktivt engagera sig för att erbjuda lediga jobb till långtidsarbetslösa, och vid behov utse mentorer som ska underlätta ett smidigt återinträde för långtidsarbetslösa på arbetsmarknaden. Parlamentet uppmanar medlemsstaternas arbetsförmedlingar att hjälpa små och medelstora företag att underlätta sådant mentorskap. Parlamentet påminner om att långtidsarbetslösa behöver inte bara arbeten, utan även omfattande rådgivning och förberedelse för ett framgångsrikt återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att det är ytterst viktigt att alla program för långtidsarbetslösas återinträde på arbetsmarknaden är anpassade efter de behov som finns på arbetsmarknaden och tas fram i nära samarbete med arbetsmarknadens parter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att motivera arbetsgivarna, även i en anda präglad av företagens sociala ansvar, att aktivt engagera sig för att erbjuda lediga jobb till långtidsarbetslösa, och vid behov utse mentorer som ska underlätta ett smidigt återinträde för långtidsarbetslösa på arbetsmarknaden. Parlamentet uppmanar medlemsstaternas arbetsförmedlingar att hjälpa små och medelstora företag att underlätta sådant mentorskap. Parlamentet påminner om att långtidsarbetslösa behöver inte bara arbeten, utan även omfattande rådgivning och förberedelse för ett framgångsrikt återinträde på arbetsmarknaden.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att matcha EU:s finansiering – i synnerhet genom Europeiska socialfonden – av deras nationella strategier mot långtidsarbetslöshet med adekvat nationell finansiering. Parlamentet betonar att de budgetbegränsningar som vissa medlemsstater (särskilt de som deltar i ekonomiska anpassningsprogram) står inför inte får hindra ett snabbt genomförande av rekommendationen. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheter till snabb tillgång till EU-finansiering och att om möjligt mobilisera ytterligare resurser, såsom gjordes i fallet med ungdomssysselsättningsinitiativet. Parlamentet betonar att det i ett antal medlemsstater behöver anslås adekvata medel för att stärka arbetsförmedlingarnas administrativa kapacitet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att matcha EU:s finansiering – i synnerhet genom Europeiska socialfonden – av deras nationella strategier mot långtidsarbetslöshet med adekvat nationell finansiering. Parlamentet betonar att de budgetbegränsningar som vissa medlemsstater (särskilt de som deltar i ekonomiska anpassningsprogram) står inför inte får hindra ett snabbt genomförande av rekommendationen. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheter till snabb tillgång till EU-finansiering och att om möjligt mobilisera ytterligare resurser, såsom gjordes i fallet med ungdomssysselsättningsinitiativet. Parlamentet betonar att det i ett antal medlemsstater behöver anslås adekvata medel för att stärka arbetsförmedlingarnas administrativa kapacitet.

| 9. | Europaparlamentet vill i synnerhet se att de offentliga arbetsförmedlingarnas finansiella och administrativa kapacitet förbättras, så att de kan spela en avgörande roll i genomförandet av detta förslag |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet vill i synnerhet se att de offentliga arbetsförmedlingarnas finansiella och administrativa kapacitet förbättras, så att de kan spela en avgörande roll i genomförandet av detta förslag

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att undersöka hur man kan stödja särskilda arbetsplatsförlagda utbildningsprogram samt affärsutveckling och investeringsplaner som har skapat hållbara högkvalitativa arbetstillfällen för långtidsarbetslösa. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att undersöka hur man kan stödja särskilda arbetsplatsförlagda utbildningsprogram samt affärsutveckling och investeringsplaner som har skapat hållbara högkvalitativa arbetstillfällen för långtidsarbetslösa.

| 11. | Europaparlamentet betonar att det för ett effektivt genomförande av rekommendationen är avgörande med ett nära samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna och, på nationell nivå, mellan (branschbaserade) arbetsmarknadsparter, det civila samhällets organisationer som företräder de arbetslösa, lokala och regionala myndigheter, offentliga och privata arbetsförmedlingar, socialtjänst och vårdgivare, och lokala och regionala utbildnings- och fortbildningsanstalter, liksom ett aktivt engagemang från arbetsgivarna för att bättre förstå affärsmässiga krav och behov. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar att det för ett effektivt genomförande av rekommendationen är avgörande med ett nära samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna och, på nationell nivå, mellan (branschbaserade) arbetsmarknadsparter, det civila samhällets organisationer som företräder de arbetslösa, lokala och regionala myndigheter, offentliga och privata arbetsförmedlingar, socialtjänst och vårdgivare, och lokala och regionala utbildnings- och fortbildningsanstalter, liksom ett aktivt engagemang från arbetsgivarna för att bättre förstå affärsmässiga krav och behov.

| 12. | Europaparlamentet påminner om sin ståndpunkt om rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik, i vilken man insisterar på särskilda åtgärder för att skydda långtidsarbetslösa från social utestängning och möjliggöra ett återinträde för dem på arbetsmarknaden samtidigt som man respekterar fördragen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påminner om sin ståndpunkt om rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik, i vilken man insisterar på särskilda åtgärder för att skydda långtidsarbetslösa från social utestängning och möjliggöra ett återinträde för dem på arbetsmarknaden samtidigt som man respekterar fördragen.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta hänsyn till regionala skillnader, däribland skillnader mellan stads- och landsbygdsområden, när de utformar sina nationella strategier för att ta itu med långtidsarbetslöshet. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta hänsyn till regionala skillnader, däribland skillnader mellan stads- och landsbygdsområden, när de utformar sina nationella strategier för att ta itu med långtidsarbetslöshet.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att genom den europeiska planeringsterminen och sysselsättningskommittén införa en multilateral övervakning av genomförandet av rekommendationen. Parlamentet betonar att övervakningen måste vara noggrann och, om nödvändigt, åtföljas av instruktioner i medlemsstaternas landsspecifika rekommendationer. Parlamentet uppmanar kommissionen att underlätta processer för ömsesidigt lärande som sammanför de medlemsstater med hög långtidsarbetslöshet och de medlemsstater som har varit framgångsrika när det gäller att hjälpa (långtids)arbetslösa tillbaka in på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att genom den europeiska planeringsterminen och sysselsättningskommittén införa en multilateral övervakning av genomförandet av rekommendationen. Parlamentet betonar att övervakningen måste vara noggrann och, om nödvändigt, åtföljas av instruktioner i medlemsstaternas landsspecifika rekommendationer. Parlamentet uppmanar kommissionen att underlätta processer för ömsesidigt lärande som sammanför de medlemsstater med hög långtidsarbetslöshet och de medlemsstater som har varit framgångsrika när det gäller att hjälpa (långtids)arbetslösa tillbaka in på arbetsmarknaden.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar sysselsättnings- och socialministrarna att beakta parlamentets synpunkter innan de når en överenskommelse om rekommendationen. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar sysselsättnings- och socialministrarna att beakta parlamentets synpunkter innan de når en överenskommelse om rekommendationen.

| 16. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen och rådet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen och rådet.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2015)0068.

(2)  Rådets dokument 6147/15.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2015)0261.

---

| 20.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 355/63 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 355/63

---

P8_TA(2015)0390

Säker användning av fjärrstyrda luftfartygssystem (RPAS) på området civil luftfart

Europaparlamentets resolution av den 29 oktober 2015 om säker användning av fjärrstyrda luftfartygssystem (RPAS), vanligen kallade obemannade luftfartyg (UAV), på området civil luftfart (2014/2243(INI))

(2017/C 355/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 april 2014En ny era för luftfarten: Luftfartsmarknaden öppnas för en säker och hållbar civil användning av fjärrstyrda luftfartygssystem (COM(2014)0207), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 april 2014En ny era för luftfarten: Luftfartsmarknaden öppnas för en säker och hållbar civil användning av fjärrstyrda luftfartygssystem (COM(2014)0207),

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 4.2 g och 16 samt avdelning VI, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 4.2 g och 16 samt avdelning VI,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 7 och 8, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 7 och 8,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter,

| — | med beaktande av Europeiska datatillsynsmannens yttrande över meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet En ny era för luftfarten – Luftfartsmarknaden öppnas för en säker och hållbar civil användning av fjärrstyrda luftfartygssystem, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska datatillsynsmannens yttrande över meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet En ny era för luftfarten – Luftfartsmarknaden öppnas för en säker och hållbar civil användning av fjärrstyrda luftfartygssystem,

| — | med beaktande av slutrapporten från den europeiska RPAS-styrgruppen Roadmap for the integration of civil Remotely-Piloted Aircraft Systems into the European Aviation System, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutrapporten från den europeiska RPAS-styrgruppen Roadmap for the integration of civil Remotely-Piloted Aircraft Systems into the European Aviation System,

| — | med beaktande av Rigaförklaringen om fjärrstyrda luftfartygssystem (drönare) Utformning av en ram för framtidens luftfart, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Rigaförklaringen om fjärrstyrda luftfartygssystem (drönare) Utformning av en ram för framtidens luftfart,

| — | med beaktande av rapporten från brittiska överhuset Civilian Use of Drones in the EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från brittiska överhuset Civilian Use of Drones in the EU,

| — | med beaktande av förslaget från Europeiska byrån för luftfartssäkerhet Concept of Operations for Drones – A risk based approach to regulation of unmanned aircraft, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget från Europeiska byrån för luftfartssäkerhet Concept of Operations for Drones – A risk based approach to regulation of unmanned aircraft,

| — | med beaktande av Chicagokonventionen av den 7 december 1944, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Chicagokonventionen av den 7 december 1944,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0261/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0261/2015), och av följande skäl:

| A. | Små radiostyrda modellflygplan har flugits av entusiaster i flera årtionden. Under de senaste 15 åren har vi upplevt en snabb ökning av användningen av fjärrstyrda luftfartygssystem (RPAS), mer kända som obemannade luftfartyg (UAV) eller drönare. I synnerhet RPAS avsedda för både hobby- och fritidsverksamhet har blivit allt mer populära. |
| --- | --- |

A.

Små radiostyrda modellflygplan har flugits av entusiaster i flera årtionden. Under de senaste 15 åren har vi upplevt en snabb ökning av användningen av fjärrstyrda luftfartygssystem (RPAS), mer kända som obemannade luftfartyg (UAV) eller drönare. I synnerhet RPAS avsedda för både hobby- och fritidsverksamhet har blivit allt mer populära.

| B. | Teknik som utvecklats främst för militära ändamål tillämpas nu för kommersiella ändamål, vilket leder till att lagstiftningsmässiga gränser förskjuts. RPAS som används yrkesmässigt är också mycket användbara för civila ändamål, vars mervärde ökar med avståndet mellan apparaten och den som fjärrstyr den (flygningar ”utom synhåll”). Till dessa användningar, som är extremt varierade och kan komma att utvecklas ytterligare i framtiden, hör till exempel säkerhetsinspektioner och övervakning av infrastruktur (järnvägsspår, dammar och anläggningar för elförsörjning), bedömning av naturkatastrofer, precisionsjordbruk (hållbart jordbruk), medieproduktion, flygtermografi och paketleveranser i isolerade regioner. Nya tillämpningar förväntas utvecklas snabbt inom en snar framtid, vilket visar hur innovativ och dynamisk RPAS-industrin är. |
| --- | --- |

B.

Teknik som utvecklats främst för militära ändamål tillämpas nu för kommersiella ändamål, vilket leder till att lagstiftningsmässiga gränser förskjuts. RPAS som används yrkesmässigt är också mycket användbara för civila ändamål, vars mervärde ökar med avståndet mellan apparaten och den som fjärrstyr den (flygningar ”utom synhåll”). Till dessa användningar, som är extremt varierade och kan komma att utvecklas ytterligare i framtiden, hör till exempel säkerhetsinspektioner och övervakning av infrastruktur (järnvägsspår, dammar och anläggningar för elförsörjning), bedömning av naturkatastrofer, precisionsjordbruk (hållbart jordbruk), medieproduktion, flygtermografi och paketleveranser i isolerade regioner. Nya tillämpningar förväntas utvecklas snabbt inom en snar framtid, vilket visar hur innovativ och dynamisk RPAS-industrin är.

| C. | Denna teknik har kapacitet att ersätta människan i farliga miljöer. |
| --- | --- |

C.

Denna teknik har kapacitet att ersätta människan i farliga miljöer.

| D. | Det finns två kategorier användningar av RPAS: RPAS för yrkesmässiga ändamål och sådana för fritidsändamål. Dessa två till sin karaktär skilda kategorier måste omfattas av olika krav inom samma EU-rättsliga ram. |
| --- | --- |

D.

Det finns två kategorier användningar av RPAS: RPAS för yrkesmässiga ändamål och sådana för fritidsändamål. Dessa två till sin karaktär skilda kategorier måste omfattas av olika krav inom samma EU-rättsliga ram.

| E. | Den nuvarande EU-lagstiftningen föreskriver att Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (Easa) i princip är certifieringsmyndighet för RPAS med en maximal startmassa på över 150 kg. RPAS på 150 kg eller mindre omfattas av medlemsstatens lagstiftning. |
| --- | --- |

E.

Den nuvarande EU-lagstiftningen föreskriver att Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (Easa) i princip är certifieringsmyndighet för RPAS med en maximal startmassa på över 150 kg. RPAS på 150 kg eller mindre omfattas av medlemsstatens lagstiftning.

| F. | RPAS-bestämmelser finns eller håller på att utarbetas i Österrike, Kroatien, Tjeckien, Danmark, Frankrike (1), Tyskland, Italien, Irland, Polen, Spanien och Storbritannien (2). Det finns godkända flygskolor i Danmark, Storbritannien och Nederländerna och över 500 RPAS-förare med licens i Nederländerna och Storbritannien är redan verksamma. |
| --- | --- |

F.

RPAS-bestämmelser finns eller håller på att utarbetas i Österrike, Kroatien, Tjeckien, Danmark, Frankrike (1), Tyskland, Italien, Irland, Polen, Spanien och Storbritannien (2). Det finns godkända flygskolor i Danmark, Storbritannien och Nederländerna och över 500 RPAS-förare med licens i Nederländerna och Storbritannien är redan verksamma.

| G. | Alla nuvarande RPAS-bestämmelser i Europa är skräddarsydda för att bedöma säkerhetsriskerna vid användningen. Dessa RPAS-bestämmelser är operatörscentrerade och har inte det vanliga luftfartygscentrerade synsättet för bemannade luftfartyg. Risken är inte bara beroende av typen av maskin och dess egenskaper (vikt, hastighet m.m.), utan av fler faktorer, t.ex. området luftfartyget flyger över, höjden, operatörens sakkunskap, den specifika typen av flygning samt operatörens förmåga att hantera oförutsedda omständigheter. |
| --- | --- |

G.

Alla nuvarande RPAS-bestämmelser i Europa är skräddarsydda för att bedöma säkerhetsriskerna vid användningen. Dessa RPAS-bestämmelser är operatörscentrerade och har inte det vanliga luftfartygscentrerade synsättet för bemannade luftfartyg. Risken är inte bara beroende av typen av maskin och dess egenskaper (vikt, hastighet m.m.), utan av fler faktorer, t.ex. området luftfartyget flyger över, höjden, operatörens sakkunskap, den specifika typen av flygning samt operatörens förmåga att hantera oförutsedda omständigheter.

| H. | Den ekonomiska tillväxtpotentialen inom denna industri, från tillverkaren till slutanvändaren, är enorm, både för stora företag och för den försörjningskedja som utgörs av tusentals små och medelstora företag och innovativa nystartade företag. Därför är det absolut nödvändigt att vi bevarar standarder av världsklass för tillverkningen och för flygningarna och samtidigt gynnar Europas ledande ställning på området. |
| --- | --- |

H.

Den ekonomiska tillväxtpotentialen inom denna industri, från tillverkaren till slutanvändaren, är enorm, både för stora företag och för den försörjningskedja som utgörs av tusentals små och medelstora företag och innovativa nystartade företag. Därför är det absolut nödvändigt att vi bevarar standarder av världsklass för tillverkningen och för flygningarna och samtidigt gynnar Europas ledande ställning på området.

| I. | Som ett erkännande av den snabba utvecklingen av denna marknad införlivas RPAS helt riktigt i befintliga luftfartsprogram såsom det gemensamma företaget för forskningsprojektet om flygledningstjänster i det gemensamma europeiska luftrummet (Sesar) och Horisont 2020. Industrin har redan investerat stora finansiella resurser och skulle uppmuntras att göra det i ännu större utsträckning om tillgången till finansiering för små och medelstora företag, som utgör majoriteten inom sektorn, underlättades. Ytterligare finansiering för vidare forskning och utveckling (FoU) kommer att vara avgörande för stödet till denna nya industri och för att RPAS tryggt och säkert ska integreras i luftrummet. |
| --- | --- |

I.

Som ett erkännande av den snabba utvecklingen av denna marknad införlivas RPAS helt riktigt i befintliga luftfartsprogram såsom det gemensamma företaget för forskningsprojektet om flygledningstjänster i det gemensamma europeiska luftrummet (Sesar) och Horisont 2020. Industrin har redan investerat stora finansiella resurser och skulle uppmuntras att göra det i ännu större utsträckning om tillgången till finansiering för små och medelstora företag, som utgör majoriteten inom sektorn, underlättades. Ytterligare finansiering för vidare forskning och utveckling (FoU) kommer att vara avgörande för stödet till denna nya industri och för att RPAS tryggt och säkert ska integreras i luftrummet.

| J. | Redan i detta tidiga skede har medlemsstaterna, näringslivet och kommissionen alla noterat denna marknads potential och vill gärna betona att en eventuell politisk ram måste möjliggöra tillväxt inom den europeiska sektorn för att man ska kunna konkurrera globalt. |
| --- | --- |

J.

Redan i detta tidiga skede har medlemsstaterna, näringslivet och kommissionen alla noterat denna marknads potential och vill gärna betona att en eventuell politisk ram måste möjliggöra tillväxt inom den europeiska sektorn för att man ska kunna konkurrera globalt.

| K. | Denna nya marknad erbjuder stora möjligheter för investeringar, innovation och sysselsättning i hela försörjningskedjan och kommer samhället till gagn, men allmänintresset måste samtidigt skyddas, särskilt i frågor knutna till integritet, dataskydd, ansvarsskyldighet och civilrättsligt ansvar. |
| --- | --- |

K.

Denna nya marknad erbjuder stora möjligheter för investeringar, innovation och sysselsättning i hela försörjningskedjan och kommer samhället till gagn, men allmänintresset måste samtidigt skyddas, särskilt i frågor knutna till integritet, dataskydd, ansvarsskyldighet och civilrättsligt ansvar.

| L. | Även om den ekonomiska potentialen med RPAS erkänns kommer utvecklingen av RPAS att bli en av de största utmaningarna i framtiden i fråga om säkerhet inom luftfartsindustrin och personers och företags säkerhet och trygghet. |
| --- | --- |

L.

Även om den ekonomiska potentialen med RPAS erkänns kommer utvecklingen av RPAS att bli en av de största utmaningarna i framtiden i fråga om säkerhet inom luftfartsindustrin och personers och företags säkerhet och trygghet.

| M. | Det är EU:s uppgift att snabbast möjligt ta fram en rättslig ram som enbart avser civila användningar av RPAS. |
| --- | --- |

M.

Det är EU:s uppgift att snabbast möjligt ta fram en rättslig ram som enbart avser civila användningar av RPAS.

| N. | Den europeiska rättsliga ramen bör göra det möjligt för sektorn att fortsätta med sin innovation och att utvecklas under bästa möjliga förhållanden, samtidigt som den garanterar allmänheten ett effektivt skydd av egendom och personer samt av personuppgifter och privatlivet. |
| --- | --- |

N.

Den europeiska rättsliga ramen bör göra det möjligt för sektorn att fortsätta med sin innovation och att utvecklas under bästa möjliga förhållanden, samtidigt som den garanterar allmänheten ett effektivt skydd av egendom och personer samt av personuppgifter och privatlivet.

Den internationella dimensionen

| 1. | Europaparlamentet noterar att många ser Förenta staterna som den ledande marknaden för användning av RPAS, om än för militära operationer. Parlamentet betonar dock att Europa är ledaren inom den civila sektorn, med 2 500 operatörer (400 i Storbritannien, 300 i Tyskland, 1 500 i Frankrike, 250 i Sverige osv.) jämfört med 2 342 operatörer i resten av världen, och bör göra sitt yttersta för att dra nytta av sin starka ställning på marknaden. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar att många ser Förenta staterna som den ledande marknaden för användning av RPAS, om än för militära operationer. Parlamentet betonar dock att Europa är ledaren inom den civila sektorn, med 2 500 operatörer (400 i Storbritannien, 300 i Tyskland, 1 500 i Frankrike, 250 i Sverige osv.) jämfört med 2 342 operatörer i resten av världen, och bör göra sitt yttersta för att dra nytta av sin starka ställning på marknaden.

| 2. | Europaparlamentet noterar att Japan har ett stort antal RPAS-operatörer och 20 års erfarenhet, främst av användningen av RPAS för precisionsjordbruk, t.ex. besprutning av grödor. Parlamentet påminner om att det var det första land som i mitten av 90-talet tillät användning av RPAS-teknik i jordbruksverksamhet och att antalet operatörer inom några få år hade mångdubblats. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar att Japan har ett stort antal RPAS-operatörer och 20 års erfarenhet, främst av användningen av RPAS för precisionsjordbruk, t.ex. besprutning av grödor. Parlamentet påminner om att det var det första land som i mitten av 90-talet tillät användning av RPAS-teknik i jordbruksverksamhet och att antalet operatörer inom några få år hade mångdubblats.

| 3. | Europaparlamentet noterar att Israel har en mycket aktiv tillverkningsindustri, men med direkt fokus på militära RPAS. Parlamentet understryker att en integrerad civil–militär flygtrafiktjänst nu gör det lättare att integrera RPAS i det israeliska luftrummet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar att Israel har en mycket aktiv tillverkningsindustri, men med direkt fokus på militära RPAS. Parlamentet understryker att en integrerad civil–militär flygtrafiktjänst nu gör det lättare att integrera RPAS i det israeliska luftrummet.

| 4. | Europaparlamentet noterar att Australien, Kina (där många av de mycket små RPAS tillverkas) och Sydafrika tillhör de 50 andra länder som för närvarande håller på att utveckla RPAS. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet noterar att Australien, Kina (där många av de mycket små RPAS tillverkas) och Sydafrika tillhör de 50 andra länder som för närvarande håller på att utveckla RPAS.

| 5. | Europaparlamentet betonar att RPAS globala dimension måste erkännas och uppmanar kommissionen att till fullo ta hänsyn till detta. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att RPAS globala dimension måste erkännas och uppmanar kommissionen att till fullo ta hänsyn till detta.

Läget i EU:s medlemsstater

| 6. | Europaparlamentet betonar att det i dag förekommer RPAS-verksamhet i någon mån i alla EU-medlemsstater, inriktad på tillverkning och/eller trafik. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar att det i dag förekommer RPAS-verksamhet i någon mån i alla EU-medlemsstater, inriktad på tillverkning och/eller trafik.

| 7. | Europaparlamentet framhåller att om inte ett undantag beviljas är operativ verksamhet laglig endast om det finns nationell lagstiftning. Parlamentet påminner om att detta grundar sig på Icao-regeln att all trafik med obemannade luftfartyg kräver särskilt tillstånd (3). |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet framhåller att om inte ett undantag beviljas är operativ verksamhet laglig endast om det finns nationell lagstiftning. Parlamentet påminner om att detta grundar sig på Icao-regeln att all trafik med obemannade luftfartyg kräver särskilt tillstånd (3).

| 8. | Europaparlamentet konstaterar att bristen på harmoniserad EU-lagstiftning riskerar att hämma utvecklingen av en europeisk marknad för RPAS, eftersom de nationella tillstånden i allmänhet inte får ömsesidigt erkännande bland medlemsstaterna. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet konstaterar att bristen på harmoniserad EU-lagstiftning riskerar att hämma utvecklingen av en europeisk marknad för RPAS, eftersom de nationella tillstånden i allmänhet inte får ömsesidigt erkännande bland medlemsstaterna.

Viktiga frågor

| 9. | Europaparlamentet anser att europeiska och globala bestämmelser som garanterar gränsöverskridande RPAS-utveckling är viktiga för sektorn. Parlamentet anser att en tydlig europeisk rättslig ram behövs för att säkra investeringar i och utveckling av en konkurrenskraftig europeisk RPAS-sektor. Parlamentet betonar att det finns en risk att den ekonomiska potentialen och de positiva effekterna av RPAS inte kan utnyttjas till fullo om man inte vidtar åtgärder omgående. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att europeiska och globala bestämmelser som garanterar gränsöverskridande RPAS-utveckling är viktiga för sektorn. Parlamentet anser att en tydlig europeisk rättslig ram behövs för att säkra investeringar i och utveckling av en konkurrenskraftig europeisk RPAS-sektor. Parlamentet betonar att det finns en risk att den ekonomiska potentialen och de positiva effekterna av RPAS inte kan utnyttjas till fullo om man inte vidtar åtgärder omgående.

| 10. | Europaparlamentet påminner om denna sektors ekonomiska betydelse och betonar behovet av en lämplig politik som skyddar den personliga integriteten, säkerställer uppgiftsskyddet och garanterar säkerhet och skydd samt står i proportion till sitt syfte, samtidigt som de små och medelstora företagen inte åläggs onödiga bördor. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påminner om denna sektors ekonomiska betydelse och betonar behovet av en lämplig politik som skyddar den personliga integriteten, säkerställer uppgiftsskyddet och garanterar säkerhet och skydd samt står i proportion till sitt syfte, samtidigt som de små och medelstora företagen inte åläggs onödiga bördor.

| 11. | Europaparlamentet anser att en tydlig, effektiv och säker europeisk ram som införs snabbt skulle göra att diskussionerna kring framtagandet av globala bestämmelser om användningen av drönare gick framåt. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att en tydlig, effektiv och säker europeisk ram som införs snabbt skulle göra att diskussionerna kring framtagandet av globala bestämmelser om användningen av drönare gick framåt.

| 12. | Europaparlamentet anser att man i denna framtida lagstiftning måste skilja mellan yrkesmässig användning och användning för fritidsändamål av RPAS. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att man i denna framtida lagstiftning måste skilja mellan yrkesmässig användning och användning för fritidsändamål av RPAS.

| 13. | Europaparlamentet understryker att trygghet och säkerhet är av avgörande betydelse för all RPAS-verksamhet och alla RPAS-bestämmelser och måste stå i proportion till riskerna. Parlamentet anser att den framtida rättsliga EU-ramen bör anpassas till de specifika risker som är kopplade till flygningar ”utom synhåll”, utan att för den skull avskräcka från denna typ av flygningar. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet understryker att trygghet och säkerhet är av avgörande betydelse för all RPAS-verksamhet och alla RPAS-bestämmelser och måste stå i proportion till riskerna. Parlamentet anser att den framtida rättsliga EU-ramen bör anpassas till de specifika risker som är kopplade till flygningar ”utom synhåll”, utan att för den skull avskräcka från denna typ av flygningar.

| 14. | Europaparlamentet framhåller att frågan om dataskydd och personlig integritet är avgörande för att främja brett stöd från allmänheten för användningen av RPAS i den civila luftfarten och därmed även är viktig för att underlätta en ökad användning och en säker integrering av RPAS i den civila luftfarten, med full respekt för direktiv 95/46/EG om skydd av personuppgifter, rätten till skydd av privatliv, som föreskrivs i artikel 7 i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna och rätten till skydd av personuppgifter, som föreskrivs i artikel 8 i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna och i artikel 16 i EUF-fördraget. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vid utarbetandet av EU-strategier om RPAS se till att garantier för personlig integritet och uppgiftsskydd ingår, i enlighet med nödvändighets- och proportionalitetsprinciperna. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att främja utvecklingen av standarder för koncepten inbyggt integritetsskydd och integritetsskydd som standard. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet framhåller att frågan om dataskydd och personlig integritet är avgörande för att främja brett stöd från allmänheten för användningen av RPAS i den civila luftfarten och därmed även är viktig för att underlätta en ökad användning och en säker integrering av RPAS i den civila luftfarten, med full respekt för direktiv 95/46/EG om skydd av personuppgifter, rätten till skydd av privatliv, som föreskrivs i artikel 7 i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna och rätten till skydd av personuppgifter, som föreskrivs i artikel 8 i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna och i artikel 16 i EUF-fördraget. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vid utarbetandet av EU-strategier om RPAS se till att garantier för personlig integritet och uppgiftsskydd ingår, i enlighet med nödvändighets- och proportionalitetsprinciperna. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att främja utvecklingen av standarder för koncepten inbyggt integritetsskydd och integritetsskydd som standard.

| 15. | Europaparlamentet ställer sig bakom och stöder fullt ut de fem grundläggande principer för den framtida RPAS-utvecklingen som fastställs i Rigaförklaringen:






  — | RPAS måste behandlas som nya typer av luftfartyg med proportionella bestämmelser på grundval av risken vid varje användning. |
| --- | --- | --- |

15.

Europaparlamentet ställer sig bakom och stöder fullt ut de fem grundläggande principer för den framtida RPAS-utvecklingen som fastställs i Rigaförklaringen:

—

RPAS måste behandlas som nya typer av luftfartyg med proportionella bestämmelser på grundval av risken vid varje användning.

| — | EU:s bestämmelser om säkert tillhandahållande av RPAS-tjänster behöver utvecklas för att göra det möjligt för industrin att investera. |
| --- | --- |

—

EU:s bestämmelser om säkert tillhandahållande av RPAS-tjänster behöver utvecklas för att göra det möjligt för industrin att investera.

| — | Teknik och standarder behöver utvecklas för att möjliggöra en fullständig integration av RPAS i det europeiska luftrummet. |
| --- | --- |

—

Teknik och standarder behöver utvecklas för att möjliggöra en fullständig integration av RPAS i det europeiska luftrummet.

| — | Allmänhetens acceptans är avgörande för RPAS-tjänsternas tillväxt. |
| --- | --- |

—

Allmänhetens acceptans är avgörande för RPAS-tjänsternas tillväxt.

| — | RPAS-operatören är ansvarig för luftfartygets användning. |
| --- | --- |

—

RPAS-operatören är ansvarig för luftfartygets användning.

| 16. | Europaparlamentet betonar att det ur flygledningsperspektiv på kort sikt redan finns driftsförfaranden för att låta RPAS flyga utanför särskilda och begränsade områden. Parlamentet påminner om att många civila och militära RPAS flyger i särskilda korridorer genom att utöka det standardkriterium för avstånd som normalt används för bemannade luftfartyg. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att det ur flygledningsperspektiv på kort sikt redan finns driftsförfaranden för att låta RPAS flyga utanför särskilda och begränsade områden. Parlamentet påminner om att många civila och militära RPAS flyger i särskilda korridorer genom att utöka det standardkriterium för avstånd som normalt används för bemannade luftfartyg.

| 17. | Europaparlamentet framhåller den betydelse som flygningar ”utom synhåll” har för sektorns utveckling. Parlamentet anser att EU-lagstiftningen bör främja denna typ av användning. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet framhåller den betydelse som flygningar ”utom synhåll” har för sektorns utveckling. Parlamentet anser att EU-lagstiftningen bör främja denna typ av användning.

| 18. | Europaparlamentet erkänner att RPAS påverkan på den bemannade trafiken är begränsad eftersom de är så få jämfört med de bemannade luftfartygen. Parlamentet noterar dock att trycket på flygledningstjänsten skulle kunna öka på grund av den välkomna ökningen av RPAS för hobby- och fritidsbruk, som i vissa fall skulle kunna utgöra hot mot säkerheten, och begär att de behöriga myndigheterna och framtida EU-bestämmelser tar hänsyn till detta för att säkerställa fortsatt effektiva standarder för flygledningstjänsten i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet erkänner att RPAS påverkan på den bemannade trafiken är begränsad eftersom de är så få jämfört med de bemannade luftfartygen. Parlamentet noterar dock att trycket på flygledningstjänsten skulle kunna öka på grund av den välkomna ökningen av RPAS för hobby- och fritidsbruk, som i vissa fall skulle kunna utgöra hot mot säkerheten, och begär att de behöriga myndigheterna och framtida EU-bestämmelser tar hänsyn till detta för att säkerställa fortsatt effektiva standarder för flygledningstjänsten i alla medlemsstater.

| 19. | Europaparlamentet understryker att tekniska lösningar och lagstiftningslösningar på lång sikt helst bör syfta till att tillåta RPAS att använda luftrummet tillsammans med andra luftrumsanvändare utan att nya krav på utrustning införs för de senare. Parlamentet noterar att det finns ett stort antal RPAS som flyger på höjder under 500 fot tillsammans med bemannade luftfartyg. Parlamentet betonar att även om leverantörerna av flygtrafiktjänster inte erbjuder flygkontrolltjänster på dessa höjder, ansvarar de för att tillhandahålla tillräcklig information så att båda typerna av luftfartyg kan flyga i samma luftrum. Parlamentet noterar att Eurocontrol stöder länderna i att skapa gemensam förståelse för de berörda frågorna och att så långt det går driva fram harmonisering. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet understryker att tekniska lösningar och lagstiftningslösningar på lång sikt helst bör syfta till att tillåta RPAS att använda luftrummet tillsammans med andra luftrumsanvändare utan att nya krav på utrustning införs för de senare. Parlamentet noterar att det finns ett stort antal RPAS som flyger på höjder under 500 fot tillsammans med bemannade luftfartyg. Parlamentet betonar att även om leverantörerna av flygtrafiktjänster inte erbjuder flygkontrolltjänster på dessa höjder, ansvarar de för att tillhandahålla tillräcklig information så att båda typerna av luftfartyg kan flyga i samma luftrum. Parlamentet noterar att Eurocontrol stöder länderna i att skapa gemensam förståelse för de berörda frågorna och att så långt det går driva fram harmonisering.

| 20. | Europaparlamentet anser att frågan om identifiering av drönare, oavsett storlek, är av central betydelse. Parlamentet understryker att man bör finna lösningar som tar hänsyn till om drönaren används för fritidsändamål eller kommersiella ändamål. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att frågan om identifiering av drönare, oavsett storlek, är av central betydelse. Parlamentet understryker att man bör finna lösningar som tar hänsyn till om drönaren används för fritidsändamål eller kommersiella ändamål.

Förslag inför framtiden

| 21. | Europaparlamentet anser att ett tydligt, harmoniserat och proportionellt europeiskt och globalt regelverk behöver utvecklas på grundval av riskbedömning så att man undviker oproportionella föreskrifter för företag som skulle bromsa investeringar och innovation i RPAS-industrin, samtidigt som man skyddar medborgarna och skapar hållbara och innovativa arbetstillfällen. Parlamentet anser att en noggrann riskbedömning bör baseras på det ”operativa konceptet”, som har tagits fram av Easa och bör beakta egenskaperna hos RPAS (vikt, tillämpningsområde, hastighet) och typen av användning (fritids- eller yrkesmässig). Detta regelverk bör ha ett långsiktigt perspektiv och beakta teknikens möjliga utveckling och nya användningar i framtiden. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att ett tydligt, harmoniserat och proportionellt europeiskt och globalt regelverk behöver utvecklas på grundval av riskbedömning så att man undviker oproportionella föreskrifter för företag som skulle bromsa investeringar och innovation i RPAS-industrin, samtidigt som man skyddar medborgarna och skapar hållbara och innovativa arbetstillfällen. Parlamentet anser att en noggrann riskbedömning bör baseras på det ”operativa konceptet”, som har tagits fram av Easa och bör beakta egenskaperna hos RPAS (vikt, tillämpningsområde, hastighet) och typen av användning (fritids- eller yrkesmässig). Detta regelverk bör ha ett långsiktigt perspektiv och beakta teknikens möjliga utveckling och nya användningar i framtiden.

| 22. | Europaparlamentet stöder kommissionens avsikt att ta bort tröskeln på 150 kg och ersätta den med ett sammanhängande och övergripande unionsregelverk, där det finns utrymme för nationella behöriga myndigheter, behöriga organ eller organisationer att ta över validerings- och tillsynsverksamhet. Parlamentet anser att bestämmelsernas proportionalitet bör motsvaras av den nödvändiga flexibiliteten i processer och förfaranden. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet stöder kommissionens avsikt att ta bort tröskeln på 150 kg och ersätta den med ett sammanhängande och övergripande unionsregelverk, där det finns utrymme för nationella behöriga myndigheter, behöriga organ eller organisationer att ta över validerings- och tillsynsverksamhet. Parlamentet anser att bestämmelsernas proportionalitet bör motsvaras av den nödvändiga flexibiliteten i processer och förfaranden.

| 23. | Europaparlamentet anser att utökningen av Easas behörigheter i fråga om RPAS bör återspeglas i byråns budget, så att Easa kan fullgöra sina uppgifter. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser att utökningen av Easas behörigheter i fråga om RPAS bör återspeglas i byråns budget, så att Easa kan fullgöra sina uppgifter.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vid utarbetandet av EU-strategier om RPAS se till att garantier för personlig integritet och uppgiftsskydd ingår genom att som ett minimikrav göra konsekvensbedömningar och inbyggda integritetsskyddsmekanismer obligatoriska. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vid utarbetandet av EU-strategier om RPAS se till att garantier för personlig integritet och uppgiftsskydd ingår genom att som ett minimikrav göra konsekvensbedömningar och inbyggda integritetsskyddsmekanismer obligatoriska.

| 25. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över potentiell olaglig och farlig användning av RPAS (dvs. RPAS som gjorts om från ett civilt verktyg till ett vapen som används för militära eller andra ändamål, eller RPAS som används för att störa navigations- eller kommunikationssystem). Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja utvecklingen av nödvändig teknik för att säkerställa en säker drift av RPAS, bl.a. genom medel från Horisont 2020 som huvudsakligen är avsatta för forskning i och utveckling av system och tekniker som kan användas för att förbättra inbyggda integritetsskyddsmekanismer och för att stödja utvecklingen av olika tekniker, exempelvis teknik för upptäckt och undvikande (”detect and avoid”), geostaket, störningsskydd och kapningsskydd, och inbyggda integritetsskyddsmekanismer, som möjliggör en säker användning av RPAS. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över potentiell olaglig och farlig användning av RPAS (dvs. RPAS som gjorts om från ett civilt verktyg till ett vapen som används för militära eller andra ändamål, eller RPAS som används för att störa navigations- eller kommunikationssystem). Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja utvecklingen av nödvändig teknik för att säkerställa en säker drift av RPAS, bl.a. genom medel från Horisont 2020 som huvudsakligen är avsatta för forskning i och utveckling av system och tekniker som kan användas för att förbättra inbyggda integritetsskyddsmekanismer och för att stödja utvecklingen av olika tekniker, exempelvis teknik för upptäckt och undvikande (”detect and avoid”), geostaket, störningsskydd och kapningsskydd, och inbyggda integritetsskyddsmekanismer, som möjliggör en säker användning av RPAS.

| 26. | Europaparlamentet uppmuntrar de innovativa teknologier som är knutna till RPAS, vilka har en enorm sysselsättningsskapande potential, särskilt vad avser gröna jobb, eftersom de omfattar yrken från ett brett spektrum. Parlamentet uppmuntrar till att utveckla och utforska den stora potential det skulle innebära att involvera små och medelstora företag i de tjänster som är kopplade till tillverkningen av specialdelar och material. Parlamentet lyfter fram behovet av att inrätta och främja kompetens- och utbildningscentrum. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmuntrar de innovativa teknologier som är knutna till RPAS, vilka har en enorm sysselsättningsskapande potential, särskilt vad avser gröna jobb, eftersom de omfattar yrken från ett brett spektrum. Parlamentet uppmuntrar till att utveckla och utforska den stora potential det skulle innebära att involvera små och medelstora företag i de tjänster som är kopplade till tillverkningen av specialdelar och material. Parlamentet lyfter fram behovet av att inrätta och främja kompetens- och utbildningscentrum.

| 27. | Europaparlamentet anser att man i regler på europeisk och nationell nivå tydligt bör ange de bestämmelser som är tillämpliga på RPAS när det gäller den inre marknaden, internationell handel (tillverkning, saluföring, inköp, handel och användning av RPAS) och de grundläggande rättigheterna till integritet och uppgiftsskydd. Parlamentet anser dessutom att dessa regler bör bidra till korrekt upprätthållande av personlig integritet och uppgiftsskydd samt av all annan lagstiftning som avser de olika risker och skyldigheter som är kopplade till flygning av RPAS, exempelvis strafflagstiftning, immaterialrätt, luftfartsrätt och miljölagstiftning, bör anges i unionslagstiftningen. Parlamentet understryker att alla personer som flyger RPAS måste informeras om reglerna för användning av dessa och att dessa regler måste specificeras i ett meddelande till alla som förvärvar ett RPAS. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att man i regler på europeisk och nationell nivå tydligt bör ange de bestämmelser som är tillämpliga på RPAS när det gäller den inre marknaden, internationell handel (tillverkning, saluföring, inköp, handel och användning av RPAS) och de grundläggande rättigheterna till integritet och uppgiftsskydd. Parlamentet anser dessutom att dessa regler bör bidra till korrekt upprätthållande av personlig integritet och uppgiftsskydd samt av all annan lagstiftning som avser de olika risker och skyldigheter som är kopplade till flygning av RPAS, exempelvis strafflagstiftning, immaterialrätt, luftfartsrätt och miljölagstiftning, bör anges i unionslagstiftningen. Parlamentet understryker att alla personer som flyger RPAS måste informeras om reglerna för användning av dessa och att dessa regler måste specificeras i ett meddelande till alla som förvärvar ett RPAS.

| 28. | Europaparlamentet anser att industrin, tillsynsmyndigheterna och de kommersiella aktörerna måste diskutera med varandra för att garantera en tydlig rättslig situation som gynnar investeringar och undvika problematiken med ”hönan och ägget”, där industrin är ovillig att investera i utveckling av nödvändig teknik så länge man inte kan vara säker på hur den regleras medan tillsynsmyndigheterna är ovilliga att utveckla standarder innan industrin lagt fram tekniska lösningar för godkännande. Parlamentet insisterar på att de små och medelstora företagen verkligen måste vara delaktiga i denna standardiseringsprocess. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att industrin, tillsynsmyndigheterna och de kommersiella aktörerna måste diskutera med varandra för att garantera en tydlig rättslig situation som gynnar investeringar och undvika problematiken med ”hönan och ägget”, där industrin är ovillig att investera i utveckling av nödvändig teknik så länge man inte kan vara säker på hur den regleras medan tillsynsmyndigheterna är ovilliga att utveckla standarder innan industrin lagt fram tekniska lösningar för godkännande. Parlamentet insisterar på att de små och medelstora företagen verkligen måste vara delaktiga i denna standardiseringsprocess.

| 29. | Europaparlamentet anser att en riskbaserad strategi i enlighet med Rigaförklaringen och det operativa koncept som utarbetats av Easa utgör en stabil grund för att säkerställa en säker drift av RPAS och att regelverket måste vara antingen fall-till-fall-baserat eller typ/klass-baserat, beroende på vad som är lämpligast, och garantera en hög säkerhetsnivå och interoperabilitet. Parlamentet anser att det är av yttersta vikt att standardiseringskraven från den europeiska organisationen för civil luftfartsutrustning (Eurocae) valideras av det behöriga tillsynsorganet för att garantera framgången för RPAS:s tillverkare och operatörer. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser att en riskbaserad strategi i enlighet med Rigaförklaringen och det operativa koncept som utarbetats av Easa utgör en stabil grund för att säkerställa en säker drift av RPAS och att regelverket måste vara antingen fall-till-fall-baserat eller typ/klass-baserat, beroende på vad som är lämpligast, och garantera en hög säkerhetsnivå och interoperabilitet. Parlamentet anser att det är av yttersta vikt att standardiseringskraven från den europeiska organisationen för civil luftfartsutrustning (Eurocae) valideras av det behöriga tillsynsorganet för att garantera framgången för RPAS:s tillverkare och operatörer.

| 30. | Europaparlamentet anser att framtida europeiska och globala bestämmelser om RPAS bör omfatta frågor som rör






  — | luftvärdighet, |
| --- | --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser att framtida europeiska och globala bestämmelser om RPAS bör omfatta frågor som rör

—

luftvärdighet,

| — | certifieringsspecifikationer, |
| --- | --- |

—

certifieringsspecifikationer,

| — | kommersiellt bruk och fritidsbruk, |
| --- | --- |

—

kommersiellt bruk och fritidsbruk,

| — | drönarens, ägarens/operatörens identitet, |
| --- | --- |

—

drönarens, ägarens/operatörens identitet,

| — | godkännande av organisationer som bedriver förarbildning, |
| --- | --- |

—

godkännande av organisationer som bedriver förarbildning,

| — | utbildning och licensiering av förare, |
| --- | --- |

—

utbildning och licensiering av förare,

| — | flygningar, |
| --- | --- |

—

flygningar,

| — | skadeståndsansvar och försäkringar, |
| --- | --- |

—

skadeståndsansvar och försäkringar,

| — | dataskydd och personlig integritet, |
| --- | --- |

—

dataskydd och personlig integritet,

| — | geostaket, |
| --- | --- |

—

geostaket,

| — | flygförbudszoner. |
| --- | --- |

—

flygförbudszoner.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att kurser för yrkesmässiga användare och ägare av RPAS omfattar särskild utbildning som rör skydd av personuppgifter och personlig integritet, och att yrkesanvändare av RPAS är föremål för medlemsstaternas ömsesidiga erkännande för att man på så sätt ska kunna eliminera alla marknadsbegränsningar. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att kurser för yrkesmässiga användare och ägare av RPAS omfattar särskild utbildning som rör skydd av personuppgifter och personlig integritet, och att yrkesanvändare av RPAS är föremål för medlemsstaternas ömsesidiga erkännande för att man på så sätt ska kunna eliminera alla marknadsbegränsningar.

| 32. | Europaparlamentet betonar att RPAS som flyger utom synhåll måste vara utrustade med system för att se och undvika andra luftfartyg i samma luftrum för att säkerställa att RPAS inte utsätter bemannade fartyg för risker. Dessutom måste RPAS ta hänsyn till tättbebyggda områden och flygförbudszoner såsom flygplatser, kärnkraftverk, kemiska anläggningar och annan kritisk infrastruktur. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att tillhandahålla de nödvändiga anslagen för FoU genom det gemensamma Sesar-företaget. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet betonar att RPAS som flyger utom synhåll måste vara utrustade med system för att se och undvika andra luftfartyg i samma luftrum för att säkerställa att RPAS inte utsätter bemannade fartyg för risker. Dessutom måste RPAS ta hänsyn till tättbebyggda områden och flygförbudszoner såsom flygplatser, kärnkraftverk, kemiska anläggningar och annan kritisk infrastruktur. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att tillhandahålla de nödvändiga anslagen för FoU genom det gemensamma Sesar-företaget.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och de berörda organen och gemensamma företagen att stärka sina forsknings- och utvecklingsprogram. Parlamentet anser att unionen med tanke på denna sektors förväntade ekonomiska spin-off-effekter bör främja utvecklingen av europeisk teknik, till exempel via Horisont 2020. Parlamentet begär att man inom forskningsprogrammen även ser till utvecklingen av teknik för upptäckt och infångande av drönare. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och de berörda organen och gemensamma företagen att stärka sina forsknings- och utvecklingsprogram. Parlamentet anser att unionen med tanke på denna sektors förväntade ekonomiska spin-off-effekter bör främja utvecklingen av europeisk teknik, till exempel via Horisont 2020. Parlamentet begär att man inom forskningsprogrammen även ser till utvecklingen av teknik för upptäckt och infångande av drönare.

| 34. | Europaparlamentet påminner om att det europeiska GNSS-programmet Egnos som stärker gps-signalen certifierades för civil luftfart 2011 och att Galileo under kommande år gradvis kommer att inleda driftsfasen. Parlamentet menar i detta sammanhang att ett avancerat system för flygledningstjänst liksom RPAS-tillämpningar baserade på europeiska GNSS-program kommer att utgöra ett gynnsamt bidrag till säker drift av RPAS. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet påminner om att det europeiska GNSS-programmet Egnos som stärker gps-signalen certifierades för civil luftfart 2011 och att Galileo under kommande år gradvis kommer att inleda driftsfasen. Parlamentet menar i detta sammanhang att ett avancerat system för flygledningstjänst liksom RPAS-tillämpningar baserade på europeiska GNSS-program kommer att utgöra ett gynnsamt bidrag till säker drift av RPAS.

| 35. | Europarlamentet noterar att RPAS i enlighet med en riskbaserad strategi bör utrustas med ett id-chipp samt registreras för att spårbarhet, ansvarsskyldighet och ett korrekt genomförande av bestämmelserna om civilrättsligt skadeståndsansvar ska kunna garanteras. |
| --- | --- |

35.

Europarlamentet noterar att RPAS i enlighet med en riskbaserad strategi bör utrustas med ett id-chipp samt registreras för att spårbarhet, ansvarsskyldighet och ett korrekt genomförande av bestämmelserna om civilrättsligt skadeståndsansvar ska kunna garanteras.

| 36. | Europaparlamentet stöder det operativa koncept som utarbetats av Easa och som definierar tre olika kategorier RPAS med motsvarande bestämmelser. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet stöder det operativa koncept som utarbetats av Easa och som definierar tre olika kategorier RPAS med motsvarande bestämmelser.

| 37. | Europaparlamentet noterar att efterlevnaden av RPAS-lagstiftningen är avgörande för att RPAS säkert och framgångsrikt ska integreras i den europeiska luftfarten. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet noterar att efterlevnaden av RPAS-lagstiftningen är avgörande för att RPAS säkert och framgångsrikt ska integreras i den europeiska luftfarten.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att tillräckliga medel avsätts för upprätthållandet av RPAS-lagstiftningen. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att tillräckliga medel avsätts för upprätthållandet av RPAS-lagstiftningen.

| 39. | Europaparlamentet betonar att Joint Authorities for Rulemaking on Unmanned Systems (Jarus) är ett internationellt organ med frivilligt medlemskap som består av nationella myndigheter för civil luftfart från 22 EU-länder och tredjeländer samt tillsynsbyråer och organ. Parlamentet påminner om att Jarus leds av en representant från Easa, som är den byrå som kommer att sköta framtida RPAS-reglering. Jarus syfte är att utarbeta tekniska, säkerhetsmässiga och operativa krav för certifiering och säker integrering av stora och små RPAS i luftrummet och på flygplatser. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet betonar att Joint Authorities for Rulemaking on Unmanned Systems (Jarus) är ett internationellt organ med frivilligt medlemskap som består av nationella myndigheter för civil luftfart från 22 EU-länder och tredjeländer samt tillsynsbyråer och organ. Parlamentet påminner om att Jarus leds av en representant från Easa, som är den byrå som kommer att sköta framtida RPAS-reglering. Jarus syfte är att utarbeta tekniska, säkerhetsmässiga och operativa krav för certifiering och säker integrering av stora och små RPAS i luftrummet och på flygplatser.

| 40. | Europaparlamentet menar att Jarus skulle kunna se till att alla framtida EU-bestämmelser samordnas med internationella arrangemang i andra länder, genom en process för ömsesidigt erkännande. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet menar att Jarus skulle kunna se till att alla framtida EU-bestämmelser samordnas med internationella arrangemang i andra länder, genom en process för ömsesidigt erkännande.

| 41. | Europaparlamentet anser att medlemsstaternas dataskyddsmyndigheter bör samarbeta för att utbyta data och bästa praxis se till att befintliga riktlinjer om dataskydd följs, såsom direktiv 95/46/EG. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet anser att medlemsstaternas dataskyddsmyndigheter bör samarbeta för att utbyta data och bästa praxis se till att befintliga riktlinjer om dataskydd följs, såsom direktiv 95/46/EG.

| 42. | Europaparlamentet understryker att när RPAS används av brottsbekämpande organ och underrättelseorgan måste grundläggande rättigheter, såsom rätten till integritet, rätten till uppgiftsskydd, friheten att förflytta sig och yttrandefriheten, respekteras. Parlamentet understryker vidare att potentiella risker i anslutning till sådan användning av RPAS, både när det gäller övervakning av enskilda personer och grupper och övervakning av allmänna platser, exempelvis gränser, måste diskuteras. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet understryker att när RPAS används av brottsbekämpande organ och underrättelseorgan måste grundläggande rättigheter, såsom rätten till integritet, rätten till uppgiftsskydd, friheten att förflytta sig och yttrandefriheten, respekteras. Parlamentet understryker vidare att potentiella risker i anslutning till sådan användning av RPAS, både när det gäller övervakning av enskilda personer och grupper och övervakning av allmänna platser, exempelvis gränser, måste diskuteras.

| 43. | Europaparlamentet anser att medlemsstaternas dataskyddsmyndigheter bör sprida befintliga specifika dataskyddsriktlinjer för kommersiella RPAS och uppmanar medlemsstaterna att noggrant genomföra dataskyddslagstiftningen på ett sätt som fullt ut tar itu med allmänhetens farhågor när det gäller integritet och som inte leder till en oproportionell administrativ börda för RPAS-operatörer. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet anser att medlemsstaternas dataskyddsmyndigheter bör sprida befintliga specifika dataskyddsriktlinjer för kommersiella RPAS och uppmanar medlemsstaterna att noggrant genomföra dataskyddslagstiftningen på ett sätt som fullt ut tar itu med allmänhetens farhågor när det gäller integritet och som inte leder till en oproportionell administrativ börda för RPAS-operatörer.

| 44. | Europaparlamentet rekommenderar eftertryckligen att de pågående diskussionerna mellan EU och nationella politiska beslutsfattare och lagstiftare, industrin, små och medelstora företag och kommersiella aktörer öppnas för allmänheten och att en offentlig debatt inleds där medborgare och andra relevanta aktörer, såsom icke-statliga organisationer (däribland medborgarrättsorganisationer) och brottsbekämpande myndigheter deltar, i syfte att kartlägga och ta itu med de problem som hänför sig till skyddet av de grundläggande rättigheterna samt de olika aktörernas ansvar och utmaningar när det gäller skyddet av dessa rättigheter och av medborgarnas säkerhet vid användningen av RPAS. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet rekommenderar eftertryckligen att de pågående diskussionerna mellan EU och nationella politiska beslutsfattare och lagstiftare, industrin, små och medelstora företag och kommersiella aktörer öppnas för allmänheten och att en offentlig debatt inleds där medborgare och andra relevanta aktörer, såsom icke-statliga organisationer (däribland medborgarrättsorganisationer) och brottsbekämpande myndigheter deltar, i syfte att kartlägga och ta itu med de problem som hänför sig till skyddet av de grundläggande rättigheterna samt de olika aktörernas ansvar och utmaningar när det gäller skyddet av dessa rättigheter och av medborgarnas säkerhet vid användningen av RPAS.

| 45. | Europaparlamentet anser att parlamentet måste fastställa sin ståndpunkt innan kommissionen antar sitt luftfartspaket och därmed bemöta industrins krav på tydlig vägledning. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet anser att parlamentet måste fastställa sin ståndpunkt innan kommissionen antar sitt luftfartspaket och därmed bemöta industrins krav på tydlig vägledning.

| 46. | Europaparlamentet betonar behovet av en tydlig rättslig ram som grundar sig på relevanta kriterier rörande användning av kameror och sensorer, särskilt på kommersiella och privata fjärrstyrda luftfartygssystem, som kommer att garantera ett effektivt skydd av rätten till integritet och till uppgiftsskydd samt säkerställa medborgarnas säkerhet, med hänsyn till att de allt mindre delarna i RPAS kommer att leda till fler bärbara och oupptäckbara enheter. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet betonar behovet av en tydlig rättslig ram som grundar sig på relevanta kriterier rörande användning av kameror och sensorer, särskilt på kommersiella och privata fjärrstyrda luftfartygssystem, som kommer att garantera ett effektivt skydd av rätten till integritet och till uppgiftsskydd samt säkerställa medborgarnas säkerhet, med hänsyn till att de allt mindre delarna i RPAS kommer att leda till fler bärbara och oupptäckbara enheter.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar TRAN- och LIBE-utskottet att organisera en gemensam utfrågning med företrädare för industrin, företrädare för nationella integritetsskyddsorgan, Europeiska datatillsynsmannen, kommissionen samt icke-statliga organisationer som är verksamma inom grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar TRAN- och LIBE-utskottet att organisera en gemensam utfrågning med företrädare för industrin, företrädare för nationella integritetsskyddsorgan, Europeiska datatillsynsmannen, kommissionen samt icke-statliga organisationer som är verksamma inom grundläggande rättigheter.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga att införa en regelbunden rapporteringsmekanism i vilken man kan diskutera den tekniska och politiska utvecklingen samt bästa praxis på nationell nivå, liksom eventuella incidenter med RPAS. Kommissionen uppmanas också att lägga fram en översikt och utvärdering av medlemsstaternas regleringsarbete, i syfte att göra jämförelser och identifiera bästa praxis. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga att införa en regelbunden rapporteringsmekanism i vilken man kan diskutera den tekniska och politiska utvecklingen samt bästa praxis på nationell nivå, liksom eventuella incidenter med RPAS. Kommissionen uppmanas också att lägga fram en översikt och utvärdering av medlemsstaternas regleringsarbete, i syfte att göra jämförelser och identifiera bästa praxis.

o

o o

| 49. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  http://www.developpement-durable.gouv.fr/Quelle-place-pour-les-drones-dans.html

(2)  http://www.caa.co.uk/default.aspx?catid=1995&pageid=16012

(3)  http://www.icao.int/Meetings/UAS/Documents/Circular%20328_en.pdf

---

| 20.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 355/71 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 355/71

---

P8_TA(2015)0391

Nya utmaningar och koncept för främjande av turism i Europa

Europaparlamentets resolution av den 29 oktober 2015 om nya utmaningar och koncept för främjande av turism i Europa (2014/2241(INI))

(2017/C 355/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Europa, världens främsta resmål – en ny politisk ram för europeisk turism (COM(2010)0352), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Europa, världens främsta resmål – en ny politisk ram för europeisk turism (COM(2010)0352),

| — | med beaktande av sin resolution av den 27 september 2011 om Europa, världens främsta resmål – en ny politisk ram för europeisk turism (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 27 september 2011 om Europa, världens främsta resmål – en ny politisk ram för europeisk turism (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande En europeisk strategi för ökad tillväxt och sysselsättning inom kust- och havsturism (COM(2014)0086), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande En europeisk strategi för ökad tillväxt och sysselsättning inom kust- och havsturism (COM(2014)0086),

| — | med beaktande av kommissionens grönbok Säkerhet i logitjänster för turister (COM(2014)0464), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens grönbok Säkerhet i logitjänster för turister (COM(2014)0464),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Bättre lagstiftning för bättre resultat – en EU-agenda (COM(2015)0215), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Bättre lagstiftning för bättre resultat – en EU-agenda (COM(2015)0215),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2011 om rörlighet och integrering när det gäller personer med funktionsnedsättning, samt om EU:s handikappstrategi för 2010–2020 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2011 om rörlighet och integrering när det gäller personer med funktionsnedsättning, samt om EU:s handikappstrategi för 2010–2020 (2),

| — | med beaktande av rådets resolution av den 6 maj 2003 om tillgång till kulturell infrastruktur och kulturell verksamhet för personer med funktionshinder (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets resolution av den 6 maj 2003 om tillgång till kulturell infrastruktur och kulturell verksamhet för personer med funktionshinder (3),

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget), särskilt artikel 195, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget), särskilt artikel 195,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och utskottet för kultur och utbildning (A8-0258/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och utskottet för kultur och utbildning (A8-0258/2015), och av följande skäl:

| A. | Insatser på EU-nivå ska enligt artikel 195 i EUF-fördraget komplettera medlemsstaternas insatser inom turistsektorn, men får inte omfatta någon harmonisering av lagstiftningen. |
| --- | --- |

A.

Insatser på EU-nivå ska enligt artikel 195 i EUF-fördraget komplettera medlemsstaternas insatser inom turistsektorn, men får inte omfatta någon harmonisering av lagstiftningen.

| B. | Turism är ett viktigt potentiellt tillväxtområde i den europeiska ekonomin och genererar mer än 10 % av EU:s BNP om man även beaktar de sektorer som är kopplade till turism. Turismen är också en viktig sysselsättningsskapande faktor, eftersom den direkt sysselsätter 13 miljoner arbetstagare och följaktligen svarar för minst 12 % av alla jobb inom EU. |
| --- | --- |

B.

Turism är ett viktigt potentiellt tillväxtområde i den europeiska ekonomin och genererar mer än 10 % av EU:s BNP om man även beaktar de sektorer som är kopplade till turism. Turismen är också en viktig sysselsättningsskapande faktor, eftersom den direkt sysselsätter 13 miljoner arbetstagare och följaktligen svarar för minst 12 % av alla jobb inom EU.

| C. | Europa är världens främsta resmål med en marknadsandel på 52 %. Statistiken visar att de flesta resor som EU-invånare gör fortsättningsvis går till resmål inom EU och att antalet internationella turister som besöker EU beräknas öka med 140 miljoner per år fram till 2025. |
| --- | --- |

C.

Europa är världens främsta resmål med en marknadsandel på 52 %. Statistiken visar att de flesta resor som EU-invånare gör fortsättningsvis går till resmål inom EU och att antalet internationella turister som besöker EU beräknas öka med 140 miljoner per år fram till 2025.

| D. | Turismen utgör en betydande socioekonomisk verksamhet inom EU som har stor inverkan på den ekonomiska tillväxten, sysselsättningen och den sociala utvecklingen och som därför kan bidra till att lösa den nuvarande ekonomiska krisen och krisen på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

D.

Turismen utgör en betydande socioekonomisk verksamhet inom EU som har stor inverkan på den ekonomiska tillväxten, sysselsättningen och den sociala utvecklingen och som därför kan bidra till att lösa den nuvarande ekonomiska krisen och krisen på arbetsmarknaden.

| E. | Kust- och havsturismen är den mest omfattande maritima verksamheten i Europa och svarar för mer än en tredjedel av den maritima ekonomin, har en direkt påverkan på många andra delar av EU:s ekonomi och sysselsätter 3,2 miljoner människor, de flesta i åldrarna mellan 16 och 35 år. Noteras bör också att denna sektor har utgjort en hävstång för tillväxt och jobbskapande, särskilt i Atlant- och Medelhavsregionerna. |
| --- | --- |

E.

Kust- och havsturismen är den mest omfattande maritima verksamheten i Europa och svarar för mer än en tredjedel av den maritima ekonomin, har en direkt påverkan på många andra delar av EU:s ekonomi och sysselsätter 3,2 miljoner människor, de flesta i åldrarna mellan 16 och 35 år. Noteras bör också att denna sektor har utgjort en hävstång för tillväxt och jobbskapande, särskilt i Atlant- och Medelhavsregionerna.

| F. | De turismpolitiska prioriteringarna bidrar till minst tre av Junckerkommissionens prioriteringsområden, nämligen ”hållbar tillväxt och hållbara jobb”, ”en sammankopplad digital inre marknad” och ”en fördjupad och mer rättvis inre marknad”. |
| --- | --- |

F.

De turismpolitiska prioriteringarna bidrar till minst tre av Junckerkommissionens prioriteringsområden, nämligen ”hållbar tillväxt och hållbara jobb”, ”en sammankopplad digital inre marknad” och ”en fördjupad och mer rättvis inre marknad”.

| G. | Åtgärderna i kommissionens meddelande från 2010, Europa, världens främsta resmål, stöder det ambitiösa målet att upprätthålla Europas ledande ställning som resmål i världen. |
| --- | --- |

G.

Åtgärderna i kommissionens meddelande från 2010, Europa, världens främsta resmål, stöder det ambitiösa målet att upprätthålla Europas ledande ställning som resmål i världen.

| H. | Turismen har inte någon egen rubrik i EU:s budget och åtgärderna på detta område är fördelade på flera fonder, pilotprojekt och förberedande åtgärder. |
| --- | --- |

H.

Turismen har inte någon egen rubrik i EU:s budget och åtgärderna på detta område är fördelade på flera fonder, pilotprojekt och förberedande åtgärder.

| I. | Turistnäringen i Europa står inför ett antal nya utmaningar, bland annat digitaliseringen av distributionskanaler och utvecklingen av den nya delningsekonomin, en ökande konkurrens från framväxande, billigare resmål i tredjeländer, förändringar i konsumenternas beteenden, övergången till en upplevelseekonomi, efterfrågan på högkvalitativ kundservice, behovet av att locka till sig och behålla kunnig personal, demografiska förändringar och säsongsberoende. |
| --- | --- |

I.

Turistnäringen i Europa står inför ett antal nya utmaningar, bland annat digitaliseringen av distributionskanaler och utvecklingen av den nya delningsekonomin, en ökande konkurrens från framväxande, billigare resmål i tredjeländer, förändringar i konsumenternas beteenden, övergången till en upplevelseekonomi, efterfrågan på högkvalitativ kundservice, behovet av att locka till sig och behålla kunnig personal, demografiska förändringar och säsongsberoende.

| J. | De som fattar turismpolitiska beslut kan ta sig an sådana utmaningar som demografiska förändringar och säsongsberoende genom att utveckla produkter och tjänster som tillgodoser de särskilda behoven hos de allt fler äldre personer som kan resa under lågsäsongen. |
| --- | --- |

J.

De som fattar turismpolitiska beslut kan ta sig an sådana utmaningar som demografiska förändringar och säsongsberoende genom att utveckla produkter och tjänster som tillgodoser de särskilda behoven hos de allt fler äldre personer som kan resa under lågsäsongen.

| K. | Små och medelstora företag i turismsektorn står inför betydande svårigheter till följd av en omfattande regelbörda. |
| --- | --- |

K.

Små och medelstora företag i turismsektorn står inför betydande svårigheter till följd av en omfattande regelbörda.

| L. | Att marknadsföra Europa genom en egen resmålsmarknadsföring och märkesstrategi är ett bra sätt att stärka dess image, profil och konkurrenskraft, såsom ett antal hållbara och högkvalitativa resmål, och gör det möjligt för europeiska resmål att utmärka sig gentemot internationella resmål samt bidrar till att locka till sig internationella turister, i synnerhet från framväxande marknader utanför EU. |
| --- | --- |

L.

Att marknadsföra Europa genom en egen resmålsmarknadsföring och märkesstrategi är ett bra sätt att stärka dess image, profil och konkurrenskraft, såsom ett antal hållbara och högkvalitativa resmål, och gör det möjligt för europeiska resmål att utmärka sig gentemot internationella resmål samt bidrar till att locka till sig internationella turister, i synnerhet från framväxande marknader utanför EU.

| M. | Konflikter nära EU:s gränser, exempelvis i Ukraina och i Mellanöstern, jämte terroristhot har en negativ inverkan på turismsektorn och kräver därför motåtgärder både på nationell nivå och EU-nivå. |
| --- | --- |

M.

Konflikter nära EU:s gränser, exempelvis i Ukraina och i Mellanöstern, jämte terroristhot har en negativ inverkan på turismsektorn och kräver därför motåtgärder både på nationell nivå och EU-nivå.

| N. | En hållbar, tillgänglig och ansvarsmedveten turism som står i harmoni med naturen och landskapet och med resmål i stadsmiljö och som grundar sig på resurseffektivitet, hållbar rörlighet och klimatskydd, bidrar till att bevara den lokala miljön, i synnerhet i bergs- och kustområden och på öar, ger varaktiga resultat för regional tillväxt, bemöter resenärers allt högre krav på kvalitet och hjälper företag att konkurrera. |
| --- | --- |

N.

En hållbar, tillgänglig och ansvarsmedveten turism som står i harmoni med naturen och landskapet och med resmål i stadsmiljö och som grundar sig på resurseffektivitet, hållbar rörlighet och klimatskydd, bidrar till att bevara den lokala miljön, i synnerhet i bergs- och kustområden och på öar, ger varaktiga resultat för regional tillväxt, bemöter resenärers allt högre krav på kvalitet och hjälper företag att konkurrera.

| O. | Europeisk kulturturism spelar en viktig roll i främjandet av Europas rika kulturella mångfald, stärker den europeiska identiteten och främjar interkulturella utbyten och mångkulturell förståelse. |
| --- | --- |

O.

Europeisk kulturturism spelar en viktig roll i främjandet av Europas rika kulturella mångfald, stärker den europeiska identiteten och främjar interkulturella utbyten och mångkulturell förståelse.

| P. | Regionerna spelar en grundläggande roll i utarbetandet och genomförandet av turismpolitiska åtgärder på den regionala nivån. |
| --- | --- |

P.

Regionerna spelar en grundläggande roll i utarbetandet och genomförandet av turismpolitiska åtgärder på den regionala nivån.

| Q. | Delningsekonomin representerar en övergång till nya affärsmodeller till följd av den snabbt föränderliga nya tekniken, och många av aktörerna inom delningsekonomin ingår i resetjänsteekonomin. |
| --- | --- |

Q.

Delningsekonomin representerar en övergång till nya affärsmodeller till följd av den snabbt föränderliga nya tekniken, och många av aktörerna inom delningsekonomin ingår i resetjänsteekonomin.

| R. | Även om det saknas samlad information och det därför är svårt att dra gedigna slutsatser har de ekonomiska följderna av delningsekonomin högst sannolikt en positiv inverkan på ekonomisk tillväxt och välfärd. |
| --- | --- |

R.

Även om det saknas samlad information och det därför är svårt att dra gedigna slutsatser har de ekonomiska följderna av delningsekonomin högst sannolikt en positiv inverkan på ekonomisk tillväxt och välfärd.

| S. | Tillhandahållande av högkvalitetstjänster samt skydd av konsumenternas rättigheter bör prioriteras högst av alla som levererar turismrelaterade tjänster, också i den sektor som inbegriper delning och användning av den senaste internettekniken. |
| --- | --- |

S.

Tillhandahållande av högkvalitetstjänster samt skydd av konsumenternas rättigheter bör prioriteras högst av alla som levererar turismrelaterade tjänster, också i den sektor som inbegriper delning och användning av den senaste internettekniken.

| T. | Resor och turism är en av de sektorer som mest påverkats av digitaliseringen, och detta erbjuder ett antal möjligheter för reseföretag inte endast i Europa utan även globalt. |
| --- | --- |

T.

Resor och turism är en av de sektorer som mest påverkats av digitaliseringen, och detta erbjuder ett antal möjligheter för reseföretag inte endast i Europa utan även globalt.

Kommissionens handlingsram

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att rapportera till parlamentet om genomförandet av insatserna i meddelandet från 2010, om användningen av budgetanslag från strukturfonderna och relevanta EU-program, särskilt ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation och programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosme-programmet) och respektive pilotprojekt och förberedande åtgärder, i form av en granskning av faktiska omständigheter, med en bedömning av effektiviteten i de åtgärder som avser att främja turismen och befästa konkurrenskraften för turismsektorn inom EU. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att rapportera till parlamentet om genomförandet av insatserna i meddelandet från 2010, om användningen av budgetanslag från strukturfonderna och relevanta EU-program, särskilt ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation och programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosme-programmet) och respektive pilotprojekt och förberedande åtgärder, i form av en granskning av faktiska omständigheter, med en bedömning av effektiviteten i de åtgärder som avser att främja turismen och befästa konkurrenskraften för turismsektorn inom EU.

| 2. | Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen ser till att det även i framtiden avsätts resurser från de olika stödfonderna för att det också i fortsättningen ska gå att skapa gynnsamma villkor för företag inom turismsektorn i EU. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen ser till att det även i framtiden avsätts resurser från de olika stödfonderna för att det också i fortsättningen ska gå att skapa gynnsamma villkor för företag inom turismsektorn i EU.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att undersöka möjligheten att inrätta ett avsnitt uteslutande för turism inom nästa fleråriga budgetram, eftersom det behövs bättre erkänsla för att turismen är en självständig ekonomisk verksamhet när det gäller budget och åtgärder, i stället för att den ska finansieras via budgetarna för andra politikområden. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att undersöka möjligheten att inrätta ett avsnitt uteslutande för turism inom nästa fleråriga budgetram, eftersom det behövs bättre erkänsla för att turismen är en självständig ekonomisk verksamhet när det gäller budget och åtgärder, i stället för att den ska finansieras via budgetarna för andra politikområden.

| 4. | Europaparlamentet erinrar om att de europeiska struktur- och investeringsfonderna (nedan kallade ESI-fonderna) fortfarande är den största källan till extern finansiering av aktiviteter som är avsedda att stimulera turismsektorn i vissa medlemsstater. Parlamentet uppmanar därför med kraft kommissionen att säkerställa en ökad insyn i de lokala förvaltningarnas utnyttjande av strukturfonderna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet erinrar om att de europeiska struktur- och investeringsfonderna (nedan kallade ESI-fonderna) fortfarande är den största källan till extern finansiering av aktiviteter som är avsedda att stimulera turismsektorn i vissa medlemsstater. Parlamentet uppmanar därför med kraft kommissionen att säkerställa en ökad insyn i de lokala förvaltningarnas utnyttjande av strukturfonderna.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna, regioner och myndigheter med ansvar för turism samt företag, särskilt de små och medelstora företagen, att dra största möjliga nytta av de nya finansieringsmöjligheterna som Europeiska fonden för strategiska investeringar erbjuder, särskilt genom nationella och regionala investeringsbanker för att ta ett kvalitativt steg framåt i EU:s turismpolitik. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna, regioner och myndigheter med ansvar för turism samt företag, särskilt de små och medelstora företagen, att dra största möjliga nytta av de nya finansieringsmöjligheterna som Europeiska fonden för strategiska investeringar erbjuder, särskilt genom nationella och regionala investeringsbanker för att ta ett kvalitativt steg framåt i EU:s turismpolitik.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att främja utvecklingen av pilotscenarier för turismen inom ramen för Horisont 2020. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att främja utvecklingen av pilotscenarier för turismen inom ramen för Horisont 2020.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att översätta finansieringsguiden till EU:s 24 officiella språk för att informationen om finansieringsmöjligheterna, särskilt för små och medelstora företag, ska bli mera lättillgänglig, eftersom tillgången till finansiering är ett av hindren för sektorn. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att översätta finansieringsguiden till EU:s 24 officiella språk för att informationen om finansieringsmöjligheterna, särskilt för små och medelstora företag, ska bli mera lättillgänglig, eftersom tillgången till finansiering är ett av hindren för sektorn.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utnämna oberoende experter som ska bedöma hur andra EU-strategier påverkar turism, analysera de reella och potentiella hoten mot turismen som en följd av konflikterna i EU:s grannländer och grannregioner och rapportera till parlamentet, och att då ge förslag på åtgärder för att stärka de positiva och minska de negativa följderna för turismen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utnämna oberoende experter som ska bedöma hur andra EU-strategier påverkar turism, analysera de reella och potentiella hoten mot turismen som en följd av konflikterna i EU:s grannländer och grannregioner och rapportera till parlamentet, och att då ge förslag på åtgärder för att stärka de positiva och minska de negativa följderna för turismen.

| 9. | Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen ska lägga fram en översikt över aktuella uppgifter på grundval av den nya förordningen om statistik om turism. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen ska lägga fram en översikt över aktuella uppgifter på grundval av den nya förordningen om statistik om turism.

| 10. | Europaparlamentet konstaterar att det behövs ytterligare insatser för att utarbeta en integrerad strategi för turism, och att man bör se till att sektorns intressen och behov beaktas vid utarbetandet och tillämpningen av EU:s övriga politiska åtgärder (t.ex. transportpolitik och landsbygdspolitik). |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet konstaterar att det behövs ytterligare insatser för att utarbeta en integrerad strategi för turism, och att man bör se till att sektorns intressen och behov beaktas vid utarbetandet och tillämpningen av EU:s övriga politiska åtgärder (t.ex. transportpolitik och landsbygdspolitik).

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny strategi om turismen i EU, för att ersätta eller uppdatera meddelandet från 2010. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny strategi om turismen i EU, för att ersätta eller uppdatera meddelandet från 2010.

| 12. | Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen ska lägga fram detaljerade genomförandeåtgärder för den nya uppsättningen gemensamma åtgärder inom ramen för nästa europeiska forum för turism. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen ska lägga fram detaljerade genomförandeåtgärder för den nya uppsättningen gemensamma åtgärder inom ramen för nästa europeiska forum för turism.

| 13. | Europaparlamentet rekommenderar med eftertryck att kommissionen ska överföra tillräckligt med personella resurser till sin turismpolitik, mot bakgrund av att turismen är en betydande faktor för ekonomisk tillväxt och sysselsättning i Europa. Parlamentet kritiserar att området turism inte fått en tillräckligt framträdande plats på webbsidan för det nya generaldirektoratet för inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och medelstora företag (GD GROW). Parlamentet rekommenderar också att webbsidan ska bli flerspråkig. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet rekommenderar med eftertryck att kommissionen ska överföra tillräckligt med personella resurser till sin turismpolitik, mot bakgrund av att turismen är en betydande faktor för ekonomisk tillväxt och sysselsättning i Europa. Parlamentet kritiserar att området turism inte fått en tillräckligt framträdande plats på webbsidan för det nya generaldirektoratet för inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och medelstora företag (GD GROW). Parlamentet rekommenderar också att webbsidan ska bli flerspråkig.

| 14. | Europaparlamentet betonar vikten av samordning mellan kommissionens tjänstemän och avdelningar. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar vikten av samordning mellan kommissionens tjänstemän och avdelningar.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att överväga en minskning av den oproportionerligt stora regelbördan som negativt påverkar de små och medelstora företagens konkurrenskraft i turismsektorn. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att minska och inte öka den befintliga regelbördan. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att överväga en minskning av den oproportionerligt stora regelbördan som negativt påverkar de små och medelstora företagens konkurrenskraft i turismsektorn. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att minska och inte öka den befintliga regelbördan.

| 16. | Europaparlamentet påminner kommissionen om att turismen spelar en nyckelroll inom den europeiska ekonomin. Det är följaktligen nödvändigt att avsevärt förbättra samordningen mellan medlemsstater, regionala och lokala myndigheter samt finansinstitut och skapa synergieffekter mellan den offentliga och den privata turismsektorn. Parlamentet uppmanar kommissionen att gå in för att finna en mekanism för effektiv samordning och effektivt samarbete inom sektorn. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påminner kommissionen om att turismen spelar en nyckelroll inom den europeiska ekonomin. Det är följaktligen nödvändigt att avsevärt förbättra samordningen mellan medlemsstater, regionala och lokala myndigheter samt finansinstitut och skapa synergieffekter mellan den offentliga och den privata turismsektorn. Parlamentet uppmanar kommissionen att gå in för att finna en mekanism för effektiv samordning och effektivt samarbete inom sektorn.

| 17. | Europaparlamentet anser att EU, inom ramen för samarbete och goda grannförbindelser, bör utveckla samarbetsåtgärder för utvecklingen av tredjeländers turism, för att möjliggöra en balanserad utveckling av deras ekonomier, något som samtidigt kan bidra till mer avspända grannförbindelser och öka både regionens attraktivitet och tillströmningen av ditresande turister. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att EU, inom ramen för samarbete och goda grannförbindelser, bör utveckla samarbetsåtgärder för utvecklingen av tredjeländers turism, för att möjliggöra en balanserad utveckling av deras ekonomier, något som samtidigt kan bidra till mer avspända grannförbindelser och öka både regionens attraktivitet och tillströmningen av ditresande turister.

| 18. | Europaparlamentet anser att det skulle bidra till att främja mångfalden inom den europeiska turismen och höja profilen för de olika intressenter som är verksamma inom turismsektorn om det utsågs ett europeiskt turistår, och uppmanar kommissionen att överväga ett sådant initiativ. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att det skulle bidra till att främja mångfalden inom den europeiska turismen och höja profilen för de olika intressenter som är verksamma inom turismsektorn om det utsågs ett europeiskt turistår, och uppmanar kommissionen att överväga ett sådant initiativ.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en analys av fördelarna och nackdelarna med att inrätta ett europeiskt organ för turism. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en analys av fördelarna och nackdelarna med att inrätta ett europeiskt organ för turism.

Varumärkesstrategi/gemensam marknadsföring av Europa som ett resmål

| 20. | Europaparlamentet uppmuntrar eftertryckligen kommissionen att i samarbete med den europeiska resekommissionen, som sammanför de nationella turismorganisationerna, fortsätta med och fördjupa marknadsföringen av Europa som världens främsta resmål, inom ramen för en gemensam europeisk strategi. Parlamentet vill framför allt se ett genomförande av den långsiktiga strategi som kommissionen och den europeiska resekommissionen satte i gång i februari 2014 under namnet Destination Europe 2020 och där det ingår en rad åtgärder inom marknadsföring av, varumärkesstrategi för och främjande av Europa såsom resmål. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmuntrar eftertryckligen kommissionen att i samarbete med den europeiska resekommissionen, som sammanför de nationella turismorganisationerna, fortsätta med och fördjupa marknadsföringen av Europa som världens främsta resmål, inom ramen för en gemensam europeisk strategi. Parlamentet vill framför allt se ett genomförande av den långsiktiga strategi som kommissionen och den europeiska resekommissionen satte i gång i februari 2014 under namnet Destination Europe 2020 och där det ingår en rad åtgärder inom marknadsföring av, varumärkesstrategi för och främjande av Europa såsom resmål.

| 21. | Europaparlamentet begär i synnerhet att ett varumärke för Europa som resmål ska utvecklas för att komplettera och förstärka den marknadsföring som bedrivs av turismorganisationer på nationell, regional, gränsöverskridande och lokal nivå och av den europeiska turistnäringen i syfte att olika europeiska resmål ska komma till synes och bli konkurrenskraftiga, särskilt på avlägsna marknader. Parlamentet betonar att man måste gå inkluderande till väga i samband med varumärket för Europa som resmål, så att det uppkommer fördelar för både inarbetade och mindre kända europeiska resmål och de olika regionerna i Europa samtidigt får ha kvar sina inneboende särdrag, eftersom de lever på sina egna territoriella varumärken och eftersom medlemsstaternas behörighet i enlighet med artikel 195 i EUF-fördraget fullständigt måste respekteras. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet begär i synnerhet att ett varumärke för Europa som resmål ska utvecklas för att komplettera och förstärka den marknadsföring som bedrivs av turismorganisationer på nationell, regional, gränsöverskridande och lokal nivå och av den europeiska turistnäringen i syfte att olika europeiska resmål ska komma till synes och bli konkurrenskraftiga, särskilt på avlägsna marknader. Parlamentet betonar att man måste gå inkluderande till väga i samband med varumärket för Europa som resmål, så att det uppkommer fördelar för både inarbetade och mindre kända europeiska resmål och de olika regionerna i Europa samtidigt får ha kvar sina inneboende särdrag, eftersom de lever på sina egna territoriella varumärken och eftersom medlemsstaternas behörighet i enlighet med artikel 195 i EUF-fördraget fullständigt måste respekteras.

| 22. | Europaparlamentet inser dock att de gemensamma målen måste definieras tydligt och att potentialen hos och mervärdet för varumärket för Europa som resmål måste undersökas, i enlighet med de behov och särskilda krav som medlemsstaterna uttryckt. Parlamentet anser att uppnåendet av dessa resultat förutsätter ett ytterligare djupgående samråd med turistnäringen, turismorganisationer samt regionala och lokala myndigheter. Parlamentet rekommenderar att en varumärkeshandledning utarbetas, med överenskomna marknadsföringsformer. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet inser dock att de gemensamma målen måste definieras tydligt och att potentialen hos och mervärdet för varumärket för Europa som resmål måste undersökas, i enlighet med de behov och särskilda krav som medlemsstaterna uttryckt. Parlamentet anser att uppnåendet av dessa resultat förutsätter ett ytterligare djupgående samråd med turistnäringen, turismorganisationer samt regionala och lokala myndigheter. Parlamentet rekommenderar att en varumärkeshandledning utarbetas, med överenskomna marknadsföringsformer.

| 23. | Europaparlamentet rekommenderar att det övervägs hur den privata sektorn kan medverka i marknadsföringsstrategin för varumärket för Europa som resmål och vilka ekonomiska bidrag sektorn kan ge till utvecklingen av och målen för denna strategi. Parlamentet understryker vikten av offentlig-privata partnerskap och föreslår därför att det utarbetas ett särskilt program för ett offentlig-privat partnerskap för turism. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att låta sina respektive lokala och regionala myndigheter medverka i denna process, och att föra ett konstruktivt samarbete med turistnäringen för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet rekommenderar att det övervägs hur den privata sektorn kan medverka i marknadsföringsstrategin för varumärket för Europa som resmål och vilka ekonomiska bidrag sektorn kan ge till utvecklingen av och målen för denna strategi. Parlamentet understryker vikten av offentlig-privata partnerskap och föreslår därför att det utarbetas ett särskilt program för ett offentlig-privat partnerskap för turism. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att låta sina respektive lokala och regionala myndigheter medverka i denna process, och att föra ett konstruktivt samarbete med turistnäringen för att uppnå detta mål.

| 24. | Europaparlamentet vill att varumärket för Europa som resmål ska få Europa att framstå som den mest familje-, barn- och generationsvänliga regionen i världen. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet vill att varumärket för Europa som resmål ska få Europa att framstå som den mest familje-, barn- och generationsvänliga regionen i världen.

| 25. | Europaparlamentet anser att varumärket för Europa som resmål ska ha turisternas säkerhet som ett av sina viktigaste mål. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaternas myndigheter att, i nära samarbete med kommissionen, utarbeta strategier (inklusive informationskampanjer till turister), för att turisterna ska kunna vistas så tryggt som möjligt på de europeiska resmålen. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att varumärket för Europa som resmål ska ha turisternas säkerhet som ett av sina viktigaste mål. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaternas myndigheter att, i nära samarbete med kommissionen, utarbeta strategier (inklusive informationskampanjer till turister), för att turisterna ska kunna vistas så tryggt som möjligt på de europeiska resmålen.

| 26. | Europaparlamentet betonar att man måste öka den politiska medvetenheten om att säljfrämjande av Europa i tredjeländer är ett marknadsföringsinstrument för att få flera turister till Europa och således för med sig ekonomisk nytta, inte bara till mindre kända resmål och länder med ekonomiska svårigheter, utan också till EU som helhet. Parlamentet anser att en strikt viseringspolitik innebär ett hinder för turistflödet från tredjeländer. Parlamentet välkomnar de åtgärder kommissionen lade fram 2014 för att utfärda nya turistviseringar och underlätta för turisters resor inom Schengenområdet. Parlamentet uppmanar med tanke på detta rådet att uppnå en snar överenskommelse med parlamentet för att EU ska kunna få ett större turistflöde från vissa tredjeländer med stort potentiellt intresse av att besöka EU. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar att man måste öka den politiska medvetenheten om att säljfrämjande av Europa i tredjeländer är ett marknadsföringsinstrument för att få flera turister till Europa och således för med sig ekonomisk nytta, inte bara till mindre kända resmål och länder med ekonomiska svårigheter, utan också till EU som helhet. Parlamentet anser att en strikt viseringspolitik innebär ett hinder för turistflödet från tredjeländer. Parlamentet välkomnar de åtgärder kommissionen lade fram 2014 för att utfärda nya turistviseringar och underlätta för turisters resor inom Schengenområdet. Parlamentet uppmanar med tanke på detta rådet att uppnå en snar överenskommelse med parlamentet för att EU ska kunna få ett större turistflöde från vissa tredjeländer med stort potentiellt intresse av att besöka EU.

| 27. | Europaparlamentet erinrar om att EU bör börja investera för att vara redo att utveckla potentialen hos tredjeländer med stora befolkningar och framväxande ekonomier, i synnerhet Brik-länderna, där antalet utresande turister ständigt ökar. Parlamentet framhåller att det behövs dels turistfrämjande initiativ, dels flexiblare och mer samstämmiga turistviseringsarrangemang och gränsövergångar. Parlamentet betonar att lanseringen av fler plattformar för turistviseringar, tillsammans med ett försiktigt grepp på frågan om en enklare viseringskodex, är viktiga faktorer för att öka antalet utomeuropeiska turister och göra europeiska resmål mer synliga. Parlamentet understryker att rundreseviseringar innebär stora möjligheter för turister och turistgrupper som redan har besökt landet och att det är viktigt att ingå fler avtal om undantag från viseringskrav för att optimera nyttan med inresande internationella turister. Parlamentet anser att det, med respekt för medlemsstaternas rätt och skyldighet att kontrollera inresor över sina gränser, är lämpligt att EU-institutionerna och medlemsstaterna inom ramen för den gemensamma viseringspolitiken utarbetar en långsiktig strategi för mer samordnade och förenklade viseringsförfaranden. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet erinrar om att EU bör börja investera för att vara redo att utveckla potentialen hos tredjeländer med stora befolkningar och framväxande ekonomier, i synnerhet Brik-länderna, där antalet utresande turister ständigt ökar. Parlamentet framhåller att det behövs dels turistfrämjande initiativ, dels flexiblare och mer samstämmiga turistviseringsarrangemang och gränsövergångar. Parlamentet betonar att lanseringen av fler plattformar för turistviseringar, tillsammans med ett försiktigt grepp på frågan om en enklare viseringskodex, är viktiga faktorer för att öka antalet utomeuropeiska turister och göra europeiska resmål mer synliga. Parlamentet understryker att rundreseviseringar innebär stora möjligheter för turister och turistgrupper som redan har besökt landet och att det är viktigt att ingå fler avtal om undantag från viseringskrav för att optimera nyttan med inresande internationella turister. Parlamentet anser att det, med respekt för medlemsstaternas rätt och skyldighet att kontrollera inresor över sina gränser, är lämpligt att EU-institutionerna och medlemsstaterna inom ramen för den gemensamma viseringspolitiken utarbetar en långsiktig strategi för mer samordnade och förenklade viseringsförfaranden.

Alleuropeiska och transnationella turistprodukter

| 28. | Europaparlamentet anser att offentliga och privata aktörer bör intensifiera sina insatser för att utveckla nya transnationella europeiska turistprodukter, samtidigt som man till fullo beaktar den roll som makroregionala strategier spelar i utvecklingen av dessa. Parlamentet noterar att makroregioner, såsom den adriatisk-joniska makroregionen, erbjuder unika naturliga, kulturella och historiska grunder för utvecklingen av sådana produkter. Offentliga och privata aktörer inom EU:s makroregionala strategier för Östersjön, Donau, Adriatiska havet och Joniska havet samt Alperna uppmanas att utarbeta, var och en på sitt eget område, gemensamma strategier för utveckling av turismen. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att offentliga och privata aktörer bör intensifiera sina insatser för att utveckla nya transnationella europeiska turistprodukter, samtidigt som man till fullo beaktar den roll som makroregionala strategier spelar i utvecklingen av dessa. Parlamentet noterar att makroregioner, såsom den adriatisk-joniska makroregionen, erbjuder unika naturliga, kulturella och historiska grunder för utvecklingen av sådana produkter. Offentliga och privata aktörer inom EU:s makroregionala strategier för Östersjön, Donau, Adriatiska havet och Joniska havet samt Alperna uppmanas att utarbeta, var och en på sitt eget område, gemensamma strategier för utveckling av turismen.

| 29. | Europaparlamentet uppmuntrar internationellt samarbete för att ta fram gränsöverskridande tematiska resvägar (på en nivå som omfattar ett större antal europeiska länder) för att förstärka upplevelsebitar som motiverar besök på vissa resmål (definierade på medlemsstatsnivå), öka rörligheten för semesterfirare, se till att resenärer spenderar i genomsnitt mer och utvidga kampanjplattformen, särskilt när det gäller besökare från fjärrbelägna marknader för turister till EU. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmuntrar internationellt samarbete för att ta fram gränsöverskridande tematiska resvägar (på en nivå som omfattar ett större antal europeiska länder) för att förstärka upplevelsebitar som motiverar besök på vissa resmål (definierade på medlemsstatsnivå), öka rörligheten för semesterfirare, se till att resenärer spenderar i genomsnitt mer och utvidga kampanjplattformen, särskilt när det gäller besökare från fjärrbelägna marknader för turister till EU.

| 30. | Europaparlamentet betonar den ökande internationella konkurrensen i och med framväxten av resmål utanför Europa. Av den anledningen är det nödvändigt med stimulans till ett ökat samarbete mellan europeiska resmål genom turismkluster och nätverk på lokala, regionala, nationella och transnationella nivåer samt inom havsområden. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet betonar den ökande internationella konkurrensen i och med framväxten av resmål utanför Europa. Av den anledningen är det nödvändigt med stimulans till ett ökat samarbete mellan europeiska resmål genom turismkluster och nätverk på lokala, regionala, nationella och transnationella nivåer samt inom havsområden.

| 31. | Europaparlamentet erkänner vikten av transnationella turistprodukter för främjandet av den territoriella sammanhållningen, och är därför övertygat om att de initiativ som förverkligas inom institutionaliserade samarbetsramar bör stödjas genom lämpliga stimulansåtgärder. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet erkänner vikten av transnationella turistprodukter för främjandet av den territoriella sammanhållningen, och är därför övertygat om att de initiativ som förverkligas inom institutionaliserade samarbetsramar bör stödjas genom lämpliga stimulansåtgärder.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja nya turistleder genom att återställa övergivna områden, vägar, järnvägar, övergivna stigar och föråldrade leder. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja nya turistleder genom att återställa övergivna områden, vägar, järnvägar, övergivna stigar och föråldrade leder.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemmarna i den europeiska resekommissionen att stödja resekommissionens nuvarande mandat för att bistå i framtagandet och marknadsföringen av målinriktade transnationella och alleuropeiska turistprodukter och tjänster, tillsammans med kust- och havsturism, genom en väl genomarbetad, förbättrad och fullständigt tillgänglig portal Visiteurope.com. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att portalen Visiteurope.com blir åtkomlig från alla gängse mobila och bärbara terminaler via en egen programmerad applikation (app). |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemmarna i den europeiska resekommissionen att stödja resekommissionens nuvarande mandat för att bistå i framtagandet och marknadsföringen av målinriktade transnationella och alleuropeiska turistprodukter och tjänster, tillsammans med kust- och havsturism, genom en väl genomarbetad, förbättrad och fullständigt tillgänglig portal Visiteurope.com. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att portalen Visiteurope.com blir åtkomlig från alla gängse mobila och bärbara terminaler via en egen programmerad applikation (app).

| 34. | Europaparlamentet uppmanar dessutom kommissionen att förstärka sitt samarbete med Europarådet, den europeiska resekommissionen och FN:s världsturismorganisation samt andra internationella partner för att intensifiera arbetet med att utveckla nya transnationella och alleuropeiska turistprodukter. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar dessutom kommissionen att förstärka sitt samarbete med Europarådet, den europeiska resekommissionen och FN:s världsturismorganisation samt andra internationella partner för att intensifiera arbetet med att utveckla nya transnationella och alleuropeiska turistprodukter.

| 35. | Mot bakgrund av att dagens konsumenter brukar söka efter en turistupplevelse snarare än bara ett resmål betonar Europaparlamentet att en framgångsrik marknadsföringsstrategi för främjandet av europeiska turistprodukter måste motsvara behoven hos olika resesegment och marknader i tredjeländer. |
| --- | --- |

35.

Mot bakgrund av att dagens konsumenter brukar söka efter en turistupplevelse snarare än bara ett resmål betonar Europaparlamentet att en framgångsrik marknadsföringsstrategi för främjandet av europeiska turistprodukter måste motsvara behoven hos olika resesegment och marknader i tredjeländer.

| 36. | Europaparlamentet betonar att resebyråer och researrangörer måste marknadsföra det europeiska larmnumret 112 på sina respektive webbplatser och elektroniska biljetter samt på våra främsta resmål. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet betonar att resebyråer och researrangörer måste marknadsföra det europeiska larmnumret 112 på sina respektive webbplatser och elektroniska biljetter samt på våra främsta resmål.

| 37. | Europaparlamentet välkomnar initiativet Calypso om social turism, som ger äldre människor, ungdomar, låginkomsttagare och personer med funktionsnedsättningar möjlighet att semestra utanför högsäsongen. Parlamentet betonar att detta initiativ erbjuder möjligheter till att övervinna turismens säsongsberoende karaktär, framför allt på mindre kända resmål. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet välkomnar initiativet Calypso om social turism, som ger äldre människor, ungdomar, låginkomsttagare och personer med funktionsnedsättningar möjlighet att semestra utanför högsäsongen. Parlamentet betonar att detta initiativ erbjuder möjligheter till att övervinna turismens säsongsberoende karaktär, framför allt på mindre kända resmål.

| 38. | Europaparlamentet anser dock att motåtgärder mot säsongsberoende förutsätter att tyngdpunkten i högre grad läggs vid utvecklingen av målinriktade turistprodukter som ger de resande en särskild turistupplevelse och motsvarar deras särskilda behov. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att uppmuntra och stödja medlemsstaterna och turistnäringen med att skapa mer varierande och målinriktade produkter, såsom landsbygdsarvet, kulturarvet och industriarvet, historia, religion, upplevelser av hälsa, spavistelser och friskvård, idrott, vin och mat, musik och konst såsom former av alternativ turism som bidrar med mervärde till det område som berörs, genom att diversifiera näringslivet där och göra sysselsättningen mindre säsongsberoende. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att på lämpligt sätt använda EU-medel för detta ändamål, och uppmanar kommissionen att utvidga Cosme-programmets åtgärdsområden i enlighet med detta. Parlamentet anser att idrottsevenemang samt musik- och kulturfestivaler har en stor potential för att mobilisera turister från Europa och från andra världsdelar. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet anser dock att motåtgärder mot säsongsberoende förutsätter att tyngdpunkten i högre grad läggs vid utvecklingen av målinriktade turistprodukter som ger de resande en särskild turistupplevelse och motsvarar deras särskilda behov. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att uppmuntra och stödja medlemsstaterna och turistnäringen med att skapa mer varierande och målinriktade produkter, såsom landsbygdsarvet, kulturarvet och industriarvet, historia, religion, upplevelser av hälsa, spavistelser och friskvård, idrott, vin och mat, musik och konst såsom former av alternativ turism som bidrar med mervärde till det område som berörs, genom att diversifiera näringslivet där och göra sysselsättningen mindre säsongsberoende. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att på lämpligt sätt använda EU-medel för detta ändamål, och uppmanar kommissionen att utvidga Cosme-programmets åtgärdsområden i enlighet med detta. Parlamentet anser att idrottsevenemang samt musik- och kulturfestivaler har en stor potential för att mobilisera turister från Europa och från andra världsdelar.

| 39. | Europaparlamentet understryker att Europas mångfald och multikulturalism erbjuder stora möjligheter för utvecklingen av den tematiska turismen och möjliggör ett samordnat främjande av alternativ och hållbar turism och kulturella utbyten. Parlamentet uppmuntrar till initiativ för att förbinda turistattraktionerna med varandra för att skapa tematiska turistprodukter och turistleder på europeisk, nationell, regional och lokal nivå, som utnyttjar de olika europeiska turistattraktionernas komplementaritet och särdrag så att man erbjuder den bästa möjliga upplevelsen för turister. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet understryker att Europas mångfald och multikulturalism erbjuder stora möjligheter för utvecklingen av den tematiska turismen och möjliggör ett samordnat främjande av alternativ och hållbar turism och kulturella utbyten. Parlamentet uppmuntrar till initiativ för att förbinda turistattraktionerna med varandra för att skapa tematiska turistprodukter och turistleder på europeisk, nationell, regional och lokal nivå, som utnyttjar de olika europeiska turistattraktionernas komplementaritet och särdrag så att man erbjuder den bästa möjliga upplevelsen för turister.

| 40. | Europaparlamentet betonar behovet av att främja och framhäva Europas rika kulturarv, så att Unescos världsarvslista används som en unik försäljningstrumf, men att man också tar med sådana platser som kanske är mindre kända eller inte lätta att nå, framför allt mot bakgrund av att kulturturismen står för omkring 40 % av turismen i Europa och därigenom avsevärt bidrar till ekonomisk tillväxt, sysselsättning, social innovation samt utveckling på det lokala och regionala planet och i städerna och på landsbygden, samtidigt som den minskar inverkan av säsongsberoendet. Parlamentet betonar här också den centrala roll som sponsorskap spelar för att underhålla det europeiska kulturarvet och hjälpa medlemsstaterna bära kostnadsbördan. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet betonar behovet av att främja och framhäva Europas rika kulturarv, så att Unescos världsarvslista används som en unik försäljningstrumf, men att man också tar med sådana platser som kanske är mindre kända eller inte lätta att nå, framför allt mot bakgrund av att kulturturismen står för omkring 40 % av turismen i Europa och därigenom avsevärt bidrar till ekonomisk tillväxt, sysselsättning, social innovation samt utveckling på det lokala och regionala planet och i städerna och på landsbygden, samtidigt som den minskar inverkan av säsongsberoendet. Parlamentet betonar här också den centrala roll som sponsorskap spelar för att underhålla det europeiska kulturarvet och hjälpa medlemsstaterna bära kostnadsbördan.

| 41. | Europaparlamentet betonar att marknadsföring av kulturevenemang på olika nivåer skulle kunna bidra till resmålens attraktivitet och föreslår därför att man ser efter om det skulle gå att skapa en evenemangskalender för hela Europa som skulle läggas ut på portalen VisitEurope.com, för att turistinformationstjänsterna skulle bli bättre. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet betonar att marknadsföring av kulturevenemang på olika nivåer skulle kunna bidra till resmålens attraktivitet och föreslår därför att man ser efter om det skulle gå att skapa en evenemangskalender för hela Europa som skulle läggas ut på portalen VisitEurope.com, för att turistinformationstjänsterna skulle bli bättre.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar de nationella turismorganisationerna att låta initiativ och utmärkelser till förmån för det europeiska kulturarvet framträda tillräckligt tydligt på internet och att stimulera initiativ och verksamhet inom marknadsföringen med anknytning till detta arv (såsom det europeiska kulturarvsmärket och europeiska kulturvägar). |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar de nationella turismorganisationerna att låta initiativ och utmärkelser till förmån för det europeiska kulturarvet framträda tillräckligt tydligt på internet och att stimulera initiativ och verksamhet inom marknadsföringen med anknytning till detta arv (såsom det europeiska kulturarvsmärket och europeiska kulturvägar).

| 43. | Europaparlamentet upprepar vikten av att bevara kulturarvet och skydda det mot eventuella skadeverkningar från de strukturella förändringar som turismen orsakar och mot de risker som massturismen utgör för kulturarvet, i synnerhet under högsäsongen. Parlamentet prioriterar kvalitet framför kostnaden för det arbete som utförs, och betonar i detta sammanhang den roll som stödverksamhet kan spela genom att bidra till det europeiska kulturarvets bevarande och kompensera för nedskärningen av de offentliga anslagen för detta ändamål. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet upprepar vikten av att bevara kulturarvet och skydda det mot eventuella skadeverkningar från de strukturella förändringar som turismen orsakar och mot de risker som massturismen utgör för kulturarvet, i synnerhet under högsäsongen. Parlamentet prioriterar kvalitet framför kostnaden för det arbete som utförs, och betonar i detta sammanhang den roll som stödverksamhet kan spela genom att bidra till det europeiska kulturarvets bevarande och kompensera för nedskärningen av de offentliga anslagen för detta ändamål.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att genomföra åtgärden för att skydda hotade minnesmärken i Europa i syfte att värna om och främja kulturarvet och därmed uppmuntra kulturturismen. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att genomföra åtgärden för att skydda hotade minnesmärken i Europa i syfte att värna om och främja kulturarvet och därmed uppmuntra kulturturismen.

| 45. | Europaparlamentet understryker den europeiska kulturturismens viktiga roll såsom stimulans till personlig utveckling och kunskapsförkovran, särskilt bland ungdomar, och som ett medel för att främja Europas rika nationella och lokala kulturella mångfald och kulturarv, bidra till interkulturellt lärande, skapa möjligheter till nätverkande, stärka den europeiska identiteten och uttrycka europeiska värden. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet understryker den europeiska kulturturismens viktiga roll såsom stimulans till personlig utveckling och kunskapsförkovran, särskilt bland ungdomar, och som ett medel för att främja Europas rika nationella och lokala kulturella mångfald och kulturarv, bidra till interkulturellt lärande, skapa möjligheter till nätverkande, stärka den europeiska identiteten och uttrycka europeiska värden.

| 46. | Europaparlamentet betonar kulturturismens potential till fattigdomsminskning. Parlamentet vill i detta sammanhang att medlemsstaternas kreativa industrier och landsbygdsturism stimuleras i syfte att främja Europas ovanligt stora kulturrikedom och bekämpa fattigdom och arbetslöshet. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet betonar kulturturismens potential till fattigdomsminskning. Parlamentet vill i detta sammanhang att medlemsstaternas kreativa industrier och landsbygdsturism stimuleras i syfte att främja Europas ovanligt stora kulturrikedom och bekämpa fattigdom och arbetslöshet.

| 47. | Europaparlamentet understryker att gemensamma inköp av respass och biljetter bör förenklas, såsom en form till stöd för kulturkampanjer. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet understryker att gemensamma inköp av respass och biljetter bör förenklas, såsom en form till stöd för kulturkampanjer.

| 48. | Europaparlamentet betonar att Europas mångfald av språk – språk som är officiella (antingen ensamt för sig eller tillsammans med andra språk), minoritetsspråk och mindre kända språk – bildar grunden för dess kulturella arv och utgör i sig nyckeln till en hållbar och ansvarsfull turism. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet betonar att Europas mångfald av språk – språk som är officiella (antingen ensamt för sig eller tillsammans med andra språk), minoritetsspråk och mindre kända språk – bildar grunden för dess kulturella arv och utgör i sig nyckeln till en hållbar och ansvarsfull turism.

| 49. | Europaparlamentet noterar vilka möjligheter som finns hos betydande historiska evenemang och platser, till exempel Sites of Conscience, för bemötande av samtida utmaningar genom finstämda program för tolkning och utbildning. Parlamentet uppmuntrar användningen av kulturarv och kulturturism för att främja en interkulturell dialog och föra Europas befolkning närmare varandra. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet noterar vilka möjligheter som finns hos betydande historiska evenemang och platser, till exempel Sites of Conscience, för bemötande av samtida utmaningar genom finstämda program för tolkning och utbildning. Parlamentet uppmuntrar användningen av kulturarv och kulturturism för att främja en interkulturell dialog och föra Europas befolkning närmare varandra.

| 50. | Europaparlamentet betonar betydelsen av idrottsturismen, som i framtiden skulle kunna bli en av de mest dynamiska sektorerna i utvecklingen av den europeiska resebranschen, och vill att särskilda strategier införs för att främja och stödja dess utveckling. Parlamentet påminner om idrottsaktiviteters viktiga roll för att göra Europas regioner mer attraktiva för turister. Parlamentet pekar på de möjligheter som idrottares och åskådares resor inför och under idrottsevenemang innebär, eftersom det är ett sätt att locka turister till rentav de mest avlägsna områdena. Parlamentet betonar att man ännu inte tillräckligt tagit vara på idrottsturismens fulla potential. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet betonar betydelsen av idrottsturismen, som i framtiden skulle kunna bli en av de mest dynamiska sektorerna i utvecklingen av den europeiska resebranschen, och vill att särskilda strategier införs för att främja och stödja dess utveckling. Parlamentet påminner om idrottsaktiviteters viktiga roll för att göra Europas regioner mer attraktiva för turister. Parlamentet pekar på de möjligheter som idrottares och åskådares resor inför och under idrottsevenemang innebär, eftersom det är ett sätt att locka turister till rentav de mest avlägsna områdena. Parlamentet betonar att man ännu inte tillräckligt tagit vara på idrottsturismens fulla potential.

Kvalitet

| 51. | Europaparlamentet är övertygat om att man inom europeisk turism måste övergå från en modell med kvantitativ tillväxt till en kvalitativ modell som leder till en stabil och hållbar utveckling, och att man i själva verket måste bygga upp en turistnäring som ger upphov till fler kvalificerade och skäligt avlönade arbetstillfällen. Parlamentet anser att den ekonomiska diversifieringen av turismen i landsbygds- och kustområden ger möjligheter till ny och hållbar sysselsättning. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet är övertygat om att man inom europeisk turism måste övergå från en modell med kvantitativ tillväxt till en kvalitativ modell som leder till en stabil och hållbar utveckling, och att man i själva verket måste bygga upp en turistnäring som ger upphov till fler kvalificerade och skäligt avlönade arbetstillfällen. Parlamentet anser att den ekonomiska diversifieringen av turismen i landsbygds- och kustområden ger möjligheter till ny och hållbar sysselsättning.

| 52. | Europaparlamentet konstaterar att det finns skillnader i kraven på servicekvalitet inom turismen och anser att kvalitetsnormer är viktiga för att ge aktörer lika villkor och konsumenterna ökad insyn, vilket bidrar till ökat förtroende bland alla parter. Parlamentet uppmanar alla aktörer att föra vidare diskussionen om hur EU kan främja överenskomna kvalitetsnormer för turisttjänster. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet konstaterar att det finns skillnader i kraven på servicekvalitet inom turismen och anser att kvalitetsnormer är viktiga för att ge aktörer lika villkor och konsumenterna ökad insyn, vilket bidrar till ökat förtroende bland alla parter. Parlamentet uppmanar alla aktörer att föra vidare diskussionen om hur EU kan främja överenskomna kvalitetsnormer för turisttjänster.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa en europeisk märkning för kvalitetsturism för att belöna strävsamma insatser från anställda inom branschen för att stödja högkvalitativa turisttjänster som bygger på högsta respekt för kultur- och naturarvet, samt för att förbättra kvaliteten på arbetstillfällena i turistnäringen, låta alla i högre grad få ta del av turismen och främja lokalsamhällenas kulturtraditioner. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa en europeisk märkning för kvalitetsturism för att belöna strävsamma insatser från anställda inom branschen för att stödja högkvalitativa turisttjänster som bygger på högsta respekt för kultur- och naturarvet, samt för att förbättra kvaliteten på arbetstillfällena i turistnäringen, låta alla i högre grad få ta del av turismen och främja lokalsamhällenas kulturtraditioner.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förstärka samarbetet mellan medlemsstaterna för att förbättra kvaliteten på produkterna genom att skydda beteckningen ”made in”. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förstärka samarbetet mellan medlemsstaterna för att förbättra kvaliteten på produkterna genom att skydda beteckningen ”made in”.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samarbeta och att tillsammans med turismorganisationer fastställa ett gemensamt europeiskt system för klassificering av turisminfrastruktur (hotell, restauranger, osv.). Parlamentet anser att initiativet från Hotelstars Union, som syftar till att gradvis harmonisera logiklassificeringssystemen i Europa bör stödjas ytterligare, vilket skulle möjliggöra en bättre jämförelse mellan de logimöjligheter som erbjuds i Europa och bidra till de gemensamma kvalitetskriterierna för tjänster. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samarbeta och att tillsammans med turismorganisationer fastställa ett gemensamt europeiskt system för klassificering av turisminfrastruktur (hotell, restauranger, osv.). Parlamentet anser att initiativet från Hotelstars Union, som syftar till att gradvis harmonisera logiklassificeringssystemen i Europa bör stödjas ytterligare, vilket skulle möjliggöra en bättre jämförelse mellan de logimöjligheter som erbjuds i Europa och bidra till de gemensamma kvalitetskriterierna för tjänster.

| 56. | Europaparlamentet anser att upprätthållandet av säkerhetsstandarderna för turisttjänsterna inom EU är ett nödvändigt inslag i god kvalitet. Parlamentet välkomnar därför kommissionens grönbok Säkerhet i logitjänster för turister, och noterar de inlägg från många konsumentgrupper, brandsäkerhetsorganisationer och turismsektororganisationer som stöder åtgärder på EU-nivå för turismsäkerhet. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram förslag till miniminormer för turismsäkerheten inom EU, i synnerhet på området brandsäkerhet och koloxidsäkerhet för semesterlogi, och betonar behovet av en systematisk insamling av uppgifter om logisäkerhet. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet anser att upprätthållandet av säkerhetsstandarderna för turisttjänsterna inom EU är ett nödvändigt inslag i god kvalitet. Parlamentet välkomnar därför kommissionens grönbok Säkerhet i logitjänster för turister, och noterar de inlägg från många konsumentgrupper, brandsäkerhetsorganisationer och turismsektororganisationer som stöder åtgärder på EU-nivå för turismsäkerhet. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram förslag till miniminormer för turismsäkerheten inom EU, i synnerhet på området brandsäkerhet och koloxidsäkerhet för semesterlogi, och betonar behovet av en systematisk insamling av uppgifter om logisäkerhet.

| 57. | Europaparlamentet understryker att turisttjänster av hög kvalitet garanteras om de kombineras med lämplig utbildning och anständiga arbetsförhållanden, och att åsidosättandet och försvagningen av de kunskaper som krävs och sociala förmåner i sektorn motverkar sitt eget syfte. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet understryker att turisttjänster av hög kvalitet garanteras om de kombineras med lämplig utbildning och anständiga arbetsförhållanden, och att åsidosättandet och försvagningen av de kunskaper som krävs och sociala förmåner i sektorn motverkar sitt eget syfte.

| 58. | Europaparlamentet anser att investeringar i utbildning är väsentliga för att man ska kunna erbjuda tjänster av hög kvalitet i en sektor där de flesta anställda brukar vara unga människor som är mellan 16 och 35 år gamla. Parlamentet uppmanar starkt kommissionen att samarbeta med privata enheter och andra offentliga organ för att skapa program för utbildning och praktik under lågsäsong, i syfte att göra denna sektor mer attraktiv och mindre säsongsbetonad. Parlamentet anser att denna utbildning bör framhäva högre kvalifikationer och utveckling av mjuka färdigheter för att förbättra anställningsutsikterna i hela sektorn. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att stödja turismsektorns försök att uppgradera arbetsgivarnas och arbetstagarnas färdigheter och kompetens för att föregripa framtida trender och kompetensbehov. Parlamentet anser att statistiken rörande sysselsättning inom turismsektorn bör förbättras. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet anser att investeringar i utbildning är väsentliga för att man ska kunna erbjuda tjänster av hög kvalitet i en sektor där de flesta anställda brukar vara unga människor som är mellan 16 och 35 år gamla. Parlamentet uppmanar starkt kommissionen att samarbeta med privata enheter och andra offentliga organ för att skapa program för utbildning och praktik under lågsäsong, i syfte att göra denna sektor mer attraktiv och mindre säsongsbetonad. Parlamentet anser att denna utbildning bör framhäva högre kvalifikationer och utveckling av mjuka färdigheter för att förbättra anställningsutsikterna i hela sektorn. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att stödja turismsektorns försök att uppgradera arbetsgivarnas och arbetstagarnas färdigheter och kompetens för att föregripa framtida trender och kompetensbehov. Parlamentet anser att statistiken rörande sysselsättning inom turismsektorn bör förbättras.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att stödja turistnäringen genom att eliminera kompetensunderskott och förbättra yrkesutbildningens marknadsrelevans. Parlamentet uppmanar kommissionen att ge ut och distribuera en vägledning om god praxis och om vilka olika utbildningsmöjligheter som finns att tillgå inom EU, för att på det sättet möjliggöra en högre grad av professionalism och öka den frivilliga rörligheten bland yrkespersonal i EU. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att stödja turistnäringen genom att eliminera kompetensunderskott och förbättra yrkesutbildningens marknadsrelevans. Parlamentet uppmanar kommissionen att ge ut och distribuera en vägledning om god praxis och om vilka olika utbildningsmöjligheter som finns att tillgå inom EU, för att på det sättet möjliggöra en högre grad av professionalism och öka den frivilliga rörligheten bland yrkespersonal i EU.

| 60. | Europaparlamentet understryker vikten av att medlemsstaterna förbättrar det ömsesidiga erkännandet av yrkeskvalifikationer inom turistnäringen, så att det blir möjligt för arbetstagarna inom sektorn att finna de bästa möjliga yrkesutsikterna och sålunda uppmuntra deras rörlighet. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet understryker vikten av att medlemsstaterna förbättrar det ömsesidiga erkännandet av yrkeskvalifikationer inom turistnäringen, så att det blir möjligt för arbetstagarna inom sektorn att finna de bästa möjliga yrkesutsikterna och sålunda uppmuntra deras rörlighet.

| 61. | Europaparlamentet välkomnar rörlighetsverktyg och samarbetsprojekt såsom kunskapsallianserna och sektorskompetensallianserna inom Erasmus+ och Erasmus för unga företagare, som effektiva medel för anställda inom turistnäringen, som är verksamma inom utbildning och fortbildning på alla nivåer, som ett sätt för dem utbyta bästa praxis, förbättra sina språkkunskaper och erhålla praktiska kunskaper inom kulturturism. Parlamentet oroar sig dock för det bristande intresset bland unga för att arbeta inom vissa turismsektorer. Parlamentet betonar fördelarna med varvad utbildning inom turistnäringen och vikten av att kombinera lärande med praktisk arbetserfarenhet, och därmed förbättra både de teoretiska kunskaperna och de praktiska färdigheterna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna att fullt ut ta vara på de möjligheter som Europeiska socialfonden och andra europeiska, nationella och regionala fonder erbjuder för främjandet av yrkesutbildning. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet välkomnar rörlighetsverktyg och samarbetsprojekt såsom kunskapsallianserna och sektorskompetensallianserna inom Erasmus+ och Erasmus för unga företagare, som effektiva medel för anställda inom turistnäringen, som är verksamma inom utbildning och fortbildning på alla nivåer, som ett sätt för dem utbyta bästa praxis, förbättra sina språkkunskaper och erhålla praktiska kunskaper inom kulturturism. Parlamentet oroar sig dock för det bristande intresset bland unga för att arbeta inom vissa turismsektorer. Parlamentet betonar fördelarna med varvad utbildning inom turistnäringen och vikten av att kombinera lärande med praktisk arbetserfarenhet, och därmed förbättra både de teoretiska kunskaperna och de praktiska färdigheterna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna att fullt ut ta vara på de möjligheter som Europeiska socialfonden och andra europeiska, nationella och regionala fonder erbjuder för främjandet av yrkesutbildning.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att investera i kvalitetsutbildning av turistguider och att främja en flerspråkig strategi för att det ska gå bättre att marknadsföra platser av intresse för utländska turister. Parlamentet ber dessutom kommissionen och medlemsstaterna att fastställa europeiska kvalitetsnormer för turistguider och därvid se till att minimikraven i fråga om utbildning uppfylls. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att investera i kvalitetsutbildning av turistguider och att främja en flerspråkig strategi för att det ska gå bättre att marknadsföra platser av intresse för utländska turister. Parlamentet ber dessutom kommissionen och medlemsstaterna att fastställa europeiska kvalitetsnormer för turistguider och därvid se till att minimikraven i fråga om utbildning uppfylls.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en studie om de skatter och avgifter som påläggs turistprodukter och tjänster på lokal, regional, nationell och europeisk nivå och den inverkan dessa har på Europas konkurrenskraft som resmål. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att erkänna vikten av att sänka momsen på rese- och turisttjänster för att hjälpa lokala ekonomier att utvecklas och främja tillväxt och arbetstillfällen, och för att hjälpa Europa förbli konkurrenskraftigt på den globala marknaden. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en studie om de skatter och avgifter som påläggs turistprodukter och tjänster på lokal, regional, nationell och europeisk nivå och den inverkan dessa har på Europas konkurrenskraft som resmål. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att erkänna vikten av att sänka momsen på rese- och turisttjänster för att hjälpa lokala ekonomier att utvecklas och främja tillväxt och arbetstillfällen, och för att hjälpa Europa förbli konkurrenskraftigt på den globala marknaden.

Frigöra potentialen inom kust- och havsturism

| 64. | Europaparlamentet bekräftar vikten av strategin för kust- och öområden i den europeiska strategin för ökad tillväxt och sysselsättning inom kust- och havsturism (i linje med strategin för blå tillväxt och Europa 2020-strategin), som ger en uppsättning gemensamma svar på de många utmaningar som de står inför. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet bekräftar vikten av strategin för kust- och öområden i den europeiska strategin för ökad tillväxt och sysselsättning inom kust- och havsturism (i linje med strategin för blå tillväxt och Europa 2020-strategin), som ger en uppsättning gemensamma svar på de många utmaningar som de står inför.

| 65. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att lägga fram en handlingsplan, som med konkreta mål och tidsplaner ska komplettera de 14 åtgärderna som beskrivits i den ovannämnda strategin för kust- och havsturism, samt att för parlamentet rapportera om hur det framskridit med dessa åtgärder. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att lägga fram en handlingsplan, som med konkreta mål och tidsplaner ska komplettera de 14 åtgärderna som beskrivits i den ovannämnda strategin för kust- och havsturism, samt att för parlamentet rapportera om hur det framskridit med dessa åtgärder.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hålla ett årligt seminarium med deltagande från de medlemsstater som ligger vid kusten och ute i havet och respektive regioner, för att främja en alleuropeisk dialog och underlätta utbyte av bästa praxis samt genomförandet av en långsiktig strategi. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hålla ett årligt seminarium med deltagande från de medlemsstater som ligger vid kusten och ute i havet och respektive regioner, för att främja en alleuropeisk dialog och underlätta utbyte av bästa praxis samt genomförandet av en långsiktig strategi.

| 67. | Europaparlamentet erinrar om vikten av förbindelser och tillgänglighet, och konstaterar att de varierar under hög- och lågsäsong i områden och på öar som ligger avsides och där man i stor utsträckning är beroende av båt- och flygtransport. Parlamentet betonar också betydelsen av att skapa regionala planer som främjar den inre rörligheten på resmålen. Parlamentet uppmanar kommissionen att i åtgärd 12 i den ovannämnda strategin för kust- och havsturism även ta hänsyn till effektiviteten i det statliga stödet i kust- och havsregioner. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet erinrar om vikten av förbindelser och tillgänglighet, och konstaterar att de varierar under hög- och lågsäsong i områden och på öar som ligger avsides och där man i stor utsträckning är beroende av båt- och flygtransport. Parlamentet betonar också betydelsen av att skapa regionala planer som främjar den inre rörligheten på resmålen. Parlamentet uppmanar kommissionen att i åtgärd 12 i den ovannämnda strategin för kust- och havsturism även ta hänsyn till effektiviteten i det statliga stödet i kust- och havsregioner.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att, tillsammans med medlemsstater och berörda parter inom sjöfarts- och havsturismen, bedöma behovet av intelligenta och innovativa strategier som motverkar säsongsbundenhet, är anpassade till både hög- och lågsäsonger och tar hänsyn till olika målgrupper. Parlamentet uppmanar de berörda parterna att arbeta för att skapa upplevelser, produkter och tilläggstjänster integrerade med lokala produkter, i synnerhet med maritimt kulturarv, vattensport, båtliv, iakttagelser av naturen och livet i och kring havet, sol- och strandaktiviteter, småskaligt fiske, mat och hälsa. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att, tillsammans med medlemsstater och berörda parter inom sjöfarts- och havsturismen, bedöma behovet av intelligenta och innovativa strategier som motverkar säsongsbundenhet, är anpassade till både hög- och lågsäsonger och tar hänsyn till olika målgrupper. Parlamentet uppmanar de berörda parterna att arbeta för att skapa upplevelser, produkter och tilläggstjänster integrerade med lokala produkter, i synnerhet med maritimt kulturarv, vattensport, båtliv, iakttagelser av naturen och livet i och kring havet, sol- och strandaktiviteter, småskaligt fiske, mat och hälsa.

| 69. | Europaparlamentet framhåller att kryssningsturismen är viktig för tillväxten av turismsektorn i Europa. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att, tillsammans med medlemsstaterna, bedöma vilka resurser som krävs samt befintlig infrastruktur för hamnar och sjöfart, och att standardisera sopsortering och återvinning i avsikt att skapa innovativa åtgärdsplaner för dessa områden genom utveckling av konceptet smart hamnstad. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet framhåller att kryssningsturismen är viktig för tillväxten av turismsektorn i Europa. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att, tillsammans med medlemsstaterna, bedöma vilka resurser som krävs samt befintlig infrastruktur för hamnar och sjöfart, och att standardisera sopsortering och återvinning i avsikt att skapa innovativa åtgärdsplaner för dessa områden genom utveckling av konceptet smart hamnstad.

| 70. | Europaparlamentet betonar att gemensamma planer och åtgärder är precis lika viktiga för att turismen ska accepteras av befolkningen som de är för en hållbar utveckling av turismen. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet betonar att gemensamma planer och åtgärder är precis lika viktiga för att turismen ska accepteras av befolkningen som de är för en hållbar utveckling av turismen.

Hållbar, ansvarsfull och social turism

| 71. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta marknadsföra hållbar, ansvarsfull och miljövänlig turism i samarbete med strategiska partner, såsom den europeiska resekommissionen och andra berörda parter genom att utveckla nya specifika produkter och marknadsföra befintliga produkter, och föreslår att det inrättas en Europatäckande och fullt tillgänglig webbplattform som sammanför befintlig information om certifierade produkter, nya former för turism, resmål och resvägar, och om specifika tjänster, såsom transportsätt och turistguider, i en databas som kan nås via portalen Visiteurope.com. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta marknadsföra hållbar, ansvarsfull och miljövänlig turism i samarbete med strategiska partner, såsom den europeiska resekommissionen och andra berörda parter genom att utveckla nya specifika produkter och marknadsföra befintliga produkter, och föreslår att det inrättas en Europatäckande och fullt tillgänglig webbplattform som sammanför befintlig information om certifierade produkter, nya former för turism, resmål och resvägar, och om specifika tjänster, såsom transportsätt och turistguider, i en databas som kan nås via portalen Visiteurope.com.

| 72. | Europaparlamentet anser att det behövs ökad (med)finansiering av hållbara turismprojekt inom Cosme-programmet. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet anser att det behövs ökad (med)finansiering av hållbara turismprojekt inom Cosme-programmet.

| 73. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att slutföra den europeiska stadgan för hållbar och ansvarsfull turism, och att fortsätta ge ekonomiskt stöd till viktiga initiativ och nätverk, såsom Eden (framstående europeiska resmål) och europeiska kulturleder. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att slutföra den europeiska stadgan för hållbar och ansvarsfull turism, och att fortsätta ge ekonomiskt stöd till viktiga initiativ och nätverk, såsom Eden (framstående europeiska resmål) och europeiska kulturleder.

| 74. | Europaparlamentet uppmuntrar de nationella turismorganisationerna att, på grundval av de standarder som föreslagits av kommissionen, inrätta en särskild självständig portal på nationell nivå om hållbar och ansvarsfull turism, för att kunderna ska kunna fatta välgrundade beslut när de väljer bland målinriktade nationella och transnationella produkter och resmål. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet uppmuntrar de nationella turismorganisationerna att, på grundval av de standarder som föreslagits av kommissionen, inrätta en särskild självständig portal på nationell nivå om hållbar och ansvarsfull turism, för att kunderna ska kunna fatta välgrundade beslut när de väljer bland målinriktade nationella och transnationella produkter och resmål.

| 75. | Europaparlamentet framhåller att vi måste få en hållbar, ansvarsfull och tillgänglig turism, där begreppet ”smart resmål” bör stå i centrum vid utvecklingen av resmål och där man bör sammanföra aspekterna hållbarhet, upplevelseturism och lämpligt utnyttjade av naturresurser, tillsammans med den nya tekniken och den fysiska och informations- och kommunikationsmässiga tillgängligheten. Parlamentet är övertygat om att informationsnätverk för mjuka turismprojekt ger goda möjligheter att stödja små och medelstora företag, den lokala hållbara utvecklingen, hållbara arbetstillfällen och stabila ekonomier. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet framhåller att vi måste få en hållbar, ansvarsfull och tillgänglig turism, där begreppet ”smart resmål” bör stå i centrum vid utvecklingen av resmål och där man bör sammanföra aspekterna hållbarhet, upplevelseturism och lämpligt utnyttjade av naturresurser, tillsammans med den nya tekniken och den fysiska och informations- och kommunikationsmässiga tillgängligheten. Parlamentet är övertygat om att informationsnätverk för mjuka turismprojekt ger goda möjligheter att stödja små och medelstora företag, den lokala hållbara utvecklingen, hållbara arbetstillfällen och stabila ekonomier.

| 76. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utföra en studie om hållbarhetscertifikat för mjuka turisttjänster, med en analys av frivilliga instrument, där det anges vilka instrument som varit framgångsrika. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utföra en studie om hållbarhetscertifikat för mjuka turisttjänster, med en analys av frivilliga instrument, där det anges vilka instrument som varit framgångsrika.

| 77. | Europaparlamentet vill att ett barn- och familjevänligt utbud ska främjas och vidareutvecklas inom turismsektorn, till exempel genom ett europeiskt märke för familjevänlig turism. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet vill att ett barn- och familjevänligt utbud ska främjas och vidareutvecklas inom turismsektorn, till exempel genom ett europeiskt märke för familjevänlig turism.

| 78. | Europaparlamentet understryker betydelsen av att stimulera program som medger ombyggnad av föråldrade hotell enligt kriterier för miljöhållbar turism. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet understryker betydelsen av att stimulera program som medger ombyggnad av föråldrade hotell enligt kriterier för miljöhållbar turism.

| 79. | Europaparlamentet betonar den europeiska turismens avgörande roll för pånyttfödelsen av landsbygds- och stadsområden så att vi uppnår en hållbar lokal och regional utveckling. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet betonar den europeiska turismens avgörande roll för pånyttfödelsen av landsbygds- och stadsområden så att vi uppnår en hållbar lokal och regional utveckling.

| 80. | Europaparlamentet vill se en utveckling av hållbara turisttjänster i de regioner som har stor potential för kultur och turism, men vilkas image trots detta har tagit skada på grund av att man i dessa regioner mera satsat på och utvecklat andra sektorer, bland annat industrisektorn. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet vill se en utveckling av hållbara turisttjänster i de regioner som har stor potential för kultur och turism, men vilkas image trots detta har tagit skada på grund av att man i dessa regioner mera satsat på och utvecklat andra sektorer, bland annat industrisektorn.

| 81. | Europaparlamentet framhåller att man måste vara medveten om att turismen inte bör påverka ortsinvånarnas vardagsliv negativt, utan att lokalbefolkningen tvärtom bör integreras positivt och kunna delta i turismen. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet framhåller att man måste vara medveten om att turismen inte bör påverka ortsinvånarnas vardagsliv negativt, utan att lokalbefolkningen tvärtom bör integreras positivt och kunna delta i turismen.

| 82. | Europaparlamentet framhåller att natur- och kulturarvet och skyddet av den biologiska mångfalden utgör ett värdefullt kapital för turismsektorn, och stöder därför medlemsstaterna och de regionala myndigheterna samt turismföretagen i deras främjande av ekoturism och efterlevnad av EU:s miljölagstiftning när de beslutar om, och förverkligar, infrastrukturprojekt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att införliva naturarvsinitiativ i sina nationella och regionala turismstrategier. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet framhåller att natur- och kulturarvet och skyddet av den biologiska mångfalden utgör ett värdefullt kapital för turismsektorn, och stöder därför medlemsstaterna och de regionala myndigheterna samt turismföretagen i deras främjande av ekoturism och efterlevnad av EU:s miljölagstiftning när de beslutar om, och förverkligar, infrastrukturprojekt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att införliva naturarvsinitiativ i sina nationella och regionala turismstrategier.

| 83. | Europaparlamentet betonar vikten av en hållbar och ansvarsfull turism för att skydda och bevara det regionala natur- och kulturarvet. Parlamentet är därför övertygat om att regionala turistprodukter och korttidsturism bör stödjas och främjas genom lämpliga åtgärder. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet betonar vikten av en hållbar och ansvarsfull turism för att skydda och bevara det regionala natur- och kulturarvet. Parlamentet är därför övertygat om att regionala turistprodukter och korttidsturism bör stödjas och främjas genom lämpliga åtgärder.

| 84. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utveckla nätverk av gröna resvägar som omfattar landsbygdsområden, skogar och mindre kända naturområden, genom att integrera befintliga transportinfrastrukturnät med nya miljöhållbara lösningar. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utveckla nätverk av gröna resvägar som omfattar landsbygdsområden, skogar och mindre kända naturområden, genom att integrera befintliga transportinfrastrukturnät med nya miljöhållbara lösningar.

| 85. | Europaparlamentet understryker att hållbar fisketurism kan ge ett viktigt bidrag till ekonomin på den europeiska landsbygden. Parlamentet betonar att denna form av turism bara kan bestå om utsatta fiskarter i europeiska insjöar och vattendrag förvaltas på ett mer hållbart sätt. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet understryker att hållbar fisketurism kan ge ett viktigt bidrag till ekonomin på den europeiska landsbygden. Parlamentet betonar att denna form av turism bara kan bestå om utsatta fiskarter i europeiska insjöar och vattendrag förvaltas på ett mer hållbart sätt.

| 86. | Europaparlamentet understryker att lantgårdsturismen utgör en av de mest grundläggande formerna för alternativ turism i EU och uppmanar kommissionen att, i samarbete med medlemsstaterna, stödja åtgärder som utformats för att sporra till en vidareutveckling av denna sektor när det gäller infrastruktur och tillgänglighet. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet understryker att lantgårdsturismen utgör en av de mest grundläggande formerna för alternativ turism i EU och uppmanar kommissionen att, i samarbete med medlemsstaterna, stödja åtgärder som utformats för att sporra till en vidareutveckling av denna sektor när det gäller infrastruktur och tillgänglighet.

| 87. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge lokala områden och kunskaper högre prioritet genom att främja marknadsföringen och garantera skyddet av lokala produkter med hjälp av skyddade geografiska beteckningar (SGB), både för jordbruksprodukter och andra produkter. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge lokala områden och kunskaper högre prioritet genom att främja marknadsföringen och garantera skyddet av lokala produkter med hjälp av skyddade geografiska beteckningar (SGB), både för jordbruksprodukter och andra produkter.

| 88. | Europaparlamentet anser att känsliga regioner såsom ö-, kust- och bergsområden, samt framför allt avlägsna områden och de yttersta randområdena, ofta är kraftigt beroende av turism och är de som först drabbas av klimatförändringarna. Parlamentet är därför övertygat om att klimatskyddet bör prioriteras och i högre grad integreras i europeisk, nationell och regional turism- och transportpolitik, inklusive genom en inriktning på energieffektivitet, förnybar energi, hållbara transporter och hållbar avfallshantering. Parlamentet uppmanar kommissionen att konsekvensbedöma klimatförändringarnas inverkan på turismen i dessa känsliga regioner i ekonomiskt, miljörelaterat och socialt hänseende, samt vilket inflytande de kommer att få i framtiden. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet anser att känsliga regioner såsom ö-, kust- och bergsområden, samt framför allt avlägsna områden och de yttersta randområdena, ofta är kraftigt beroende av turism och är de som först drabbas av klimatförändringarna. Parlamentet är därför övertygat om att klimatskyddet bör prioriteras och i högre grad integreras i europeisk, nationell och regional turism- och transportpolitik, inklusive genom en inriktning på energieffektivitet, förnybar energi, hållbara transporter och hållbar avfallshantering. Parlamentet uppmanar kommissionen att konsekvensbedöma klimatförändringarnas inverkan på turismen i dessa känsliga regioner i ekonomiskt, miljörelaterat och socialt hänseende, samt vilket inflytande de kommer att få i framtiden.

| 89. | Europaparlamentet understryker behovet av att främja turismpotentialen hos avlägset belägna landsbygds-, ö-, kust- och bergsområden och uppmuntrar till utveckling av hållbar havsturism i EU, samt uppmanar medlemsstaterna att utveckla hållbar infrastruktur och förbättra de gränsöverskridande förbindelserna för att dessa områden ska bli mera attraktiva och tillgängliga. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet understryker behovet av att främja turismpotentialen hos avlägset belägna landsbygds-, ö-, kust- och bergsområden och uppmuntrar till utveckling av hållbar havsturism i EU, samt uppmanar medlemsstaterna att utveckla hållbar infrastruktur och förbättra de gränsöverskridande förbindelserna för att dessa områden ska bli mera attraktiva och tillgängliga.

| 90. | Europaparlamentet betonar att öar har sina särskilda problem, särskilt vad gäller de mindre öarnas fastlandsförbindelser, och uppmanar kommissionen att föreslå åtgärder för ökade investeringar inom denna sektor. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet betonar att öar har sina särskilda problem, särskilt vad gäller de mindre öarnas fastlandsförbindelser, och uppmanar kommissionen att föreslå åtgärder för ökade investeringar inom denna sektor.

| 91. | Europaparlamentet anser det som ett nyttigt bidrag från turistnäringens sida att det införts frivilliga ”miljökontroller” för att förbättra miljökvaliteten inom turistnäringen, och rekommenderar att företag som visar särskilt stort engagemang ska få en utmärkelse. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet anser det som ett nyttigt bidrag från turistnäringens sida att det införts frivilliga ”miljökontroller” för att förbättra miljökvaliteten inom turistnäringen, och rekommenderar att företag som visar särskilt stort engagemang ska få en utmärkelse.

| 92. | Europaparlamentet uppmanar ansvariga myndigheter och näringsidkare på nationell, regional och lokal nivå att göra en större insats för att marknadsföra nät av europeiska fordonsfria färdvägar, till exempel ridvägar, vandrings- och pilgrimsleder och cykelvägar, i kombination med all gränsöverskridande järnvägstrafik, inklusive höghastighetståg och nattåg. Parlamentet erinrar om att frågan om trafikslagsövergripande transporter också alltid bör undersökas. Parlamentet rekommenderar att förhöjda biljettpriser på gränsöverskridande sträckor ska avskaffas, eftersom detta är ett av hindren för en mer allmän användning av järnvägar av turister i gränsområden. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet uppmanar ansvariga myndigheter och näringsidkare på nationell, regional och lokal nivå att göra en större insats för att marknadsföra nät av europeiska fordonsfria färdvägar, till exempel ridvägar, vandrings- och pilgrimsleder och cykelvägar, i kombination med all gränsöverskridande järnvägstrafik, inklusive höghastighetståg och nattåg. Parlamentet erinrar om att frågan om trafikslagsövergripande transporter också alltid bör undersökas. Parlamentet rekommenderar att förhöjda biljettpriser på gränsöverskridande sträckor ska avskaffas, eftersom detta är ett av hindren för en mer allmän användning av järnvägar av turister i gränsområden.

| 93. | Europaparlamentet medger att hållbar stadsturism är en snabbt växande bransch och att rörlighets- och transportpolitiken i städernas turismcentrum bör vara effektiv och hållbar och att den bör leda till ömsesidigt fördelaktiga situationer både för besökarna och de besökta. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet medger att hållbar stadsturism är en snabbt växande bransch och att rörlighets- och transportpolitiken i städernas turismcentrum bör vara effektiv och hållbar och att den bör leda till ömsesidigt fördelaktiga situationer både för besökarna och de besökta.

| 94. | Europaparlamentet stöder utvecklingen av integrerade, trafikslagsövergripande transporter för turister med hjälp av biljetter som medger att olika transportmedel anlitas, enligt vad som behövs i olika fall. Parlamentet betonar att framsteg med integrerade biljettjänster starkt skulle stimulera till gränsöverskridande turism. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet stöder utvecklingen av integrerade, trafikslagsövergripande transporter för turister med hjälp av biljetter som medger att olika transportmedel anlitas, enligt vad som behövs i olika fall. Parlamentet betonar att framsteg med integrerade biljettjänster starkt skulle stimulera till gränsöverskridande turism.

| 95. | Europaparlamentet understryker att elfordon är en allt attraktivare lösning för både landsbygds- och stadsturismen inom ramen för den nya, flexibla rörligheten, och att detta rörlighetsalternativ ännu mer än hittills bör erbjudas på semesterorter. |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet understryker att elfordon är en allt attraktivare lösning för både landsbygds- och stadsturismen inom ramen för den nya, flexibla rörligheten, och att detta rörlighetsalternativ ännu mer än hittills bör erbjudas på semesterorter.

| 96. | Europaparlamentet betonar att det måste bli lättare för cyklister att använda kollektivtrafiken. |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet betonar att det måste bli lättare för cyklister att använda kollektivtrafiken.

| 97. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma möjligheten att göra ett europeiskt indikatorsystem för turism (ETIS) till ett EU-instrument för att hjälpa resmålen att kontrollera, hantera, utvärdera och förbättra sin hållbarhetsprestanda. |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma möjligheten att göra ett europeiskt indikatorsystem för turism (ETIS) till ett EU-instrument för att hjälpa resmålen att kontrollera, hantera, utvärdera och förbättra sin hållbarhetsprestanda.

| 98. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att dela med sig av positiva erfarenheter av hållbar turism inom ramen för internationellt samarbete i utlandet. |
| --- | --- |

98.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att dela med sig av positiva erfarenheter av hållbar turism inom ramen för internationellt samarbete i utlandet.

| 99. | Europaparlamentet anser att fullständig tillgänglighet och rimliga priser inom turismen är en integrerad del av sektorns hållbarhet. Parlamentet bekräftar att principen ”turism för alla” innebär att alla får ta del av sina rättigheter som medborgare, framför allt personer med särskilda behov (såsom personer med funktionsnedsättningar eller nedsatt rörlighet, ungdomar, äldre personer, låginkomstfamiljer och barnfamiljer) och att denna princip alltså bör vara riktgivande för alla åtgärder med anknytning till turism, antingen de vidtas på nationell, regional, lokal eller europeisk nivå. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att satsa särskilt på användning av ny teknik inom utvecklingen av turism för äldre personer och personer med särskilda funktionsnedsättningar. |
| --- | --- |

99.

Europaparlamentet anser att fullständig tillgänglighet och rimliga priser inom turismen är en integrerad del av sektorns hållbarhet. Parlamentet bekräftar att principen ”turism för alla” innebär att alla får ta del av sina rättigheter som medborgare, framför allt personer med särskilda behov (såsom personer med funktionsnedsättningar eller nedsatt rörlighet, ungdomar, äldre personer, låginkomstfamiljer och barnfamiljer) och att denna princip alltså bör vara riktgivande för alla åtgärder med anknytning till turism, antingen de vidtas på nationell, regional, lokal eller europeisk nivå. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att satsa särskilt på användning av ny teknik inom utvecklingen av turism för äldre personer och personer med särskilda funktionsnedsättningar.

| 100. | Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att skapa ett alleuropeiskt, enhetligt och öppet identifieringssystem för tillgängliga alternativ och att upprätta webbplattformar på området. Kommissionen uppmanas att lägga fram förslag i detta syfte. |
| --- | --- |

100.

Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att skapa ett alleuropeiskt, enhetligt och öppet identifieringssystem för tillgängliga alternativ och att upprätta webbplattformar på området. Kommissionen uppmanas att lägga fram förslag i detta syfte.

| 101. | Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att införa konstaterandet av tillgänglighet som ett urvalskriterium för turistnäringen inom ramen för ekonomiska utvecklingsprogram. |
| --- | --- |

101.

Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att införa konstaterandet av tillgänglighet som ett urvalskriterium för turistnäringen inom ramen för ekonomiska utvecklingsprogram.

| 102. | Europaparlamentet understryker att konsumenternas förtroende för företag som tillhandahåller tjänster inom turismsektorn också handlar om att företagen ska förse konsumenterna med enkla, effektiva, snabba och alternativa medel för att lösa konsumenttvister, och om att företagen ska skydda konsumenternas personuppgifter och deras ekonomiska uppgifter. |
| --- | --- |

102.

Europaparlamentet understryker att konsumenternas förtroende för företag som tillhandahåller tjänster inom turismsektorn också handlar om att företagen ska förse konsumenterna med enkla, effektiva, snabba och alternativa medel för att lösa konsumenttvister, och om att företagen ska skydda konsumenternas personuppgifter och deras ekonomiska uppgifter.

| 103. | Europaparlamentet anser att tillgänglig turism i Europa förutsätter att flygbolagen upphör med sin snedvridna och ofta vitt utbredda praxis att avsätta mer utrymme åt affärsklass än åt ekonomiklass. |
| --- | --- |

103.

Europaparlamentet anser att tillgänglig turism i Europa förutsätter att flygbolagen upphör med sin snedvridna och ofta vitt utbredda praxis att avsätta mer utrymme åt affärsklass än åt ekonomiklass.

| 104. | Europaparlamentet betonar det civila samhällets bidrag för att främja nya former av turism, genom sociala nätverk, frivilligorganisationer, kultur- och idrottsföreningar, medborgarinitiativgrupper och organisationer som företräder unga, kvinnor och utlandsboende. |
| --- | --- |

104.

Europaparlamentet betonar det civila samhällets bidrag för att främja nya former av turism, genom sociala nätverk, frivilligorganisationer, kultur- och idrottsföreningar, medborgarinitiativgrupper och organisationer som företräder unga, kvinnor och utlandsboende.

| 105. | Europaparlamentet efterlyser ökad erkänsla för den viktiga roll som frivilligsektorn spelar för att utveckla och stödja turistnäringen genom kulturellt frivilligarbete. |
| --- | --- |

105.

Europaparlamentet efterlyser ökad erkänsla för den viktiga roll som frivilligsektorn spelar för att utveckla och stödja turistnäringen genom kulturellt frivilligarbete.

| 106. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att uppmärksamma och stödja den sociala ekonomins potential för att utveckla hållbar och ansvarsfull turism. |
| --- | --- |

106.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att uppmärksamma och stödja den sociala ekonomins potential för att utveckla hållbar och ansvarsfull turism.

| 107. | Europaparlamentet anser att turismen har ett viktigt socialt värde för ungdomar, löntagare och pensionärer och uppmanar medlemsstaterna att använda EU-medel för utveckling av hälsorelaterad turism och rekreationsturism. |
| --- | --- |

107.

Europaparlamentet anser att turismen har ett viktigt socialt värde för ungdomar, löntagare och pensionärer och uppmanar medlemsstaterna att använda EU-medel för utveckling av hälsorelaterad turism och rekreationsturism.

| 108. | Europaparlamentet betonar att den fortsatta invandringskrisen i Europa särskilt drabbar kustområden, där turismen svarar för en viktig del av invånarnas inkomster. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en rapport om de konsekvenser som det okontrollerade invandrarflödet till EU har på turismsektorn. |
| --- | --- |

108.

Europaparlamentet betonar att den fortsatta invandringskrisen i Europa särskilt drabbar kustområden, där turismen svarar för en viktig del av invånarnas inkomster. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en rapport om de konsekvenser som det okontrollerade invandrarflödet till EU har på turismsektorn.

Delningsekonomi

| 109. | Europaparlamentet välkomnar de möjligheter som delningsekonomin ger till nystartade och innovativa företag i turismsektorn. Parlamentet inser att dessa tjänster kompletterar andra turisterbjudanden när det gäller deras lokalisering och de personer de har som målgrupp. |
| --- | --- |

109.

Europaparlamentet välkomnar de möjligheter som delningsekonomin ger till nystartade och innovativa företag i turismsektorn. Parlamentet inser att dessa tjänster kompletterar andra turisterbjudanden när det gäller deras lokalisering och de personer de har som målgrupp.

| 110. | Europaparlamentet erinrar om att delningsekonomin eller samverkanskonsumtion är en ny socioekonomisk modell som har kommit i gång tack vare den tekniska revolutionen med internet, som kopplar samman människor via nätplattformar på vilka transaktioner med varor och tjänster kan genomföras säkert och insynsvänligt. |
| --- | --- |

110.

Europaparlamentet erinrar om att delningsekonomin eller samverkanskonsumtion är en ny socioekonomisk modell som har kommit i gång tack vare den tekniska revolutionen med internet, som kopplar samman människor via nätplattformar på vilka transaktioner med varor och tjänster kan genomföras säkert och insynsvänligt.

| 111. | Europaparlamentet framhåller att den nuvarande lagstiftningen inte lämpar sig för delningsekonomin, och att lokala och nationella myndigheter därför har börjat undersöka dessa nätplattformar och strävar efter att reglera deras effekter, ofta med hjälp av oproportionerliga åtgärder, som är en aning olikartade inom unionen. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna undersöka de bästa möjliga initiativen på europeisk, nationell, regional och lokal nivå, och rekommenderar att man överväger att införa en lämplig lagstiftningsram inom ramen för EU:s övergripande strategi för den digitala inre marknaden. |
| --- | --- |

111.

Europaparlamentet framhåller att den nuvarande lagstiftningen inte lämpar sig för delningsekonomin, och att lokala och nationella myndigheter därför har börjat undersöka dessa nätplattformar och strävar efter att reglera deras effekter, ofta med hjälp av oproportionerliga åtgärder, som är en aning olikartade inom unionen. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna undersöka de bästa möjliga initiativen på europeisk, nationell, regional och lokal nivå, och rekommenderar att man överväger att införa en lämplig lagstiftningsram inom ramen för EU:s övergripande strategi för den digitala inre marknaden.

| 112. | Europaparlamentet betonar att reaktionen på uppkomsten av delningsekonomin först måste analyseras, innan det vidtas några lagstiftningsåtgärder. Parlamentet anser dock att alla åtgärder från myndighetshåll måste vara skäliga och flexibla för att vi ska få en lagstiftningsram som ger alla företag likvärdiga verksamhetsförutsättningar, och framför allt ett positivt företagsklimat som blir till stöd såväl för de små och medelstora företagen som för industrins innovativitet. Parlamentet anser dessutom att konsumentskyddet förutsätter att den lagstiftning om säkerhet och hälsa som gäller för den traditionella turismsektorn även bör gälla för turisttjänster som tillhandahålls på kommersiell grund i delningsekonomin. |
| --- | --- |

112.

Europaparlamentet betonar att reaktionen på uppkomsten av delningsekonomin först måste analyseras, innan det vidtas några lagstiftningsåtgärder. Parlamentet anser dock att alla åtgärder från myndighetshåll måste vara skäliga och flexibla för att vi ska få en lagstiftningsram som ger alla företag likvärdiga verksamhetsförutsättningar, och framför allt ett positivt företagsklimat som blir till stöd såväl för de små och medelstora företagen som för industrins innovativitet. Parlamentet anser dessutom att konsumentskyddet förutsätter att den lagstiftning om säkerhet och hälsa som gäller för den traditionella turismsektorn även bör gälla för turisttjänster som tillhandahålls på kommersiell grund i delningsekonomin.

| 113. | Europaparlamentet framhåller att tjänsteleverantörernas verksamheter behöver delas in i lämpliga kategorier, så att man tydligt kan skilja mellan tillfälliga eller stadigvarande delningstjänster samt yrkesmässiga tjänster, för vilka det bör finnas lämpliga regler. |
| --- | --- |

113.

Europaparlamentet framhåller att tjänsteleverantörernas verksamheter behöver delas in i lämpliga kategorier, så att man tydligt kan skilja mellan tillfälliga eller stadigvarande delningstjänster samt yrkesmässiga tjänster, för vilka det bör finnas lämpliga regler.

| 114. | Europaparlamentet framhåller också att plattformarna behöver vara fullständigt tillgängliga och att de konsumenter som använder dem måste få korrekt och inte vilseledande information och att deras uppgifter måste skyddas. Parlamentet understryker vikten av ett gångbart och öppet system för recensioner och av att det ses till att konsumenterna inte missgynnas av tjänsteleverantörer om de lämnar negativa recensioner. |
| --- | --- |

114.

Europaparlamentet framhåller också att plattformarna behöver vara fullständigt tillgängliga och att de konsumenter som använder dem måste få korrekt och inte vilseledande information och att deras uppgifter måste skyddas. Parlamentet understryker vikten av ett gångbart och öppet system för recensioner och av att det ses till att konsumenterna inte missgynnas av tjänsteleverantörer om de lämnar negativa recensioner.

| 115. | Europaparlamentet framhåller att teknikföretag som agerar som mellanhänder måste informera tjänsteleverantörerna om deras skyldigheter, särskilt när det gäller att skydda konsumenternas rättigheter och att ge tillförlitlig och lättåtkomlig information om alla avgifter och dolda kostnader som är förknippade med transaktioner, och om hur de ska göra för att fortgående och till fullo iaktta lokal lagstiftning, särskilt skattelagstiftning och efterlevnad av normer för konsumentsäkerhet och arbetsvillkor för dem som tillhandahåller turisttjänster. |
| --- | --- |

115.

Europaparlamentet framhåller att teknikföretag som agerar som mellanhänder måste informera tjänsteleverantörerna om deras skyldigheter, särskilt när det gäller att skydda konsumenternas rättigheter och att ge tillförlitlig och lättåtkomlig information om alla avgifter och dolda kostnader som är förknippade med transaktioner, och om hur de ska göra för att fortgående och till fullo iaktta lokal lagstiftning, särskilt skattelagstiftning och efterlevnad av normer för konsumentsäkerhet och arbetsvillkor för dem som tillhandahåller turisttjänster.

| 116. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma de ekonomiska och sociala konsekvenserna av delningsekonomin och dess konsekvenser för turistnäringen, konsumenterna, teknikföretagen och myndigheterna och rapportera tillbaka till parlamentet om resultaten av de initiativ kommissionen redan vidtagit, inklusive det arbete som utförts av den arbetsgrupp som inrättats av GD Inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och medelstora företag. |
| --- | --- |

116.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma de ekonomiska och sociala konsekvenserna av delningsekonomin och dess konsekvenser för turistnäringen, konsumenterna, teknikföretagen och myndigheterna och rapportera tillbaka till parlamentet om resultaten av de initiativ kommissionen redan vidtagit, inklusive det arbete som utförts av den arbetsgrupp som inrättats av GD Inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och medelstora företag.

Digitalisering

| 117. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, tillsammans med turistnäringen och turistföreningar, utarbeta en smart färdplan med initiativ inriktade på innovation i bred bemärkelse (process, IKT, forskning) samt på vilka kunskaper som krävs, för att företagen inom rese- och turistbranschen ska uppmuntras att börja med digitala verktyg och använda dem på ett mera effektivt sätt. Parlamentet anser att kommissionen skulle kunna göra en koncentrerad insats för att sprida bästa praxis om detta. |
| --- | --- |

117.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, tillsammans med turistnäringen och turistföreningar, utarbeta en smart färdplan med initiativ inriktade på innovation i bred bemärkelse (process, IKT, forskning) samt på vilka kunskaper som krävs, för att företagen inom rese- och turistbranschen ska uppmuntras att börja med digitala verktyg och använda dem på ett mera effektivt sätt. Parlamentet anser att kommissionen skulle kunna göra en koncentrerad insats för att sprida bästa praxis om detta.

| 118. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens digitala plattform för turism och dess mål att i) stärka den innovativa kapaciteten och digitaliseringen hos små och medelstora företag inom turismområdet i syfte att aktivera turistnäringen och ii) generera förslag till sätt att anpassa och utarbeta hållbara, konkurrenskraftiga och konsumentorienterade strategier som syftar till att ytterligare utveckla turistnäringen. Parlamentet uppmuntrar till användning av innovativ teknik, utbyte av bästa praxis och fördjupat samarbete på regional nivå, i syfte att göra den europeiska turistnäringen mer attraktiv och konkurrenskraftig. Parlamentet anser att främjande av e-lärande och en ökad användning av digital teknik skulle bli till ytterligare nytta för detta mål. |
| --- | --- |

118.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens digitala plattform för turism och dess mål att i) stärka den innovativa kapaciteten och digitaliseringen hos små och medelstora företag inom turismområdet i syfte att aktivera turistnäringen och ii) generera förslag till sätt att anpassa och utarbeta hållbara, konkurrenskraftiga och konsumentorienterade strategier som syftar till att ytterligare utveckla turistnäringen. Parlamentet uppmuntrar till användning av innovativ teknik, utbyte av bästa praxis och fördjupat samarbete på regional nivå, i syfte att göra den europeiska turistnäringen mer attraktiv och konkurrenskraftig. Parlamentet anser att främjande av e-lärande och en ökad användning av digital teknik skulle bli till ytterligare nytta för detta mål.

| 119. | Europaparlamentet är medvetet om att små och medelstora företag (av vilka de flesta är mikroföretag) och nystartade företag i turismsektorn har stora svårigheter att marknadsföra sina tjänster utomlands och att anpassa sig till de snabbt förändrande marknadsförhållandena. Parlamentet noterar att nya it-verktyg, såsom den av kommissionen utvecklade affärsstödsportalen för turism, tillsammans med webbinarier, kan hjälpa dem att utnyttja de digitala möjligheter som står till buds. Parlamentet betonar att om man gör affärsstödsportalen för turism tillgänglig på alla språk i medlemsstaterna skulle detta ytterligare främja de territoriella fördelarna med dessa åtgärder. Parlamentet uppmanar till liknande initiativ på lokal, regional och nationell nivå. |
| --- | --- |

119.

Europaparlamentet är medvetet om att små och medelstora företag (av vilka de flesta är mikroföretag) och nystartade företag i turismsektorn har stora svårigheter att marknadsföra sina tjänster utomlands och att anpassa sig till de snabbt förändrande marknadsförhållandena. Parlamentet noterar att nya it-verktyg, såsom den av kommissionen utvecklade affärsstödsportalen för turism, tillsammans med webbinarier, kan hjälpa dem att utnyttja de digitala möjligheter som står till buds. Parlamentet betonar att om man gör affärsstödsportalen för turism tillgänglig på alla språk i medlemsstaterna skulle detta ytterligare främja de territoriella fördelarna med dessa åtgärder. Parlamentet uppmanar till liknande initiativ på lokal, regional och nationell nivå.

| 120. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta främja samarbetet mellan offentliga och privata rese- och turismintressenter i syfte att underlätta forskning om digitala lösningar och göra det lättare för europeiska företag att börja använda dem. Parlamentet påpekar särskilt att det behövs bättre samordning mellan den offentliga förvaltningen inom turismen på nationell, regional och lokal nivå, samt researrangörer, hotell- och restaurangbranschen och digitala företag. |
| --- | --- |

120.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta främja samarbetet mellan offentliga och privata rese- och turismintressenter i syfte att underlätta forskning om digitala lösningar och göra det lättare för europeiska företag att börja använda dem. Parlamentet påpekar särskilt att det behövs bättre samordning mellan den offentliga förvaltningen inom turismen på nationell, regional och lokal nivå, samt researrangörer, hotell- och restaurangbranschen och digitala företag.

| 121. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hjälpa sektorn att ta fram instrument som gör det möjligt att övervaka besökarnas resmål, bygga upp deras profil och följa deras rörlighet, för att identifiera deras intressen och utveckla lämpliga produkter, samt att skapa instrument som erbjuder resmål à la carte eller övervakning av näten för att man ska kunna fastställa våra besökares åsikter. |
| --- | --- |

121.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hjälpa sektorn att ta fram instrument som gör det möjligt att övervaka besökarnas resmål, bygga upp deras profil och följa deras rörlighet, för att identifiera deras intressen och utveckla lämpliga produkter, samt att skapa instrument som erbjuder resmål à la carte eller övervakning av näten för att man ska kunna fastställa våra besökares åsikter.

| 122. | Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen lägger fram en övergripande rapport om dagsläget när det gäller digitaliseringen av marknaden för turism i Europa, för att man ska kunna identifiera och reagera på utmaningar och möjligheter för de olika offentliga och privata aktörerna på nationell, regional och lokal nivå. Parlamentet anser att den rapporten bör innefatta lämpliga rekommendationer för att trygga lojal konkurrens och likvärdiga verksamhetsförutsättningar för alla aktörer, och för att skydda konsumenterna med hjälp av föreskrifter om insyn, neutralitet och tillgänglighet. |
| --- | --- |

122.

Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen lägger fram en övergripande rapport om dagsläget när det gäller digitaliseringen av marknaden för turism i Europa, för att man ska kunna identifiera och reagera på utmaningar och möjligheter för de olika offentliga och privata aktörerna på nationell, regional och lokal nivå. Parlamentet anser att den rapporten bör innefatta lämpliga rekommendationer för att trygga lojal konkurrens och likvärdiga verksamhetsförutsättningar för alla aktörer, och för att skydda konsumenterna med hjälp av föreskrifter om insyn, neutralitet och tillgänglighet.

| 123. | Europaparlamentet noterar att det blivit allt vanligare att de som använder turisttjänster bokar dem direkt via internet, och att detta kan medföra risker för konsumenter som ofta inte känner till vare sig sina egna rättigheter eller den tillämpliga lagstiftningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att noggrant följa eventuella missförhållanden på detta område, särskilt vid köp från olika tjänsteleverantörer samtidigt (flygbiljetter och biluthyrning till exempel), och att under nästa översyn av direktivet om turistresepaket, anpassa och utveckla dessa nya former för att anlita tjänster. |
| --- | --- |

123.

Europaparlamentet noterar att det blivit allt vanligare att de som använder turisttjänster bokar dem direkt via internet, och att detta kan medföra risker för konsumenter som ofta inte känner till vare sig sina egna rättigheter eller den tillämpliga lagstiftningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att noggrant följa eventuella missförhållanden på detta område, särskilt vid köp från olika tjänsteleverantörer samtidigt (flygbiljetter och biluthyrning till exempel), och att under nästa översyn av direktivet om turistresepaket, anpassa och utveckla dessa nya former för att anlita tjänster.

| 124. | Europaparlamentet välkomnar att trepartsförhandlingarna om ett reviderat paketresedirektiv nyligen slutförts. Parlamentet begär att regelverket så snart som möjligt och effektivt införlivas och genomförs i syfte att omvandla sektorn och skydda konsumenterna i den digitala miljön. |
| --- | --- |

124.

Europaparlamentet välkomnar att trepartsförhandlingarna om ett reviderat paketresedirektiv nyligen slutförts. Parlamentet begär att regelverket så snart som möjligt och effektivt införlivas och genomförs i syfte att omvandla sektorn och skydda konsumenterna i den digitala miljön.

| 125. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att omfördela medel och program till att bättre stödja digitaliseringen av europeiska turistföretag. |
| --- | --- |

125.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att omfördela medel och program till att bättre stödja digitaliseringen av europeiska turistföretag.

| 126. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att tjänsteleverantörer får rättvis och lika tillgång till relevanta uppgifter från rese- och transportföretag i syfte att underlätta spridningen av digitala, multimodala informations- och biljettjänster. Parlamentet noterar vikten av intelligenta transportsystem (ITS) när det gäller att tillhandahålla korrekt trafikinformation och korrekta reseuppgifter i realtid för utveckling av integrerade rörlighetstjänster som skulle gynna turismens utveckling i Europa. |
| --- | --- |

126.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att tjänsteleverantörer får rättvis och lika tillgång till relevanta uppgifter från rese- och transportföretag i syfte att underlätta spridningen av digitala, multimodala informations- och biljettjänster. Parlamentet noterar vikten av intelligenta transportsystem (ITS) när det gäller att tillhandahålla korrekt trafikinformation och korrekta reseuppgifter i realtid för utveckling av integrerade rörlighetstjänster som skulle gynna turismens utveckling i Europa.

| 127. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att kartlägga och stödja EU-omfattande initiativ som främjar användningen av den digitala infrastrukturen och driftskompatibiliteten mellan olika plattformar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att i detta sammanhang erbjuda fria trådlösa lokalnät i turistområden och att fram till den 15 juni 2017 avskaffa roamingavgifterna, såsom det beslutats, och även geoblockeringen. |
| --- | --- |

127.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att kartlägga och stödja EU-omfattande initiativ som främjar användningen av den digitala infrastrukturen och driftskompatibiliteten mellan olika plattformar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att i detta sammanhang erbjuda fria trådlösa lokalnät i turistområden och att fram till den 15 juni 2017 avskaffa roamingavgifterna, såsom det beslutats, och även geoblockeringen.

| 128. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och de lokala myndigheterna att se till att alla stationer och plattformar för ankomst, avfärd och omstigning förses med informationskontor med utbildad personal som kan lämna upplysningar om de viktigaste resmålen, transportmedlen och turiststrukturerna och med flerspråkiga digitala informationssystem med fri och obegränsad anslutning till trådlösa lokalnät som även kan användas av personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

128.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och de lokala myndigheterna att se till att alla stationer och plattformar för ankomst, avfärd och omstigning förses med informationskontor med utbildad personal som kan lämna upplysningar om de viktigaste resmålen, transportmedlen och turiststrukturerna och med flerspråkiga digitala informationssystem med fri och obegränsad anslutning till trådlösa lokalnät som även kan användas av personer med funktionsnedsättning.

| 129. | Europaparlamentet betonar att det fortfarande råder skillnader i pris och villkor när man bokar logi eller transportmedel på internet. Parlamentet välkomnar därför kommissionens meddelande En strategi för en inre digital marknad i Europa. Parlamentet uppmanar kommissionen att anta ett heltäckande förslag för att sätta stopp för den omotiverade geoblockeringen av tillgången till varor, tjänster och bästa pris utifrån geografiskt läge eller bosättningsland. |
| --- | --- |

129.

Europaparlamentet betonar att det fortfarande råder skillnader i pris och villkor när man bokar logi eller transportmedel på internet. Parlamentet välkomnar därför kommissionens meddelande En strategi för en inre digital marknad i Europa. Parlamentet uppmanar kommissionen att anta ett heltäckande förslag för att sätta stopp för den omotiverade geoblockeringen av tillgången till varor, tjänster och bästa pris utifrån geografiskt läge eller bosättningsland.

| 130. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att stimulera tillgången till höghastighetsbredband, såsom en prioritering för avlägsna turistområden och turistområden i de yttersta randområdena, såsom öar och kust-, bergs- och landsbygdsområden, för att stärka turismföretagens tillväxt och minska den digitala klyftan i EU. |
| --- | --- |

130.

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att stimulera tillgången till höghastighetsbredband, såsom en prioritering för avlägsna turistområden och turistområden i de yttersta randområdena, såsom öar och kust-, bergs- och landsbygdsområden, för att stärka turismföretagens tillväxt och minska den digitala klyftan i EU.

| 131. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och de berörda parterna att utarbeta effektiva åtgärder inom alla delar av turistnäringen – framför allt på digitaliseringsområdet – för att motverka brist på kvalificerad arbetskraft i branschen. |
| --- | --- |

131.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och de berörda parterna att utarbeta effektiva åtgärder inom alla delar av turistnäringen – framför allt på digitaliseringsområdet – för att motverka brist på kvalificerad arbetskraft i branschen.

| 132. | Europaparlamentet är oroat över att många av de ekonomiska fördelarna med online-distribution inte utnyttjas i Europa. Parlamentet anser att statsmakterna inom EU bör göra mer för att stärka företagarandan och i synnerhet teknikorienterade lösningar i Europa. |
| --- | --- |

132.

Europaparlamentet är oroat över att många av de ekonomiska fördelarna med online-distribution inte utnyttjas i Europa. Parlamentet anser att statsmakterna inom EU bör göra mer för att stärka företagarandan och i synnerhet teknikorienterade lösningar i Europa.

o

o o

| 133. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

133.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 56 E, 26.2.2013, s. 41.

(2)  EUT C 131 E, 8.5.2013, s. 9.

(3)  EUT C 134, 7.6.2003, s. 7.

---

| 20.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 355/86 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 355/86

---

P8_TA(2015)0392

Utveckling av satellitbaserad teknik till stöd för system för global flygspårning

Europaparlamentets resolution av den 29 oktober 2015 om tilldelning vid världskonferensen om radiokommunikationer, som hålls i Genève den 2–27 november 2015 (WRC-15), av det radiospektrumband som krävs för en kommande utveckling av satellitbaserad teknik till stöd för system för global flygspårning (2015/2857(RSP))

(2017/C 355/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den nya punkt om spårning under flygning som införts på dagordningen för Internationella teleunionens nästa världskonferens om radiokommunikationer (WRC-15), som hålls i Genève den 2–27 november 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den nya punkt om spårning under flygning som införts på dagordningen för Internationella teleunionens nästa världskonferens om radiokommunikationer (WRC-15), som hålls i Genève den 2–27 november 2015,

| — | med beaktande av det arbetsdokument Aircraft Tracking and Localisation Options som EU presenterade vid Internationella civila luftfartsorganisationens (Icao) sektorsövergripande möte om global spårning den 12–13 maj 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det arbetsdokument Aircraft Tracking and Localisation Options som EU presenterade vid Internationella civila luftfartsorganisationens (Icao) sektorsövergripande möte om global spårning den 12–13 maj 2014,

| — | med beaktande av de rekommendationer som gjordes vid Icaos ovan nämnda sektorsövergripande möte om global spårning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de rekommendationer som gjordes vid Icaos ovan nämnda sektorsövergripande möte om global spårning,

| — | med beaktande av yttrande nr 01/2014 från Europeiska byrån för luftsäkerhet av den 5 maj 2014 om ändrade krav för färd- och ljudregistratorer samt utrustning för lokalisering under vatten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrande nr 01/2014 från Europeiska byrån för luftsäkerhet av den 5 maj 2014 om ändrade krav för färd- och ljudregistratorer samt utrustning för lokalisering under vatten,

| — | med beaktande av de säkerhetsrekommendationer som utfärdats av olika nationella myndigheter för säkerhetsutredning i syfte att öka säkerheten genom att göra det lättare att återfinna information för säkerhetsutredningar inom civil luftfart och förbättra färd- och ljudregistratorers prestanda liksom lokaliseringen av luftfartyg efter en olycka över vatten (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de säkerhetsrekommendationer som utfärdats av olika nationella myndigheter för säkerhetsutredning i syfte att öka säkerheten genom att göra det lättare att återfinna information för säkerhetsutredningar inom civil luftfart och förbättra färd- och ljudregistratorers prestanda liksom lokaliseringen av luftfartyg efter en olycka över vatten (1),

| — | med beaktande av utkastet till kommissionens förordning om ändring av förordning (EU) nr 965/2012 vad gäller krav för färd- och ljudregistratorer, utrustning för lokalisering under vatten och system för spårning av luftfartyg (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till kommissionens förordning om ändring av förordning (EU) nr 965/2012 vad gäller krav för färd- och ljudregistratorer, utrustning för lokalisering under vatten och system för spårning av luftfartyg (2),

| — | med beaktande av frågan till kommissionen om tilldelning vid världskonferensen om radiokommunikationer, som hålls i Genève den 2–27 november 2015 (WRC-15), av det radiospektrumband som krävs för en kommande utveckling av satellitbaserad teknik till stöd för system för global flygspårning (O-000118/2015 – B8-1101/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen om tilldelning vid världskonferensen om radiokommunikationer, som hålls i Genève den 2–27 november 2015 (WRC-15), av det radiospektrumband som krävs för en kommande utveckling av satellitbaserad teknik till stöd för system för global flygspårning (O-000118/2015 – B8-1101/2015),

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för transport och turism, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för transport och turism,

| — | med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Tragedierna med Air France flyg AF447 (1 juni 2009) och Malaysia Airlines flyg MH370 (8 mars 2014) belyste behovet av att inrätta nya system som vid alla tidpunkter bestämmer den position som flygplan inom det allmänna transportväsendet har, även på avlägsna platser. |
| --- | --- |

A.

Tragedierna med Air France flyg AF447 (1 juni 2009) och Malaysia Airlines flyg MH370 (8 mars 2014) belyste behovet av att inrätta nya system som vid alla tidpunkter bestämmer den position som flygplan inom det allmänna transportväsendet har, även på avlägsna platser.

| B. | Sådana övervakningssystem för globala flygledningstjänster kommer att göra det lättare att bestämma ett luftfartygs läge i händelse av onormalt beteende, en akut situation eller olycka. |
| --- | --- |

B.

Sådana övervakningssystem för globala flygledningstjänster kommer att göra det lättare att bestämma ett luftfartygs läge i händelse av onormalt beteende, en akut situation eller olycka.

| C. | På grund av tragedierna med AF447 och MH370 bör sådana system inte påverkas av vanliga strömavbrott ombord och inte kunna kopplas ur under flygningen. |
| --- | --- |

C.

På grund av tragedierna med AF447 och MH370 bör sådana system inte påverkas av vanliga strömavbrott ombord och inte kunna kopplas ur under flygningen.

| D. | Sådana system kommer att effektivisera sök- och räddningsinsatser liksom utredningar eftersom de nuvarande systemen för flygspårning endast delvis har global täckning. |
| --- | --- |

D.

Sådana system kommer att effektivisera sök- och räddningsinsatser liksom utredningar eftersom de nuvarande systemen för flygspårning endast delvis har global täckning.

| E. | Dessa system kan också vara ett viktigt verktyg för att öka flygledningstjänstens effektivitet och kapacitet, samtidigt som de väsentligt förbättrar flygsäkerheten och minskar infrastrukturkostnaderna. |
| --- | --- |

E.

Dessa system kan också vara ett viktigt verktyg för att öka flygledningstjänstens effektivitet och kapacitet, samtidigt som de väsentligt förbättrar flygsäkerheten och minskar infrastrukturkostnaderna.

| F. | Kommissionen har i samarbete med Europeiska byrån för luftsäkerhet (Easa), Internationella civila luftfartsorganisationens (Icao) och berörda aktörer börjat undersöka olika tekniska alternativ, med utgångspunkt i deras prestanda, och har föreslagit regler för spårning av luftfartyg med ett successivt genomförande. |
| --- | --- |

F.

Kommissionen har i samarbete med Europeiska byrån för luftsäkerhet (Easa), Internationella civila luftfartsorganisationens (Icao) och berörda aktörer börjat undersöka olika tekniska alternativ, med utgångspunkt i deras prestanda, och har föreslagit regler för spårning av luftfartyg med ett successivt genomförande.

| G. | Bland de olika alternativ som för tillfället är i drift och/eller studeras (t.ex. automatisk (beroende) positionsövervakning – kontrakt (ADS-C), Aircraft Communications Addressing and Reporting System (ACARS), High Frequency Data Link), verkar tekniken för automatisk positionsövervakning -sändning (ADS-B), som stöds av kommunikationssatelliter, vara mycket lovande. |
| --- | --- |

G.

Bland de olika alternativ som för tillfället är i drift och/eller studeras (t.ex. automatisk (beroende) positionsövervakning – kontrakt (ADS-C), Aircraft Communications Addressing and Reporting System (ACARS), High Frequency Data Link), verkar tekniken för automatisk positionsövervakning -sändning (ADS-B), som stöds av kommunikationssatelliter, vara mycket lovande.

| H. | Tekniken för automatisk positionsövervakning -sändning (ADS-B) kan hjälpa flygledningstjänsten med övervakning utanför de mest tätbefolkade områdena där radartäckningen är begränsad, omöjlig eller mycket kostsam (inklusive oceaner och obebodda landområden). |
| --- | --- |

H.

Tekniken för automatisk positionsövervakning -sändning (ADS-B) kan hjälpa flygledningstjänsten med övervakning utanför de mest tätbefolkade områdena där radartäckningen är begränsad, omöjlig eller mycket kostsam (inklusive oceaner och obebodda landområden).

| I. | Satellitstödd teknik för automatisk positionsövervakning -sändning (ADS-B) bygger på kommunikationer mellan luftfartyget och en satellitkonstellation för att leverantörer av flygtrafiktjänster ska kunna få kontrollkapacitet. Tilldelning av radiospektrumband som är skyddade mot störningar kan därför krävas. |
| --- | --- |

I.

Satellitstödd teknik för automatisk positionsövervakning -sändning (ADS-B) bygger på kommunikationer mellan luftfartyget och en satellitkonstellation för att leverantörer av flygtrafiktjänster ska kunna få kontrollkapacitet. Tilldelning av radiospektrumband som är skyddade mot störningar kan därför krävas.

| J. | Världskonferensen om radiokommunikationer (WRC-15), som är planerad till november 2015 och organiseras av Internationella teleunionen, är det forum där det ska fastställas vilka radiotjänster som ska tilldelas till specifika radiospektrumband. |
| --- | --- |

J.

Världskonferensen om radiokommunikationer (WRC-15), som är planerad till november 2015 och organiseras av Internationella teleunionen, är det forum där det ska fastställas vilka radiotjänster som ska tilldelas till specifika radiospektrumband.

| K. | Åtgärder bör vidtas för att se till att utvecklingen av teknik för automatisk positionsövervakning -sändning (ADS-B) inte hindras av det faktum att ett lämpligt radiospektrumband inte har tilldelats i tid. |
| --- | --- |

K.

Åtgärder bör vidtas för att se till att utvecklingen av teknik för automatisk positionsövervakning -sändning (ADS-B) inte hindras av det faktum att ett lämpligt radiospektrumband inte har tilldelats i tid.

| 1. | Europaparlamentet stöder kommissionens åtgärder för att snabbt utveckla prestandabaserade globala system för flygspårning som kommer att ge leverantörer av flygtrafiktjänster möjlighet att vid alla tidpunkter bestämma den position som flygplan inom det allmänna transportväsendet har, även på avlägsna platser. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet stöder kommissionens åtgärder för att snabbt utveckla prestandabaserade globala system för flygspårning som kommer att ge leverantörer av flygtrafiktjänster möjlighet att vid alla tidpunkter bestämma den position som flygplan inom det allmänna transportväsendet har, även på avlägsna platser.

| 2. | Europaparlamentet betonar att ett sådant system bör fungera effektivt även i händelse av vanliga strömavbrott ombord och att det inte bör gå att koppla ur detta under flygningen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att ett sådant system bör fungera effektivt även i händelse av vanliga strömavbrott ombord och att det inte bör gå att koppla ur detta under flygningen.

| 3. | Europaparlamentet anser att ett sådant system bör utvecklas genom ett starkt samarbete mellan alla berörda intressenter (t.ex. industrier, flygbolag, leverantörer av flygtrafiktjänster, säkerhets- och räddningstjänster, myndigheter för säkerhetsutredning och internationella organisationer). |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att ett sådant system bör utvecklas genom ett starkt samarbete mellan alla berörda intressenter (t.ex. industrier, flygbolag, leverantörer av flygtrafiktjänster, säkerhets- och räddningstjänster, myndigheter för säkerhetsutredning och internationella organisationer).

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att satellitstödd teknik för automatisk positionsövervakning -sändning (ADS-B) baserad på kommunikationer mellan luftfartyg och satelliter är ett av de mest lovande alternativen för utveckling av ett globalt övervakningssystem för globala flygledningstjänster. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att satellitstödd teknik för automatisk positionsövervakning -sändning (ADS-B) baserad på kommunikationer mellan luftfartyg och satelliter är ett av de mest lovande alternativen för utveckling av ett globalt övervakningssystem för globala flygledningstjänster.

| 5. | Europaparlamentet betonar att när teknik för automatisk positionsövervakning -sändning (ADS-B) införs är det viktigt att beakta behoven hos samtliga användare av luftrummet och att säkerställa driftskompatibilitet mellan alternativa tekniker för att undvika säkerhetsöverträdelser. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att när teknik för automatisk positionsövervakning -sändning (ADS-B) införs är det viktigt att beakta behoven hos samtliga användare av luftrummet och att säkerställa driftskompatibilitet mellan alternativa tekniker för att undvika säkerhetsöverträdelser.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att utvecklingen av satellitstödd teknik för automatisk positionsövervakning -sändning (ADS-B) kan kräva tilldelning av ett lämpligt radiospektrumband för att förhindra störningar. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar att utvecklingen av satellitstödd teknik för automatisk positionsövervakning -sändning (ADS-B) kan kräva tilldelning av ett lämpligt radiospektrumband för att förhindra störningar.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder – inför nästa världskonferens om radiokommunikationer (WRC15) som ska hållas i Genève i november 2015 – i fråga om tilldelning av det radiospektrumband som krävs för en kommande utveckling av satellitbaserad teknik till stöd för system för global flygspårning. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder – inför nästa världskonferens om radiokommunikationer (WRC15) som ska hållas i Genève i november 2015 – i fråga om tilldelning av det radiospektrumband som krävs för en kommande utveckling av satellitbaserad teknik till stöd för system för global flygspårning.

| 8. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen och till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen och till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  Yttrande nr 01/2014 från Europeiska byrån för luftsäkerhet av den 5 maj 2014, s. 1, ”Reference”.

(2)  Kommissionens dokument RPS COM-AC DRC(2015) D040413/02 med bilaga.

---

III Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 27 oktober 2015

| 20.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 355/89 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 355/89

---

P8_TA(2015)0360

Den gemensamma jordbrukspolitiken: upphävande av obsoleta rättsakter ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 27 oktober 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upphävande av rådets direktiv 76/621/EEG om högsta tillåtna halt av erukasyra i oljor och fetter och rådets förordning (EG) nr 320/2006 om inrättande av en tillfällig ordning för omstrukturering av sockerindustrin (COM(2015)0174 – C8-0101/2015 – 2015/0090(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2017/C 355/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0174), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0174),

| — | med beaktande av artikel 294.2, artikel 42 första stycket och artikel 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0101/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.2, artikel 42 första stycket och artikel 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0101/2015),

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden,

| — | med beaktande av artikel 294.3 i och artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i och artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 1 juli 2015 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 1 juli 2015 (1),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 7 september 2015 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 7 september 2015 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 59 och 39 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 59 och 39 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0255/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0255/2015).

| 1. | Europaparlamentet antar sin ståndpunkt vid första behandlingen genom att godta kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar sin ståndpunkt vid första behandlingen genom att godta kommissionens förslag.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

---

P8_TC1-COD(2015)0090

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 27 oktober 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om upphävande av rådets direktiv 76/621/EEG om högsta tillåtna halt av erukasyra i oljor och fetter och rådets förordning (EG) nr 320/2006 om inrättande av en tillfällig ordning för omstrukturering av sockerindustrin

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2015/2284.)

---

| 20.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 355/91 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 355/91

---

P8_TA(2015)0361

Avtal mellan EU och Schweiz om automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 27 oktober 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av ändringsprotokollet till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om åtgärder likvärdiga med dem som föreskrivs i rådets direktiv 2003/48/EG om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar (08266/1/2015 – C8-0169/2015 – 2015/0076(NLE))

(Samråd)

(2017/C 355/13)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (08266/1/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (08266/1/2015),

| — | med beaktande av förslaget till ändringsprotokollet till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om åtgärder likvärdiga med dem som föreskrivs i rådets direktiv 2003/48/EG om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar (08297/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till ändringsprotokollet till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om åtgärder likvärdiga med dem som föreskrivs i rådets direktiv 2003/48/EG om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar (08297/2015),

| — | med beaktande av artikel 115 samt artikel 218.6 andra stycket b och 218.8 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0169/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115 samt artikel 218.6 andra stycket b och 218.8 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0169/2015),

| — | med beaktande av artiklarna 59 och 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 59 och 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0271/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0271/2015).

| 1. | Europaparlamentet godkänner utkastet till rådets beslut såsom ändrat av parlamentet och godkänner att ändringsprotokollet till avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner utkastet till rådets beslut såsom ändrat av parlamentet och godkänner att ändringsprotokollet till avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet beklagar att inga förbättringar kan göras, i synnerhet avseende den information som lämnas och informationsutbytets automatiska, bindande och obegränsade karaktär. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet beklagar att inga förbättringar kan göras, i synnerhet avseende den information som lämnas och informationsutbytets automatiska, bindande och obegränsade karaktär.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att underrätta parlamentet om eventuella ändringar eller ny utveckling under de sista etapperna av ingåendet av ändringsprotokollet till avtalet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att underrätta parlamentet om eventuella ändringar eller ny utveckling under de sista etapperna av ingåendet av ändringsprotokollet till avtalet.

| 4. | Europaparlamentet påminner rådet om att det måste höra parlamentet på nytt om det skulle ändra sitt förslag till beslut. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påminner rådet om att det måste höra parlamentet på nytt om det skulle ändra sitt förslag till beslut.

| 5. | Europaparlamentet påminner om vikten av att vidta effektiva åtgärder mot bedrägeri och skatteundandragande, i synnerhet mot skatteflykt och skatteundandragande som utförs av fysiska och juridiska personer som är bosatta i unionen via finansiella institut baserade i tredjeländer. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påminner om vikten av att vidta effektiva åtgärder mot bedrägeri och skatteundandragande, i synnerhet mot skatteflykt och skatteundandragande som utförs av fysiska och juridiska personer som är bosatta i unionen via finansiella institut baserade i tredjeländer.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att arton månader efter det att ändringsprotokollet till avtalet trätt i kraft utvärdera tillämpningen av det och dess resultat, och lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet, vid behov åtföljd av förslag om dess översyn. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att arton månader efter det att ändringsprotokollet till avtalet trätt i kraft utvärdera tillämpningen av det och dess resultat, och lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet, vid behov åtföljd av förslag om dess översyn.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Schweiziska edsförbundet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Schweiziska edsförbundet.

Ändring 1

Utkast till beslut

Artikel 2 – punkt 1

| Utkast till beslut | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Rådets ordförande ska på unionens vägnar göra den anmälan som anges i
  artikel
  2.1 i ändringsprotokollet (4). | 1.   Rådets ordförande ska på unionens vägnar göra den anmälan som anges i
  artiklarna
  2.1 och i ändringsprotokollet (4)

  i syfte att säkerställa att bestämmelserna om automatiskt utbyte av uppgifter i fråga om konton som är rapporteringspliktiga följs och möjliggöra samarbete för att se till att reglerna följs och att åtgärder vidtas vid överträdelser
  . |

Utkast till beslut

Ändring

1.   Rådets ordförande ska på unionens vägnar göra den anmälan som anges i
  artikel
  2.1 i ändringsprotokollet (4).

1.   Rådets ordförande ska på unionens vägnar göra den anmälan som anges i
  artiklarna
  2.1 och i ändringsprotokollet (4)

  i syfte att säkerställa att bestämmelserna om automatiskt utbyte av uppgifter i fråga om konton som är rapporteringspliktiga följs och möjliggöra samarbete för att se till att reglerna följs och att åtgärder vidtas vid överträdelser
  .

Ändring 2

Utkast till beslut

Artikel 2 – punkt 2

| Utkast till beslut | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen ska informera Schweiziska edsförbundet och medlemsstaterna om de anmälningar som skett i enlighet med artikel 1.1 d i avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton för att förbättra den internationella skattedisciplinen till följd av ändringsprotokollet. | (Berör inte den svenska versionen.) |

Utkast till beslut

Ändring

2.   Kommissionen ska informera Schweiziska edsförbundet och medlemsstaterna om de anmälningar som skett i enlighet med artikel 1.1 d i avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton för att förbättra den internationella skattedisciplinen till följd av ändringsprotokollet.

(Berör inte den svenska versionen.)

---

(4)  Dagen för ändringsprotokollets ikraftträdande kommer att offentliggöras av rådets generalsekretariat i Europeiska unionens officiella tidning.

(4)  Dagen för ändringsprotokollets ikraftträdande kommer att offentliggöras av rådets generalsekretariat i Europeiska unionens officiella tidning.

---

| 20.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 355/93 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 355/93

---

P8_TA(2015)0362

Beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar: upphävande av direktivet om skatt på sparande *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 27 oktober 2015 om förslaget till rådets direktiv om upphävande av rådets direktiv 2003/48/EG (COM(2015)0129 – C8-0086/2015 – 2015/0065(CNS))

(Särskilt lagstiftningsförfarande – samråd)

(2017/C 355/14)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2015)0129), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2015)0129),

| — | med beaktande av artikel 115 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0086/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0086/2015),

| — | med beaktandet av artiklarna 59 och 50.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktandet av artiklarna 59 och 50.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0299/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0299/2015).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

Ändring 1

Förslag till direktiv

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | Direktiv 2014/107/EU har allmänt sett ett bredare tillämpningsområde än direktiv 2003/48/EG och föreskriver att direktiv 2014/107/EU har företräde där direktiven överlappar. Det finns fortfarande vissa fall där endast direktiv 2003/48/EG annars skulle tillämpas. Dessa fall är ett resultat av små skillnader i ansats mellan de två direktiven och av olika särskilda undantag. I de begränsade fall där tillämpningsområdet för direktiv 2003/48/EG ligger utanför tillämpningsområdet för direktiv 2014/107/EU skulle relevanta bestämmelser i direktiv 2003/48/EG fortfarande tillämpas, vilket skulle resultera i dubbla rapporteringsstandarder inom unionen. De små vinsterna av upprätthållandet av sådan dubbel rapportering skulle uppsägas av kostnaderna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

Direktiv 2014/107/EU har allmänt sett ett bredare tillämpningsområde än direktiv 2003/48/EG och föreskriver att direktiv 2014/107/EU har företräde där direktiven överlappar. Det finns fortfarande vissa fall där endast direktiv 2003/48/EG annars skulle tillämpas. Dessa fall är ett resultat av små skillnader i ansats mellan de två direktiven och av olika särskilda undantag. I de begränsade fall där tillämpningsområdet för direktiv 2003/48/EG ligger utanför tillämpningsområdet för direktiv 2014/107/EU skulle relevanta bestämmelser i direktiv 2003/48/EG fortfarande tillämpas, vilket skulle resultera i dubbla rapporteringsstandarder inom unionen. De små vinsterna av upprätthållandet av sådan dubbel rapportering skulle uppsägas av kostnaderna.

| (5) | Direktiv 2014/107/EU har allmänt sett ett bredare tillämpningsområde än direktiv 2003/48/EG och föreskriver att direktiv 2014/107/EU har företräde där direktiven överlappar. Det finns fortfarande vissa fall där endast direktiv 2003/48/EG annars skulle tillämpas. Dessa fall är ett resultat av små skillnader i ansats mellan de två direktiven och av olika särskilda undantag. I de begränsade fall där tillämpningsområdet för direktiv 2003/48/EG ligger utanför tillämpningsområdet för direktiv 2014/107/EU skulle relevanta bestämmelser i direktiv 2003/48/EG fortfarande tillämpas, vilket skulle resultera i dubbla rapporteringsstandarder inom unionen.
  Även om ingen särskild kostnadsnyttoanalys har gjorts för ett dubbelt rapporteringssystem, inte ens under en tillfällig övergångsperiod för de två standarderna, kan man rimligtvis anta att
  de små vinsterna av upprätthållandet av sådan dubbel rapportering skulle uppvägas av kostnaderna. |
| --- | --- |

(5)

Direktiv 2014/107/EU har allmänt sett ett bredare tillämpningsområde än direktiv 2003/48/EG och föreskriver att direktiv 2014/107/EU har företräde där direktiven överlappar. Det finns fortfarande vissa fall där endast direktiv 2003/48/EG annars skulle tillämpas. Dessa fall är ett resultat av små skillnader i ansats mellan de två direktiven och av olika särskilda undantag. I de begränsade fall där tillämpningsområdet för direktiv 2003/48/EG ligger utanför tillämpningsområdet för direktiv 2014/107/EU skulle relevanta bestämmelser i direktiv 2003/48/EG fortfarande tillämpas, vilket skulle resultera i dubbla rapporteringsstandarder inom unionen.
  Även om ingen särskild kostnadsnyttoanalys har gjorts för ett dubbelt rapporteringssystem, inte ens under en tillfällig övergångsperiod för de två standarderna, kan man rimligtvis anta att
  de små vinsterna av upprätthållandet av sådan dubbel rapportering skulle uppvägas av kostnaderna.

Ändring 2

Förslag till direktiv

Skäl 11a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (11a) | Bestämmelser som är likvärdiga med bestämmelserna i direktiv 2003/48/EG tillämpas för närvarande genom separata bilaterala avtal mellan unionen och fem europeiska länder som inte är medlemmar i unionen (Schweiziska edsförbundet, Furstendömet Liechtenstein, Republiken San Marino, Furstendömet Monaco och Furstendömet Andorra) samt mellan var och en av medlemsstaterna och 12 beroende eller associerade territorier (Kanalöarna, Isle of Man och de beroende eller associerade territorierna i Västindien). Det är viktigt att alla dessa bilaterala avtal anpassas till OECD:s nya globala standard och till direktiv 2014/107/EU. Det är också viktigt att det inte uppstår några kryphål eller brister i processerna för att gå från den befintliga till den nya standarden. Kommissionen har ett tydligt mandat för att förhandla fram ändringar till avtalen med de fem europeiska länder som inte är medlemsstater i unionen, och den bör, inom ramen för sin expertis, också spela en aktiv roll för att underlätta och främja översynen av medlemsstaternas avtal med de 12


  beroende eller associerade territorierna. Kommissionen bör, i syfte att underlätta och effektivisera förhandlingarna, vid behov och med medlemsstaternas uttryckliga samtycke, ansvara för sådana förhandlingar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11a)

Bestämmelser som är likvärdiga med bestämmelserna i direktiv 2003/48/EG tillämpas för närvarande genom separata bilaterala avtal mellan unionen och fem europeiska länder som inte är medlemmar i unionen (Schweiziska edsförbundet, Furstendömet Liechtenstein, Republiken San Marino, Furstendömet Monaco och Furstendömet Andorra) samt mellan var och en av medlemsstaterna och 12 beroende eller associerade territorier (Kanalöarna, Isle of Man och de beroende eller associerade territorierna i Västindien). Det är viktigt att alla dessa bilaterala avtal anpassas till OECD:s nya globala standard och till direktiv 2014/107/EU. Det är också viktigt att det inte uppstår några kryphål eller brister i processerna för att gå från den befintliga till den nya standarden. Kommissionen har ett tydligt mandat för att förhandla fram ändringar till avtalen med de fem europeiska länder som inte är medlemsstater i unionen, och den bör, inom ramen för sin expertis, också spela en aktiv roll för att underlätta och främja översynen av medlemsstaternas avtal med de 12


  beroende eller associerade territorierna. Kommissionen bör, i syfte att underlätta och effektivisera förhandlingarna, vid behov och med medlemsstaternas uttryckliga samtycke, ansvara för sådana förhandlingar.

Ändring 3

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Kommissionen ska, senast den 1 juli 2016, överlämna en rapport till rådet och Europaparlamentet om övergången från rapporteringsstandarden inom ramen för direktiv 2003/48/EG till den nya rapporteringsstandard som fastställs i direktiv 2014/107/EU. Rapporten ska omfatta, men inte vara begränsad till, eventuella risker för kryphål eller andra brister i rapporteringen som skulle kunna öppna upp för gränsöverskridande skattebedrägerier och skatteundandragande. Rapporten ska också täcka den process som är kopplad till översynen av de separata bilaterala avtalen mellan unionen och fem europeiska länder som inte är medlemmar i unionen (Schweiziska edsförbundet, Furstendömet Liechtenstein, Republiken San Marino, Furstendömet Monaco och Furstendömet Andorra) samt mellan var och en av medlemsstaterna och 12 beroende eller associerade territorier (Kanalöarna, Isle of Man och de beroende eller associerade territorierna i Västindien). Kommission ska senast den 1 oktober 2017 överlämna en uppföljningsrapport för att noggrant övervaka situationen. Rapporten ska vid behov åtföljas av lagstiftningsförslag. |

Kommissionens förslag

Ändring

3a.
     
  Kommissionen ska, senast den 1 juli 2016, överlämna en rapport till rådet och Europaparlamentet om övergången från rapporteringsstandarden inom ramen för direktiv 2003/48/EG till den nya rapporteringsstandard som fastställs i direktiv 2014/107/EU. Rapporten ska omfatta, men inte vara begränsad till, eventuella risker för kryphål eller andra brister i rapporteringen som skulle kunna öppna upp för gränsöverskridande skattebedrägerier och skatteundandragande. Rapporten ska också täcka den process som är kopplad till översynen av de separata bilaterala avtalen mellan unionen och fem europeiska länder som inte är medlemmar i unionen (Schweiziska edsförbundet, Furstendömet Liechtenstein, Republiken San Marino, Furstendömet Monaco och Furstendömet Andorra) samt mellan var och en av medlemsstaterna och 12 beroende eller associerade territorier (Kanalöarna, Isle of Man och de beroende eller associerade territorierna i Västindien). Kommission ska senast den 1 oktober 2017 överlämna en uppföljningsrapport för att noggrant övervaka situationen. Rapporten ska vid behov åtföljas av lagstiftningsförslag.

---

| 20.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 355/96 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 355/96

---

P8_TA(2015)0363

Automatiskt utbyte av fingeravtrycksuppgifter i Sverige *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 27 oktober 2015 om utkastet till rådets genomförandebeslut om inledande av automatiskt utbyte av fingeravtrycksuppgifter i Sverige (10027/2015 – C8-0197/2015 – 2015/0804(CNS))

(Samråd)

(2017/C 355/15)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets utkast (10027/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets utkast (10027/2015),

| — | med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C8-0197/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C8-0197/2015),

| — | med beaktande av rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (1), särskilt artikel 33, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (1), särskilt artikel 33,

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 oktober 2013 om stärkandet av det gränsöverskridande brottsbekämpningssamarbetet i EU: genomförandet av Prümbeslutet och den europeiska modellen för informationsutbyte (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 oktober 2013 om stärkandet av det gränsöverskridande brottsbekämpningssamarbetet i EU: genomförandet av Prümbeslutet och den europeiska modellen för informationsutbyte (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 juli 2015 om den europeiska säkerhetsagendan (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 juli 2015 om den europeiska säkerhetsagendan (3),

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0304/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0304/2015),

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets utkast. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets utkast.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 210, 6.8.2008, s. 1.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2013)0419.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2015)0269.

---

| 20.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 355/97 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 355/97

---

P8_TA(2015)0364

Automatiskt utbyte av fingeravtrycksuppgifter i Belgien *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 27 oktober 2015 om utkastet till rådets genomförandebeslut om inledande av automatiskt utbyte av fingeravtrycksuppgifter i Belgien (10029/2015 – C8-0196/2015 – 2015/0805(CNS))

(Samråd)

(2017/C 355/16)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets utkast (10029/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets utkast (10029/2015),

| — | med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0196/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0196/2015),

| — | med beaktande av rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (1), särskilt artikel 33, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (1), särskilt artikel 33,

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 oktober 2013 om stärkandet av det gränsöverskridande brottsbekämpningssamarbetet i EU: genomförandet av Prümbeslutet och den europeiska modellen för informationsutbyte (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 oktober 2013 om stärkandet av det gränsöverskridande brottsbekämpningssamarbetet i EU: genomförandet av Prümbeslutet och den europeiska modellen för informationsutbyte (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 juli 2015 om den europeiska säkerhetsagendan (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 juli 2015 om den europeiska säkerhetsagendan (3),

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0303/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0303/2015),

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets utkast. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets utkast.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 210, 6.8.2008, s. 1.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2013)0419.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2015)0269.

---

| 20.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 355/98 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 355/98

---

P8_TA(2015)0365

Automatiskt utbyte av fingeravtrycksuppgifter i Polen *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 27 oktober 2015 om utkastet till rådets genomförandebeslut om inledande av automatiskt utbyte av fingeravtrycksuppgifter i Polen (09989/2015 – C8-0195/2015 – 2015/0806(CNS))

(Samråd)

(2017/C 355/17)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets utkast (09989/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets utkast (09989/2015),

| — | med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C8-0195/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C8-0195/2015),

| — | med beaktande av rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (1), särskilt artikel 33, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (1), särskilt artikel 33,

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 oktober 2013 om stärkandet av det gränsöverskridande brottsbekämpningssamarbetet i EU: genomförandet av Prümbeslutet och den europeiska modellen för informationsutbyte (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 oktober 2013 om stärkandet av det gränsöverskridande brottsbekämpningssamarbetet i EU: genomförandet av Prümbeslutet och den europeiska modellen för informationsutbyte (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 juli 2015 om den europeiska säkerhetsagendan (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 juli 2015 om den europeiska säkerhetsagendan (3),

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0302/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0302/2015),

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets utkast. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets utkast.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 210, 6.8.2008, s. 1.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2013)0419.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2015)0269.

---

| 20.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 355/99 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 355/99

---

P8_TA(2015)0366

Bestämmelser om paketresor och sammanlänkade researrangemang ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 27 oktober 2015 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om paketresor och sammanlänkade researrangemang, om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 och Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/83/EU samt om upphävande av rådets direktiv 90/314/EEG (09173/3/2015 – C8-0281/2015 – 2013/0246(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

(2017/C 355/18)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (09173/3/2015 – C8-0281/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (09173/3/2015 – C8-0281/2015),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 11 december 2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 11 december 2013 (1),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0512), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0512),

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 76 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 76 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A8-0297/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A8-0297/2015).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalande, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalande, som bifogas denna resolution.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 170, 5.6.2014, s. 73.

(2)  Antagna texter från sammanträdet 12.3.2014, P7_TA(2014)0222.

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

Kommissionens uttalande

Vid översynen av arbetsdokumentet av den 3 december 2009 från kommissionens avdelningar Riktlinjer för genomförandet/tillämpningen av direktiv 2005/29/EG om otillbörliga affärsmetoder kommer kommissionen även att behandla frågan om affärsmetoder där resetjänsteleverantörer säljer sina tjänster online och erbjuder ytterligare tjänster på ett dolt, otydligt eller tvetydigt sätt, t.ex. inte gör det klart att det är möjligt att inte boka några ytterligare tjänster. Kommissionen kommer att informera parlamentet om hur dess synpunkter beaktats när de reviderade riktlinjerna antas.

---

| 20.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 355/100 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 355/100

---

P8_TA(2015)0367

Den europeiska inre marknaden för elektronisk kommunikation ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 27 oktober 2015 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om åtgärder rörande en öppen internetanslutning och om ändring av direktiv 2002/22/EG om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster och förordning (EU) nr 531/2012 om roaming i allmänna mobilnät i unionen (10788/2/2015 – C8-0294/2015 – 2013/0309(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

(2017/C 355/19)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (10788/2/2015 – C8-0294/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (10788/2/2015 – C8-0294/2015),

| — | med beaktande av det motiverade yttrande från det irländska parlamentet, det maltesiska parlamentet, det österrikiska förbundsrådet och Sveriges riksdag som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det motiverade yttrande från det irländska parlamentet, det maltesiska parlamentet, det österrikiska förbundsrådet och Sveriges riksdag som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 21 januari 2014 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 21 januari 2014 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 31 januari 2014 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 31 januari 2014 (2),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (3), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0627), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (3), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0627),

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 76 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 76 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A8-0300/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A8-0300/2015),

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 177, 11.6.2014, s. 64.

(2)  EUT C 126, 26.4.2014, s. 53.

(3)  Antagna texter från sammanträdet den 3 april 2014, P7_TA(2014)0281.

---

| 20.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 355/101 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 355/101

---

P8_TA(2015)0368

Handel med vissa varor som kan användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 27 oktober 2015 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1236/2005 om handel med vissa varor som kan användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (COM(2014)0001 – C7-0014/2014 – 2014/0005(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2017/C 355/20)

Ändring 1

Förslag till förordning

Skäl 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | Att bevilja ett globalt tillstånd skulle också vara lämpligt i de fall en tillverkare behöver exportera läkemedel som kontrolleras av förordning (EG) nr 1236/2005 till en distributör i ett land som inte har avskaffat dödsstraffet, under förutsättning att exportören och distributören har ingått ett rättsligt bindande avtal som säger att distributören ska vidta lämpliga åtgärder som garanterar att läkemedlen inte används till dödsstraff. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8)

Att bevilja ett globalt tillstånd skulle också vara lämpligt i de fall en tillverkare behöver exportera läkemedel som kontrolleras av förordning (EG) nr 1236/2005 till en distributör i ett land som inte har avskaffat dödsstraffet, under förutsättning att exportören och distributören har ingått ett rättsligt bindande avtal som säger att distributören ska vidta lämpliga åtgärder som garanterar att läkemedlen inte används till dödsstraff.

| (8) | Att bevilja ett globalt tillstånd skulle också vara lämpligt i de fall en tillverkare behöver exportera läkemedel som kontrolleras av förordning (EG) nr 1236/2005 till en distributör i ett land som inte har avskaffat dödsstraffet, under förutsättning att exportören och distributören har ingått ett rättsligt bindande avtal som säger att distributören ska vidta lämpliga åtgärder som garanterar att läkemedlen inte används till dödsstraff
  , tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning
  . |
| --- | --- |

(8)

Att bevilja ett globalt tillstånd skulle också vara lämpligt i de fall en tillverkare behöver exportera läkemedel som kontrolleras av förordning (EG) nr 1236/2005 till en distributör i ett land som inte har avskaffat dödsstraffet, under förutsättning att exportören och distributören har ingått ett rättsligt bindande avtal som säger att distributören ska vidta lämpliga åtgärder som garanterar att läkemedlen inte används till dödsstraff
  , tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning
  .

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 12

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (12) | Det är nödvändigt att förbjuda förmedlare i unionen att tillhandahålla förmedlingstjänster som rör varor vars export och import är förbjuden eftersom dessa varor inte har något annat praktiskt användningsområde än dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Förbud mot tillhandahållande av sådana tjänster syftar till att skydda den allmänna moralen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12)

Det är nödvändigt att förbjuda förmedlare i unionen att tillhandahålla förmedlingstjänster som rör varor vars export och import är förbjuden eftersom dessa varor inte har något annat praktiskt användningsområde än dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Förbud mot tillhandahållande av sådana tjänster syftar till att skydda den allmänna moralen.

| (12) | Det är nödvändigt att förbjuda förmedlare i unionen att tillhandahålla förmedlingstjänster som rör varor vars export och import är förbjuden eftersom dessa varor inte har något annat praktiskt användningsområde än dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Förbud mot tillhandahållande av sådana tjänster syftar till att skydda den allmänna moralen
  och att respektera principerna om mänsklig värdighet som ligger till grund för de europeiska värdena, i den form de fastställts i fördraget om Europeiska unionen och i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna
  . |
| --- | --- |

(12)

Det är nödvändigt att förbjuda förmedlare i unionen att tillhandahålla förmedlingstjänster som rör varor vars export och import är förbjuden eftersom dessa varor inte har något annat praktiskt användningsområde än dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Förbud mot tillhandahållande av sådana tjänster syftar till att skydda den allmänna moralen
  och att respektera principerna om mänsklig värdighet som ligger till grund för de europeiska värdena, i den form de fastställts i fördraget om Europeiska unionen och i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna
  .

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 19a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (19a) | En riktad slutanvändningsklausul bör införas så att medlemsstaterna kan skjuta upp eller stoppa överföring av varor med säkerhetsanknytning som inte finns upptagna i bilagorna II och III och som uppenbart inte har något annat praktiskt ändamål än dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, eller när det finns välgrundade skäl att anta att överföringen av dessa varor skulle leda till underlättande eller genomförande av dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. De behörigheter som ges enligt den riktade slutanvändningsklausulen bör inte omfatta läkemedelsprodukter som kan användas för dödsstraff. |

Kommissionens förslag

Ändring

(19a)

En riktad slutanvändningsklausul bör införas så att medlemsstaterna kan skjuta upp eller stoppa överföring av varor med säkerhetsanknytning som inte finns upptagna i bilagorna II och III och som uppenbart inte har något annat praktiskt ändamål än dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, eller när det finns välgrundade skäl att anta att överföringen av dessa varor skulle leda till underlättande eller genomförande av dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. De behörigheter som ges enligt den riktade slutanvändningsklausulen bör inte omfatta läkemedelsprodukter som kan användas för dödsstraff.

Ändring 4

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 2 – led aa (nytt)

Förordning (EG) nr 1236/2005

Artikel 2 – led f

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (aa) | Led f ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Ändring

(aa)

Led f ska ersättas med följande:

| (f) | tekniskt bistånd: allt tekniskt stöd som avser reparation, utveckling, tillverkning, provning, underhåll, hopmontering eller någon annan teknisk tjänst och som kan ha formen av anvisningar, råd, utbildning, överföring av praktiska kunskaper eller färdigheter eller konsulttjänster. Tekniskt bistånd innefattar muntliga former av bistånd och bistånd på elektronisk väg. |
| --- | --- |

(f)

tekniskt bistånd: allt tekniskt stöd som avser reparation, utveckling, tillverkning, provning, underhåll, hopmontering eller någon annan teknisk tjänst och som kan ha formen av anvisningar, råd, utbildning, överföring av praktiska kunskaper eller färdigheter eller konsulttjänster. Tekniskt bistånd innefattar muntliga former av bistånd och bistånd på elektronisk väg.

| | ”(f) | tekniskt bistånd: allt tekniskt stöd som avser reparation, utveckling, tillverkning, provning, underhåll, hopmontering
  , användning, praxis
  eller någon annan teknisk tjänst och som kan ha formen av anvisningar, råd, utbildning, överföring av praktiska kunskaper eller färdigheter eller konsulttjänster. Tekniskt bistånd innefattar muntliga former av bistånd och bistånd på elektronisk väg.” |
| --- | --- | --- |

”(f)

tekniskt bistånd: allt tekniskt stöd som avser reparation, utveckling, tillverkning, provning, underhåll, hopmontering
  , användning, praxis
  eller någon annan teknisk tjänst och som kan ha formen av anvisningar, råd, utbildning, överföring av praktiska kunskaper eller färdigheter eller konsulttjänster. Tekniskt bistånd innefattar muntliga former av bistånd och bistånd på elektronisk väg.”

Ändring 5

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 2 – led c

Förordning (EG) nr 1236/2005

Artikel 2 – led k – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| I denna förordning
  undantas endast
  tillhandahållande av stödtjänster
  från
  denna definition. Med stödtjänster avses transport, finansiella tjänster, försäkring eller återförsäkring samt allmän reklam eller säljfrämjande åtgärder. | I denna förordning
  inkluderas
  tillhandahållande av stödtjänster
  i
  denna definition. Med stödtjänster avses transport, finansiella tjänster, försäkring eller återförsäkring samt allmän reklam eller säljfrämjande åtgärder
  , inbegripet via internet
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

I denna förordning
  undantas endast
  tillhandahållande av stödtjänster
  från
  denna definition. Med stödtjänster avses transport, finansiella tjänster, försäkring eller återförsäkring samt allmän reklam eller säljfrämjande åtgärder.

I denna förordning
  inkluderas
  tillhandahållande av stödtjänster
  i
  denna definition. Med stödtjänster avses transport, finansiella tjänster, försäkring eller återförsäkring samt allmän reklam eller säljfrämjande åtgärder
  , inbegripet via internet
  .

Ändring 6

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 2 – led c

Förordning (EG) nr 1236/2005

Artikel 2 – led l

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| l) | förmedlare: varje fysisk eller juridisk person eller partnerskap som är bosatt eller etablerat i en medlemsstat i Europeiska gemenskapen och som tillhandahåller tjänster som definieras i led k t
  ill ett tredjelands territorium
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

l)

förmedlare: varje fysisk eller juridisk person eller partnerskap som är bosatt eller etablerat i en medlemsstat i Europeiska gemenskapen och som tillhandahåller tjänster som definieras i led k t
  ill ett tredjelands territorium
  .

| l) | förmedlare: varje fysisk eller juridisk person eller partnerskap som är bosatt eller etablerat
  , eller som är medborgare
  i en medlemsstat i unionen
  , eller dotterföretag till en juridisk person eller ett partnerskap,
  och som tillhandahåller tjänster som definieras i led k. |
| --- | --- |

l)

förmedlare: varje fysisk eller juridisk person eller partnerskap som är bosatt eller etablerat
  , eller som är medborgare
  i en medlemsstat i unionen
  , eller dotterföretag till en juridisk person eller ett partnerskap,
  och som tillhandahåller tjänster som definieras i led k.

Ändring 7

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 2 – led c

Förordning (EG) nr 1236/2005

Artikel 2 – led m

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| m) | tillhandahållare av tekniskt bistånd: varje fysisk eller juridisk person eller partnerskap som är bosatt eller etablerat i en medlemsstat i unionen och som tillhandahåller tekniskt bistånd som definieras i led f
  till ett tredjelands territorium
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

m)

tillhandahållare av tekniskt bistånd: varje fysisk eller juridisk person eller partnerskap som är bosatt eller etablerat i en medlemsstat i unionen och som tillhandahåller tekniskt bistånd som definieras i led f
  till ett tredjelands territorium
  .

| m) | tillhandahållare av tekniskt bistånd: varje fysisk eller juridisk person eller partnerskap som är bosatt eller etablerat i en medlemsstat i unionen och som tillhandahåller tekniskt bistånd som definieras i led f. |
| --- | --- |

m)

tillhandahållare av tekniskt bistånd: varje fysisk eller juridisk person eller partnerskap som är bosatt eller etablerat i en medlemsstat i unionen och som tillhandahåller tekniskt bistånd som definieras i led f.

Ändring 8

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 2 – led c

Förordning (EG) nr 1236/2005

Artikel 2 – led n

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| n) | exportör: varje fysisk eller juridisk person eller partnerskap på vars vägnar en exportdeklaration upprättas, dvs. den person som vid tidpunkten för deklarationens godkännande har ett avtal med mottagaren i det berörda tredjelandet och som har befogenhet att besluta om att föra ut varan ur unionens tullområde. Om inget exportkontrakt har ingåtts eller om innehavaren av kontraktet inte agerar på egna vägnar, avses med exportör den person som har befogenhet att avgöra om varan ska föras ut från unionens tullområde. När förfoganderätten över varorna vid sådan export innehas av en person som är etablerad utanför unionen enligt det kontrakt på vilket exporten grundas, ska den kontraktsslutande part som är etablerad i unionen anses vara exportör. |

Kommissionens förslag

Ändring

n)

exportör: varje fysisk eller juridisk person eller partnerskap på vars vägnar en exportdeklaration upprättas, dvs. den person som vid tidpunkten för deklarationens godkännande har ett avtal med mottagaren i det berörda tredjelandet och som har befogenhet att besluta om att föra ut varan ur unionens tullområde. Om inget exportkontrakt har ingåtts eller om innehavaren av kontraktet inte agerar på egna vägnar, avses med exportör den person som har befogenhet att avgöra om varan ska föras ut från unionens tullområde. När förfoganderätten över varorna vid sådan export innehas av en person som är etablerad utanför unionen enligt det kontrakt på vilket exporten grundas, ska den kontraktsslutande part som är etablerad i unionen anses vara exportör.

| n) | exportör: varje fysisk eller juridisk person eller partnerskap på vars vägnar en exportdeklaration upprättas, dvs. den person som vid tidpunkten för deklarationens godkännande har ett avtal med mottagaren i det berörda tredjelandet och som har befogenhet att besluta om att föra ut varan ur unionens tullområde. Om inget exportkontrakt har ingåtts eller om innehavaren av kontraktet inte agerar på egna vägnar, avses med exportör den person som har befogenhet att avgöra om varan ska föras ut från unionens tullområde. När förfoganderätten över varorna vid sådan export innehas av en person som är etablerad utanför unionen enligt det kontrakt på vilket exporten grundas, ska den kontraktsslutande part som är
  bosatt eller
  etablerad i unionen anses vara exportör. |
| --- | --- |

n)

exportör: varje fysisk eller juridisk person eller partnerskap på vars vägnar en exportdeklaration upprättas, dvs. den person som vid tidpunkten för deklarationens godkännande har ett avtal med mottagaren i det berörda tredjelandet och som har befogenhet att besluta om att föra ut varan ur unionens tullområde. Om inget exportkontrakt har ingåtts eller om innehavaren av kontraktet inte agerar på egna vägnar, avses med exportör den person som har befogenhet att avgöra om varan ska föras ut från unionens tullområde. När förfoganderätten över varorna vid sådan export innehas av en person som är etablerad utanför unionen enligt det kontrakt på vilket exporten grundas, ska den kontraktsslutande part som är
  bosatt eller
  etablerad i unionen anses vara exportör.

Ändring 9

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 2 – led c

Förordning (EG) nr 1236/2005

Artikel 2 – led ra (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ra) | transitering: transport av varor som inte är unionsvaror som anges i bilagorna, och som förs in i och passerar genom unionens tullområde för leverans till en destination utanför unionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

ra)

transitering: transport av varor som inte är unionsvaror som anges i bilagorna, och som förs in i och passerar genom unionens tullområde för leverans till en destination utanför unionen.

Ändring 10

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 3a (nytt)

Förordning (EG) nr 1236/2005

Artikel 4b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (3a) | Följande artikel ska införas:




  ”Artikel 4b




  Transiteringsförbud


  1.   
  All transitering av varor som anges i bilaga II ska förbjudas, oberoende av varornas ursprung.


  2.   
  Trots vad som sägs i punkt 1 får den behöriga myndigheten bevilja tillstånd för transitering av de varor som anges i bilaga II, om det bevisas att varorna i destinationsmedlemsstaten endast kommer att visas för allmänheten i ett museum med hänsyn till deras historiska betydelse.” |

Kommissionens förslag

Ändring

(3a)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 4b

Transiteringsförbud

1.   
  All transitering av varor som anges i bilaga II ska förbjudas, oberoende av varornas ursprung.

2.   
  Trots vad som sägs i punkt 1 får den behöriga myndigheten bevilja tillstånd för transitering av de varor som anges i bilaga II, om det bevisas att varorna i destinationsmedlemsstaten endast kommer att visas för allmänheten i ett museum med hänsyn till deras historiska betydelse.”

Ändring 11

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 3b (nytt)

Förordning (EG) nr 1236/2005

Artikel 4c (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (3b) | Följande artikel ska införas:




  ”Artikel 4c




  Förbud mot kommersiell marknadsföring och säljfrämjande åtgärder




  Det är förbjudet för varje fysisk eller juridisk person eller partnerskap att inom unionen, på eller utanför internet, bedriva kommersiell marknadsföring och säljfrämjande åtgärder som syftar till överföring av varor som anges i bilaga II.” |

Kommissionens förslag

Ändring

(3b)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 4c

Förbud mot kommersiell marknadsföring och säljfrämjande åtgärder

Det är förbjudet för varje fysisk eller juridisk person eller partnerskap att inom unionen, på eller utanför internet, bedriva kommersiell marknadsföring och säljfrämjande åtgärder som syftar till överföring av varor som anges i bilaga II.”

Ändring 12

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 5

Förordning (EG) nr 1236/2005

Artikel 6 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Beslut beträffande ansökningar om exporttillstånd avseende export av de varor som anges i
  bilaga
  IIIa ska fattas av den behöriga myndigheten från fall till fall och med beaktande av alla relevanta faktorer, i synnerhet huruvida en ansökan om tillstånd för en i allt väsentligt identisk export har avslagits av en annan medlemsstat under de senaste tre åren, och med beaktande av den avsedda slutanvändningen och risken för omdirigering. | 1.   Beslut beträffande ansökningar om exporttillstånd avseende export av de varor som anges i
  bilagorna III och
  IIIa ska fattas av den behöriga myndigheten från fall till fall och med beaktande av alla relevanta faktorer, i synnerhet huruvida en ansökan om tillstånd för en i allt väsentligt identisk export har avslagits av en annan medlemsstat under de senaste tre åren, och med beaktande av den avsedda slutanvändningen och risken för omdirigering. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Beslut beträffande ansökningar om exporttillstånd avseende export av de varor som anges i
  bilaga
  IIIa ska fattas av den behöriga myndigheten från fall till fall och med beaktande av alla relevanta faktorer, i synnerhet huruvida en ansökan om tillstånd för en i allt väsentligt identisk export har avslagits av en annan medlemsstat under de senaste tre åren, och med beaktande av den avsedda slutanvändningen och risken för omdirigering.

1.   Beslut beträffande ansökningar om exporttillstånd avseende export av de varor som anges i
  bilagorna III och
  IIIa ska fattas av den behöriga myndigheten från fall till fall och med beaktande av alla relevanta faktorer, i synnerhet huruvida en ansökan om tillstånd för en i allt väsentligt identisk export har avslagits av en annan medlemsstat under de senaste tre åren, och med beaktande av den avsedda slutanvändningen och risken för omdirigering.

Ändring 13

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 5a (nytt)

Förordning (EG) nr 1236/2005

Artikel 6 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5a) | I artikel 6 ska följande punkt införas:




  ”1a.
     
  Den behöriga myndigheten ska, med beaktande av alla relevanta bevis, tillsammans med medlemsstaterna se till att alla företag som marknadsför säkerhetsutrustning, och de som arrangerar mässor och andra evenemang där det sådan utrustning marknadsförs, får kännedom om att utrustningen kan användas för tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, och om att marknadsföringen av denna utrustning kan komma att förbjudas och att de därmed sammanhängande tillstånden kan komma att dras in.” |

Kommissionens förslag

Ändring

(5a)

I artikel 6 ska följande punkt införas:

”1a.
     
  Den behöriga myndigheten ska, med beaktande av alla relevanta bevis, tillsammans med medlemsstaterna se till att alla företag som marknadsför säkerhetsutrustning, och de som arrangerar mässor och andra evenemang där det sådan utrustning marknadsförs, får kännedom om att utrustningen kan användas för tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, och om att marknadsföringen av denna utrustning kan komma att förbjudas och att de därmed sammanhängande tillstånden kan komma att dras in.”

Ändring 14

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 5b (nytt)

Förordning (EG) nr 1236/2005

Artikel 6 – punkt 2

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (5b) | I artikel 6 ska punkt 2 ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Ändring

(5b)

I artikel 6 ska punkt 2 ersättas med följande:

2.   Den behöriga myndigheten ska inte bevilja något tillstånd om det finns rimliga skäl att anta att varor som anges i bilagorna III skulle kunna användas till tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, inbegripet kroppslig bestraffning utdömd av domstol, av en brottsbekämpande myndighet eller någon fysisk eller juridisk person i ett tredjeland.

| | ”2.   Den behöriga myndigheten ska inte bevilja något tillstånd om det finns rimliga skäl att anta att varor som anges i bilagorna III
  och IIIa
  skulle kunna användas till tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, inbegripet kroppslig bestraffning utdömd av domstol, av en brottsbekämpande myndighet eller någon fysisk eller juridisk person i ett tredjeland. |
| --- | --- |

”2.   Den behöriga myndigheten ska inte bevilja något tillstånd om det finns rimliga skäl att anta att varor som anges i bilagorna III
  och IIIa
  skulle kunna användas till tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, inbegripet kroppslig bestraffning utdömd av domstol, av en brottsbekämpande myndighet eller någon fysisk eller juridisk person i ett tredjeland.

Den behöriga myndigheten ska ta hänsyn till

| | Den behöriga myndigheten ska ta hänsyn till |
| --- | --- |

Den behöriga myndigheten ska ta hänsyn till

| — | tillgängliga internationella domstolsavgöranden, |
| --- | --- |

—

tillgängliga internationella domstolsavgöranden,

| | — | tillgängliga internationella domstolsavgöranden, |
| --- | --- | --- |

—

tillgängliga internationella domstolsavgöranden,

| — | resultat från Förenta nationernas behöriga organ, Europarådet och EU samt rapporter från Europarådets Europeiska kommitté till förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning och från Förenta nationernas särskilda rapportör om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. |
| --- | --- |

—

resultat från Förenta nationernas behöriga organ, Europarådet och EU samt rapporter från Europarådets Europeiska kommitté till förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning och från Förenta nationernas särskilda rapportör om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning.

| | — | resultat från Förenta nationernas behöriga organ, Europarådet och EU samt rapporter från Europarådets Europeiska kommitté till förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning och från Förenta nationernas särskilda rapportör om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. |
| --- | --- | --- |

—

resultat från Förenta nationernas behöriga organ, Europarådet och EU samt rapporter från Europarådets Europeiska kommitté till förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning och från Förenta nationernas särskilda rapportör om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning.

Annan relevant information får beaktas, bland annat tillgängliga nationella domstolsavgöranden, rapporter eller annan information som sammanställts av det civila samhällets organisationer samt information om de exportbegränsningar för varorna i bilagorna II
  och III
  som bestämmelselandet tillämpar.

| | Annan relevant information får beaktas, bland annat tillgängliga nationella domstolsavgöranden, rapporter eller annan information som sammanställts av det civila samhällets organisationer samt information om de exportbegränsningar för varorna i bilagorna II
  , III och IIIa
  som bestämmelselandet tillämpar.” |
| --- | --- |

Annan relevant information får beaktas, bland annat tillgängliga nationella domstolsavgöranden, rapporter eller annan information som sammanställts av det civila samhällets organisationer samt information om de exportbegränsningar för varorna i bilagorna II
  , III och IIIa
  som bestämmelselandet tillämpar.”

Ändring 15

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 5c (nytt)

Förordning (EG) nr 1236/2005

Artikel 6a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5c) | Följande artikel ska införas:




  ”Artikel 6a




  Krav på transiteringstillstånd


  1.   
  Ett tillstånd ska krävas för transitering av de varor som anges i bilagorna III eller IIIa, om de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där transiteringen äger rum har informerat den ekonomiska aktören om att produkterna i fråga är eller kan tänkas vara, helt eller delvis, avsedda att användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning.


  2.   
  Om en ekonomisk aktör känner till att transitvaror som anges i bilagorna III eller IIIa, helt eller delvis, är avsedda att användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, ska aktören underrätta de behöriga myndigheterna, som ska besluta huruvida det är lämpligt att kräva tillstånd för transiteringen.


  3.   
  En medlemsstat som enligt punkterna 1 och 2 beslutar att transiteringen av en produkt som inte anges i bilagorna III eller IIIa ska omfattas av ett tillståndskrav ska underrätta de andra medlemsstaterna och kommissionen.” |

Kommissionens förslag

Ändring

(5c)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 6a

Krav på transiteringstillstånd

1.   
  Ett tillstånd ska krävas för transitering av de varor som anges i bilagorna III eller IIIa, om de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där transiteringen äger rum har informerat den ekonomiska aktören om att produkterna i fråga är eller kan tänkas vara, helt eller delvis, avsedda att användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning.

2.   
  Om en ekonomisk aktör känner till att transitvaror som anges i bilagorna III eller IIIa, helt eller delvis, är avsedda att användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, ska aktören underrätta de behöriga myndigheterna, som ska besluta huruvida det är lämpligt att kräva tillstånd för transiteringen.

3.   
  En medlemsstat som enligt punkterna 1 och 2 beslutar att transiteringen av en produkt som inte anges i bilagorna III eller IIIa ska omfattas av ett tillståndskrav ska underrätta de andra medlemsstaterna och kommissionen.”

Ändring 16

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 6

Förordning (EG) nr 1236/2005

Artikel 7a – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   En förmedlare ska förbjudas att till personer, enheter eller organ i ett tredjeland tillhandahålla förmedlingstjänster som rör varor som förtecknas i
  bilaga III
  , oberoende av varornas ursprung, om förmedlaren känner till eller har skäl att misstänka att en del av en transport av sådana varor är eller kan vara avsedd att användas till tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning i ett land som inte ingår i unionens tullområde. | 1.   En förmedlare ska förbjudas att till personer, enheter eller organ i ett tredjeland tillhandahålla förmedlingstjänster som rör varor som förtecknas i
  bilagorna III och IIIa
  , oberoende av varornas ursprung, om förmedlaren känner till eller har skäl att misstänka att en del av en transport av sådana varor är eller kan vara avsedd att användas till tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning i ett land som inte ingår i unionens tullområde. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   En förmedlare ska förbjudas att till personer, enheter eller organ i ett tredjeland tillhandahålla förmedlingstjänster som rör varor som förtecknas i
  bilaga III
  , oberoende av varornas ursprung, om förmedlaren känner till eller har skäl att misstänka att en del av en transport av sådana varor är eller kan vara avsedd att användas till tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning i ett land som inte ingår i unionens tullområde.

1.   En förmedlare ska förbjudas att till personer, enheter eller organ i ett tredjeland tillhandahålla förmedlingstjänster som rör varor som förtecknas i
  bilagorna III och IIIa
  , oberoende av varornas ursprung, om förmedlaren känner till eller har skäl att misstänka att en del av en transport av sådana varor är eller kan vara avsedd att användas till tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning i ett land som inte ingår i unionens tullområde.

Ändring 17

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 6

Förordning (EG) nr 1236/2005

Artikel 7a – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   En förmedlare ska förbjudas att till personer, enheter eller organ i ett tredjeland tillhandahålla tekniskt bistånd som rör varor som förtecknas i
  bilaga III
  , oberoende av varornas ursprung, om förmedlaren känner till eller har skäl att misstänka att en del av eller alla varor i sådan transport är eller kan vara avsedd att användas till tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning i ett land som inte ingår i unionens tullområde.” | 2.   En förmedlare ska förbjudas att till personer, enheter eller organ i ett tredjeland tillhandahålla tekniskt bistånd som rör varor som förtecknas i
  bilagorna III och IIIa
  , oberoende av varornas ursprung, om förmedlaren känner till eller har skäl att misstänka att en del av eller alla varor i sådan transport är eller kan vara avsedd att användas till tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning i ett land som inte ingår i unionens tullområde.
  En tillhandahållare av tekniskt bistånd får inte heller instruera om, ge råd om, utbilda i eller överföra kunskaper och färdigheter om arbetsmetoder som skulle kunna utnyttjas för dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. |

Kommissionens förslag

Ändring

2.   En förmedlare ska förbjudas att till personer, enheter eller organ i ett tredjeland tillhandahålla tekniskt bistånd som rör varor som förtecknas i
  bilaga III
  , oberoende av varornas ursprung, om förmedlaren känner till eller har skäl att misstänka att en del av eller alla varor i sådan transport är eller kan vara avsedd att användas till tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning i ett land som inte ingår i unionens tullområde.”

2.   En förmedlare ska förbjudas att till personer, enheter eller organ i ett tredjeland tillhandahålla tekniskt bistånd som rör varor som förtecknas i
  bilagorna III och IIIa
  , oberoende av varornas ursprung, om förmedlaren känner till eller har skäl att misstänka att en del av eller alla varor i sådan transport är eller kan vara avsedd att användas till tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning i ett land som inte ingår i unionens tullområde.
  En tillhandahållare av tekniskt bistånd får inte heller instruera om, ge råd om, utbilda i eller överföra kunskaper och färdigheter om arbetsmetoder som skulle kunna utnyttjas för dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning.

Ändring 18

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 6a (nytt)

Förordning (EG) nr 1236/2005

Artikel 7aa (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 6a. | Följande artikel ska införas:




  ”Artikel 7aa




  Utbyte av bästa praxis




  Medlemsstaterna uppmanas att främja bästa praxis mellan tillhandahållare av tekniskt bistånd för att se till att detta bistånd på ett positivt sätt bidrar till kampen mot tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning.” |

Kommissionens förslag

Ändring

6a.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 7aa

Utbyte av bästa praxis

Medlemsstaterna uppmanas att främja bästa praxis mellan tillhandahållare av tekniskt bistånd för att se till att detta bistånd på ett positivt sätt bidrar till kampen mot tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning.”

Ändring 19

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 7

Förordning (EG) nr 1236/2005

Artikel 7c – punkt 3 – led 3.3 (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ”3.3. | Kommissionen ska, vid behov i samarbete med de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna och i tredjeländer, anta riktlinjer för bästa praxis för kontroll av slutanvändningen.” |

Kommissionens förslag

Ändring

”3.3.

Ändring 20

Ändring 20

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 7a (nytt)

Artikel 1 – led 7a (nytt)

Förordning (EG) nr 1236/2005

Kapitel IIIb (nytt) – artikel 7e (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (7a) | Följande kapitel ska införas:




  ”Kapitel IIIb




  Icke-förtecknade varor




  Artikel 7e




  Generalklausul


  1.   
  Tillstånd krävs för export av varor som inte anges i bilagorna till denna förordning om exportören har informerats av de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där exportören är etablerad om att varorna i fråga är eller kan tänkas vara, helt eller delvis, avsedda att användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning.


  2.   
  Om en exportör känner till att de produkter som han avser att exportera och som inte anges i bilagorna II, III eller IIIa, helt eller delvis är avsedda för att användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, ska han/hon underrätta myndigheterna i den medlemsstat där han/hon är etablerad, som ska besluta om det är lämpligt att kräva tillstånd för exporten.


  3.   
  En medlemsstat som enligt punkterna 1 och 2 beslutar att tillstånd krävs för export av en produkt som inte anges i bilagorna II, III eller IIIa, ska omedelbart informera de övriga medlemsstaterna och kommissionen om detta och uppge de exakta skälen till varför tillstånd krävs. Medlemsstaterna ska också omedelbart informera kommissionen om varje ändring av åtgärder som vidtagits enligt punkterna 1 och 2.


  4.   
  De andra medlemsstaterna ska på vederbörligt sätt beakta denna information och informera sina tullförvaltningar och andra relevanta nationella myndigheter.


  5.   
  Om det finns tvingande skäl till skyndsamhet, ska kommissionen anta delegerade akter för att lägga till de produkter som avses i punkterna 1 och 2 i bilagorna II, III eller IIIa. Förfarandet i artikel 15b gäller för delegerade akter som antas med tillämpning av denna punkt.


  6.   
  Läkemedelsprodukter, enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG

   (1a)

  , omfattas inte av bestämmelserna i denna artikel. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(7a)

(7a)

Följande kapitel ska införas:

Följande kapitel ska införas:

”Kapitel IIIb

”Kapitel IIIb

Icke-förtecknade varor

Icke-förtecknade varor

Artikel 7e

Artikel 7e

Generalklausul

Generalklausul

1.   
  Tillstånd krävs för export av varor som inte anges i bilagorna till denna förordning om exportören har informerats av de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där exportören är etablerad om att varorna i fråga är eller kan tänkas vara, helt eller delvis, avsedda att användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning.

Tillstånd krävs för export av varor som inte anges i bilagorna till denna förordning om exportören har informerats av de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där exportören är etablerad om att varorna i fråga är eller kan tänkas vara, helt eller delvis, avsedda att användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning.

2.   
  Om en exportör känner till att de produkter som han avser att exportera och som inte anges i bilagorna II, III eller IIIa, helt eller delvis är avsedda för att användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, ska han/hon underrätta myndigheterna i den medlemsstat där han/hon är etablerad, som ska besluta om det är lämpligt att kräva tillstånd för exporten.

Om en exportör känner till att de produkter som han avser att exportera och som inte anges i bilagorna II, III eller IIIa, helt eller delvis är avsedda för att användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, ska han/hon underrätta myndigheterna i den medlemsstat där han/hon är etablerad, som ska besluta om det är lämpligt att kräva tillstånd för exporten.

3.   
  En medlemsstat som enligt punkterna 1 och 2 beslutar att tillstånd krävs för export av en produkt som inte anges i bilagorna II, III eller IIIa, ska omedelbart informera de övriga medlemsstaterna och kommissionen om detta och uppge de exakta skälen till varför tillstånd krävs. Medlemsstaterna ska också omedelbart informera kommissionen om varje ändring av åtgärder som vidtagits enligt punkterna 1 och 2.

En medlemsstat som enligt punkterna 1 och 2 beslutar att tillstånd krävs för export av en produkt som inte anges i bilagorna II, III eller IIIa, ska omedelbart informera de övriga medlemsstaterna och kommissionen om detta och uppge de exakta skälen till varför tillstånd krävs. Medlemsstaterna ska också omedelbart informera kommissionen om varje ändring av åtgärder som vidtagits enligt punkterna 1 och 2.

4.   
  De andra medlemsstaterna ska på vederbörligt sätt beakta denna information och informera sina tullförvaltningar och andra relevanta nationella myndigheter.

De andra medlemsstaterna ska på vederbörligt sätt beakta denna information och informera sina tullförvaltningar och andra relevanta nationella myndigheter.

5.   
  Om det finns tvingande skäl till skyndsamhet, ska kommissionen anta delegerade akter för att lägga till de produkter som avses i punkterna 1 och 2 i bilagorna II, III eller IIIa. Förfarandet i artikel 15b gäller för delegerade akter som antas med tillämpning av denna punkt.

Om det finns tvingande skäl till skyndsamhet, ska kommissionen anta delegerade akter för att lägga till de produkter som avses i punkterna 1 och 2 i bilagorna II, III eller IIIa. Förfarandet i artikel 15b gäller för delegerade akter som antas med tillämpning av denna punkt.

6.   
  Läkemedelsprodukter, enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG

   (1a)

  , omfattas inte av bestämmelserna i denna artikel.

Läkemedelsprodukter, enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG

1a

, omfattas inte av bestämmelserna i denna artikel.

Ändring 21

Ändring 21

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 8

Artikel 1 – led 8

Förordning (EG) nr 1236/2005

Artikel 8 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   Genom undantag från punkt 5 gäller att när läkemedel ska exporteras av en tillverkare till en återförsäljare ska tillverkaren lämna uppgifter om de överenskommelser som gjorts och de åtgärder som vidtagits för att förhindra att dessa produkter kan användas till dödsstraff, om bestämmelselandet och, om det är känt, information om slutanvändning och slutanvändare av varorna. | 6.   Genom undantag från punkt 5 gäller att när läkemedel ska exporteras av en tillverkare till en återförsäljare ska tillverkaren lämna uppgifter om de överenskommelser som gjorts och de åtgärder som vidtagits för att förhindra att dessa produkter kan användas till dödsstraff, om bestämmelselandet och, om det är känt, information om slutanvändning och slutanvändare av varorna.
  Denna information ska på begäran finnas tillgänglig för ett relevant oberoende tillsynsorgan, t.ex. en sådan nationell förebyggande mekanism som inrättas genom det fakultativa tilläggsprotokollet till FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, eller ett nationellt institut för mänskliga rättigheter i en medlemsstat. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   Genom undantag från punkt 5 gäller att när läkemedel ska exporteras av en tillverkare till en återförsäljare ska tillverkaren lämna uppgifter om de överenskommelser som gjorts och de åtgärder som vidtagits för att förhindra att dessa produkter kan användas till dödsstraff, om bestämmelselandet och, om det är känt, information om slutanvändning och slutanvändare av varorna.

6.   Genom undantag från punkt 5 gäller att när läkemedel ska exporteras av en tillverkare till en återförsäljare ska tillverkaren lämna uppgifter om de överenskommelser som gjorts och de åtgärder som vidtagits för att förhindra att dessa produkter kan användas till dödsstraff, om bestämmelselandet och, om det är känt, information om slutanvändning och slutanvändare av varorna.
  Denna information ska på begäran finnas tillgänglig för ett relevant oberoende tillsynsorgan, t.ex. en sådan nationell förebyggande mekanism som inrättas genom det fakultativa tilläggsprotokollet till FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, eller ett nationellt institut för mänskliga rättigheter i en medlemsstat.

Denna information ska på begäran finnas tillgänglig för ett relevant oberoende tillsynsorgan, t.ex. en sådan nationell förebyggande mekanism som inrättas genom det fakultativa tilläggsprotokollet till FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, eller ett nationellt institut för mänskliga rättigheter i en medlemsstat.

Ändring 22

Ändring 22

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 8a (nytt)

Artikel 1 – led 8a (nytt)

Förordning (EG) nr 1236/2005

Artikel 10 – punkt 2

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (8a) | I artikel 10 ska punkt 2 ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(8a)

(8a)

I artikel 10 ska punkt 2 ersättas med följande:

I artikel 10 ska punkt 2 ersättas med följande:

”2.   Om det i samband med en tulldeklaration för de varor som anges i bilagorna II
  eller III
  fastställs att det inte har beviljats något tillstånd enligt denna förordning för den avsedda exporten eller importen, ska tullmyndigheterna kvarhålla de varor som deklarerats och informera om möjligheten att ansöka om tillstånd i enlighet med denna förordning. Om det inte görs någon ansökan om tillstånd inom sex månader efter kvarhållandet eller om den behöriga myndigheten avslår en sådan ansökan, ska tullmyndigheterna förfoga över de kvarhållna varorna i enlighet med tillämplig nationell lagstiftning.”

| | ”2.   Om det i samband med en tulldeklaration för de varor som anges i bilagorna II,
  III och IIIa
  fastställs att det inte har beviljats något tillstånd enligt denna förordning för den avsedda exporten eller importen, ska tullmyndigheterna kvarhålla de varor som deklarerats och informera om möjligheten att ansöka om tillstånd i enlighet med denna förordning. Om det inte görs någon ansökan om tillstånd inom sex månader efter kvarhållandet eller om den behöriga myndigheten avslår en sådan ansökan, ska tullmyndigheterna förfoga över de kvarhållna varorna i enlighet med tillämplig nationell lagstiftning.” |
| --- | --- |

”2.   Om det i samband med en tulldeklaration för de varor som anges i bilagorna II,
  III och IIIa
  fastställs att det inte har beviljats något tillstånd enligt denna förordning för den avsedda exporten eller importen, ska tullmyndigheterna kvarhålla de varor som deklarerats och informera om möjligheten att ansöka om tillstånd i enlighet med denna förordning. Om det inte görs någon ansökan om tillstånd inom sex månader efter kvarhållandet eller om den behöriga myndigheten avslår en sådan ansökan, ska tullmyndigheterna förfoga över de kvarhållna varorna i enlighet med tillämplig nationell lagstiftning.”

Ändring 23

Ändring 23

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 12

Artikel 1 – led 12

Förordning (EG) nr 1236/2005

Artikel 12a – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen får inom tre månader begära att den ansökande medlemsstaten tillhandahåller kompletterande information, om den anser att begäran inte innehåller en eller flera relevanta punkter eller att det behövs ytterligare information om en eller flera relevanta punkter. Den ska meddela de punkter där kompletterande information behövs. | 2.   
  När kommissionen mottagit en begäran av det slag som avses i punkt 1 ska den omedelbart underrätta alla medlemsstater och sprida den information som lämnats av den ansökande medlemsstaten. I avvaktan på ett slutgiltigt beslut från kommissionen får medlemsstaterna genast tillfälligt ställa in överföringar av de varor som ingått i begäran.
  Kommissionen får inom tre månader begära att den ansökande medlemsstaten tillhandahåller kompletterande information, om den anser att begäran inte innehåller en eller flera relevanta punkter eller att det behövs ytterligare information om en eller flera relevanta punkter. Den ska meddela de punkter där kompletterande information behövs. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Kommissionen får inom tre månader begära att den ansökande medlemsstaten tillhandahåller kompletterande information, om den anser att begäran inte innehåller en eller flera relevanta punkter eller att det behövs ytterligare information om en eller flera relevanta punkter. Den ska meddela de punkter där kompletterande information behövs.

2.   
  När kommissionen mottagit en begäran av det slag som avses i punkt 1 ska den omedelbart underrätta alla medlemsstater och sprida den information som lämnats av den ansökande medlemsstaten. I avvaktan på ett slutgiltigt beslut från kommissionen får medlemsstaterna genast tillfälligt ställa in överföringar av de varor som ingått i begäran.
  Kommissionen får inom tre månader begära att den ansökande medlemsstaten tillhandahåller kompletterande information, om den anser att begäran inte innehåller en eller flera relevanta punkter eller att det behövs ytterligare information om en eller flera relevanta punkter. Den ska meddela de punkter där kompletterande information behövs.

När kommissionen mottagit en begäran av det slag som avses i punkt 1 ska den omedelbart underrätta alla medlemsstater och sprida den information som lämnats av den ansökande medlemsstaten. I avvaktan på ett slutgiltigt beslut från kommissionen får medlemsstaterna genast tillfälligt ställa in överföringar av de varor som ingått i begäran.

Ändring 24

Ändring 24

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 12

Artikel 1 – led 12

Förordning (EG) nr 1236/2005

Artikel 12a – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Om den anser att det inte är nödvändigt att begära kompletterande uppgifter eller, i förekommande fall, efter mottagandet av de kompletterande uppgifter som den har begärt ska kommissionen inom
  sex
  månader påbörja förfarandet för antagande av den begärda ändringen eller underrätta den begärande medlemsstaten om skälen till att inte anta den. | 3.   Om den anser att det inte är nödvändigt att begära kompletterande uppgifter eller, i förekommande fall, efter mottagandet av de kompletterande uppgifter som den har begärt ska kommissionen inom
  tre
  månader påbörja förfarandet för antagande av den begärda ändringen eller underrätta den begärande medlemsstaten om skälen till att inte anta den. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Om den anser att det inte är nödvändigt att begära kompletterande uppgifter eller, i förekommande fall, efter mottagandet av de kompletterande uppgifter som den har begärt ska kommissionen inom
  sex
  månader påbörja förfarandet för antagande av den begärda ändringen eller underrätta den begärande medlemsstaten om skälen till att inte anta den.

sex

3.   Om den anser att det inte är nödvändigt att begära kompletterande uppgifter eller, i förekommande fall, efter mottagandet av de kompletterande uppgifter som den har begärt ska kommissionen inom
  tre
  månader påbörja förfarandet för antagande av den begärda ändringen eller underrätta den begärande medlemsstaten om skälen till att inte anta den.

tre

Ändring 25

Ändring 25

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 12a (nytt)

Artikel 1 – led 12a (nytt)

Förordning (EG) nr 1236/2005

Artikel 13 – punkt 1

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (12a) | I artikel 13 ska punkt 1 ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(12a)

(12a)

I artikel 13 ska punkt 1 ersättas med följande:

I artikel 13 ska punkt 1 ersättas med följande:

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 11
  skall kommissionen och medlemsstaterna på begäran
  underrätta
  varandra
  om de åtgärder som vidtas i enlighet med denna förordning och lämna
  varandra
  relevanta uppgifter som de förfogar över i samband med förordningen, i synnerhet information om tillstånd som beviljats eller vägrats.

skall kommissionen och medlemsstaterna på begäran

varandra

varandra

| | ”1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 11
  ska varje medlemsstat
  underrätta
  kommissionen
  om de åtgärder som vidtas i enlighet med denna förordning och lämna
  alla
  relevanta uppgifter som de förfogar över i samband med förordningen, i synnerhet information om tillstånd som beviljats eller vägrats
  samt om de åtgärder som vidtagits i enlighet med den riktade slutanvändningsklausulen
  .
  Kommissionen ska vidarebefordra dessa uppgifter till de övriga medlemsstaterna.” |
| --- | --- |

”1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 11
  ska varje medlemsstat
  underrätta
  kommissionen
  om de åtgärder som vidtas i enlighet med denna förordning och lämna
  alla
  relevanta uppgifter som de förfogar över i samband med förordningen, i synnerhet information om tillstånd som beviljats eller vägrats
  samt om de åtgärder som vidtagits i enlighet med den riktade slutanvändningsklausulen
  .
  Kommissionen ska vidarebefordra dessa uppgifter till de övriga medlemsstaterna.”

Ändring 26

Ändring 26

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 12b (nytt)

Artikel 1 – led 12b (nytt)

Förordning (EG) nr 1236/2005

Artikel 13 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (12b) | I artikel 13 ska följande punkt införas:




  ”3a.
     
  Kommissionen ska sammanställa en årlig rapport utgående från de årliga verksamhetsrapporter som avses i punkt 3. Rapporten ska offentliggöras.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(12b)

(12b)

I artikel 13 ska följande punkt införas:

I artikel 13 ska följande punkt införas:

”3a.
     
  Kommissionen ska sammanställa en årlig rapport utgående från de årliga verksamhetsrapporter som avses i punkt 3. Rapporten ska offentliggöras.”

”3a.

Kommissionen ska sammanställa en årlig rapport utgående från de årliga verksamhetsrapporter som avses i punkt 3. Rapporten ska offentliggöras.”

Ändring 27

Ändring 27

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 15

Artikel 1 – led 15

Förordning (EG) nr 1236/2005

Artikel 15a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 15a | utgår |
| Utövande av delegering | |
| 1.   
  Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel. | |
| 2.   
  Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 12 ska ges till kommissionen för en period av fem år från och med den .... Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av femårsperioden. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, om inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga. | |
| 3.   
  Den delegering av befogenhet som avses i artikel 12 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare datum som anges i beslutet. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. | |
| 4.   
  Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna. | |
| 5.   
  En delegerad akt som antas enligt artikel 12 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. | |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 15a

Artikel 15a

utgår

utgår

Utövande av delegering

Utövande av delegering

1.   
  Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   
  Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 12 ska ges till kommissionen för en period av fem år från och med den .... Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av femårsperioden. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, om inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.

Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 12 ska ges till kommissionen för en period av fem år från och med den .... Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av femårsperioden. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, om inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.

3.   
  Den delegering av befogenhet som avses i artikel 12 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare datum som anges i beslutet. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

Den delegering av befogenhet som avses i artikel 12 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare datum som anges i beslutet. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   
  Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

5.   
  En delegerad akt som antas enligt artikel 12 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

En delegerad akt som antas enligt artikel 12 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Ändring 28

Ändring 28

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 15a (nytt)

Artikel 1 – led 15a (nytt)

Förordning (EG) nr 1236/2005

Artikel 15c (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (15a) | Följande artikel ska införas:




  ”Artikel 15c




  Samordningsgruppen mot tortyr


  1.   
  En samordningsgrupp mot tortyr ska inrättas, med en företrädare för kommissionen som ordförande. Varje medlemsstat ska utse en företrädare till denna grupp. Gruppen ska granska alla frågor som avser tillämpningen av denna förordning, vilka kan tas upp antingen av ordföranden eller av en medlemsstats företrädare.


  2.   
  Samordningsgruppen ska i samarbete med kommissionen vidta lämpliga åtgärder för att etablera ett direkt samarbete och informationsutbyte mellan behöriga myndigheter, i synnerhet för att undanröja risken för eventuella olikheter i tillämpningen av exportkontroller av varor som kan användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning som kan leda till en omläggning av handeln.


  3.   
  Ordföranden för samordningsgruppen mot tortyr ska, när han/hon anser det nödvändigt, konsultera de exportörer, förmedlare och andra relevanta aktörer från alla delar av det civila samhället som har relevant expertis i frågor som omfattas av denna förordning.


  4.   
  Kommissionen ska årligen lägga fram en skriftlig rapport för Europaparlamentet om den verksamhet som bedrivits, de undersökningar som gjorts och de samråd som hållits av samordningsgruppen mot tortyr. Rapporten ska omfattas av artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(15a)

(15a)

Följande artikel ska införas:

Följande artikel ska införas:

”Artikel 15c

”Artikel 15c

Samordningsgruppen mot tortyr

Samordningsgruppen mot tortyr

1.   
  En samordningsgrupp mot tortyr ska inrättas, med en företrädare för kommissionen som ordförande. Varje medlemsstat ska utse en företrädare till denna grupp. Gruppen ska granska alla frågor som avser tillämpningen av denna förordning, vilka kan tas upp antingen av ordföranden eller av en medlemsstats företrädare.

En samordningsgrupp mot tortyr ska inrättas, med en företrädare för kommissionen som ordförande. Varje medlemsstat ska utse en företrädare till denna grupp. Gruppen ska granska alla frågor som avser tillämpningen av denna förordning, vilka kan tas upp antingen av ordföranden eller av en medlemsstats företrädare.

2.   
  Samordningsgruppen ska i samarbete med kommissionen vidta lämpliga åtgärder för att etablera ett direkt samarbete och informationsutbyte mellan behöriga myndigheter, i synnerhet för att undanröja risken för eventuella olikheter i tillämpningen av exportkontroller av varor som kan användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning som kan leda till en omläggning av handeln.

Samordningsgruppen ska i samarbete med kommissionen vidta lämpliga åtgärder för att etablera ett direkt samarbete och informationsutbyte mellan behöriga myndigheter, i synnerhet för att undanröja risken för eventuella olikheter i tillämpningen av exportkontroller av varor som kan användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning som kan leda till en omläggning av handeln.

3.   
  Ordföranden för samordningsgruppen mot tortyr ska, när han/hon anser det nödvändigt, konsultera de exportörer, förmedlare och andra relevanta aktörer från alla delar av det civila samhället som har relevant expertis i frågor som omfattas av denna förordning.

Ordföranden för samordningsgruppen mot tortyr ska, när han/hon anser det nödvändigt, konsultera de exportörer, förmedlare och andra relevanta aktörer från alla delar av det civila samhället som har relevant expertis i frågor som omfattas av denna förordning.

4.   
  Kommissionen ska årligen lägga fram en skriftlig rapport för Europaparlamentet om den verksamhet som bedrivits, de undersökningar som gjorts och de samråd som hållits av samordningsgruppen mot tortyr. Rapporten ska omfattas av artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001.”

Kommissionen ska årligen lägga fram en skriftlig rapport för Europaparlamentet om den verksamhet som bedrivits, de undersökningar som gjorts och de samråd som hållits av samordningsgruppen mot tortyr. Rapporten ska omfattas av artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001.”

Ändring 29

Ändring 29

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 15b (nytt)

Artikel 1 – led 15b (nytt)

Förordning (EG) nr 1236/2005

Artikel 15d (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (15b) | Följande artikel ska införas:




  ”Artikel 15d


  1.   
  Senast den ...

   (*1)

  och därefter vart tredje år ska kommissionen se över genomförandet av denna förordning och för Europaparlamentet och rådet lägga fram en heltäckande rapport om genomförandet med bedömning av genomförandets konsekvenser, vilken kan innehålla förslag till ändringar av den. Medlemsstaterna ska förse kommissionen med alla relevanta uppgifter som den behöver för att utarbeta denna rapport.


  2.   
  De särskilda avsnitten i rapporten ska behandla:








  a) | Samordningsgruppen mot tortyr och gruppens verksamhet, undersökningar och samråd. Uppgifter som kommissionen lämnar om undersökningar och samråd i samordningsgruppen ska behandlas som konfidentiella i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 1049/2001. Uppgifterna ska under alla omständigheter anses konfidentiella om det är troligt att deras offentliggörande avsevärt skadar den part som har lämnat dem eller den som är upphovet till dem. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(15b)

(15b)

Följande artikel ska införas:

Följande artikel ska införas:

”Artikel 15d

”Artikel 15d

1.   
  Senast den ...

   (*1)

  och därefter vart tredje år ska kommissionen se över genomförandet av denna förordning och för Europaparlamentet och rådet lägga fram en heltäckande rapport om genomförandet med bedömning av genomförandets konsekvenser, vilken kan innehålla förslag till ändringar av den. Medlemsstaterna ska förse kommissionen med alla relevanta uppgifter som den behöver för att utarbeta denna rapport.

Senast den ...

*1

och därefter vart tredje år ska kommissionen se över genomförandet av denna förordning och för Europaparlamentet och rådet lägga fram en heltäckande rapport om genomförandet med bedömning av genomförandets konsekvenser, vilken kan innehålla förslag till ändringar av den. Medlemsstaterna ska förse kommissionen med alla relevanta uppgifter som den behöver för att utarbeta denna rapport.

2.   
  De särskilda avsnitten i rapporten ska behandla:

De särskilda avsnitten i rapporten ska behandla:

a)

Samordningsgruppen mot tortyr och gruppens verksamhet, undersökningar och samråd. Uppgifter som kommissionen lämnar om undersökningar och samråd i samordningsgruppen ska behandlas som konfidentiella i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 1049/2001. Uppgifterna ska under alla omständigheter anses konfidentiella om det är troligt att deras offentliggörande avsevärt skadar den part som har lämnat dem eller den som är upphovet till dem.

Samordningsgruppen mot tortyr och gruppens verksamhet, undersökningar och samråd. Uppgifter som kommissionen lämnar om undersökningar och samråd i samordningsgruppen ska behandlas som konfidentiella i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 1049/2001. Uppgifterna ska under alla omständigheter anses konfidentiella om det är troligt att deras offentliggörande avsevärt skadar den part som har lämnat dem eller den som är upphovet till dem.

| b) | Information avseende medlemsstaternas beslut om nationella licenser, medlemsstaternas rapportering till kommissionen, underrättelser och samråd mellan medlemsstaterna, utfärdande och verkställande. |
| --- | --- |

b)

Information avseende medlemsstaternas beslut om nationella licenser, medlemsstaternas rapportering till kommissionen, underrättelser och samråd mellan medlemsstaterna, utfärdande och verkställande.

Information avseende medlemsstaternas beslut om nationella licenser, medlemsstaternas rapportering till kommissionen, underrättelser och samråd mellan medlemsstaterna, utfärdande och verkställande.

| c) | Utförlig information om vilken typ av åtgärder som vidtagits av medlemsstaterna i enlighet med artikel 17 och vilka effekter de får, inbegripet information om hur de sanktionssystem som medlemsstaterna infört fungerar och en bedömning av huruvida dessa system är effektiva, proportionella och avskräckande. |
| --- | --- |

c)

Utförlig information om vilken typ av åtgärder som vidtagits av medlemsstaterna i enlighet med artikel 17 och vilka effekter de får, inbegripet information om hur de sanktionssystem som medlemsstaterna infört fungerar och en bedömning av huruvida dessa system är effektiva, proportionella och avskräckande.

Utförlig information om vilken typ av åtgärder som vidtagits av medlemsstaterna i enlighet med artikel 17 och vilka effekter de får, inbegripet information om hur de sanktionssystem som medlemsstaterna infört fungerar och en bedömning av huruvida dessa system är effektiva, proportionella och avskräckande.

Ändring 30

Ändring 30

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 15c (nytt)

Artikel 1 – led 15c (nytt)

Förordning (EG) nr 1236/2005

Artikel 17 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (15c) | I artikel 17 ska följande punkt läggas till:




  ”2a.
     
  Kommissionen ska bedöma om de bestämmelser om sanktioner som fastställts av medlemsstaterna har liknande karaktär och effekter.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(15c)

(15c)

I artikel 17 ska följande punkt läggas till:

I artikel 17 ska följande punkt läggas till:

”2a.
     
  Kommissionen ska bedöma om de bestämmelser om sanktioner som fastställts av medlemsstaterna har liknande karaktär och effekter.”

”2a.

Kommissionen ska bedöma om de bestämmelser om sanktioner som fastställts av medlemsstaterna har liknande karaktär och effekter.”

Ändring 31

Ändring 31

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 15 – led (-a) (nytt)

Artikel 1 – punkt 15 – led (-a) (nytt)

Förordning (EG) nr 1236/2005

Bilaga III – kolumn 2 – punkterna 1 och 2

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (-a) | I andra kolumnen i bilaga III ska punkterna 1 och 2 ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(-a)

(-a)

I andra kolumnen i bilaga III ska punkterna 1 och 2 ersättas med följande:

I andra kolumnen i bilaga III ska punkterna 1 och 2 ersättas med följande:

| 1. | Produkter avsedda att begränsa människors rörelsefrihet: |
| --- | --- |

1.

Produkter avsedda att begränsa människors rörelsefrihet:

| ”1. | Produkter avsedda att begränsa människors rörelsefrihet: |
| --- | --- |

”1.

Produkter avsedda att begränsa människors rörelsefrihet:

| 1.1. | Bojor och kedjor avsedda att kedja samman flera människor. |
| --- | --- |

1.1.

Bojor och kedjor avsedda att kedja samman flera människor.

| 1.1. | Bojor och kedjor avsedda att kedja samman flera människor. |
| --- | --- |

1.1.

Bojor och kedjor avsedda att kedja samman flera människor.

Anm.:

Anm.:

| 1. | Bojor är rörelsebegränsande anordningar som består av två klovar eller ringar med en mellanliggande kedja eller stång, och är utrustade med en låsmekanism. |
| --- | --- |

1.

Bojor är rörelsebegränsande anordningar som består av två klovar eller ringar med en mellanliggande kedja eller stång, och är utrustade med en låsmekanism.

| 1. | Bojor är rörelsebegränsande anordningar som består av två klovar eller ringar med en mellanliggande kedja eller stång, och är utrustade med en låsmekanism. |
| --- | --- |

1.

Bojor är rörelsebegränsande anordningar som består av två klovar eller ringar med en mellanliggande kedja eller stång, och är utrustade med en låsmekanism.

| 2. | Denna punkt omfattar inte sådana benvikter och kedjor som förbjuds i punkt 2.3 i bilaga II. |
| --- | --- |

2.

Denna punkt omfattar inte sådana benvikter och kedjor som förbjuds i punkt 2.3 i bilaga II.

| 2. | Denna punkt omfattar inte sådana benvikter och kedjor som förbjuds i punkt 2.3 i bilaga II. |
| --- | --- |

2.

Denna punkt omfattar inte sådana benvikter och kedjor som förbjuds i punkt 2.3 i bilaga II.

| 3. | Denna punkt omfattar inte ”vanliga handfängsel”. Vanliga handfängsel är handfängsel som uppfyller samtliga följande villkor: |
| --- | --- |

3.

Denna punkt omfattar inte ”vanliga handfängsel”. Vanliga handfängsel är handfängsel som uppfyller samtliga följande villkor:

| 3. | Denna punkt omfattar inte ’vanliga handfängsel’. Vanliga handfängsel är handfängsel som uppfyller samtliga följande villkor: |
| --- | --- |

3.

Denna punkt omfattar inte ’vanliga handfängsel’. Vanliga handfängsel är handfängsel som uppfyller samtliga följande villkor:

| | — | Totallängden, inklusive kedja och mätt från den ena klovens ytterkant till den andra klovens ytterkant, är mellan 150 och 280 mm när båda klovarna är låsta. |
| --- | --- | --- |

—

Totallängden, inklusive kedja och mätt från den ena klovens ytterkant till den andra klovens ytterkant, är mellan 150 och 280 mm när båda klovarna är låsta.

| | — | Totallängden, inklusive kedja och mätt från den ena klovens ytterkant till den andra klovens ytterkant, är mellan 150 och 280 mm när båda klovarna är låsta. |
| --- | --- | --- |

—

Totallängden, inklusive kedja och mätt från den ena klovens ytterkant till den andra klovens ytterkant, är mellan 150 och 280 mm när båda klovarna är låsta.

| | — | Omkretsen på insidan av varje klove är högst 165 mm när spärren är ansatt vid det sista hacket som når låsmekanismen. |
| --- | --- | --- |

—

Omkretsen på insidan av varje klove är högst 165 mm när spärren är ansatt vid det sista hacket som når låsmekanismen.

| | — | Omkretsen på insidan av varje klove är högst 165 mm när spärren är ansatt vid det sista hacket som når låsmekanismen. |
| --- | --- | --- |

—

Omkretsen på insidan av varje klove är högst 165 mm när spärren är ansatt vid det sista hacket som når låsmekanismen.

| | — | Omkretsen på insidan av varje manschett är minst 200 mm när spärren är ansatt vid det första hacket som når låsmekanismen. |
| --- | --- | --- |

—

Omkretsen på insidan av varje manschett är minst 200 mm när spärren är ansatt vid det första hacket som når låsmekanismen.

| | — | Omkretsen på insidan av varje manschett är minst 200 mm när spärren är ansatt vid det första hacket som når låsmekanismen. |
| --- | --- | --- |

—

Omkretsen på insidan av varje manschett är minst 200 mm när spärren är ansatt vid det första hacket som når låsmekanismen.

| | — | Klovarna har inte modifierats för att orsaka fysisk smärta eller lidande. |
| --- | --- | --- |

—

Klovarna har inte modifierats för att orsaka fysisk smärta eller lidande.

| | — | Klovarna har inte modifierats för att orsaka fysisk smärta eller lidande. |
| --- | --- | --- |

—

Klovarna har inte modifierats för att orsaka fysisk smärta eller lidande.

| 1.2. | Enskilda klovar eller ringar som är utrustade med en låsmekanism och vars omkrets på insidan överstiger 165 mm när spärren är ansatt vid det sista hacket som når låsmekanismen |
| --- | --- |

1.2.

Enskilda klovar eller ringar som är utrustade med en låsmekanism och vars omkrets på insidan överstiger 165 mm när spärren är ansatt vid det sista hacket som når låsmekanismen

| 1.2. | Enskilda klovar eller ringar som är utrustade med en låsmekanism och vars omkrets på insidan överstiger 165 mm när spärren är ansatt vid det sista hacket som når låsmekanismen |
| --- | --- |

1.2.

Enskilda klovar eller ringar som är utrustade med en låsmekanism och vars omkrets på insidan överstiger 165 mm när spärren är ansatt vid det sista hacket som når låsmekanismen

Anm.:

Anm.:

Denna punkt omfattar halsfängsel och andra enskilda klovar eller ringar som är utrustade med en låsmekanism och kopplade till vanliga handfängsel via en kedja.

Denna punkt omfattar halsfängsel och andra enskilda klovar eller ringar som är utrustade med en låsmekanism och kopplade till vanliga handfängsel via en kedja.

| 1.3. | Spotthuvor: huvor, inklusive huvor tillverkade av nät, som är försedda med ett munskydd som förhindrar spottning |
| --- | --- |

1.3.

Spotthuvor: huvor, inklusive huvor tillverkade av nät, som är försedda med ett munskydd som förhindrar spottning

| 1.3. | Spotthuvor: huvor, inklusive huvor tillverkade av nät, som är försedda med ett munskydd som förhindrar spottning |
| --- | --- |

1.3.

Spotthuvor: huvor, inklusive huvor tillverkade av nät, som är försedda med ett munskydd som förhindrar spottning

Anm.: Denna punkt omfattar spotthuvor som är kopplade till vanliga handfängsel via en kedja.

Anm.: Denna punkt omfattar spotthuvor som är kopplade till vanliga handfängsel via en kedja.

| 1.3a | Stolar med remmar, spännbårar och spännbältessängar. |
| --- | --- |

1.3a

1.3a

Stolar med remmar, spännbårar och spännbältessängar.

| 2. | Vapen och utrustning avsedd för upploppskontroll eller självförsvar: |
| --- | --- |

2.

Vapen och utrustning avsedd för upploppskontroll eller självförsvar:

| 2. | Vapen och utrustning avsedd för upploppskontroll eller självförsvar: |
| --- | --- |

2.

Vapen och utrustning avsedd för upploppskontroll eller självförsvar:

| 2.1. | Bärbara vapen för elektrisk urladdning som kan rikta en elchock mot en enda person åt gången, inklusive men inte begränsat till elektriska batonger, elektriska sköldar, elchockspistoler och elpilsgevär. |
| --- | --- |

2.1.

Bärbara vapen för elektrisk urladdning som kan rikta en elchock mot en enda person åt gången, inklusive men inte begränsat till elektriska batonger, elektriska sköldar, elchockspistoler och elpilsgevär.

| 2.1. | Bärbara vapen för elektrisk urladdning som kan rikta en elchock mot en enda person åt gången, inklusive men inte begränsat till elektriska batonger, elektriska sköldar, elchockspistoler och elpilsgevär. |
| --- | --- |

2.1.

Bärbara vapen för elektrisk urladdning som kan rikta en elchock mot en enda person åt gången, inklusive men inte begränsat till elektriska batonger, elektriska sköldar, elchockspistoler och elpilsgevär.

Anm.:

Anm.:

| 1. | Denna punkt omfattar inte elektriska bälten och andra anordningar som omfattas av punkt 2.1 i bilaga II. |
| --- | --- |

1.

Denna punkt omfattar inte elektriska bälten och andra anordningar som omfattas av punkt 2.1 i bilaga II.

| 1. | Denna punkt omfattar inte elektriska bälten och andra anordningar som omfattas av punkt 2.1 i bilaga II. |
| --- | --- |

1.

Denna punkt omfattar inte elektriska bälten och andra anordningar som omfattas av punkt 2.1 i bilaga II.

| 2. | Denna punkt omfattar inte individuell utrustning för elchocker när de medföljer den person som skall använda dem för sitt eget personliga skydd. |
| --- | --- |

2.

Denna punkt omfattar inte individuell utrustning för elchocker när de medföljer den person som skall använda dem för sitt eget personliga skydd.

| 2. | Denna punkt omfattar inte individuell utrustning för elchocker när de medföljer den person som skall använda dem för sitt eget personliga skydd. |
| --- | --- |

2.

Denna punkt omfattar inte individuell utrustning för elchocker när de medföljer den person som skall använda dem för sitt eget personliga skydd.

| 2.2. | Satser som innehåller alla väsentliga komponenter för sammansättning av bärbara vapen för elektrisk urladdning som omfattas av punkt 2.1 |
| --- | --- |

2.2.

Satser som innehåller alla väsentliga komponenter för sammansättning av bärbara vapen för elektrisk urladdning som omfattas av punkt 2.1

| 2.2. | Satser som innehåller alla väsentliga komponenter för sammansättning av bärbara vapen för elektrisk urladdning som omfattas av punkt 2.1 |
| --- | --- |

2.2.

Satser som innehåller alla väsentliga komponenter för sammansättning av bärbara vapen för elektrisk urladdning som omfattas av punkt 2.1

Anm.:

Anm.:

Följande varor anses vara väsentliga komponenter:

Följande varor anses vara väsentliga komponenter:

| — | Den enhet som avger en elchock. |
| --- | --- |

—

Den enhet som avger en elchock.

| — | Den enhet som avger en elchock. |
| --- | --- |

—

Den enhet som avger en elchock.

| — | Kontakten, även om den ingår i en fjärrkontroll. |
| --- | --- |

—

Kontakten, även om den ingår i en fjärrkontroll.

| — | Kontakten, även om den ingår i en fjärrkontroll. |
| --- | --- |

—

Kontakten, även om den ingår i en fjärrkontroll.

| — | Elektroderna eller, i tillämpliga fall, de ledningar genom vilka elchocken utdelas. |
| --- | --- |

—

Elektroderna eller, i tillämpliga fall, de ledningar genom vilka elchocken utdelas.

| — | Elektroderna eller, i tillämpliga fall, de ledningar genom vilka elchocken utdelas. |
| --- | --- |

—

Elektroderna eller, i tillämpliga fall, de ledningar genom vilka elchocken utdelas.

| 2.3. | Fasta eller monterbara vapen för elektrisk urladdning som täcker ett större område och kan rikta elchocker mot flera personer |
| --- | --- |

2.3.

Fasta eller monterbara vapen för elektrisk urladdning som täcker ett större område och kan rikta elchocker mot flera personer

| 2.3. | Fasta eller monterbara vapen för elektrisk urladdning som täcker ett större område och kan rikta elchocker mot flera personer |
| --- | --- |

2.3.

Fasta eller monterbara vapen för elektrisk urladdning som täcker ett större område och kan rikta elchocker mot flera personer

| 2.3a. | Utrustning som avger ljudvågor och är avsedd för kontroll av folkmassor/upploppskontroll. |
| --- | --- |

2.3a.

2.3a.

Utrustning som avger ljudvågor och är avsedd för kontroll av folkmassor/upploppskontroll.

| 2.3b. | Millimetervågvapen.
  ” |
| --- | --- |

2.3b.

2.3b.

Millimetervågvapen.

Ändring 32

Ändring 32

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 2

Artikel 2 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 1.6 och, i den mån den inför artikel 7d, ska artikel 1.7 tillämpas från och med den
  1 januari 2015
  . | Artikel 1.6 och, i den mån den inför artikel 7d, artikel 1.7 ska tillämpas från och med den
  1 februari 2016
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 1.6 och, i den mån den inför artikel 7d, ska artikel 1.7 tillämpas från och med den
  1 januari 2015
  .

1 januari 2015

Artikel 1.6 och, i den mån den inför artikel 7d, artikel 1.7 ska tillämpas från och med den
  1 februari 2016
  .

1 februari 2016

Ändring 33

Ändring 33

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – del 2

Bilaga II – del 2

Förordning (EG) nr 1236/2005

Bilaga IIIb

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Benin | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Benin

Benin

utgår

utgår

Ändring 34

Ändring 34

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – del 2

Bilaga II – del 2

Förordning (EG) nr 1236/2005

Bilaga IIIb

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Gabon |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Gabon

Gabon

Ändring 35

Ändring 35

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – del 2

Bilaga II – del 2

Förordning (EG) nr 1236/2005

Bilaga IIIb

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Liberia | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Liberia

Liberia

utgår

utgår

Ändring 36

Ändring 36

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – del 2

Bilaga II – del 2

Förordning (EG) nr 1236/2005

Bilaga IIIb

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Madagaskar | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Madagaskar

Madagaskar

utgår

utgår

Ändring 37

Ändring 37

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – del 2

Bilaga II – del 2

Förordning (EG) nr 1236/2005

Bilaga IIIb

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Mongoliet | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Mongoliet

Mongoliet

utgår

utgår

Ändring 38

Ändring 38

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – del 2

Bilaga II – del 2

Förordning (EG) nr 1236/2005

Bilaga IIIb

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Sao Tomé och Príncipe | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Sao Tomé och Príncipe

Sao Tomé och Príncipe

utgår

utgår

---

(1)  Ärendet återförvisades till det ansvariga utskottet för ytterligare behandling enligt artikel 61.2 andra stycket i arbetsordningen (A8-0267/2015).

1

---

| 20.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 355/122 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 355/122

---

P8_TA(2015)0369

Obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 27 oktober 2015 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2011/16/EU när det gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar på skatteområdet (COM(2015)0135 – C8-0085/2015 – 2015/0068(CNS))

(Särskilt lagstiftningsförfarande – samråd)

(2017/C 355/21)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2015)0135), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2015)0135),

| — | med beaktande av artikel 115 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0085/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0085/2015),

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0306/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0306/2015),

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att höra Europaparlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att höra Europaparlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

Ändring 1

Förslag till direktiv

Beaktandeled 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt rätten till skydd av personuppgifter och näringsfriheten, |

Kommissionens förslag

Ändring

Med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt rätten till skydd av personuppgifter och näringsfriheten,

Ändring 2

Förslag till direktiv

Skäl 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | På senare år har gränsöverskridande skatteflykt, aggressiv skatteplanering och skadlig skattekonkurrens blivit ett allt större problem och en viktig källa till oro i unionen och globalt. En urholkad skattebas minskar för närvarande de nationella skatteintäkterna, vilket hindrar medlemsstaterna från att genomföra en tillväxtvänlig skattepolitik. De skattebesked som gäller skattedrivna strukturer
  leder
  till en låg beskattningsnivå av konstlat höga inkomstnivåer i den medlemsstat som
  lämnar
  förhandsbeskedet i skattefrågor, samt
  kan leda
  till en konstlad minskning av de inkomster som ska beskattas i andra berörda medlemsstater. Ökad transparens är därför av
  brådskande nödvändighet
  . De verktyg och mekanismer som fastställts i rådets direktiv 2011/16/EU13 måste förstärkas för att uppnå detta (13). |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)

På senare år har gränsöverskridande skatteflykt, aggressiv skatteplanering och skadlig skattekonkurrens blivit ett allt större problem och en viktig källa till oro i unionen och globalt. En urholkad skattebas minskar för närvarande de nationella skatteintäkterna, vilket hindrar medlemsstaterna från att genomföra en tillväxtvänlig skattepolitik. De skattebesked som gäller skattedrivna strukturer
  leder
  till en låg beskattningsnivå av konstlat höga inkomstnivåer i den medlemsstat som
  lämnar
  förhandsbeskedet i skattefrågor, samt
  kan leda
  till en konstlad minskning av de inkomster som ska beskattas i andra berörda medlemsstater. Ökad transparens är därför av
  brådskande nödvändighet
  . De verktyg och mekanismer som fastställts i rådets direktiv 2011/16/EU13 måste förstärkas för att uppnå detta (13).

| (1) | På senare år har gränsöverskridande skatteflykt, aggressiv skatteplanering och skadlig skattekonkurrens blivit ett allt större problem och en viktig källa till oro i unionen och globalt. En urholkad skattebas minskar för närvarande de nationella skatteintäkterna, vilket hindrar medlemsstaterna från att genomföra en tillväxtvänlig skattepolitik
  , snedvrider konkurrensen till skada för de företag – framför allt små och medelstora företag – som betalar in rätt skattebelopp och medför ett skatteskifte mot mindre rörliga faktorer som arbete och konsumtion
  .
  I särskilda fall har
  de skattebesked som gäller skattedrivna strukturer
  dock lett
  till en låg beskattningsnivå av konstlat höga inkomstnivåer i den medlemsstat som
  lämnat
  förhandsbeskedet i skattefrågor, samt
  har lett
  till en konstlad minskning av de inkomster som ska beskattas i andra berörda medlemsstater
  , vilket har minskat skattebasen i dessa medlemsstater
  . Ökad
  och riktad
  transparens
  och utbyte av information
  är därför av
  yttersta vikt, minst i enlighet med OECD:s standarder
  . De verktyg och mekanismer som fastställts i rådets direktiv 2011/16/EU13 måste förstärkas för att uppnå detta (13). |
| --- | --- |

(1)

På senare år har gränsöverskridande skatteflykt, aggressiv skatteplanering och skadlig skattekonkurrens blivit ett allt större problem och en viktig källa till oro i unionen och globalt. En urholkad skattebas minskar för närvarande de nationella skatteintäkterna, vilket hindrar medlemsstaterna från att genomföra en tillväxtvänlig skattepolitik
  , snedvrider konkurrensen till skada för de företag – framför allt små och medelstora företag – som betalar in rätt skattebelopp och medför ett skatteskifte mot mindre rörliga faktorer som arbete och konsumtion
  .
  I särskilda fall har
  de skattebesked som gäller skattedrivna strukturer
  dock lett
  till en låg beskattningsnivå av konstlat höga inkomstnivåer i den medlemsstat som
  lämnat
  förhandsbeskedet i skattefrågor, samt
  har lett
  till en konstlad minskning av de inkomster som ska beskattas i andra berörda medlemsstater
  , vilket har minskat skattebasen i dessa medlemsstater
  . Ökad
  och riktad
  transparens
  och utbyte av information
  är därför av
  yttersta vikt, minst i enlighet med OECD:s standarder
  . De verktyg och mekanismer som fastställts i rådets direktiv 2011/16/EU13 måste förstärkas för att uppnå detta (13).

Ändring 3

Förslag till direktiv

Skäl 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1a) | Efter Luxleaks-skandalen förklarar Europaparlamentet genom detta betänkande att det är fast beslutet att inte tolerera skattebedrägeri och skatteundandragande, utan i stället verka för en rättvis fördelning av skattebördan mellan medborgare och företag. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1a)

Efter Luxleaks-skandalen förklarar Europaparlamentet genom detta betänkande att det är fast beslutet att inte tolerera skattebedrägeri och skatteundandragande, utan i stället verka för en rättvis fördelning av skattebördan mellan medborgare och företag.

Ändring 4

Förslag till direktiv

Skäl 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | I sina slutsatser den 18 december 2014 underströk Europeiska rådet det akuta behovet att påskynda ansträngningarna för att bekämpa skatteflykt och aggressiv skatteplanering, både på global nivå och
  unionsnivå
  . Europeiska rådet betonade vikten av transparens och välkomnade kommissionens avsikt att lägga fram ett förslag om automatiskt utbyte av upplysningar om förhandsbesked i skattefrågor inom unionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2)

I sina slutsatser den 18 december 2014 underströk Europeiska rådet det akuta behovet att påskynda ansträngningarna för att bekämpa skatteflykt och aggressiv skatteplanering, både på global nivå och
  unionsnivå
  . Europeiska rådet betonade vikten av transparens och välkomnade kommissionens avsikt att lägga fram ett förslag om automatiskt utbyte av upplysningar om förhandsbesked i skattefrågor inom unionen.

| (2) | I sina slutsatser den 18 december 2014 underströk Europeiska rådet det akuta behovet att påskynda ansträngningarna för att bekämpa skatteflykt och aggressiv skatteplanering, både på global nivå och
  europeisk nivå
  . Europeiska rådet betonade vikten av transparens
  och informationsutbyte
  och välkomnade kommissionens avsikt att lägga fram ett förslag om automatiskt utbyte av upplysningar om förhandsbesked i skattefrågor inom unionen. |
| --- | --- |

(2)

I sina slutsatser den 18 december 2014 underströk Europeiska rådet det akuta behovet att påskynda ansträngningarna för att bekämpa skatteflykt och aggressiv skatteplanering, både på global nivå och
  europeisk nivå
  . Europeiska rådet betonade vikten av transparens
  och informationsutbyte
  och välkomnade kommissionens avsikt att lägga fram ett förslag om automatiskt utbyte av upplysningar om förhandsbesked i skattefrågor inom unionen.

Ändring 5

Förslag till direktiv

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | Ett effektivt utbyte av upplysningar utan föregående begäran rörande förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning förhindras av flera viktiga praktiska svårigheter, till exempel att den utfärdande medlemsstaten själv får besluta om vilka andra medlemsstater som bör informeras. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

Ett effektivt utbyte av upplysningar utan föregående begäran rörande förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning förhindras av flera viktiga praktiska svårigheter, till exempel att den utfärdande medlemsstaten själv får besluta om vilka andra medlemsstater som bör informeras.

| (4) | Ett effektivt utbyte av upplysningar utan föregående begäran rörande förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning förhindras av flera viktiga praktiska svårigheter, till exempel att den utfärdande medlemsstaten själv får besluta om vilka andra medlemsstater som bör informeras
  , och det svaga övervakningssystemet, som gör det svårt för kommissionen att upptäcka eventuella överträdelser av kravet på informationsutbyte
  . |
| --- | --- |

(4)

Ett effektivt utbyte av upplysningar utan föregående begäran rörande förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning förhindras av flera viktiga praktiska svårigheter, till exempel att den utfärdande medlemsstaten själv får besluta om vilka andra medlemsstater som bör informeras
  , och det svaga övervakningssystemet, som gör det svårt för kommissionen att upptäcka eventuella överträdelser av kravet på informationsutbyte
  .

Ändring 6

Förslag till direktiv

Skäl 4a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (4a) | Effektiva former för utbyte och behandling av skatteinformation och det kollegiala trycket skulle ha en starkt avskräckande effekt på införandet av skadlig skattepraxis och skulle göra det möjligt för medlemsstaterna och kommissionen att ha tillgång till den information som behövs för att reagera mot sådan praxis. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4a)

Effektiva former för utbyte och behandling av skatteinformation och det kollegiala trycket skulle ha en starkt avskräckande effekt på införandet av skadlig skattepraxis och skulle göra det möjligt för medlemsstaterna och kommissionen att ha tillgång till den information som behövs för att reagera mot sådan praxis.

Ändring 7

Förslag till direktiv

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | Möjligheten att vägra lämna upplysningar om detta skulle leda till att en affärshemlighet, företagshemlighet, yrkeshemlighet eller ett i näringsverksamhet använt förfaringssätt röjs, eller om det gäller upplysningar vilkas lämnande skulle strida mot allmän ordning,
  bör
  inte gälla bestämmelserna om obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar om förhandsbesked i
  gränsöverskridande
  skattefrågor och förhandsbesked om prissättning, för att inte minska ändamålsenligheten i dessa utbyten. Att den information som måste delas med samtliga medlemsstater är begränsad till sin natur
  borde säkerställa
  tillräckligt skydd för dessa affärsintressen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

Möjligheten att vägra lämna upplysningar om detta skulle leda till att en affärshemlighet, företagshemlighet, yrkeshemlighet eller ett i näringsverksamhet använt förfaringssätt röjs, eller om det gäller upplysningar vilkas lämnande skulle strida mot allmän ordning,
  bör
  inte gälla bestämmelserna om obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar om förhandsbesked i
  gränsöverskridande
  skattefrågor och förhandsbesked om prissättning, för att inte minska ändamålsenligheten i dessa utbyten. Att den information som måste delas med samtliga medlemsstater är begränsad till sin natur
  borde säkerställa
  tillräckligt skydd för dessa affärsintressen.

| (5) | Möjligheten att vägra lämna upplysningar om detta skulle leda till att en affärshemlighet, företagshemlighet, yrkeshemlighet eller ett i näringsverksamhet använt förfaringssätt röjs, eller om det gäller upplysningar vilkas lämnande skulle strida mot allmän ordning,
  ska
  inte gälla bestämmelserna om obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar om förhandsbesked i skattefrågor och förhandsbesked om prissättning, för att inte minska ändamålsenligheten i dessa utbyten. Att den information som måste delas med samtliga medlemsstater är begränsad till sin natur
  säkerställer
  tillräckligt skydd för dessa affärsintressen. |
| --- | --- |

(5)

Möjligheten att vägra lämna upplysningar om detta skulle leda till att en affärshemlighet, företagshemlighet, yrkeshemlighet eller ett i näringsverksamhet använt förfaringssätt röjs, eller om det gäller upplysningar vilkas lämnande skulle strida mot allmän ordning,
  ska
  inte gälla bestämmelserna om obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar om förhandsbesked i skattefrågor och förhandsbesked om prissättning, för att inte minska ändamålsenligheten i dessa utbyten. Att den information som måste delas med samtliga medlemsstater är begränsad till sin natur
  säkerställer
  tillräckligt skydd för dessa affärsintressen.

Ändring 8

Förslag till direktiv

Skäl 5a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5a) | Förhandsbesked i skattefrågor och förhandsbesked om prissättning kan ha en gränsöverskridande dimension även om de avser rent nationella transaktioner. Detta gäller särskilt transaktioner i kaskad, där ett sådant förhandsbesked avser de första nationella transaktionerna utan att hänsyn tas till efterföljande (gränsöverskridande) transaktioner. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5a)

Förhandsbesked i skattefrågor och förhandsbesked om prissättning kan ha en gränsöverskridande dimension även om de avser rent nationella transaktioner. Detta gäller särskilt transaktioner i kaskad, där ett sådant förhandsbesked avser de första nationella transaktionerna utan att hänsyn tas till efterföljande (gränsöverskridande) transaktioner.

Ändring 9

Förslag till direktiv

Skäl 5b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5b) | För att undvika godtyckliga skillnader mellan skattesystemen på grund av skillnader i nationell administrativ praxis bör definitionerna av förhandsbesked i skattefrågor och förhandsbesked om prissättning omfatta alla skattesystem, oavsett om beskeden utfärdas formellt eller informellt och oavsett om de är bindande eller icke-bindande. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5b)

För att undvika godtyckliga skillnader mellan skattesystemen på grund av skillnader i nationell administrativ praxis bör definitionerna av förhandsbesked i skattefrågor och förhandsbesked om prissättning omfatta alla skattesystem, oavsett om beskeden utfärdas formellt eller informellt och oavsett om de är bindande eller icke-bindande.

Ändring 10

Förslag till direktiv

Skäl 5c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5c) | Förhandsbesked i skattefrågor underlättar en enhetlig och transparent tillämpning av lagstiftningen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5c)

Förhandsbesked i skattefrågor underlättar en enhetlig och transparent tillämpning av lagstiftningen.

Ändring 11

Förslag till direktiv

Skäl 5d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5d) | Transparenta skatteregler ger rättssäkerhet åt skattebetalare och företag och genererar investeringar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5d)

Transparenta skatteregler ger rättssäkerhet åt skattebetalare och företag och genererar investeringar.

Ändring 12

Förslag till direktiv

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | För att man ska kunna dra fördel av förhandsbesked i
  gränsöverskridande
  skattefrågor och förhandsbesked om prissättning bör informationen spridas
  snabbt
  efter utfärdandet
  och därför bör regelbundna intervaller mellan kommunikationerna införas
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

För att man ska kunna dra fördel av förhandsbesked i
  gränsöverskridande
  skattefrågor och förhandsbesked om prissättning bör informationen spridas
  snabbt
  efter utfärdandet
  och därför bör regelbundna intervaller mellan kommunikationerna införas
  .

| (6) | För att man ska kunna dra fördel av
  obligatoriska
  förhandsbesked i skattefrågor och förhandsbesked om prissättning bör informationen
  om dessa
  spridas
  omedelbart
  efter utfärdandet.
  Effektiva sanktioner kan tas fram för fall då bestämmelserna inte efterlevs. |
| --- | --- |

(6)

För att man ska kunna dra fördel av
  obligatoriska
  förhandsbesked i skattefrågor och förhandsbesked om prissättning bör informationen
  om dessa
  spridas
  omedelbart
  efter utfärdandet.
  Effektiva sanktioner kan tas fram för fall då bestämmelserna inte efterlevs.

Ändring 13

Förslag till direktiv

Skäl 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (7) | Det obligatoriska automatiska utbytet av förhandsbesked i
  gränsöverskridande
  skattefrågor och förhandsbesked om prissättning bör i varje enskilt fall omfatta lämnande av en viss uppsättning grundläggande upplysningar till samtliga medlemsstater. Kommissionen bör vidta alla åtgärder för att standardisera överlämnandet av sådan information enligt förfarandet som fastställts i direktiv 2011/16/EU för att inrätta ett standardformulär för användning vid utbyte av information. Detta förfarande bör också användas för antagandet av nödvändiga åtgärder och praktiska arrangemang för genomförande av informationsutbytet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7)

Det obligatoriska automatiska utbytet av förhandsbesked i
  gränsöverskridande
  skattefrågor och förhandsbesked om prissättning bör i varje enskilt fall omfatta lämnande av en viss uppsättning grundläggande upplysningar till samtliga medlemsstater. Kommissionen bör vidta alla åtgärder för att standardisera överlämnandet av sådan information enligt förfarandet som fastställts i direktiv 2011/16/EU för att inrätta ett standardformulär för användning vid utbyte av information. Detta förfarande bör också användas för antagandet av nödvändiga åtgärder och praktiska arrangemang för genomförande av informationsutbytet.

| (7) | Det obligatoriska automatiska utbytet av förhandsbesked i skattefrågor och förhandsbesked om prissättning bör i varje enskilt fall omfatta lämnande av en viss uppsättning grundläggande upplysningar till samtliga medlemsstater. Kommissionen bör vidta alla åtgärder för att standardisera överlämnandet av sådan information enligt förfarandet som fastställts i direktiv 2011/16/EU för att inrätta ett standardformulär för användning vid utbyte av information. Detta förfarande bör också användas för antagandet av nödvändiga åtgärder och praktiska arrangemang för genomförande av informationsutbytet. |
| --- | --- |

(7)

Det obligatoriska automatiska utbytet av förhandsbesked i skattefrågor och förhandsbesked om prissättning bör i varje enskilt fall omfatta lämnande av en viss uppsättning grundläggande upplysningar till samtliga medlemsstater. Kommissionen bör vidta alla åtgärder för att standardisera överlämnandet av sådan information enligt förfarandet som fastställts i direktiv 2011/16/EU för att inrätta ett standardformulär för användning vid utbyte av information. Detta förfarande bör också användas för antagandet av nödvändiga åtgärder och praktiska arrangemang för genomförande av informationsutbytet.

Ändring 14

Förslag till direktiv

Skäl 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | Medlemsstaterna bör utbyta de grundläggande upplysningar som ska lämnas
  som även med kommissionen
  .
  Detta skulle
  ge kommissionen möjlighet att när som helst övervaka och bedöma
  tillämpning
  av det automatiska utbytet av upplysningar om gränsöverskridande skattebesked och förhandsbesked om prissättning. Lämnandet av dessa upplysningar löser inte medlemsstaten från skyldigheten att rapportera alla former av statligt stöd till kommissionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8)

Medlemsstaterna bör utbyta de grundläggande upplysningar som ska lämnas
  som även med kommissionen
  .
  Detta skulle
  ge kommissionen möjlighet att när som helst övervaka och bedöma
  tillämpning
  av det automatiska utbytet av upplysningar om gränsöverskridande skattebesked och förhandsbesked om prissättning. Lämnandet av dessa upplysningar löser inte medlemsstaten från skyldigheten att rapportera alla former av statligt stöd till kommissionen.

| (8) | Medlemsstaterna bör
  även med kommissionen
  utbyta de grundläggande upplysningar som ska lämnas
  , eftersom kommissionen på ett oberoende sätt måste kunna bedöma om upplysningarna är relevanta för att upptäcka olagligt statligt stöd
  .
  Dessa grundläggande upplysningar bör
  ge kommissionen möjlighet att när som helst
  effektivt
  övervaka och bedöma
  tillämpningen
  av det automatiska utbytet av upplysningar om gränsöverskridande skattebesked och förhandsbesked om prissättning
  och se till att beskeden inte har en negativ inverkan på den inre marknaden
  . Lämnandet av dessa upplysningar löser inte medlemsstaten från skyldigheten att rapportera alla former av statligt stöd till kommissionen. |
| --- | --- |

(8)

Medlemsstaterna bör
  även med kommissionen
  utbyta de grundläggande upplysningar som ska lämnas
  , eftersom kommissionen på ett oberoende sätt måste kunna bedöma om upplysningarna är relevanta för att upptäcka olagligt statligt stöd
  .
  Dessa grundläggande upplysningar bör
  ge kommissionen möjlighet att när som helst
  effektivt
  övervaka och bedöma
  tillämpningen
  av det automatiska utbytet av upplysningar om gränsöverskridande skattebesked och förhandsbesked om prissättning
  och se till att beskeden inte har en negativ inverkan på den inre marknaden
  . Lämnandet av dessa upplysningar löser inte medlemsstaten från skyldigheten att rapportera alla former av statligt stöd till kommissionen.

Ändring 15

Förslag till direktiv

Skäl 8a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8a) | Medlemsstaterna bör till kommissionen överlämna en efterhandsanalys av direktivets effektivitet före den 1 oktober 2018. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8a)

Medlemsstaterna bör till kommissionen överlämna en efterhandsanalys av direktivets effektivitet före den 1 oktober 2018.

Ändring 16

Förslag till direktiv

Skäl 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (9) | Återkoppling från den mottagande medlemsstaten till den medlemsstat som översänder information är ett nödvändigt inslag i ett effektivt fungerande system för automatiskt utbyte av upplysningar. Det är därför lämpligt att föreskriva åtgärder som gör det möjligt att göra återkopplingar i de fall där upplysningarna har använts och där ingen återkoppling är möjlig enligt andra bestämmelser i direktiv 2011/16/EU. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9)

Återkoppling från den mottagande medlemsstaten till den medlemsstat som översänder information är ett nödvändigt inslag i ett effektivt fungerande system för automatiskt utbyte av upplysningar. Det är därför lämpligt att föreskriva åtgärder som gör det möjligt att göra återkopplingar i de fall där upplysningarna har använts och där ingen återkoppling är möjlig enligt andra bestämmelser i direktiv 2011/16/EU.

| (9) | Återkoppling från den mottagande medlemsstaten till den medlemsstat som översänder information är ett nödvändigt inslag i ett effektivt fungerande system för automatiskt utbyte av upplysningar
  eftersom den uppmuntrar till administrativt samarbete mellan medlemsstaterna
  . Det är därför lämpligt att föreskriva åtgärder som gör det möjligt att göra återkopplingar i de fall där upplysningarna har använts och där ingen återkoppling är möjlig enligt andra bestämmelser i direktiv 2011/16/EU.
  På det viset blir det svårare att kringgå informationen i bedrägligt syfte. |
| --- | --- |

(9)

Återkoppling från den mottagande medlemsstaten till den medlemsstat som översänder information är ett nödvändigt inslag i ett effektivt fungerande system för automatiskt utbyte av upplysningar
  eftersom den uppmuntrar till administrativt samarbete mellan medlemsstaterna
  . Det är därför lämpligt att föreskriva åtgärder som gör det möjligt att göra återkopplingar i de fall där upplysningarna har använts och där ingen återkoppling är möjlig enligt andra bestämmelser i direktiv 2011/16/EU.
  På det viset blir det svårare att kringgå informationen i bedrägligt syfte.

Ändring 17

Förslag till direktiv

Skäl 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (10) | En medlemsstat bör kunna förlita sig på artikel 5 i direktiv 2011/16/EU vad gäller utbyte av upplysningar på begäran för att erhålla kompletterande information, inbegripet den fullständiga texten till förhandsbesked i
  gränsöverskridande
  skattebesked och förhandsbesked om prissättning, från den medlemsstat som har utfärdat sådana besked eller arrangemang. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10)

En medlemsstat bör kunna förlita sig på artikel 5 i direktiv 2011/16/EU vad gäller utbyte av upplysningar på begäran för att erhålla kompletterande information, inbegripet den fullständiga texten till förhandsbesked i
  gränsöverskridande
  skattebesked och förhandsbesked om prissättning, från den medlemsstat som har utfärdat sådana besked eller arrangemang.

| (10) | En medlemsstat bör kunna förlita sig på artikel 5 i direktiv 2011/16/EU vad gäller utbyte av upplysningar på begäran för att erhålla kompletterande information, inbegripet den fullständiga texten till förhandsbesked i skattefrågor eller förhandsbesked om prissättning, från den medlemsstat som har utfärdat sådana besked eller arrangemang
  och eventuella texter som inför senare ändringar
  . |
| --- | --- |

(10)

En medlemsstat bör kunna förlita sig på artikel 5 i direktiv 2011/16/EU vad gäller utbyte av upplysningar på begäran för att erhålla kompletterande information, inbegripet den fullständiga texten till förhandsbesked i skattefrågor eller förhandsbesked om prissättning, från den medlemsstat som har utfärdat sådana besked eller arrangemang
  och eventuella texter som inför senare ändringar
  .

Ändring 18

Förslag till direktiv

Skäl 10a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (10a) | Uttrycket ”sådana upplysningar som kan anses vara relevanta” i artikel 1.1 i direktiv 2011/16/EU bör preciseras för att inte kunna tolkas på ett sätt som underlättar skatteundandragande. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10a)

Uttrycket ”sådana upplysningar som kan anses vara relevanta” i artikel 1.1 i direktiv 2011/16/EU bör preciseras för att inte kunna tolkas på ett sätt som underlättar skatteundandragande.

Ändring 19

Förslag till direktiv

Skäl 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (11) | Medlemsstaterna bör vidta alla nödvändiga åtgärder för att avlägsna alla hinder för ett effektivt och bredast möjligt obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar om förhandsbesked i
  gränsöverskridande
  skattefrågor och förhandsbesked om prissättning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11)

Medlemsstaterna bör vidta alla nödvändiga åtgärder för att avlägsna alla hinder för ett effektivt och bredast möjligt obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar om förhandsbesked i
  gränsöverskridande
  skattefrågor och förhandsbesked om prissättning.

| (11) | Medlemsstaterna bör vidta alla nödvändiga åtgärder för att avlägsna alla hinder för ett effektivt och bredast möjligt obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar om förhandsbesked i skattefrågor och förhandsbesked om prissättning. |
| --- | --- |

(11)

Medlemsstaterna bör vidta alla nödvändiga åtgärder för att avlägsna alla hinder för ett effektivt och bredast möjligt obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar om förhandsbesked i skattefrågor och förhandsbesked om prissättning.

Ändring 20

Förslag till direktiv

Skäl 12a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (12a) | För att förbättra insynen för medborgarna bör kommissionen offentliggöra en sammanfattning av de viktigaste skattebesked som beslutats under föregående år, baserat på de upplysningar som ingår i det säkra centrala registret. Den rapporten bör åtminstone omfatta en beskrivning av de frågor som tas upp i skattebeskedet, en beskrivning av de kriterier som använts för att fastställa ett förhandsbesked om prissättning och en identifiering av den medlemsstat eller de medlemsstater som högst sannolikt kommer att beröras. I detta sammanhang bör kommissionen följa de bestämmelser om konfidentialitet som fastställs i detta direktiv. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12a)

För att förbättra insynen för medborgarna bör kommissionen offentliggöra en sammanfattning av de viktigaste skattebesked som beslutats under föregående år, baserat på de upplysningar som ingår i det säkra centrala registret. Den rapporten bör åtminstone omfatta en beskrivning av de frågor som tas upp i skattebeskedet, en beskrivning av de kriterier som använts för att fastställa ett förhandsbesked om prissättning och en identifiering av den medlemsstat eller de medlemsstater som högst sannolikt kommer att beröras. I detta sammanhang bör kommissionen följa de bestämmelser om konfidentialitet som fastställs i detta direktiv.

Ändring 21

Förslag till direktiv

Skäl 12b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (12b) | Medlemsstaterna bör uppmana de egna behöriga myndigheterna att avsätta redan befintlig personal för att samla in och analysera dessa upplysningar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12b)

Medlemsstaterna bör uppmana de egna behöriga myndigheterna att avsätta redan befintlig personal för att samla in och analysera dessa upplysningar.

Ändring 22

Förslag till direktiv

Skäl 12c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (12c) | Ett unionsomfattande register över verkliga förmånstagare bör tas i drift senast den 26 juni 2017, vilket kommer att bidra till att spåra eventuella fall av skatteundandragande och vinstförflyttning. Det är viktigt att ha ett centralt register för automatiskt utbyte av förhandsbesked i skattefrågor eller förhandsbesked om prissättning mellan medlemsstaterna. Registret skulle vara tillgängligt för skattemyndigheter och ansvariga förvaltningar i medlemsstaterna och för kommissionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12c)

Ett unionsomfattande register över verkliga förmånstagare bör tas i drift senast den 26 juni 2017, vilket kommer att bidra till att spåra eventuella fall av skatteundandragande och vinstförflyttning. Det är viktigt att ha ett centralt register för automatiskt utbyte av förhandsbesked i skattefrågor eller förhandsbesked om prissättning mellan medlemsstaterna. Registret skulle vara tillgängligt för skattemyndigheter och ansvariga förvaltningar i medlemsstaterna och för kommissionen.

Ändring 23

Förslag till direktiv

Skäl 15

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (15) | Gällande bestämmelser om konfidentialitet bör ändras för att återspegla att det obligatoriska automatiska utbytet av upplysningar har utvidgats till att omfatta förhandsbesked om
  gränsöverskridande
  skattefrågor och förhandsbesked om prissättning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(15)

Gällande bestämmelser om konfidentialitet bör ändras för att återspegla att det obligatoriska automatiska utbytet av upplysningar har utvidgats till att omfatta förhandsbesked om
  gränsöverskridande
  skattefrågor och förhandsbesked om prissättning.

| (15) | Gällande bestämmelser om konfidentialitet bör ändras för att återspegla att det obligatoriska automatiska utbytet av upplysningar har utvidgats till att omfatta förhandsbesked om skattefrågor och förhandsbesked om prissättning. |
| --- | --- |

(15)

Gällande bestämmelser om konfidentialitet bör ändras för att återspegla att det obligatoriska automatiska utbytet av upplysningar har utvidgats till att omfatta förhandsbesked om skattefrågor och förhandsbesked om prissättning.

Ändring 24

Förslag till direktiv

Skäl 15a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (15a) | Den grundläggande principen om medlemsstaternas suveränitet i skattefrågor måste upprätthållas när det gäller direkta skatter, och föreliggande förslag får inte äventyra subsidiaritetsprincipen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(15a)

Den grundläggande principen om medlemsstaternas suveränitet i skattefrågor måste upprätthållas när det gäller direkta skatter, och föreliggande förslag får inte äventyra subsidiaritetsprincipen.

Ändring 25

Förslag till direktiv

Skäl 16

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (16) | Detta direktiv står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och principer som erkänns särskilt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Detta direktiv syftar särskilt till att säkerställa full respekt för rätten till skydd av personuppgifter och för näringsfriheten. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16)

Detta direktiv står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och principer som erkänns särskilt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Detta direktiv syftar särskilt till att säkerställa full respekt för rätten till skydd av personuppgifter och för näringsfriheten.

| (16) | Detta direktiv står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och principer som erkänns särskilt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Detta direktiv syftar särskilt till att säkerställa full respekt för rätten till skydd av personuppgifter och för näringsfriheten.
  Personuppgifterna får endast användas för specifika, explicita och legitima syften, och endast om användningen är lämplig, relevant och proportionerlig i förhållande till syftet. Begränsningar av dessa rättigheter får endast göras om villkoren i stadgan om de grundläggande rättigheterna respekteras. Med beaktande av proportionalitetsprincipen får begränsningar göras om de är nödvändiga och faktiskt svarar mot mål av allmänt samhällsintresse som erkänns i lag eller mot behovet av skydd för andra människors rättigheter och friheter. |
| --- | --- |

(16)

Detta direktiv står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och principer som erkänns särskilt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Detta direktiv syftar särskilt till att säkerställa full respekt för rätten till skydd av personuppgifter och för näringsfriheten.
  Personuppgifterna får endast användas för specifika, explicita och legitima syften, och endast om användningen är lämplig, relevant och proportionerlig i förhållande till syftet. Begränsningar av dessa rättigheter får endast göras om villkoren i stadgan om de grundläggande rättigheterna respekteras. Med beaktande av proportionalitetsprincipen får begränsningar göras om de är nödvändiga och faktiskt svarar mot mål av allmänt samhällsintresse som erkänns i lag eller mot behovet av skydd för andra människors rättigheter och friheter.

Ändring 26

Förslag till direktiv

Skäl 17

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (17) | Eftersom målet för detta direktiv, nämligen ett effektivt administrativt samarbete mellan medlemsstaterna på villkor som är förenliga med den inre marknadens funktion, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av den enhetlighet och ändamålsenlighet som krävs, kan uppnås bättre på
  unionsnivå
  , får unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17)

Eftersom målet för detta direktiv, nämligen ett effektivt administrativt samarbete mellan medlemsstaterna på villkor som är förenliga med den inre marknadens funktion, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av den enhetlighet och ändamålsenlighet som krävs, kan uppnås bättre på
  unionsnivå
  , får unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (17) | Eftersom målet för detta direktiv, nämligen ett effektivt administrativt samarbete mellan medlemsstaterna på villkor som är förenliga med den inre marknadens funktion, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av den enhetlighet och ändamålsenlighet som krävs, kan uppnås bättre på
  europeisk nivå
  , får unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(17)

Eftersom målet för detta direktiv, nämligen ett effektivt administrativt samarbete mellan medlemsstaterna på villkor som är förenliga med den inre marknadens funktion, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av den enhetlighet och ändamålsenlighet som krävs, kan uppnås bättre på
  europeisk nivå
  , får unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

Ändring 27

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1 – led a

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 3 – punkt 9 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | för de syften som anges i artiklarna 8.1 och 8 a, systematiskt lämnande av på förhand bestämda upplysningar till en annan medlemsstat, utan föregående begäran, med i förväg fastställda regelbundna intervaller. Med tillgängliga upplysningar avses enligt artikel 8.1 upplysningar i skattemyndigheternas akter i den medlemsstat som lämnar informationen och som kan inhämtas i enlighet med förfarandena för insamling och behandling av upplysningar i den medlemsstaten. |

Kommissionens förslag

Ändring

(a)

för de syften som anges i artiklarna 8.1 och 8 a, systematiskt lämnande av på förhand bestämda upplysningar till en annan medlemsstat, utan föregående begäran, med i förväg fastställda regelbundna intervaller. Med tillgängliga upplysningar avses enligt artikel 8.1 upplysningar i skattemyndigheternas akter i den medlemsstat som lämnar informationen och som kan inhämtas i enlighet med förfarandena för insamling och behandling av upplysningar i den medlemsstaten.

| (a) | för de syften som anges i artiklarna 8.1 och 8 a, systematiskt lämnande av på förhand bestämda upplysningar till en annan medlemsstat, utan föregående begäran,
  som med avseende på artikel 8.1 äger rum
  med i förväg fastställda regelbundna intervaller. Med tillgängliga upplysningar avses enligt artikel 8.1 upplysningar i skattemyndigheternas akter i den medlemsstat som lämnar informationen och som kan inhämtas i enlighet med förfarandena för insamling och behandling av upplysningar i den medlemsstaten. |
| --- | --- |

(a)

för de syften som anges i artiklarna 8.1 och 8 a, systematiskt lämnande av på förhand bestämda upplysningar till en annan medlemsstat, utan föregående begäran,
  som med avseende på artikel 8.1 äger rum
  med i förväg fastställda regelbundna intervaller. Med tillgängliga upplysningar avses enligt artikel 8.1 upplysningar i skattemyndigheternas akter i den medlemsstat som lämnar informationen och som kan inhämtas i enlighet med förfarandena för insamling och behandling av upplysningar i den medlemsstaten.

Ändring 28

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1 – led 1 – led b

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 3 – punkt 14 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 14. | förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor: omfattar varje avtal, meddelande och varje annat instrument eller åtgärd med liknande effekter, inbegripet sådana som utfärdats i samband med en skatterevision som |

Kommissionens förslag

Ändring

14.

förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor: omfattar varje avtal, meddelande och varje annat instrument eller åtgärd med liknande effekter, inbegripet sådana som utfärdats i samband med en skatterevision som

| 14. | förhandsbesked i skattefrågor: omfattar varje avtal, meddelande eller varje annat instrument eller åtgärd med liknande effekter, inbegripet sådana som utfärdats i samband med en skatterevision
  , oavsett om den är formell, informell, rättsligt bindande eller icke-bindande
  , som |
| --- | --- |

14.

förhandsbesked i skattefrågor: omfattar varje avtal, meddelande eller varje annat instrument eller åtgärd med liknande effekter, inbegripet sådana som utfärdats i samband med en skatterevision
  , oavsett om den är formell, informell, rättsligt bindande eller icke-bindande
  , som

Ändring 29

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1 – led 1 – led b

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 3 – punkt 14 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | lämnats av regeringen eller skattemyndigheten i en medlemsstat, eller av medlemsstatens territoriella eller administrativa underenheter, eller på deras vägnar
  för en given person
  , |

Kommissionens förslag

Ändring

(a)

lämnats av regeringen eller skattemyndigheten i en medlemsstat, eller av medlemsstatens territoriella eller administrativa underenheter, eller på deras vägnar
  för en given person
  ,

| (a) | lämnats
  eller offentliggjorts
  av regeringen eller skattemyndigheten i en medlemsstat, eller av medlemsstatens territoriella eller administrativa underenheter, eller på deras vägnar
  , som en eller flera personer kan vara beroende av
  , |
| --- | --- |

(a)

lämnats
  eller offentliggjorts
  av regeringen eller skattemyndigheten i en medlemsstat, eller av medlemsstatens territoriella eller administrativa underenheter, eller på deras vägnar
  , som en eller flera personer kan vara beroende av
  ,

Ändring 30

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1 – led b

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 3 – punkt 14 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | rör en
  gränsöverskridande
  transaktion eller frågan huruvida den verksamhet som drivs av en juridisk person i den andra medlemsstaten utgör ett fast driftsställe, och |

Kommissionens förslag

Ändring

(c)

rör en
  gränsöverskridande
  transaktion eller frågan huruvida den verksamhet som drivs av en juridisk person i den andra medlemsstaten utgör ett fast driftsställe, och

| (c) | rör en transaktion eller frågan huruvida den verksamhet som drivs av en juridisk person i den andra medlemsstaten utgör ett fast driftsställe, och |
| --- | --- |

(c)

rör en transaktion eller frågan huruvida den verksamhet som drivs av en juridisk person i den andra medlemsstaten utgör ett fast driftsställe, och

Ändring 31

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1 – led b

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 3 – punkt 14 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Gränsöverskridande
  transaktioner kan omfatta, men är inte begränsade till, investeringar, tillhandahållande av varor, tjänster, finansiering eller användning av materiella eller immateriella tillgångar, och behöver inte direkt eller indirekt beröra den person som är föremål för förhandsbeskedet i
  gränsöverskridande
  skattefrågor, | Transaktioner kan omfatta, men är inte begränsade till, investeringar, tillhandahållande av varor, tjänster, finansiering eller användning av materiella eller immateriella tillgångar, och behöver inte direkt eller indirekt beröra den person som är föremål för förhandsbeskedet i skattefrågor, |

Kommissionens förslag

Ändring

Gränsöverskridande
  transaktioner kan omfatta, men är inte begränsade till, investeringar, tillhandahållande av varor, tjänster, finansiering eller användning av materiella eller immateriella tillgångar, och behöver inte direkt eller indirekt beröra den person som är föremål för förhandsbeskedet i
  gränsöverskridande
  skattefrågor,

Transaktioner kan omfatta, men är inte begränsade till, investeringar, tillhandahållande av varor, tjänster, finansiering eller användning av materiella eller immateriella tillgångar, och behöver inte direkt eller indirekt beröra den person som är föremål för förhandsbeskedet i skattefrågor,

Ändring 32

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1 – led 1 – led b

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 3 – punkt 15 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 15. | förhandsbesked om prissättning: omfattar varje avtal, meddelande och varje annat instrument eller åtgärd med liknande effekter, inbegripet sådana som utfärdats i samband med en skattekontroll som lämnas av en regering eller skattemyndigheten i en eller flera medlemsstater, inbegripet berörda medlemsstaters territoriella eller administrativa underenheter, eller på deras vägnar
  för en given person
  , som, före
  gränsöverskridande
  transaktioner mellan företag i intressegemenskap, fastställer lämpliga kriterier för fastställandet av internprissättningen för dessa transaktioner eller fördelningen av vinst till ett fast driftsställe. |

Kommissionens förslag

Ändring

15.

förhandsbesked om prissättning: omfattar varje avtal, meddelande och varje annat instrument eller åtgärd med liknande effekter, inbegripet sådana som utfärdats i samband med en skattekontroll som lämnas av en regering eller skattemyndigheten i en eller flera medlemsstater, inbegripet berörda medlemsstaters territoriella eller administrativa underenheter, eller på deras vägnar
  för en given person
  , som, före
  gränsöverskridande
  transaktioner mellan företag i intressegemenskap, fastställer lämpliga kriterier för fastställandet av internprissättningen för dessa transaktioner eller fördelningen av vinst till ett fast driftsställe.

| 15. | förhandsbesked om prissättning: omfattar varje avtal, meddelande eller varje annat instrument eller åtgärd med liknande effekter, inbegripet sådana som utfärdats i samband med en skattekontroll som lämnas
  eller offentliggörs
  av en regering eller skattemyndigheten i en eller flera medlemsstater, inbegripet berörda medlemsstaters territoriella eller administrativa underenheter, eller på deras vägnar,
  som en eller flera personer kan vara beroende av
  ,
  och
  som, före transaktioner mellan företag i intressegemenskap, fastställer lämpliga kriterier för fastställandet av internprissättningen för dessa transaktioner eller fördelningen av vinst till ett fast driftsställe. |
| --- | --- |

15.

förhandsbesked om prissättning: omfattar varje avtal, meddelande eller varje annat instrument eller åtgärd med liknande effekter, inbegripet sådana som utfärdats i samband med en skattekontroll som lämnas
  eller offentliggörs
  av en regering eller skattemyndigheten i en eller flera medlemsstater, inbegripet berörda medlemsstaters territoriella eller administrativa underenheter, eller på deras vägnar,
  som en eller flera personer kan vara beroende av
  ,
  och
  som, före transaktioner mellan företag i intressegemenskap, fastställer lämpliga kriterier för fastställandet av internprissättningen för dessa transaktioner eller fördelningen av vinst till ett fast driftsställe.

Ändring 33

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1 – led b

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 3 – punkt 16

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 16. | 16 gränsöverskridande transaktion: för de syften som avses i punkt 14, en eller en serie transaktioner där |

Kommissionens förslag

Ändring

16.

utgår

| | (a) | inte samtliga parter i transaktionen eller i serien av transaktioner har sin skatterättsliga hemvist i den medlemsstat som lämnat förhandsbeskedet i gränsöverskridande skattefrågor, eller |
| --- | --- | --- |

(a)

inte samtliga parter i transaktionen eller i serien av transaktioner har sin skatterättsliga hemvist i den medlemsstat som lämnat förhandsbeskedet i gränsöverskridande skattefrågor, eller

| | (b) | någon av parterna i transaktionen eller serien av transaktioner samtidigt har sin skatterättsliga hemvist i fler än en jurisdiktion, eller |
| --- | --- | --- |

(b)

någon av parterna i transaktionen eller serien av transaktioner samtidigt har sin skatterättsliga hemvist i fler än en jurisdiktion, eller

| | (c) | en av parterna i transaktionen eller i serien av transaktioner bedriver affärsverksamhet i en annan medlemsstat via ett fast driftsställe och transaktionen eller transaktionerna utgör en del av eller hela verksamheten vid det fasta driftsstället. En gränsöverskridande transaktion eller serie av transaktioner ska också omfatta de arrangemang som vidtagits av en enda juridisk person rörande affärsverksamhet i en annan medlemsstat som den personen bedriver via ett fast driftsställe. |
| --- | --- | --- |

(c)

en av parterna i transaktionen eller i serien av transaktioner bedriver affärsverksamhet i en annan medlemsstat via ett fast driftsställe och transaktionen eller transaktionerna utgör en del av eller hela verksamheten vid det fasta driftsstället. En gränsöverskridande transaktion eller serie av transaktioner ska också omfatta de arrangemang som vidtagits av en enda juridisk person rörande affärsverksamhet i en annan medlemsstat som den personen bedriver via ett fast driftsställe.

| | För de syften som avses i punkt 15, avses med gränsöverskridande transaktion en eller en serie transaktioner som rör företag i intressegemenskap som inte samtliga har sitt skatterättsliga hemvist i en enda medlemsstats territorium.” |
| --- | --- |

För de syften som avses i punkt 15, avses med gränsöverskridande transaktion en eller en serie transaktioner som rör företag i intressegemenskap som inte samtliga har sitt skatterättsliga hemvist i en enda medlemsstats territorium.”

Ändring 34

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 3

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 8a – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Den behöriga myndighet i en medlemsstat som lämnar eller ändrar ett förhandsbesked i
  gränsöverskridande
  skattefrågor eller förhandsbesked om prissättning efter den dag då detta direktiv träder i kraft ska, genom automatiskt utbyte lämna upplysningar om detta till behöriga myndigheter i övriga medlemsstater och till Europeiska kommissionen. | 1.   Den behöriga myndighet i en medlemsstat som lämnar eller ändrar ett förhandsbesked i skattefrågor eller förhandsbesked om prissättning efter den dag då detta direktiv träder i kraft ska, genom automatiskt utbyte lämna upplysningar om detta till behöriga myndigheter i övriga medlemsstater och till Europeiska kommissionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Den behöriga myndighet i en medlemsstat som lämnar eller ändrar ett förhandsbesked i
  gränsöverskridande
  skattefrågor eller förhandsbesked om prissättning efter den dag då detta direktiv träder i kraft ska, genom automatiskt utbyte lämna upplysningar om detta till behöriga myndigheter i övriga medlemsstater och till Europeiska kommissionen.

1.   Den behöriga myndighet i en medlemsstat som lämnar eller ändrar ett förhandsbesked i skattefrågor eller förhandsbesked om prissättning efter den dag då detta direktiv träder i kraft ska, genom automatiskt utbyte lämna upplysningar om detta till behöriga myndigheter i övriga medlemsstater och till Europeiska kommissionen.

Ändring 35

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 3

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 8a – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Medlemsstatens behöriga myndighet ska också lämna upplysningar till behöriga myndigheter i övriga medlemsstater liksom till Europeiska kommissionen om förhandsbesked i
  gränsöverskridande
  skattefrågor och förhandsbesked om prissättning som
  lämnats inom en period med början tio år
  före ikraftträdandet men som fortfarande är giltiga den dag då detta direktiv träder i kraft, | 2.   Medlemsstatens behöriga myndighet ska också lämna upplysningar till behöriga myndigheter i övriga medlemsstater liksom till Europeiska kommissionen om förhandsbesked i skattefrågor och förhandsbesked om prissättning som lämnats före ikraftträdandet men som fortfarande är giltiga den dag då detta direktiv träder i kraft. |

Kommissionens förslag

Ändring

2.   Medlemsstatens behöriga myndighet ska också lämna upplysningar till behöriga myndigheter i övriga medlemsstater liksom till Europeiska kommissionen om förhandsbesked i
  gränsöverskridande
  skattefrågor och förhandsbesked om prissättning som
  lämnats inom en period med början tio år
  före ikraftträdandet men som fortfarande är giltiga den dag då detta direktiv träder i kraft,

2.   Medlemsstatens behöriga myndighet ska också lämna upplysningar till behöriga myndigheter i övriga medlemsstater liksom till Europeiska kommissionen om förhandsbesked i skattefrågor och förhandsbesked om prissättning som lämnats före ikraftträdandet men som fortfarande är giltiga den dag då detta direktiv träder i kraft.

Ändring 36

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 3

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 8a – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Punkt 1 ska inte tillämpas i det fall där ett förhandsbesked i
  gränsöverskridande
  skattefrågor uteslutande gäller och omfattar skatteärenden för en eller flera fysiska personer. | 3.   Punkt 1 ska inte tillämpas i det fall där ett förhandsbesked i skattefrågor uteslutande gäller och omfattar skatteärenden för en eller flera fysiska personer. |

Kommissionens förslag

Ändring

3.   Punkt 1 ska inte tillämpas i det fall där ett förhandsbesked i
  gränsöverskridande
  skattefrågor uteslutande gäller och omfattar skatteärenden för en eller flera fysiska personer.

3.   Punkt 1 ska inte tillämpas i det fall där ett förhandsbesked i skattefrågor uteslutande gäller och omfattar skatteärenden för en eller flera fysiska personer.

Ändring 37

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 3

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 8a – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Punkt 1 ska även tillämpas när en ansökan om förhandsbesked i skattefrågor gäller en rättslig form utan ställning som juridisk person. I denna situation meddelar behörig myndighet i den medlemsstat som utfärdar förhandsbeskedet i skattefrågor upplysningarna till behöriga myndigheter i alla andra medlemsstater och organiserar överföringen av den konstituerande rättshandlingen till de medlemsstater där den rättsliga formens grundare och bidragsmottagare är bosatta. |

Kommissionens förslag

Ändring

3a.
     
  Punkt 1 ska även tillämpas när en ansökan om förhandsbesked i skattefrågor gäller en rättslig form utan ställning som juridisk person. I denna situation meddelar behörig myndighet i den medlemsstat som utfärdar förhandsbeskedet i skattefrågor upplysningarna till behöriga myndigheter i alla andra medlemsstater och organiserar överföringen av den konstituerande rättshandlingen till de medlemsstater där den rättsliga formens grundare och bidragsmottagare är bosatta.

Ändring 38

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 3

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 8a – punkt 4 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | med avseende på utbytet av upplysningar i enlighet med punkt 1:
  inom
  en månad efter
  utgången av det kvartal under vilket
  förhandsbeskeden i
  gränsöverskridande
  skattefrågor eller förhandsbeskeden om prissättning har lämnats eller ändrats. |

Kommissionens förslag

Ändring

(a)

med avseende på utbytet av upplysningar i enlighet med punkt 1:
  inom
  en månad efter
  utgången av det kvartal under vilket
  förhandsbeskeden i
  gränsöverskridande
  skattefrågor eller förhandsbeskeden om prissättning har lämnats eller ändrats.

| (a) | med avseende på utbytet av upplysningar i enlighet med punkt 1:
  omedelbart och senast
  en månad efter
  det att
  förhandsbeskeden i skattefrågor eller förhandsbeskeden om prissättning har lämnats eller ändrats. |
| --- | --- |

(a)

med avseende på utbytet av upplysningar i enlighet med punkt 1:
  omedelbart och senast
  en månad efter
  det att
  förhandsbeskeden i skattefrågor eller förhandsbeskeden om prissättning har lämnats eller ändrats.

Ändring 39

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1 – led 3

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 8a – punkt 4 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | med avseende på utbytet av upplysningar i enlighet med punkt 2:
  före den 31 december 2016. |

Kommissionens förslag

Ändring

(b)

med avseende på utbytet av upplysningar i enlighet med punkt 2:
  före den 31 december 2016.

| (b) | med avseende på utbytet av upplysningar i enlighet med punkt 2:
  inom tre månader efter ikraftträdandet. |
| --- | --- |

(b)

med avseende på utbytet av upplysningar i enlighet med punkt 2:
  inom tre månader efter ikraftträdandet.

Ändring >40

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 3

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 8a – punkt 5 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Innehållet i förhandsbeskedet i
  gränsöverskridande
  skattefrågor eller förhandsbeskedet om prissättning, inbegripet en beskrivning av relevant affärsverksamhet, eller av transaktionerna eller serien av transaktioner. |

Kommissionens förslag

Ändring

(b)

Innehållet i förhandsbeskedet i
  gränsöverskridande
  skattefrågor eller förhandsbeskedet om prissättning, inbegripet en beskrivning av relevant affärsverksamhet, eller av transaktionerna eller serien av transaktioner.

| (b) | Innehållet i förhandsbeskedet i skattefrågor eller förhandsbeskedet om prissättning, inbegripet en beskrivning av relevant affärsverksamhet, eller av transaktionerna eller serien av transaktioner. |
| --- | --- |

(b)

Innehållet i förhandsbeskedet i skattefrågor eller förhandsbeskedet om prissättning, inbegripet en beskrivning av relevant affärsverksamhet, eller av transaktionerna eller serien av transaktioner.

Ändring 41

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1 – led 3

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 8a – punkt 5 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ba) | De kriterier som används för att fastställa förhandsbeskedet i skattefrågor eller förhandsbeskedet om prissättning, eventuella tidsbegränsningar samt under vilka omständigheter beslutet kan återkallas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(ba)

De kriterier som används för att fastställa förhandsbeskedet i skattefrågor eller förhandsbeskedet om prissättning, eventuella tidsbegränsningar samt under vilka omständigheter beslutet kan återkallas.

Ändring 42

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 3

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 8a – punkt 5 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Identifiering av de andra medlemsstater som sannolikt kommer att beröras direkt eller indirekt av förhandsbeskedet i
  gränsöverskridande
  skattefrågor eller förhandsbesked om prissättning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(d)

Identifiering av de andra medlemsstater som sannolikt kommer att beröras direkt eller indirekt av förhandsbeskedet i
  gränsöverskridande
  skattefrågor eller förhandsbesked om prissättning.

| (d) | Identifiering av de andra medlemsstater som sannolikt kommer att beröras direkt eller indirekt av förhandsbeskedet i skattefrågor eller förhandsbesked om prissättning. |
| --- | --- |

(d)

Identifiering av de andra medlemsstater som sannolikt kommer att beröras direkt eller indirekt av förhandsbeskedet i skattefrågor eller förhandsbesked om prissättning.

Ändring 43

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 3

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 8a – punkt 5 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | Identifiering av varje person, fysiska personer undantagna, i de andra medlemsstaterna som sannolikt kommer att beröras direkt eller indirekt av förhandsbeskedet i
  gränsöverskridande
  skattefrågor eller förhandsbeskedet om prissättning (med angivande av den medlemsstat de berörda personerna har anknytning till). |

Kommissionens förslag

Ändring

(e)

Identifiering av varje person, fysiska personer undantagna, i de andra medlemsstaterna som sannolikt kommer att beröras direkt eller indirekt av förhandsbeskedet i
  gränsöverskridande
  skattefrågor eller förhandsbeskedet om prissättning (med angivande av den medlemsstat de berörda personerna har anknytning till).

| (e) | Identifiering av varje person, fysiska personer undantagna, i de andra medlemsstaterna som sannolikt kommer att beröras direkt eller indirekt av förhandsbeskedet i skattefrågor eller förhandsbeskedet om prissättning (med angivande av den medlemsstat de berörda personerna har anknytning till). |
| --- | --- |

(e)

Identifiering av varje person, fysiska personer undantagna, i de andra medlemsstaterna som sannolikt kommer att beröras direkt eller indirekt av förhandsbeskedet i skattefrågor eller förhandsbeskedet om prissättning (med angivande av den medlemsstat de berörda personerna har anknytning till).

Ändring 44

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1 – led 3

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 8a – punkt 5 – led ea (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ea) | Så snart det finns tillgängligt, europeiskt skatteregistreringsnummer (TIN), enligt kommissionens handlingsplan för att stärka kampen mot skattebedrägeri och skatteundandragande från 2012. |

Kommissionens förslag

Ändring

(ea)

Så snart det finns tillgängligt, europeiskt skatteregistreringsnummer (TIN), enligt kommissionens handlingsplan för att stärka kampen mot skattebedrägeri och skatteundandragande från 2012.

Ändring 45

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1 – led 3

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 8a – punkt 5 – led eb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (eb) | Beskrivningen av alla de kriterier som används och av det system som tillämpas när en rättslig eller faktisk mekanism möjliggör en minskning av beskattningsunderlaget för skattebetalaren via ett undantag från de allmänna bestämmelserna i den medlemsstat som utfärdar beskedet, såsom till exempel godkännandet av en snabbare avskrivningstakt än vanligt eller ett avdrag för kostnader som skattebetalaren inte direkt eller verkligen lagt ut. |

Kommissionens förslag

Ändring

(eb)

Beskrivningen av alla de kriterier som används och av det system som tillämpas när en rättslig eller faktisk mekanism möjliggör en minskning av beskattningsunderlaget för skattebetalaren via ett undantag från de allmänna bestämmelserna i den medlemsstat som utfärdar beskedet, såsom till exempel godkännandet av en snabbare avskrivningstakt än vanligt eller ett avdrag för kostnader som skattebetalaren inte direkt eller verkligen lagt ut.

Ändring 46

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1 – led 3

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 8a – punkt 5 – led ec (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ec) | Beskrivningen av samtliga kriterier som används och av det system som tillämpas när en skattebetalare beviljas en lägre skattesats än den allmänna skattesatsen i den medlemsstat som utfärdar beskedet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(ec)

Beskrivningen av samtliga kriterier som används och av det system som tillämpas när en skattebetalare beviljas en lägre skattesats än den allmänna skattesatsen i den medlemsstat som utfärdar beskedet.

Ändring 47

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1 – led 3

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 8a – punkt 5 – led ed (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ed) | Beskrivningen av samtliga kriterier som används och av den mekanism som tillämpas när en av mekanismens parter är etablerad i ett tredjeland med obefintligt eller betydligt gynnsammare skattesystem. |

Kommissionens förslag

Ändring

(ed)

Beskrivningen av samtliga kriterier som används och av den mekanism som tillämpas när en av mekanismens parter är etablerad i ett tredjeland med obefintligt eller betydligt gynnsammare skattesystem.

Ändring 48

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1 – led 3

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 8a – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   För att underlätta utbytet ska kommissionen anta de åtgärder och praktiska arrangemang som krävs för att genomföra denna artikel, inbegripet åtgärder för att standardisera lämnande av upplysningar enligt punkt 5 i denna artikel, som en del av förfarandet för att fastställa standardformuläret i artikel 20.5. | 6.   För att underlätta utbytet ska kommissionen anta de åtgärder och praktiska arrangemang som krävs för att genomföra denna artikel, inbegripet åtgärder för att standardisera lämnande av upplysningar enligt punkt 5 i denna artikel, som en del av förfarandet för att fastställa standardformuläret i artikel 20.5.
  Kommissionen ska hjälpa de medlemsstater som har gett decentraliserade territoriella eller administrativa organ skatterelaterade befogenheter att se till att de fullgör sitt ansvar för att tillhandahålla utbildning och stöd för dessa organ. |

Kommissionens förslag

Ändring

6.   För att underlätta utbytet ska kommissionen anta de åtgärder och praktiska arrangemang som krävs för att genomföra denna artikel, inbegripet åtgärder för att standardisera lämnande av upplysningar enligt punkt 5 i denna artikel, som en del av förfarandet för att fastställa standardformuläret i artikel 20.5.

6.   För att underlätta utbytet ska kommissionen anta de åtgärder och praktiska arrangemang som krävs för att genomföra denna artikel, inbegripet åtgärder för att standardisera lämnande av upplysningar enligt punkt 5 i denna artikel, som en del av förfarandet för att fastställa standardformuläret i artikel 20.5.
  Kommissionen ska hjälpa de medlemsstater som har gett decentraliserade territoriella eller administrativa organ skatterelaterade befogenheter att se till att de fullgör sitt ansvar för att tillhandahålla utbildning och stöd för dessa organ.

Ändring 49

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1 – led 3

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 8a – punkt 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 7.   Den behöriga myndighet till vilken upplysningarna har lämnats enligt punkt 1 ska, om möjligt på elektronisk väg, bekräfta mottagandet av upplysningarna till den behöriga myndighet som tillhandahöll dem, omedelbart och under alla omständigheter senast sju arbetsdagar efter mottagandet. | 7.   Den behöriga myndighet till vilken upplysningarna har lämnats enligt punkt 1 ska, om möjligt på elektronisk väg, bekräfta mottagandet av upplysningarna till den behöriga myndighet som tillhandahöll dem, omedelbart och under alla omständigheter senast sju arbetsdagar efter mottagandet
  , för att på detta sätt bidra till ett effektivt system för automatiskt utbyte av upplysningar
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

7.   Den behöriga myndighet till vilken upplysningarna har lämnats enligt punkt 1 ska, om möjligt på elektronisk väg, bekräfta mottagandet av upplysningarna till den behöriga myndighet som tillhandahöll dem, omedelbart och under alla omständigheter senast sju arbetsdagar efter mottagandet.

7.   Den behöriga myndighet till vilken upplysningarna har lämnats enligt punkt 1 ska, om möjligt på elektronisk väg, bekräfta mottagandet av upplysningarna till den behöriga myndighet som tillhandahöll dem, omedelbart och under alla omständigheter senast sju arbetsdagar efter mottagandet
  , för att på detta sätt bidra till ett effektivt system för automatiskt utbyte av upplysningar
  .

Ändring 50

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 3

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 8a – punkt 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 8.   Medlemsstaterna kan, i enlighet med artikel 5, begära kompletterande information, inbegripet den fullständiga texten till förhandsbesked i
  gränsöverskridande
  skattefrågor eller förhandsbesked om prissättning, från den medlemsstat som har lämnat ett sådant besked. | 8.   Medlemsstaterna
  – eller deras territoriella eller administrativa organ, i förekommande fall även lokala myndigheter –
  kan, i enlighet med artikel 5, begära kompletterande information, inbegripet den fullständiga texten till förhandsbesked i skattefrågor eller förhandsbesked om prissättning, från den medlemsstat som har lämnat ett sådant besked. |

Kommissionens förslag

Ändring

8.   Medlemsstaterna kan, i enlighet med artikel 5, begära kompletterande information, inbegripet den fullständiga texten till förhandsbesked i
  gränsöverskridande
  skattefrågor eller förhandsbesked om prissättning, från den medlemsstat som har lämnat ett sådant besked.

8.   Medlemsstaterna
  – eller deras territoriella eller administrativa organ, i förekommande fall även lokala myndigheter –
  kan, i enlighet med artikel 5, begära kompletterande information, inbegripet den fullständiga texten till förhandsbesked i skattefrågor eller förhandsbesked om prissättning, från den medlemsstat som har lämnat ett sådant besked.

Ändring 51

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1 – led 3

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 8a – punkt 9a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 9a.
     
  Medlemsstaterna ska snabbt underrätta kommissionen och övriga medlemsstater om eventuella ändringar i sin praxis för förhandsbesked i skattefrågor (ansökningsformaliteter, beslutsprocess osv.). |

Kommissionens förslag

Ändring

9a.
     
  Medlemsstaterna ska snabbt underrätta kommissionen och övriga medlemsstater om eventuella ändringar i sin praxis för förhandsbesked i skattefrågor (ansökningsformaliteter, beslutsprocess osv.).

Ändring 52

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1 – led 3

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 8a – punkt 9b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 9b.
     
  Medlemsstaternas skattemyndigheter ska underrätta kommissionen och övriga medlemsstater om eventuella relevanta ändringar av deras nationella bolagsskatterätt (införande av nya bidrag, lättnader, undantag, incitament eller liknande åtgärder osv.) som kan påverka deras effektiva skattesatser eller andra medlemsstaters skatteintäkter. |

Kommissionens förslag

Ändring

9b.
     
  Medlemsstaternas skattemyndigheter ska underrätta kommissionen och övriga medlemsstater om eventuella relevanta ändringar av deras nationella bolagsskatterätt (införande av nya bidrag, lättnader, undantag, incitament eller liknande åtgärder osv.) som kan påverka deras effektiva skattesatser eller andra medlemsstaters skatteintäkter.

Ändring 53

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1 – led 3

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 8b – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   1 Senast den 1 oktober 2017 ska medlemsstaterna på årsbasis förelägga kommissionen statistik om volymen på automatiska utbyten enligt artikel 8 och 8a och, i möjlig utsträckning, upplysningar om administrativa och andra relevanta kostnader och vinster rörande utbyten som har ägt rum och potentiella ändringar, både för skattemyndigheter och tredje parter. | 1.   Senast den 1 oktober 2017 ska medlemsstaterna på årsbasis förelägga kommissionen statistik om volymen på automatiska utbyten enligt artikel 8 och 8a
  , typer av beviljade skattebesked
  och, i möjlig utsträckning, upplysningar om administrativa och andra relevanta kostnader och vinster rörande utbyten som har ägt rum och potentiella ändringar, både för skattemyndigheter och tredje parter. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   1 Senast den 1 oktober 2017 ska medlemsstaterna på årsbasis förelägga kommissionen statistik om volymen på automatiska utbyten enligt artikel 8 och 8a och, i möjlig utsträckning, upplysningar om administrativa och andra relevanta kostnader och vinster rörande utbyten som har ägt rum och potentiella ändringar, både för skattemyndigheter och tredje parter.

1.   Senast den 1 oktober 2017 ska medlemsstaterna på årsbasis förelägga kommissionen statistik om volymen på automatiska utbyten enligt artikel 8 och 8a
  , typer av beviljade skattebesked
  och, i möjlig utsträckning, upplysningar om administrativa och andra relevanta kostnader och vinster rörande utbyten som har ägt rum och potentiella ändringar, både för skattemyndigheter och tredje parter.

Ändring 54

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1 – led 3

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 8b – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kommissionen ska senast den 1 oktober 2017 och därefter årligen offentliggöra en rapport med en sammanfattning av de viktigaste fall som ingår i det säkra centrala register som avses i artikel 21.5. I detta sammanhang ska kommissionen följa de bestämmelser om konfidentialitet som fastställs i artikel 23a. |

Kommissionens förslag

Ändring

2a.
     
  Kommissionen ska senast den 1 oktober 2017 och därefter årligen offentliggöra en rapport med en sammanfattning av de viktigaste fall som ingår i det säkra centrala register som avses i artikel 21.5. I detta sammanhang ska kommissionen följa de bestämmelser om konfidentialitet som fastställs i artikel 23a.

Ändring 55

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1 – led 4

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 14 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   När en medlemsstat använder upplysningar som lämnats av en annan medlemsstat i enlighet med artikel 8a ska den skicka återkoppling till den behöriga myndighet som lämnade upplysningarna så snart som möjligt, men dock senast inom tre månader efter det att resultatet av användningen av de begärda upplysningarna har blivit känt, såvida inte återkopplingen redan har skett i enlighet med punkt 1 i denna artikel. Kommissionen ska fastställa de praktiska formerna i enlighet med förfarandet i artikel 26.2.” | 3.   När en medlemsstat använder upplysningar som lämnats av en annan medlemsstat i enlighet med artikel 8a ska den skicka återkoppling
  till kommissionen
  och till den behöriga myndighet som lämnade upplysningarna så snart som möjligt, men dock senast inom tre månader efter det att resultatet av användningen av de begärda upplysningarna har blivit känt, såvida inte återkopplingen redan har skett i enlighet med punkt 1 i denna artikel. Kommissionen ska fastställa de praktiska formerna i enlighet med förfarandet i artikel 26.2.” |

Kommissionens förslag

Ändring

3.   När en medlemsstat använder upplysningar som lämnats av en annan medlemsstat i enlighet med artikel 8a ska den skicka återkoppling till den behöriga myndighet som lämnade upplysningarna så snart som möjligt, men dock senast inom tre månader efter det att resultatet av användningen av de begärda upplysningarna har blivit känt, såvida inte återkopplingen redan har skett i enlighet med punkt 1 i denna artikel. Kommissionen ska fastställa de praktiska formerna i enlighet med förfarandet i artikel 26.2.”

3.   När en medlemsstat använder upplysningar som lämnats av en annan medlemsstat i enlighet med artikel 8a ska den skicka återkoppling
  till kommissionen
  och till den behöriga myndighet som lämnade upplysningarna så snart som möjligt, men dock senast inom tre månader efter det att resultatet av användningen av de begärda upplysningarna har blivit känt, såvida inte återkopplingen redan har skett i enlighet med punkt 1 i denna artikel. Kommissionen ska fastställa de praktiska formerna i enlighet med förfarandet i artikel 26.2.”

Ändring 56

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 5

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 20 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Det automatiska utbytet av upplysningar om förhandsbesked i
  gränsöverskridande
  skattefrågor och förhandsbesked om prissättning i enlighet med artikel 8a, ska ske via ett standardformulär när detta formulär har antagits av kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 26.2.” | 5.   Det automatiska utbytet av upplysningar om förhandsbesked i skattefrågor och förhandsbesked om prissättning i enlighet med artikel 8a, ska ske via ett standardformulär när detta formulär har antagits av kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 26.2. |

Kommissionens förslag

Ändring

5.   Det automatiska utbytet av upplysningar om förhandsbesked i
  gränsöverskridande
  skattefrågor och förhandsbesked om prissättning i enlighet med artikel 8a, ska ske via ett standardformulär när detta formulär har antagits av kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 26.2.”

5.   Det automatiska utbytet av upplysningar om förhandsbesked i skattefrågor och förhandsbesked om prissättning i enlighet med artikel 8a, ska ske via ett standardformulär när detta formulär har antagits av kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 26.2.

Ändring 57

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 6

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 21 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Kommissionen ska inrätta ett säkert centralt register där de upplysningar som ska lämnas inom ramen för artikel 8a i detta direktiv registreras för att uppfylla kravet på automatiskt utbyte som föreskrivs i artikel 8a.1 och 8a.2. Kommissionen ska ha tillgång till de upplysningar som samlats i detta register. De nödvändiga praktiska formerna för denna artikel ska antas av kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 26.2.” | 5.   Kommissionen ska
  senast den 31 december 2016
  inrätta ett säkert centralt register där de upplysningar som ska lämnas inom ramen för artikel 8a i detta direktiv
  måste
  registreras för att uppfylla kravet på automatiskt utbyte som föreskrivs i artikel 8a.1 och 8a.2.
  Medlemsstaterna ska se till att all information som lämnas inom ramen för artikel 8a under övergångsperioden, då det säkra centrala registret ännu inte är utvecklat, laddas upp i det säkra centrala registret senast den 1 april 2017.
  Kommissionen
  och medlemsstaterna
  ska ha tillgång till de upplysningar som samlats i detta register. De nödvändiga praktiska formerna för denna artikel ska antas av kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 26.2.” |

Kommissionens förslag

Ändring

5.   Kommissionen ska inrätta ett säkert centralt register där de upplysningar som ska lämnas inom ramen för artikel 8a i detta direktiv registreras för att uppfylla kravet på automatiskt utbyte som föreskrivs i artikel 8a.1 och 8a.2. Kommissionen ska ha tillgång till de upplysningar som samlats i detta register. De nödvändiga praktiska formerna för denna artikel ska antas av kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 26.2.”

5.   Kommissionen ska
  senast den 31 december 2016
  inrätta ett säkert centralt register där de upplysningar som ska lämnas inom ramen för artikel 8a i detta direktiv
  måste
  registreras för att uppfylla kravet på automatiskt utbyte som föreskrivs i artikel 8a.1 och 8a.2.
  Medlemsstaterna ska se till att all information som lämnas inom ramen för artikel 8a under övergångsperioden, då det säkra centrala registret ännu inte är utvecklat, laddas upp i det säkra centrala registret senast den 1 april 2017.
  Kommissionen
  och medlemsstaterna
  ska ha tillgång till de upplysningar som samlats i detta register. De nödvändiga praktiska formerna för denna artikel ska antas av kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 26.2.”

Ändring 58

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1 – led 8

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 23a – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Upplysningar som har lämnats till kommissionen i enlighet med detta direktiv ska behandlas konfidentiellt av kommissionen i enlighet med de bestämmelser som gäller för unionsmyndigheter. | 1.   Upplysningar som har lämnats till kommissionen i enlighet med detta direktiv ska behandlas konfidentiellt av kommissionen i enlighet med de bestämmelser som gäller för unionsmyndigheter
  , vilket fastställs i artikel 8 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Upplysningar som har lämnats till kommissionen i enlighet med detta direktiv ska behandlas konfidentiellt av kommissionen i enlighet med de bestämmelser som gäller för unionsmyndigheter.

1.   Upplysningar som har lämnats till kommissionen i enlighet med detta direktiv ska behandlas konfidentiellt av kommissionen i enlighet med de bestämmelser som gäller för unionsmyndigheter
  , vilket fastställs i artikel 8 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna
  .

Ändring 59

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1 – led 8

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 23a – punkt 2 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Upplysningar som lämnats till kommissionen av en
  medlemsstat
  i enlighet med artikel 23, samt alla rapporter eller dokument som utarbetats av kommissionen med användning av sådana upplysningar, får lämnas till övriga
  medlemsstater
  . Sådana lämnade upplysningar ska omfattas av den sekretess och åtnjuta samma skydd som liknande upplysningar ges enligt nationell lagstiftning i den mottagande
  medlemsstaten
  . | 2.   Upplysningar som lämnats till kommissionen av en
  EU- eller EES-medlemsstat
  i enlighet med artikel 23, samt alla rapporter eller dokument som utarbetats av kommissionen med användning av sådana upplysningar, får lämnas till övriga
  EU-medlemsstater (och i händelse av ömsesidighet även till EES-medlemsstater)
  . Sådana lämnade upplysningar ska omfattas av den sekretess och åtnjuta samma skydd som liknande upplysningar ges enligt nationell lagstiftning i den mottagande
  EU-medlemsstaten (och i händelse av ömsesidighet även till EES-medlemsstaten)
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

2.   Upplysningar som lämnats till kommissionen av en
  medlemsstat
  i enlighet med artikel 23, samt alla rapporter eller dokument som utarbetats av kommissionen med användning av sådana upplysningar, får lämnas till övriga
  medlemsstater
  . Sådana lämnade upplysningar ska omfattas av den sekretess och åtnjuta samma skydd som liknande upplysningar ges enligt nationell lagstiftning i den mottagande
  medlemsstaten
  .

2.   Upplysningar som lämnats till kommissionen av en
  EU- eller EES-medlemsstat
  i enlighet med artikel 23, samt alla rapporter eller dokument som utarbetats av kommissionen med användning av sådana upplysningar, får lämnas till övriga
  EU-medlemsstater (och i händelse av ömsesidighet även till EES-medlemsstater)
  . Sådana lämnade upplysningar ska omfattas av den sekretess och åtnjuta samma skydd som liknande upplysningar ges enligt nationell lagstiftning i den mottagande
  EU-medlemsstaten (och i händelse av ömsesidighet även till EES-medlemsstaten)
  .

Ändring 60

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1 – led 8

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 23a – punkt 2 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| De rapporter och dokument som utarbetats av kommissionen och som avses i det första stycket får endast användas av
  medlemsstaterna
  för analysändamål, men får inte offentliggöras eller göras tillgängliga för någon annan person eller något annat organ utan kommissionens uttryckliga samtycke.” | De rapporter och dokument som utarbetats av kommissionen och som avses i det första stycket får endast användas av
  EU eller EES-medlemsstaterna
  för analysändamål, men får inte offentliggöras eller göras tillgängliga för någon annan person eller något annat organ utan kommissionens uttryckliga samtycke. |

Kommissionens förslag

Ändring

De rapporter och dokument som utarbetats av kommissionen och som avses i det första stycket får endast användas av
  medlemsstaterna
  för analysändamål, men får inte offentliggöras eller göras tillgängliga för någon annan person eller något annat organ utan kommissionens uttryckliga samtycke.”

De rapporter och dokument som utarbetats av kommissionen och som avses i det första stycket får endast användas av
  EU eller EES-medlemsstaterna
  för analysändamål, men får inte offentliggöras eller göras tillgängliga för någon annan person eller något annat organ utan kommissionens uttryckliga samtycke.

Ändring 61

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1 – led 8a (nytt)

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 23b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8a) | Följande artikel ska införas:



  ”Artikel 23b




  Sanktioner




  Kommissionen måste granska alla sanktioner som införs vid vägran eller underlåtande att utbyta upplysningar.” |

Kommissionens förslag

Ändring

(8a)

”Artikel 23b

Sanktioner

Kommissionen måste granska alla sanktioner som införs vid vägran eller underlåtande att utbyta upplysningar.”

Ändring 62

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1 – led 9a (nytt)

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 25a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9a) | Följande artikel ska införas:



  ”Artikel 25a




  Utvecklingen inom OECD




  Detta direktiv ska vara förenligt med utvecklingen inom OECD och ska beakta OECD:s heltäckande regler i standarden för automatiskt informationsutbyte om finansiella konton.” |

Kommissionens förslag

Ändring

(9a)

”Artikel 25a

Utvecklingen inom OECD

Detta direktiv ska vara förenligt med utvecklingen inom OECD och ska beakta OECD:s heltäckande regler i standarden för automatiskt informationsutbyte om finansiella konton.”

Ändring 63

Förslag till direktiv

Artikel 4 – led 1 – led 9b (nytt)

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 25b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9b) | Följande artikel ska införas:



  ”Artikel 25 b




  Medlemsstaternas ytterligare åtgärder




  Detta direktiv ska inte hindra medlemsstaterna från att vidta ytterligare åtgärder för att utveckla inhemska eller avtalsgrundade bestämmelser för att förhindra skatteflykt.” |

Kommissionens förslag

Ändring

(9b)

”Artikel 25 b

Medlemsstaternas ytterligare åtgärder

Detta direktiv ska inte hindra medlemsstaterna från att vidta ytterligare åtgärder för att utveckla inhemska eller avtalsgrundade bestämmelser för att förhindra skatteflykt.”

Ändring 64

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1 – led 9c (nytt)

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 27

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9c) | Artikel 27 ska ersättas med följande:



  ”Artikel 27




  Rapportering




  Vart tredje år efter detta direktivs ikraftträdande ska kommissionen till Europaparlamentet och rådet lämna in en rapport om tillämpningen av detta direktiv.” |

Kommissionens förslag

Ändring

(9c)

”Artikel 27

Rapportering

Vart tredje år efter detta direktivs ikraftträdande ska kommissionen till Europaparlamentet och rådet lämna in en rapport om tillämpningen av detta direktiv.”

---

(13)  Rådets direktiv 2011/16/EU av den 15 februari 2011 om administrativt samarbete i fråga om beskattning och om upphävande av direktiv 77/799/EEG (EUT L 64, 11.3.2011, s. 1).

(13)  Rådets direktiv 2011/16/EU av den 15 februari 2011 om administrativt samarbete i fråga om beskattning och om upphävande av direktiv 77/799/EEG (EUT L 64, 11.3.2011, s. 1).

---

Onsdagen den 28 oktober 2015

| 20.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 355/146 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 355/146

---

P8_TA(2015)0376

Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2016 – alla avsnitt

Europaparlamentets resolution av den 28 oktober 2015 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2016 (11706/2015 – C8-0274/2015 – 2015/2132(BUD))

(2017/C 355/22)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

| — | med beaktande av rådets beslut 2007/436/EG, Euratom av den 7 juni 2007 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2007/436/EG, Euratom av den 7 juni 2007 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (2),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (3),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2015 om de allmänna riktlinjerna för utarbetandet av budgeten för 2016, avsnitt III – kommissionen (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2015 om de allmänna riktlinjerna för utarbetandet av budgeten för 2016, avsnitt III – kommissionen (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 29 april 2015 om beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2016 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 29 april 2015 om beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2016 (6),

| — | med beaktande av det förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2016 som kommissionen antog den 24 juni 2015 (COM(2015)0300), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2016 som kommissionen antog den 24 juni 2015 (COM(2015)0300),

| — | med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2016 som rådet antog den 4 september 2015 och översände till Europaparlamentet den 17 september 2015 (11706/2015 – C8-0274/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2016 som rådet antog den 4 september 2015 och översände till Europaparlamentet den 17 september 2015 (11706/2015 – C8-0274/2015),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 juli 2015 om mandatet för trepartsmötet om förslaget till budget 2016 (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 juli 2015 om mandatet för trepartsmötet om förslaget till budget 2016 (7),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, Europeiska rådet och rådet av den 23 september 2015 om hantering av flyktingkrisen: omedelbara operativa, budgetära och rättsliga åtgärder enligt den europeiska migrationsagendan (COM(2015)0490), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, Europeiska rådet och rådet av den 23 september 2015 om hantering av flyktingkrisen: omedelbara operativa, budgetära och rättsliga åtgärder enligt den europeiska migrationsagendan (COM(2015)0490),

| — | med beaktande av ändringsskrivelserna nr 1/2016 (COM(2015)0317) och 2/2016 (COM(2015)0513) till förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ändringsskrivelserna nr 1/2016 (COM(2015)0317) och 2/2016 (COM(2015)0513) till förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2016,

| — | med beaktande av artikel 88 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 88 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandena från övriga berörda utskott (A8-0298/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandena från övriga berörda utskott (A8-0298/2015),

Avsnitt III

Allmän översikt

| 1. | Europaparlamentet betonar att parlamentets behandling av 2016 års budget till fullo återspeglar de politiska prioriteringar som antogs av en överväldigande majoritet i parlamentets ovannämnda resolutioner av den 11 mars 2015 om de allmänna riktlinjerna och av den 8 juli 2015 om mandatet för trepartsmötet. Parlamentet påminner om att dessa utgörs av intern och extern solidaritet, särskilt en ändamålsenlig hantering av migrations- och flyktingkrisen, samt främjande av konkurrenskraften genom skapande av anständiga arbetstillfällen av god kvalitet, och utveckling av företag och entreprenörskap i hela unionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar att parlamentets behandling av 2016 års budget till fullo återspeglar de politiska prioriteringar som antogs av en överväldigande majoritet i parlamentets ovannämnda resolutioner av den 11 mars 2015 om de allmänna riktlinjerna och av den 8 juli 2015 om mandatet för trepartsmötet. Parlamentet påminner om att dessa utgörs av intern och extern solidaritet, särskilt en ändamålsenlig hantering av migrations- och flyktingkrisen, samt främjande av konkurrenskraften genom skapande av anständiga arbetstillfällen av god kvalitet, och utveckling av företag och entreprenörskap i hela unionen.

| 2. | Europaparlamentet betonar att unionen för närvarande står inför ett antal allvarliga nödsituationer, särskilt den aldrig tidigare skådade migrations- och flyktingkrisen. Parlamentet är övertygat om att de nödvändiga ekonomiska resurserna måste anslås i unionens budget för att hantera de politiska utmaningarna och göra det möjligt för unionen att med största möjliga skyndsamhet och högsta prioritet uppnå resultat och effektivt ta itu med dessa kriser. Parlamentet inser att migrations- och flyktingkrisen inte kan lösas enbart med hjälp av ekonomiska resurser och att det krävs en övergripande strategi för att hantera såväl krisens interna som externa dimension. Parlamentet anser att exceptionella tider kräver exceptionella åtgärder och att det krävs ett kraftfullt politiskt åtagande för att säkerställa nya anslag för detta ändamål. Parlamentet understryker i detta sammanhang att solidaritet är en grundläggande princip i EU-budgeten. Parlamentet är bekymrat över att solidariteten i flyktingkrisen är ojämnt fördelad i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag om hur EU-budgeten kan få medlemsstaterna att välja en mer balanserad strategi som bygger på solidaritet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att unionen för närvarande står inför ett antal allvarliga nödsituationer, särskilt den aldrig tidigare skådade migrations- och flyktingkrisen. Parlamentet är övertygat om att de nödvändiga ekonomiska resurserna måste anslås i unionens budget för att hantera de politiska utmaningarna och göra det möjligt för unionen att med största möjliga skyndsamhet och högsta prioritet uppnå resultat och effektivt ta itu med dessa kriser. Parlamentet inser att migrations- och flyktingkrisen inte kan lösas enbart med hjälp av ekonomiska resurser och att det krävs en övergripande strategi för att hantera såväl krisens interna som externa dimension. Parlamentet anser att exceptionella tider kräver exceptionella åtgärder och att det krävs ett kraftfullt politiskt åtagande för att säkerställa nya anslag för detta ändamål. Parlamentet understryker i detta sammanhang att solidaritet är en grundläggande princip i EU-budgeten. Parlamentet är bekymrat över att solidariteten i flyktingkrisen är ojämnt fördelad i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag om hur EU-budgeten kan få medlemsstaterna att välja en mer balanserad strategi som bygger på solidaritet.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att parlamentet redan från början har fokuserat särskilt på migration och flyktingar i 2016 års budget. Parlamentet påminner om sina tidigare uttalanden om att hanteringen av migrationsflödena handlar om både intern och extern solidaritet och att externa finansieringsinstrument också bör utnyttjas i ett integrerat tillvägagångssätt för att ta itu med de underliggande orsakerna till de problem som unionen står inför. Parlamentet påminner om gemensamma fördrag och avtal såsom Schengenregelverket och Dublinförordningen (8) och kommissionens förslag om en bindande krismekanism för omplacering (COM(2015)0450). |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att parlamentet redan från början har fokuserat särskilt på migration och flyktingar i 2016 års budget. Parlamentet påminner om sina tidigare uttalanden om att hanteringen av migrationsflödena handlar om både intern och extern solidaritet och att externa finansieringsinstrument också bör utnyttjas i ett integrerat tillvägagångssätt för att ta itu med de underliggande orsakerna till de problem som unionen står inför. Parlamentet påminner om gemensamma fördrag och avtal såsom Schengenregelverket och Dublinförordningen (8) och kommissionens förslag om en bindande krismekanism för omplacering (COM(2015)0450).

| 4. | Europaparlamentet beslutar därför att omedelbart lägga fram ett omfattande paket med ändringsförslag som ökar budgetförslaget med 1 161 miljoner EUR både under rubrik 3 (säkerhet och medborgarskap) och rubrik 4 (Europa i världen), för en första insats i samband med migrationskrisen. Parlamentet betonar att när det gäller krisens interna dimension har parlamentet i sina ändringsförslag redan till fullo integrerat de två paketen om omplacering av asylsökande, samtidigt som ytterligare anslagsökningar föreslås för asyl-, migrations- och integrationsfonden och EU-byråerna inom detta område. När det gäller den externa dimensionen framhåller parlamentet ett antal ytterligare anslagsökningar som är inriktade på särskilda program i rubrik 4, såsom det europeiska grannskapsinstrumentet, finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete, humanitärt bistånd samt instrumentet för stöd inför anslutningen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet beslutar därför att omedelbart lägga fram ett omfattande paket med ändringsförslag som ökar budgetförslaget med 1 161 miljoner EUR både under rubrik 3 (säkerhet och medborgarskap) och rubrik 4 (Europa i världen), för en första insats i samband med migrationskrisen. Parlamentet betonar att när det gäller krisens interna dimension har parlamentet i sina ändringsförslag redan till fullo integrerat de två paketen om omplacering av asylsökande, samtidigt som ytterligare anslagsökningar föreslås för asyl-, migrations- och integrationsfonden och EU-byråerna inom detta område. När det gäller den externa dimensionen framhåller parlamentet ett antal ytterligare anslagsökningar som är inriktade på särskilda program i rubrik 4, såsom det europeiska grannskapsinstrumentet, finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete, humanitärt bistånd samt instrumentet för stöd inför anslutningen.

| 5. | Europaparlamentet understryker dock att dessa ändringsförslag bör behandlas tillsammanas med kommissionens ändringsskrivelse nr 2/2016 som utöver det andra omplaceringspaketet omfattar de ytterligare åtgärder som fastställs i ovannämnda meddelande från kommissionen av den 23 september 2015. Parlamentet beklagar att parlamentet och rådet inte har mer tid att utreda ändringsskrivelsens lämplighet men inser behovet av ett omedelbart svar och den avsevärda tidspressen. Parlamentet betonar att det till fullo välkomnar dessa nya åtgärder och har för avsikt att försvara finansieringen av dem genom nya anslag som till och med är högre än den nivå som föreslogs i parlamentets egen ståndpunkt om budgeten för 2016. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker dock att dessa ändringsförslag bör behandlas tillsammanas med kommissionens ändringsskrivelse nr 2/2016 som utöver det andra omplaceringspaketet omfattar de ytterligare åtgärder som fastställs i ovannämnda meddelande från kommissionen av den 23 september 2015. Parlamentet beklagar att parlamentet och rådet inte har mer tid att utreda ändringsskrivelsens lämplighet men inser behovet av ett omedelbart svar och den avsevärda tidspressen. Parlamentet betonar att det till fullo välkomnar dessa nya åtgärder och har för avsikt att försvara finansieringen av dem genom nya anslag som till och med är högre än den nivå som föreslogs i parlamentets egen ståndpunkt om budgeten för 2016.

| 6. | Europaparlamentet beslutar att också vidta åtgärder med avseende på den pågående kris som drabbar de europeiska jordbrukarna, särskilt inom mejerisektorn, och att redan i sin ståndpunkt om 2016 års budget integrera de akuta stödåtgärder på 500 miljoner EUR som kommissionen aviserat. Parlamentet förlitar sig på att kommissionens ändringsskrivelse nr 2/2016 kommer att göra det möjligt att fastställa exakt vilka budgetposter som kommer att förstärkas i detta sammanhang. Europaparlamentet välkomnar kommissionens beslut att föra över outnyttjade anslag från krisreserven från 2015 till 2016 års budget, och noterar att dessa outnyttjade medel kommer att användas för ersättning till stödmottagare som får direktstöd, i enlighet med förordning (EU) nr 1306/2013. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet beslutar att också vidta åtgärder med avseende på den pågående kris som drabbar de europeiska jordbrukarna, särskilt inom mejerisektorn, och att redan i sin ståndpunkt om 2016 års budget integrera de akuta stödåtgärder på 500 miljoner EUR som kommissionen aviserat. Parlamentet förlitar sig på att kommissionens ändringsskrivelse nr 2/2016 kommer att göra det möjligt att fastställa exakt vilka budgetposter som kommer att förstärkas i detta sammanhang. Europaparlamentet välkomnar kommissionens beslut att föra över outnyttjade anslag från krisreserven från 2015 till 2016 års budget, och noterar att dessa outnyttjade medel kommer att användas för ersättning till stödmottagare som får direktstöd, i enlighet med förordning (EU) nr 1306/2013.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att det krävs mycket större ansträngningar för att ta itu med bristerna i unionens ekonomi genom att främja konkurrenskraften, tillväxten och arbetstillfällen av god kvalitet. Parlamentet betonar den nyckelroll som mikroföretagen, de små och medelstora företagen samt de sociala företagen spelar i detta avseende. Parlamentet ökar därför anslagen för Cosme-programmet med 16,5 miljoner EUR. Parlamentet beslutar också att föreslå nya åtaganden 2016 för en fortsättning på ungdomssysselsättningsinitiativet, vars hela finansieringsram tidigarelades under åren 2014–2015. Parlamentet erkänner det betydande bidrag som detta program ger till bekämpningen av arbetslösheten och är fast beslutet att se till att de anslag som behövs görs tillgängliga för att förhindra en lucka i finansieringen av programmets genomförande. Parlamentet antar därför en ökning på 473,2 miljoner EUR för 2016 vilket motsvarar den ursprungliga utbetalning som avsatts årligen för ungdomssysselsättningsinitiativet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet konstaterar att det krävs mycket större ansträngningar för att ta itu med bristerna i unionens ekonomi genom att främja konkurrenskraften, tillväxten och arbetstillfällen av god kvalitet. Parlamentet betonar den nyckelroll som mikroföretagen, de små och medelstora företagen samt de sociala företagen spelar i detta avseende. Parlamentet ökar därför anslagen för Cosme-programmet med 16,5 miljoner EUR. Parlamentet beslutar också att föreslå nya åtaganden 2016 för en fortsättning på ungdomssysselsättningsinitiativet, vars hela finansieringsram tidigarelades under åren 2014–2015. Parlamentet erkänner det betydande bidrag som detta program ger till bekämpningen av arbetslösheten och är fast beslutet att se till att de anslag som behövs görs tillgängliga för att förhindra en lucka i finansieringen av programmets genomförande. Parlamentet antar därför en ökning på 473,2 miljoner EUR för 2016 vilket motsvarar den ursprungliga utbetalning som avsatts årligen för ungdomssysselsättningsinitiativet.

| 8. | Europaparlamentet upprepar sin övertygelse att unionens budget inte bör finansiera nya initiativ på bekostnad av nuvarande unionsprogram och unionspolitik och åsidosätta politiska åtaganden som redan gjorts. Parlamentet erkänner och bekräftar till fullo sitt stora politiska och ekonomiska stöd till inrättandet av Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) och har för avsikt att förverkliga det åtagande som parlamentet gjorde under Efsi-förhandlingarna, det vill säga att inom ramen för det årliga budgetförfarandet i största möjliga utsträckning minimera konsekvenserna för Horisont 2020 och Fonden för ett sammanlänkat Europa. Parlamentet föreslår därför att en fullständig kompensation görs för nedskärningarna av dessa två program – till följd av inrättandet av Efsi-garantifonden – under 2016 (1 326 miljoner EUR) för att göra det möjligt för dessa program att helt uppnå de mål som man enades om så sent som för två år sedan i samband med förhandlingarna om den rättsliga grunden för respektive program. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet upprepar sin övertygelse att unionens budget inte bör finansiera nya initiativ på bekostnad av nuvarande unionsprogram och unionspolitik och åsidosätta politiska åtaganden som redan gjorts. Parlamentet erkänner och bekräftar till fullo sitt stora politiska och ekonomiska stöd till inrättandet av Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) och har för avsikt att förverkliga det åtagande som parlamentet gjorde under Efsi-förhandlingarna, det vill säga att inom ramen för det årliga budgetförfarandet i största möjliga utsträckning minimera konsekvenserna för Horisont 2020 och Fonden för ett sammanlänkat Europa. Parlamentet föreslår därför att en fullständig kompensation görs för nedskärningarna av dessa två program – till följd av inrättandet av Efsi-garantifonden – under 2016 (1 326 miljoner EUR) för att göra det möjligt för dessa program att helt uppnå de mål som man enades om så sent som för två år sedan i samband med förhandlingarna om den rättsliga grunden för respektive program.

| 9. | Europaparlamentet betonar betydelsen av att till fullo respektera det gemensamma uttalandet om en betalningsplan för 2015–2016 från parlamentet, rådet och kommissionen till följd av det gemensamma åtagandet om att minska eftersläpningen av utestående betalningskrav för sammanhållningsprogrammen 2007–2013 till ungefär 2 miljarder EUR i slutet av 2016. Parlamentet kritiserar i detta avseende att rådets föreslagna nedskärningar står i direkt strid med denna betalningsplan. Parlamentet betonar också behovet av att undvika att en sådan ohållbar eftersläpning uppkommer i framtiden och uppmanar kommissionen att lägga fram konkreta förslag i detta syfte. Parlamentet anser därför att oförutsedda betalningsbehov bör finansieras genom nya anslag och att tidigareläggandet av 1 miljard EUR under 2016 för Grekland därför bör finansieras inom de tillgängliga taken för betalningar i den fleråriga budgetramen. Parlamentet betonar sin ståndpunkt sedan länge att betalningar som härrör från åtaganden som tagits i anspråk inom ramen för flexibilitetsinstrumentet räknas utanför och utöver detta tak. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar betydelsen av att till fullo respektera det gemensamma uttalandet om en betalningsplan för 2015–2016 från parlamentet, rådet och kommissionen till följd av det gemensamma åtagandet om att minska eftersläpningen av utestående betalningskrav för sammanhållningsprogrammen 2007–2013 till ungefär 2 miljarder EUR i slutet av 2016. Parlamentet kritiserar i detta avseende att rådets föreslagna nedskärningar står i direkt strid med denna betalningsplan. Parlamentet betonar också behovet av att undvika att en sådan ohållbar eftersläpning uppkommer i framtiden och uppmanar kommissionen att lägga fram konkreta förslag i detta syfte. Parlamentet anser därför att oförutsedda betalningsbehov bör finansieras genom nya anslag och att tidigareläggandet av 1 miljard EUR under 2016 för Grekland därför bör finansieras inom de tillgängliga taken för betalningar i den fleråriga budgetramen. Parlamentet betonar sin ståndpunkt sedan länge att betalningar som härrör från åtaganden som tagits i anspråk inom ramen för flexibilitetsinstrumentet räknas utanför och utöver detta tak.

| 10. | Europaparlamentet återställer alla belopp i budgetförslaget för vilka rådet har föreslagit nedskärningar (563,6 miljoner EUR i åtaganden och 1 421,8 miljoner EUR i betalningar). Parlamentet förstår inte tanken bakom de föreslagna nedskärningarna, till exempel nedskärningen av Horisont 2020 och Fonden för ett sammanlänkat Europa, som är två program som redan drabbats genom omfördelningar till Efsi och utvecklings- och grannskapspolitiken, särskilt med tanke på den senaste tidens händelser. Parlamentet är bekymrat över att rådet genom att förslå sådana allvarliga nedskärningar av budgetförslaget i stor utsträckning bortser från det mervärde som EU-budgeten tillför. Parlamentet motsätter sig i vilket fall som helst rådets uttalade avsikt att inrikta sig på budgetposter med låg genomförandegrad eller där förmågan att utnyttja anslagen är låg, eftersom detta inte motiveras av de verkliga genomförandesiffrorna och innebär att man bortser från det varierande genomförandemönstret för vissa program. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet återställer alla belopp i budgetförslaget för vilka rådet har föreslagit nedskärningar (563,6 miljoner EUR i åtaganden och 1 421,8 miljoner EUR i betalningar). Parlamentet förstår inte tanken bakom de föreslagna nedskärningarna, till exempel nedskärningen av Horisont 2020 och Fonden för ett sammanlänkat Europa, som är två program som redan drabbats genom omfördelningar till Efsi och utvecklings- och grannskapspolitiken, särskilt med tanke på den senaste tidens händelser. Parlamentet är bekymrat över att rådet genom att förslå sådana allvarliga nedskärningar av budgetförslaget i stor utsträckning bortser från det mervärde som EU-budgeten tillför. Parlamentet motsätter sig i vilket fall som helst rådets uttalade avsikt att inrikta sig på budgetposter med låg genomförandegrad eller där förmågan att utnyttja anslagen är låg, eftersom detta inte motiveras av de verkliga genomförandesiffrorna och innebär att man bortser från det varierande genomförandemönstret för vissa program.

| 11. | Europaparlamentet beklagar att kommissionens expertgrupper fortsätter att vara obalanserade eftersom de i alltför hög grad domineras av företagsintressen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet beklagar att kommissionens expertgrupper fortsätter att vara obalanserade eftersom de i alltför hög grad domineras av företagsintressen.

| 12. | Europaparlamentet konstaterar att för att kunna finansiera dessa akuta behov på ett tillräckligt sätt och med tanke på de mycket små marginalerna i den fleråriga budgetramen för 2016 måste alla tillgängliga medel i fråga om flexibilitet i förordningen om den fleråriga budgetramen utnyttjas, bland annat måste flexibilitetsinstrumentet utnyttjas till fullo. Parlamentet förväntar sig att rådet kommer att ställa sig bakom denna strategi och att det kommer att bli enkelt att komma överens i förlikningen, så att unionen kan vara situationen vuxen och på ett ändamålsenligt sätt möta de utmaningar som väntar. I detta avseende betonar parlamentet att den samlade marginalen inom den fleråriga budgetramen för åtagandena från 2015 bör ställas till förfogande så snart de rättsliga villkoren är uppfyllda. Parlamentet förväntar sig att få till stånd en förhandsöverenskommelse med rådet och kommissionen om denna fråga. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet konstaterar att för att kunna finansiera dessa akuta behov på ett tillräckligt sätt och med tanke på de mycket små marginalerna i den fleråriga budgetramen för 2016 måste alla tillgängliga medel i fråga om flexibilitet i förordningen om den fleråriga budgetramen utnyttjas, bland annat måste flexibilitetsinstrumentet utnyttjas till fullo. Parlamentet förväntar sig att rådet kommer att ställa sig bakom denna strategi och att det kommer att bli enkelt att komma överens i förlikningen, så att unionen kan vara situationen vuxen och på ett ändamålsenligt sätt möta de utmaningar som väntar. I detta avseende betonar parlamentet att den samlade marginalen inom den fleråriga budgetramen för åtagandena från 2015 bör ställas till förfogande så snart de rättsliga villkoren är uppfyllda. Parlamentet förväntar sig att få till stånd en förhandsöverenskommelse med rådet och kommissionen om denna fråga.

| 13. | Europaparlamentet påminner om den gemensamma förklaringen från de tre unionsinstitutionerna inom ramen för den politiska överenskommelsen om den fleråriga budgetramen om att de årliga budgetförfarandena på lämpligt sätt ska beakta jämställdhetsperspektivet. Parlamentet betonar att jämställdhet som en övergripande princip bör ligga till grund för unionspolitiken och begär en bred integrering av jämställdhetsperspektivet i budgetförfarandet. Parlamentet välkomnar dessutom de första stegen mot en miljöanpassning av unionens budget. Parlamentet påpekar behovet av att göra framsteg i denna process för att uppfylla de överenskomna målen för utgifter rörande klimat- och miljöåtgärder. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet påminner om den gemensamma förklaringen från de tre unionsinstitutionerna inom ramen för den politiska överenskommelsen om den fleråriga budgetramen om att de årliga budgetförfarandena på lämpligt sätt ska beakta jämställdhetsperspektivet. Parlamentet betonar att jämställdhet som en övergripande princip bör ligga till grund för unionspolitiken och begär en bred integrering av jämställdhetsperspektivet i budgetförfarandet. Parlamentet välkomnar dessutom de första stegen mot en miljöanpassning av unionens budget. Parlamentet påpekar behovet av att göra framsteg i denna process för att uppfylla de överenskomna målen för utgifter rörande klimat- och miljöåtgärder.

| 14. | Europaparlamentet fastställer därför den totala anslagsnivån för 2016 till 157 427,3 miljoner respektive 146 459,3 miljoner EUR för åtagande- respektive betalningsbemyndigandena. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet fastställer därför den totala anslagsnivån för 2016 till 157 427,3 miljoner respektive 146 459,3 miljoner EUR för åtagande- respektive betalningsbemyndigandena.

Underrubrik 1a – Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

| 15. | Europaparlamentet kritiserar att underrubrik 1a även detta år har drabbats allvarligt av rådets nedskärningar. Åtagandena har minskats med 140,9 miljoner EUR och betalningarna med 435,4 miljoner EUR jämfört med budgetförslaget. Parlamentet betonar att ungefär hälften av dessa nedskärningar avser Horisont 2020, vilket leder till en ytterligare nedskärning för detta program 2016 efter att en del av programmets anslag har omfördelats till Efsi. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet kritiserar att underrubrik 1a även detta år har drabbats allvarligt av rådets nedskärningar. Åtagandena har minskats med 140,9 miljoner EUR och betalningarna med 435,4 miljoner EUR jämfört med budgetförslaget. Parlamentet betonar att ungefär hälften av dessa nedskärningar avser Horisont 2020, vilket leder till en ytterligare nedskärning för detta program 2016 efter att en del av programmets anslag har omfördelats till Efsi.

| 16. | Europaparlamentet understryker att för att gå konsekvent tillväga måste flera av de nedskärningar som rådet gjort med motiveringen att förmågan att utnyttja anslagen varit låg för många program inom underrubrik 1a i juni 2015 nu upphävas, eftersom genomförandet av dessa program ökat kraftigt i september 2015. Parlamentet noterar att detta är en allmän trend som är i linje med dessa programs livscykler. Parlamentet beslutar därför att återinföra nivån i budgetförslaget för de budgetposter där rådet gjort nedskärningar i både åtaganden och betalningar. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet understryker att för att gå konsekvent tillväga måste flera av de nedskärningar som rådet gjort med motiveringen att förmågan att utnyttja anslagen varit låg för många program inom underrubrik 1a i juni 2015 nu upphävas, eftersom genomförandet av dessa program ökat kraftigt i september 2015. Parlamentet noterar att detta är en allmän trend som är i linje med dessa programs livscykler. Parlamentet beslutar därför att återinföra nivån i budgetförslaget för de budgetposter där rådet gjort nedskärningar i både åtaganden och betalningar.

| 17. | Europaparlamentet föreslår, i linje med sina prioriteringar för 2016, dvs. arbetstillfällen, företag och entreprenörskap, och efter en noggrann bedömning av förmågan att utnyttja anslag hittills, och utöver den fullständiga kompensationen för Efsi-relaterade nedskärningar av Horisont 2020 och Fonden för ett sammanlänkat Europa, att vissa utvalda ökningar över nivån i budgetförslaget ska göras för Cosme, Horisont 2020, EaSI- och Erasmus+-programmen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet föreslår, i linje med sina prioriteringar för 2016, dvs. arbetstillfällen, företag och entreprenörskap, och efter en noggrann bedömning av förmågan att utnyttja anslag hittills, och utöver den fullständiga kompensationen för Efsi-relaterade nedskärningar av Horisont 2020 och Fonden för ett sammanlänkat Europa, att vissa utvalda ökningar över nivån i budgetförslaget ska göras för Cosme, Horisont 2020, EaSI- och Erasmus+-programmen.

| 18. | Europaparlamentet betonar särskilt att tidigareläggandet av anslagen för Cosme till 2014–2015 har visat sig vara verkligt fördelaktigt med tanke på den ständigt ökande efterfrågan från de små och medelstora företagen när det gäller tillgång till marknader och finansiering de senaste fem åren. Parlamentet motsätter sig därför minskningen av Cosme i budgetförslaget jämfört med 2015 och beslutar att öka anslagen över nivån i budgetförslaget för detta program. Parlamentet påminner om att kommissionen redan har påpekat att det finns ett underskott i Cosmes finansieringsinstrument för 2015, 2016 och 2017, vilket visar på klyftan mellan tillgängliga åtaganden och förväntad efterfrågan. Inom ramen för Cosme begär parlamentet en betydande ökning av anslagen för Erasmus för unga företagare eftersom de tillgängliga medlen inte räcker för att tillmötesgå den betydande efterfrågan på att delta i programmet. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar särskilt att tidigareläggandet av anslagen för Cosme till 2014–2015 har visat sig vara verkligt fördelaktigt med tanke på den ständigt ökande efterfrågan från de små och medelstora företagen när det gäller tillgång till marknader och finansiering de senaste fem åren. Parlamentet motsätter sig därför minskningen av Cosme i budgetförslaget jämfört med 2015 och beslutar att öka anslagen över nivån i budgetförslaget för detta program. Parlamentet påminner om att kommissionen redan har påpekat att det finns ett underskott i Cosmes finansieringsinstrument för 2015, 2016 och 2017, vilket visar på klyftan mellan tillgängliga åtaganden och förväntad efterfrågan. Inom ramen för Cosme begär parlamentet en betydande ökning av anslagen för Erasmus för unga företagare eftersom de tillgängliga medlen inte räcker för att tillmötesgå den betydande efterfrågan på att delta i programmet.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att analysera den ekonomiska börda som avgifterna inom de obligatoriska certifierings- och tillståndsförfarandena orsakar. Parlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att göra en ordentlig analys av konsekvenserna av dessa kostnader för industriföretagens och de små och medelstora företagens konkurrenskraft. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att analysera den ekonomiska börda som avgifterna inom de obligatoriska certifierings- och tillståndsförfarandena orsakar. Parlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att göra en ordentlig analys av konsekvenserna av dessa kostnader för industriföretagens och de små och medelstora företagens konkurrenskraft.

| 20. | Europaparlamentet beslutar att öka anslagen över nivån i budgetförslaget för de tre tillsynsmyndigheterna (EBA, Eiopa och Esma) och för Acer så att de har tillräckliga medel för att utföra sina utökade uppgifter. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet beslutar att öka anslagen över nivån i budgetförslaget för de tre tillsynsmyndigheterna (EBA, Eiopa och Esma) och för Acer så att de har tillräckliga medel för att utföra sina utökade uppgifter.

| 21. | Europaparlamentet bekräftar sitt stöd för ITER-programmet och är fast beslutet att se till att programmet får tillräcklig finansiering. Parlamentet är emellertid bekymrat över eventuella ytterligare förseningar och kostnader för detta program och de eventuella konsekvenserna av detta för unionens budget. Parlamentet beklagar därför att det inte kunde bedöma nivån för Iter-anslagen 2016 med utgångspunkt i den uppdaterade betalningsplanen som kommer att läggas fram i Iterrådet först i november 2015. Parlamentet förväntar sig emellertid att denna uppdaterade plan på ett tillräckligt sätt styrker att vederbörlig hänsyn har tagits till parlamentets rekommendationer i resolutionen om beviljande av ansvarsfrihet för 2013 (9), och att finansiell sundhet och effektivitet i utgifterna säkerställs. Parlamentet har för avsikt att ta upp denna fråga i förlikningen om budgeten för 2016. Parlamentet insisterar också på behovet av fullständig transparens när det gäller användningen av bidrag från det europeiska gemensamma företaget för ITER och utveckling av fusionsenergi till ITER-programmet. Parlamentet efterlyser en korrekt mekanism för ansvarsskyldighet som ger en tydlig bild av de finansiella resurser som ställs till förfogande för det internationella projektet och utvärderar hur effektivt de används. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet bekräftar sitt stöd för ITER-programmet och är fast beslutet att se till att programmet får tillräcklig finansiering. Parlamentet är emellertid bekymrat över eventuella ytterligare förseningar och kostnader för detta program och de eventuella konsekvenserna av detta för unionens budget. Parlamentet beklagar därför att det inte kunde bedöma nivån för Iter-anslagen 2016 med utgångspunkt i den uppdaterade betalningsplanen som kommer att läggas fram i Iterrådet först i november 2015. Parlamentet förväntar sig emellertid att denna uppdaterade plan på ett tillräckligt sätt styrker att vederbörlig hänsyn har tagits till parlamentets rekommendationer i resolutionen om beviljande av ansvarsfrihet för 2013 (9), och att finansiell sundhet och effektivitet i utgifterna säkerställs. Parlamentet har för avsikt att ta upp denna fråga i förlikningen om budgeten för 2016. Parlamentet insisterar också på behovet av fullständig transparens när det gäller användningen av bidrag från det europeiska gemensamma företaget för ITER och utveckling av fusionsenergi till ITER-programmet. Parlamentet efterlyser en korrekt mekanism för ansvarsskyldighet som ger en tydlig bild av de finansiella resurser som ställs till förfogande för det internationella projektet och utvärderar hur effektivt de används.

| 22. | Europaparlamentet för en del av anslagen för standardiseringen av finansiell rapportering och revision till reserven och vill se ett genomförande av rekommendationerna i Maystadt-betänkandet om EFRAG:s (European Financial Reporting Advisory Group) uppgifter och ansvar, för att på så sätt även stärka unionens inflytande över fastställandet av internationella redovisningsstandarder. Parlamentet är också bekymrat över att de betydande EU-medel som är avsatta för IFRS Foundation inte leder till de förbättringar som behövs med avseende på ansvarsskyldighet, transparens och demokrati. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet för en del av anslagen för standardiseringen av finansiell rapportering och revision till reserven och vill se ett genomförande av rekommendationerna i Maystadt-betänkandet om EFRAG:s (European Financial Reporting Advisory Group) uppgifter och ansvar, för att på så sätt även stärka unionens inflytande över fastställandet av internationella redovisningsstandarder. Parlamentet är också bekymrat över att de betydande EU-medel som är avsatta för IFRS Foundation inte leder till de förbättringar som behövs med avseende på ansvarsskyldighet, transparens och demokrati.

| 23. | Europaparlamentet ökar därför åtagande- och betalningsbemyndigandena för underrubrik 1a över nivån i budgetförslaget med 1 405,5 miljoner EUR respektive 491,5 miljoner EUR (inklusive pilotprojekt och förberedande åtgärder). Därmed överskrids taket för åtagandena med 1 316,9 miljoner EUR, vilket kommer att finansieras med alla tillgängliga medel med avseende på flexibilitet i förordningen om den fleråriga budgetramen efter att tillgängliga marginaler har utnyttjats. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet ökar därför åtagande- och betalningsbemyndigandena för underrubrik 1a över nivån i budgetförslaget med 1 405,5 miljoner EUR respektive 491,5 miljoner EUR (inklusive pilotprojekt och förberedande åtgärder). Därmed överskrids taket för åtagandena med 1 316,9 miljoner EUR, vilket kommer att finansieras med alla tillgängliga medel med avseende på flexibilitet i förordningen om den fleråriga budgetramen efter att tillgängliga marginaler har utnyttjats.

Underrubrik 1b – Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

| 24. | Europaparlamentet är missnöjt med rådets föreslagna nedskärning av åtagandena med 3,1 miljoner EUR och, ännu allvarligare, en minskning på 220,1 miljoner EUR av betalningarna under underrubrik 1b, även när det gäller budgetposter för åtgärder som håller på att avslutas. Parlamentet uppmanar rådet att förklara hur dessa nedskärningar är förenliga med målet att å ena sidan minska eftersläpningen av obetalda räkningar och å andra sidan undvika negativa konsekvenser och onödiga förseningar när det gäller genomförandet av programmen för 2014–2020. Parlamentet påminner om att sammanhållningspolitiken är unionens huvudstrategi för investeringar och inriktad på att minska skillnaderna mellan de europeiska regionerna genom att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen. Parlamentet understryker att instrument såsom Europeiska socialfonden, Europeiska regionala utvecklingsfonden, Sammanhållningsfonden och ungdomssysselsättningsinitiativet är av avgörande betydelse för att främja konvergens, minska utvecklingsgapet och stödja skapandet av hållbara arbetstillfällen av hög kvalitet. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet är missnöjt med rådets föreslagna nedskärning av åtagandena med 3,1 miljoner EUR och, ännu allvarligare, en minskning på 220,1 miljoner EUR av betalningarna under underrubrik 1b, även när det gäller budgetposter för åtgärder som håller på att avslutas. Parlamentet uppmanar rådet att förklara hur dessa nedskärningar är förenliga med målet att å ena sidan minska eftersläpningen av obetalda räkningar och å andra sidan undvika negativa konsekvenser och onödiga förseningar när det gäller genomförandet av programmen för 2014–2020. Parlamentet påminner om att sammanhållningspolitiken är unionens huvudstrategi för investeringar och inriktad på att minska skillnaderna mellan de europeiska regionerna genom att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen. Parlamentet understryker att instrument såsom Europeiska socialfonden, Europeiska regionala utvecklingsfonden, Sammanhållningsfonden och ungdomssysselsättningsinitiativet är av avgörande betydelse för att främja konvergens, minska utvecklingsgapet och stödja skapandet av hållbara arbetstillfällen av hög kvalitet.

| 25. | Europaparlamentet noterar kommissionens preliminära bedömning som bygger på medlemsstaternas senast prognoser, nämligen att genomförandet av sammanhållningsprogrammen förmodligen kommer att försenas under 2016. Parlamentet befarar att varje betydande underutnyttjande under det tredje genomförandeåret i de europeiska struktur- och investeringsfondernas nya finansieringscykel, vid en tidpunkt då programmen bör vara i full gång, inte bara kommer att inverka negativt på möjligheten att uppnå påtagliga resultat i tid, utan också kan leda till en allvarlig press på betalningarna under kommande år och eventuellt återigen skapa en eftersläpning av obetalda räkningar. Parlamentet uppmanar med eftertryck berörda medlemsstater att snabbt göra framsteg när det gäller att hantera de underliggande orsakerna till dessa förseningar i genomförandet, till exempel genom att snabbt utse programmyndigheter och förenkla de nationella administrativa förfarandena och se till att det inte skapas fler förfaranden. Parlamentet uppmanar kommissionen att i enlighet med betalningsplanen noga övervaka utvecklingen av betalningar i underrubrik 1b avseende programperioden 2014–2020, bland annat genom detaljerade, regelbundet uppdaterade prognoser som ska diskuteras vid särskilda interinstitutionella möten, och vid behov lägga fram lämpliga förslag. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet noterar kommissionens preliminära bedömning som bygger på medlemsstaternas senast prognoser, nämligen att genomförandet av sammanhållningsprogrammen förmodligen kommer att försenas under 2016. Parlamentet befarar att varje betydande underutnyttjande under det tredje genomförandeåret i de europeiska struktur- och investeringsfondernas nya finansieringscykel, vid en tidpunkt då programmen bör vara i full gång, inte bara kommer att inverka negativt på möjligheten att uppnå påtagliga resultat i tid, utan också kan leda till en allvarlig press på betalningarna under kommande år och eventuellt återigen skapa en eftersläpning av obetalda räkningar. Parlamentet uppmanar med eftertryck berörda medlemsstater att snabbt göra framsteg när det gäller att hantera de underliggande orsakerna till dessa förseningar i genomförandet, till exempel genom att snabbt utse programmyndigheter och förenkla de nationella administrativa förfarandena och se till att det inte skapas fler förfaranden. Parlamentet uppmanar kommissionen att i enlighet med betalningsplanen noga övervaka utvecklingen av betalningar i underrubrik 1b avseende programperioden 2014–2020, bland annat genom detaljerade, regelbundet uppdaterade prognoser som ska diskuteras vid särskilda interinstitutionella möten, och vid behov lägga fram lämpliga förslag.

| 26. | Europaparlamentet påminner om att kommissionen inte har föreslagit några åtagandebemyndiganden för ungdomssysselsättningsinitiativet 2016 på grund av tidigareläggande under åren 2014–2015. Parlamentet beslutar i enlighet med förordningen om Europeiska socialfonden (10), enligt vilken en sådan fortsättning är möjlig, att anslå 473,2 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden för ungdomssysselsättningsinitiativet, det vill säga det belopp som ursprungligen anslogs som årlig betalning för detta program. Parlamentet är övertygat om att finansieringen för detta viktiga program, som är inriktat på att hantera en av unionens mest akuta utmaningar, inte bör upphöra 2015. Parlamentet understryker att de ytterligare medlen bör användas för att utöka programmet och på så sätt ge stöd till ett större antal ungdomar som söker en anständig och fast anställning. Parlamentet uppmanar med eftertryck medlemsstaterna att göra sitt yttersta för att påskynda genomförandet av initiativet så att det blir till direkt nytta för unga européer. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att rapportera till parlamentet om åtgärder som finansieras av unionen för att bekämpa ungdomsarbetslöshet och om de resultat som nåtts genom dessa åtgärder. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet påminner om att kommissionen inte har föreslagit några åtagandebemyndiganden för ungdomssysselsättningsinitiativet 2016 på grund av tidigareläggande under åren 2014–2015. Parlamentet beslutar i enlighet med förordningen om Europeiska socialfonden (10), enligt vilken en sådan fortsättning är möjlig, att anslå 473,2 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden för ungdomssysselsättningsinitiativet, det vill säga det belopp som ursprungligen anslogs som årlig betalning för detta program. Parlamentet är övertygat om att finansieringen för detta viktiga program, som är inriktat på att hantera en av unionens mest akuta utmaningar, inte bör upphöra 2015. Parlamentet understryker att de ytterligare medlen bör användas för att utöka programmet och på så sätt ge stöd till ett större antal ungdomar som söker en anständig och fast anställning. Parlamentet uppmanar med eftertryck medlemsstaterna att göra sitt yttersta för att påskynda genomförandet av initiativet så att det blir till direkt nytta för unga européer. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att rapportera till parlamentet om åtgärder som finansieras av unionen för att bekämpa ungdomsarbetslöshet och om de resultat som nåtts genom dessa åtgärder.

| 27. | Med hänsyn till pilotprojekt och förberedande åtgärder ökar Europaparlamentet åtagande- och betalningsbemyndigandena för underrubrik 1b över nivån i budgetförslaget med 482,7 miljoner EUR respektive 1 164 miljoner EUR. Därmed överskrids taket för åtagandena med 467,3 miljoner EUR, vilket kommer att finansieras med alla tillgängliga medel med avseende på flexibilitet i förordningen om den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

27.

Med hänsyn till pilotprojekt och förberedande åtgärder ökar Europaparlamentet åtagande- och betalningsbemyndigandena för underrubrik 1b över nivån i budgetförslaget med 482,7 miljoner EUR respektive 1 164 miljoner EUR. Därmed överskrids taket för åtagandena med 467,3 miljoner EUR, vilket kommer att finansieras med alla tillgängliga medel med avseende på flexibilitet i förordningen om den fleråriga budgetramen.

Rubrik 2 – Hållbar tillväxt: naturresurser

| 28. | Europaparlamentet noterar att rådet minskat anslagen även i rubrik 2 med 199,9 miljoner EUR i åtaganden och 251,1 miljoner EUR i betalningar, vilket inbegriper landsbygdsutveckling, Europeiska havs- och fiskerifonden och Lifeprogrammet. Parlamentet anser att ändringsskrivelsen nr 2/2016 bör utgöra grunden för varje tillförlitlig översyn av anslag för Europeiska garantifonden (EGFJ). Parlamentet återinför nivåerna i budgetförslaget i enlighet med detta. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet noterar att rådet minskat anslagen även i rubrik 2 med 199,9 miljoner EUR i åtaganden och 251,1 miljoner EUR i betalningar, vilket inbegriper landsbygdsutveckling, Europeiska havs- och fiskerifonden och Lifeprogrammet. Parlamentet anser att ändringsskrivelsen nr 2/2016 bör utgöra grunden för varje tillförlitlig översyn av anslag för Europeiska garantifonden (EGFJ). Parlamentet återinför nivåerna i budgetförslaget i enlighet med detta.

| 29. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens presentation av ett omfattande paket med nödåtgärder till stöd för europeiska jordbrukare på 500 miljoner EUR, särskilt i en situation då råvarupriserna sjunker och mjölkproduktionen ökar. Parlamentet betonar att effekterna är allvarligast i randområden där mejerisektorns socioekonomiska betydelse är obestridlig. Parlamentet tar med detta belopp i sin behandling för att visa stöd för kommissionens meddelande och ser fram emot att det införlivas till fullo under förlikningsförfarandet genom ändringsskrivelsen nr 2/2016. Parlamentet understryker att detta paket bör läggas till den rad av åtgärder som syftar till att hantera förlusterna och de långsiktiga konsekvenserna för de europeiska jordbrukarna av det ryska embargot mot jordbruksprodukter. Ryssland är den näst viktigaste importören av unionens jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens presentation av ett omfattande paket med nödåtgärder till stöd för europeiska jordbrukare på 500 miljoner EUR, särskilt i en situation då råvarupriserna sjunker och mjölkproduktionen ökar. Parlamentet betonar att effekterna är allvarligast i randområden där mejerisektorns socioekonomiska betydelse är obestridlig. Parlamentet tar med detta belopp i sin behandling för att visa stöd för kommissionens meddelande och ser fram emot att det införlivas till fullo under förlikningsförfarandet genom ändringsskrivelsen nr 2/2016. Parlamentet understryker att detta paket bör läggas till den rad av åtgärder som syftar till att hantera förlusterna och de långsiktiga konsekvenserna för de europeiska jordbrukarna av det ryska embargot mot jordbruksprodukter. Ryssland är den näst viktigaste importören av unionens jordbruksprodukter.

| 30. | Europaparlamentet anser att exportbidragen snedvrider handeln och strider mot EU:s utvecklingsmål. Parlamentet stöder därför ett fullständigt avskaffande av exportbidragen. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser att exportbidragen snedvrider handeln och strider mot EU:s utvecklingsmål. Parlamentet stöder därför ett fullständigt avskaffande av exportbidragen.

| 31. | Europaparlamentet upprepar att varken anslagen för den gemensamma jordbrukspolitiken eller några andra anslag i budgeten bör användas för att finansiera tjurfäktning med dödlig utgång. Parlamentet påminner om att sådan finansiering är en tydlig överträdelse av Europeiska konventionen om skydd av animalieproduktionens djur (rådets direktiv 98/58/EG (11)). |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet upprepar att varken anslagen för den gemensamma jordbrukspolitiken eller några andra anslag i budgeten bör användas för att finansiera tjurfäktning med dödlig utgång. Parlamentet påminner om att sådan finansiering är en tydlig överträdelse av Europeiska konventionen om skydd av animalieproduktionens djur (rådets direktiv 98/58/EG (11)).

| 32. | Europaparlamentet betonar de utökade uppgifter som unionen fått till följd av Europeiska havs- och fiskerifonden. Parlamentet återinför därför anslagsnivån i 2015 års budget för vetenskapliga utlåtanden och kunskaper inom fiskeriet på grund av datainsamlingens betydelse för beslutsfattandet, och förstärker budgeten för Europeiska fiskerikontrollbyrån (EFCA) för att stödja dess roll för att samordna och genomföra den gemensamma fiskeripolitiken. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet betonar de utökade uppgifter som unionen fått till följd av Europeiska havs- och fiskerifonden. Parlamentet återinför därför anslagsnivån i 2015 års budget för vetenskapliga utlåtanden och kunskaper inom fiskeriet på grund av datainsamlingens betydelse för beslutsfattandet, och förstärker budgeten för Europeiska fiskerikontrollbyrån (EFCA) för att stödja dess roll för att samordna och genomföra den gemensamma fiskeripolitiken.

| 33. | Europaparlamentet ökar därför åtagandebemyndigandena med 510,4 miljoner EUR och betalningsbemyndigandena med 520,6 miljoner EUR (inklusive pilotprojekt och förberedande åtgärder), vilket innebär att det finns en marginal på 647,2 miljoner EUR under taket för åtagandena i rubrik 2. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet ökar därför åtagandebemyndigandena med 510,4 miljoner EUR och betalningsbemyndigandena med 520,6 miljoner EUR (inklusive pilotprojekt och förberedande åtgärder), vilket innebär att det finns en marginal på 647,2 miljoner EUR under taket för åtagandena i rubrik 2.

Rubrik 3 – Säkerhet och medborgarskap

| 34. | Europaparlamentet påminner om att budgetförslaget innehöll förstärkningar på området säkerhet och migration, bland annat 150 miljoner EUR för omplacering av 40 000 personer som behöver internationellt skydd, vilket innebär att kommissionen överskrider taket för denna rubrik med 124 miljoner EUR och att den föreslår ett motsvarande utnyttjande av flexibilitetsinstrumentet. Parlamentet välkomnar att rådet har enats om principen att utnyttja flexibilitetsinstrumentet för detta syfte. Parlamentet konstaterar dock att det krävs en långsiktig finansieringsplan för hanteringen av flyktingkrisen och att en sådan också bör hanteras inom ramen för översynen av den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet påminner om att budgetförslaget innehöll förstärkningar på området säkerhet och migration, bland annat 150 miljoner EUR för omplacering av 40 000 personer som behöver internationellt skydd, vilket innebär att kommissionen överskrider taket för denna rubrik med 124 miljoner EUR och att den föreslår ett motsvarande utnyttjande av flexibilitetsinstrumentet. Parlamentet välkomnar att rådet har enats om principen att utnyttja flexibilitetsinstrumentet för detta syfte. Parlamentet konstaterar dock att det krävs en långsiktig finansieringsplan för hanteringen av flyktingkrisen och att en sådan också bör hanteras inom ramen för översynen av den fleråriga budgetramen.

| 35. | Europaparlamentet beslutar mot bakgrund av de nuvarande exceptionella flödena av migranter och flyktingar att inrikta sina insatser på att förstärka asyl-, migrations- och integrationsfonden. I detta sammanhang ger parlamentet sitt starka stöd till det andra paketet på 780 miljoner EUR för omplacering av ytterligare 120 000 personer. Parlamentet beslutar att ta med de medel som behövs i sin behandling av budgeten och att anpassa det första omplaceringspaketet till det andra genom att lägga till 20 miljoner EUR för att finansiera transportkostnader (500 EUR per migrant till Italien och Grekland). Parlamentet godkänner en ytterligare ökning med 79 miljoner EUR för allmänna förstärkningar av asyl-, migrations- och integrationsfonden. Parlamentet framhäver behovet av att även se till att det finns tillräckliga finansieringsmöjligheter för asyl-, migrations- och integrationsfonden under de närmaste åren. Parlamentet påminner om att punkt 17 i det interinstitutionella avtalet medger en ökning på mer än 10 % av det belopp som anslagits för hela programmets löptid om det uppstår nya, objektiva och varaktiga omständigheter. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet beslutar mot bakgrund av de nuvarande exceptionella flödena av migranter och flyktingar att inrikta sina insatser på att förstärka asyl-, migrations- och integrationsfonden. I detta sammanhang ger parlamentet sitt starka stöd till det andra paketet på 780 miljoner EUR för omplacering av ytterligare 120 000 personer. Parlamentet beslutar att ta med de medel som behövs i sin behandling av budgeten och att anpassa det första omplaceringspaketet till det andra genom att lägga till 20 miljoner EUR för att finansiera transportkostnader (500 EUR per migrant till Italien och Grekland). Parlamentet godkänner en ytterligare ökning med 79 miljoner EUR för allmänna förstärkningar av asyl-, migrations- och integrationsfonden. Parlamentet framhäver behovet av att även se till att det finns tillräckliga finansieringsmöjligheter för asyl-, migrations- och integrationsfonden under de närmaste åren. Parlamentet påminner om att punkt 17 i det interinstitutionella avtalet medger en ökning på mer än 10 % av det belopp som anslagits för hela programmets löptid om det uppstår nya, objektiva och varaktiga omständigheter.

| 36. | Europaparlamentet noterar att sådana åtgärder endast är ett första steg mot ett fullständigt genomförande av solidaritetsprincipen, som unionen grundar sig på. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att till fullo genomföra de planer som föreslogs i ovannämnda meddelande från kommissionen av den 23 september 2015 och att visa ett tydligt engagemang för att garantera respekten för de mänskliga rättigheterna enligt EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna. Parlamentet betonar vikten av en ordentlig finansiering av återsändandeinsatser i enlighet med stadgan och principen ”non-refoulement” för att uppnå en effektiv återvändandepolitik som innebär att man förebygger och minskar den irreguljära migrationen. Parlamentet understryker vikten av att ge stöd till flyktingarna i närheten av deras hemländer och att underlätta asylförfarandena i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet noterar att sådana åtgärder endast är ett första steg mot ett fullständigt genomförande av solidaritetsprincipen, som unionen grundar sig på. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att till fullo genomföra de planer som föreslogs i ovannämnda meddelande från kommissionen av den 23 september 2015 och att visa ett tydligt engagemang för att garantera respekten för de mänskliga rättigheterna enligt EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna. Parlamentet betonar vikten av en ordentlig finansiering av återsändandeinsatser i enlighet med stadgan och principen ”non-refoulement” för att uppnå en effektiv återvändandepolitik som innebär att man förebygger och minskar den irreguljära migrationen. Parlamentet understryker vikten av att ge stöd till flyktingarna i närheten av deras hemländer och att underlätta asylförfarandena i medlemsstaterna.

| 37. | Slutligen beslutar Europaparlamentet att öka anslagen till de byråer som har migrationsrelaterade uppgifter med totalt 26 miljoner EUR, varvid Europeiska stödkontoret för asylfrågor (Easo) får den största ökningen på 12 miljoner EUR över budgetförslaget. Parlamentet påminner om att denna byrå spelar en central, samordnande roll i genomförandet av de provisoriska åtgärderna på området för internationellt skydd och i allt större utsträckning förväntas bistå de berörda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

37.

Slutligen beslutar Europaparlamentet att öka anslagen till de byråer som har migrationsrelaterade uppgifter med totalt 26 miljoner EUR, varvid Europeiska stödkontoret för asylfrågor (Easo) får den största ökningen på 12 miljoner EUR över budgetförslaget. Parlamentet påminner om att denna byrå spelar en central, samordnande roll i genomförandet av de provisoriska åtgärderna på området för internationellt skydd och i allt större utsträckning förväntas bistå de berörda medlemsstaterna.

| 38. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande av den 23 september 2015 och de motsvarande åtgärderna, som återspeglas i ändringsskrivelse nr 2/2016, särskilt 600 miljoner EUR i ytterligare katastrofstöd till de värst drabbade medlemsstaterna. Parlamentet är tillfreds med att kommissionen intar en ledande roll inom detta område och att den genom detta bekräftar det tillvägagångssätt som parlamentet valt i sin behandling. Parlamentet är redo att överväga ytterligare förstärkningar under förlikningen. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande av den 23 september 2015 och de motsvarande åtgärderna, som återspeglas i ändringsskrivelse nr 2/2016, särskilt 600 miljoner EUR i ytterligare katastrofstöd till de värst drabbade medlemsstaterna. Parlamentet är tillfreds med att kommissionen intar en ledande roll inom detta område och att den genom detta bekräftar det tillvägagångssätt som parlamentet valt i sin behandling. Parlamentet är redo att överväga ytterligare förstärkningar under förlikningen.

| 39. | Europaparlamentet beklagar att rådet minskar åtagandebemyndigandena med 25,1 miljoner EUR och betalningsbemyndigandena med 33,6 miljoner EUR jämfört med budgetförslaget. Parlamentet anser att dessa nedskärningar äventyrar ett korrekt genomförande av program och åtgärder under rubrik 3. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att även om en del av de föreslagna nedskärningarna verkar små så måste man komma ihåg att flera viktiga och värdefulla program är relativt begränsade till sin omfattning, vilket gör dem särskilt känsliga för nedskärningar. Parlamentet beslutar därför att återinföra nivån i budgetförslaget. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet beklagar att rådet minskar åtagandebemyndigandena med 25,1 miljoner EUR och betalningsbemyndigandena med 33,6 miljoner EUR jämfört med budgetförslaget. Parlamentet anser att dessa nedskärningar äventyrar ett korrekt genomförande av program och åtgärder under rubrik 3. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att även om en del av de föreslagna nedskärningarna verkar små så måste man komma ihåg att flera viktiga och värdefulla program är relativt begränsade till sin omfattning, vilket gör dem särskilt känsliga för nedskärningar. Parlamentet beslutar därför att återinföra nivån i budgetförslaget.

| 40. | Europaparlamentet anser dessutom att det är nödvändigt att öka anslagen till delprogrammen Kultur och Media, däribland multimedieåtgärderna och lånegarantin för de kulturella och kreativa sektorerna som planeras för 2016, och som är avsedd att lösa den kritiska frågan om tillgång till finansiering för små och medelstora företag och organisationer i den kulturella och kreativa sektorn, med totalt 10,5 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden över nivån i budgetförslaget, eftersom dessa program är viktiga för att stödja den kulturella och den kreativa sektorn, som representerar centrala europeiska värderingar. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet anser dessutom att det är nödvändigt att öka anslagen till delprogrammen Kultur och Media, däribland multimedieåtgärderna och lånegarantin för de kulturella och kreativa sektorerna som planeras för 2016, och som är avsedd att lösa den kritiska frågan om tillgång till finansiering för små och medelstora företag och organisationer i den kulturella och kreativa sektorn, med totalt 10,5 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden över nivån i budgetförslaget, eftersom dessa program är viktiga för att stödja den kulturella och den kreativa sektorn, som representerar centrala europeiska värderingar.

| 41. | Europaparlamentet anser också att det är prioriterat att öka anslagen till programmet ”Ett Europa för medborgarna” med 1,5 miljoner EUR och att ändra kontoplanen för programmet ”Ett Europa för medborgarna” genom att inrätta en särskild budgetpost för genomförandet av EU:s medborgarinitiativ. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet anser också att det är prioriterat att öka anslagen till programmet ”Ett Europa för medborgarna” med 1,5 miljoner EUR och att ändra kontoplanen för programmet ”Ett Europa för medborgarna” genom att inrätta en särskild budgetpost för genomförandet av EU:s medborgarinitiativ.

| 42. | Europaparlamentet noterar att parlamentets behandling av budgeten (inklusive pilotprojekt och förberedande åtgärder) innebär att taket för rubrik 3 överskrids med 1 055,1 miljoner EUR i åtaganden, vilket är 931,1 miljoner EUR över nivån i budgetförslaget, samtidigt som betalningsbemyndigandena ökas med 586,5 miljoner EUR. Parlamentet föreslår därför att alla tillgängliga medel i den fleråriga budgetramen utnyttjas för att finansiera paketet med anslagsökningar som avser migration. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet noterar att parlamentets behandling av budgeten (inklusive pilotprojekt och förberedande åtgärder) innebär att taket för rubrik 3 överskrids med 1 055,1 miljoner EUR i åtaganden, vilket är 931,1 miljoner EUR över nivån i budgetförslaget, samtidigt som betalningsbemyndigandena ökas med 586,5 miljoner EUR. Parlamentet föreslår därför att alla tillgängliga medel i den fleråriga budgetramen utnyttjas för att finansiera paketet med anslagsökningar som avser migration.

Rubrik 4 – Europa som global partner

| 43. | Europaparlamentet påpekar att av samtliga rubriker är det i rubrik 4 som rådet gjort de största nedskärningarna, både i åtaganden (- 163,4 miljoner EUR) och i betalningar (- 450,4 miljoner EUR). Parlamentet noterar med förvåning att det europeiska grannskapsinstrumentet (särskilt fattigdom och säkerhet i Medelhavsländerna), finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete (även det tematiska målet migration och asyl) och instrumentet för stöd inför anslutningen (trots att kandidatländerna är värdländer för ett avsevärt antal flyktingar eller är belägna vid viktiga migrationsvägar) är de som drabbas mest. Parlamentet understryker att detta tillvägagångssätt går stick i stäv med uttalandena från rådet och Europeiska rådet om migrationsagendan, flyktingkrisen och om samarbete med ursprungs- och transitländer. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet påpekar att av samtliga rubriker är det i rubrik 4 som rådet gjort de största nedskärningarna, både i åtaganden (- 163,4 miljoner EUR) och i betalningar (- 450,4 miljoner EUR). Parlamentet noterar med förvåning att det europeiska grannskapsinstrumentet (särskilt fattigdom och säkerhet i Medelhavsländerna), finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete (även det tematiska målet migration och asyl) och instrumentet för stöd inför anslutningen (trots att kandidatländerna är värdländer för ett avsevärt antal flyktingar eller är belägna vid viktiga migrationsvägar) är de som drabbas mest. Parlamentet understryker att detta tillvägagångssätt går stick i stäv med uttalandena från rådet och Europeiska rådet om migrationsagendan, flyktingkrisen och om samarbete med ursprungs- och transitländer.

| 44. | Europaparlamentet beslutar mot denna bakgrund att återställa anslagsnivån i budgetförslaget. Parlamentet noterar att betalningssituationen i rubrik 4 fortfarande är ett betydande problem på grund av överföringen av en stor eftersläpning av obetalda räkningar och det konstgjorda uppskjutandet av avtalsenliga förpliktelser för att hantera den ständiga underbudgeteringen av betalningarna. Parlamentet bekräftar därför på nytt att de ökningar av betalningsbemyndigandena som kommissionen föreslagit helt enkelt var nödvändiga, därtill kommer den aldrig tidigare skådade migrations- och flyktingkrisen som sedan dess har medfört ytterligare utmaningar för unionens yttre åtgärder. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet beslutar mot denna bakgrund att återställa anslagsnivån i budgetförslaget. Parlamentet noterar att betalningssituationen i rubrik 4 fortfarande är ett betydande problem på grund av överföringen av en stor eftersläpning av obetalda räkningar och det konstgjorda uppskjutandet av avtalsenliga förpliktelser för att hantera den ständiga underbudgeteringen av betalningarna. Parlamentet bekräftar därför på nytt att de ökningar av betalningsbemyndigandena som kommissionen föreslagit helt enkelt var nödvändiga, därtill kommer den aldrig tidigare skådade migrations- och flyktingkrisen som sedan dess har medfört ytterligare utmaningar för unionens yttre åtgärder.

| 45. | Europaparlamentet kompletterar paketet med ändringar avseende migrations- och flyktingkrisen genom att anta målinriktade förstärkningar av åtagandebemyndigandena, först och främst inom det europeiska grannskapsinstrumentet (+ 178,1 miljoner EUR), men även inom finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete (+26,6 miljoner EUR), humanitärt stöd (+ 26 miljoner EUR), instrumentet för föranslutning (+11,2 miljoner EUR), instrumentet som bidrar till stabilitet och fred (+12,6 miljoner EUR) och det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter (+ 1 miljon EUR). Samtidigt som parlamentet vid behov stöder omprioriteringar inom dessa program för att fokusera på de mest aktuella utmaningarna betonas att detta inte får leda till minskade insatser med avseende på de ursprungliga målen för respektive rättslig grund och därmed innebära en risk för destabilisering av det europeiska grannskapet eller andra berörda regioner. Parlamentet upprepar att det är nödvändigt att anta en heltäckande och människorättsbaserad strategi, som kopplar migration till utveckling och verkar för en integrering av reguljära migranter, asylsökande och flyktingar. Parlamentet betonar behovet av att öka samarbetet och engagemanget med ursprungs- och transitländer för att på ett effektivt sätt hantera den nuvarande migrationskrisen och särskilt behoven hos fördrivna personer i tredjeländer när det gäller sjukvård och utbildning. Parlamentet anser därför att sådana förstärkningar är absolut nödvändiga för att finansiera ytterligare initiativ, utöver de ursprungliga målen för respektive rättslig grund. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet kompletterar paketet med ändringar avseende migrations- och flyktingkrisen genom att anta målinriktade förstärkningar av åtagandebemyndigandena, först och främst inom det europeiska grannskapsinstrumentet (+ 178,1 miljoner EUR), men även inom finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete (+26,6 miljoner EUR), humanitärt stöd (+ 26 miljoner EUR), instrumentet för föranslutning (+11,2 miljoner EUR), instrumentet som bidrar till stabilitet och fred (+12,6 miljoner EUR) och det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter (+ 1 miljon EUR). Samtidigt som parlamentet vid behov stöder omprioriteringar inom dessa program för att fokusera på de mest aktuella utmaningarna betonas att detta inte får leda till minskade insatser med avseende på de ursprungliga målen för respektive rättslig grund och därmed innebära en risk för destabilisering av det europeiska grannskapet eller andra berörda regioner. Parlamentet upprepar att det är nödvändigt att anta en heltäckande och människorättsbaserad strategi, som kopplar migration till utveckling och verkar för en integrering av reguljära migranter, asylsökande och flyktingar. Parlamentet betonar behovet av att öka samarbetet och engagemanget med ursprungs- och transitländer för att på ett effektivt sätt hantera den nuvarande migrationskrisen och särskilt behoven hos fördrivna personer i tredjeländer när det gäller sjukvård och utbildning. Parlamentet anser därför att sådana förstärkningar är absolut nödvändiga för att finansiera ytterligare initiativ, utöver de ursprungliga målen för respektive rättslig grund.

| 46. | Europaparlamentet noterar att unionens regionala förvaltningsfond för insatser mot den syriska krisen och EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika inriktade på stabilitet och insatser mot de bakomliggande orsakerna till irreguljär migration och fördrivna personer inrättades eftersom EU-budgeten saknar både nödvändig flexibilitet och medel för att snabbt och på ett heltäckande sätt kunna hantera krisen. Parlamentet betonar att man behöver hitta en mer heltäckande lösning vid översynen av den fleråriga budgetramen för hur stödet från EU:s budget till humanitärt bistånd och utvecklingsarbete kan göras effektivare och snabbare tillgängligt och hur det på ett framgångsrikt sätt kan samordnas med Europeiska utvecklingsfonden och bilateralt stöd från medlemsstaterna. Parlamentet vill att de extra anslagen för programmen under rubrik 4 särskilt används för att öka medlen till de två förvaltningsfonderna samt till omedelbart stöd via UNHCR och världslivsmedelsprogrammet. Parlamentet uppmanar de enskilda medlemsstaterna att gå från ord till handling och utan dröjsmål bidra med de ytterligare medel som behövs för att komplettera EU:s medel till förvaltningsfonderna och täppa till finansieringsluckan hos FN-organen. Parlamentet noterar att förteckningen över projekt som finansieras av förvaltningsfonderna ytterligare försvagar rådets försvar att det råder bristande förmåga att utnyttja anslag i rubrik 4. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet noterar att unionens regionala förvaltningsfond för insatser mot den syriska krisen och EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika inriktade på stabilitet och insatser mot de bakomliggande orsakerna till irreguljär migration och fördrivna personer inrättades eftersom EU-budgeten saknar både nödvändig flexibilitet och medel för att snabbt och på ett heltäckande sätt kunna hantera krisen. Parlamentet betonar att man behöver hitta en mer heltäckande lösning vid översynen av den fleråriga budgetramen för hur stödet från EU:s budget till humanitärt bistånd och utvecklingsarbete kan göras effektivare och snabbare tillgängligt och hur det på ett framgångsrikt sätt kan samordnas med Europeiska utvecklingsfonden och bilateralt stöd från medlemsstaterna. Parlamentet vill att de extra anslagen för programmen under rubrik 4 särskilt används för att öka medlen till de två förvaltningsfonderna samt till omedelbart stöd via UNHCR och världslivsmedelsprogrammet. Parlamentet uppmanar de enskilda medlemsstaterna att gå från ord till handling och utan dröjsmål bidra med de ytterligare medel som behövs för att komplettera EU:s medel till förvaltningsfonderna och täppa till finansieringsluckan hos FN-organen. Parlamentet noterar att förteckningen över projekt som finansieras av förvaltningsfonderna ytterligare försvagar rådets försvar att det råder bristande förmåga att utnyttja anslag i rubrik 4.

| 47. | Europaparlamentet ökar budgetposten för stöd till fredsprocessen samt ekonomiskt stöd till Palestina och till Förenta nationernas hjälporganisation för palestinska flyktingar (UNRWA) med 40 miljoner EUR. Parlamentet konstaterar att UNRWA spelar en effektiv roll för att ge stöd till det ökande antalet palestinska flyktingar som är direkt drabbade av krisen i Syrien och utgör en ytterligare börda för UNRWA. Parlamentet är bekymrat över de luckor i finansieringen som UNRWA ställs inför och begär att dessa ytterligare anslag kanaliseras till dess allmänna fond för grundläggande utbildning, sociala tjänster och hälsovård. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet ökar budgetposten för stöd till fredsprocessen samt ekonomiskt stöd till Palestina och till Förenta nationernas hjälporganisation för palestinska flyktingar (UNRWA) med 40 miljoner EUR. Parlamentet konstaterar att UNRWA spelar en effektiv roll för att ge stöd till det ökande antalet palestinska flyktingar som är direkt drabbade av krisen i Syrien och utgör en ytterligare börda för UNRWA. Parlamentet är bekymrat över de luckor i finansieringen som UNRWA ställs inför och begär att dessa ytterligare anslag kanaliseras till dess allmänna fond för grundläggande utbildning, sociala tjänster och hälsovård.

| 48. | Europaparlamentet påminner om att det för att avhjälpa de skadliga långsiktiga effekterna av humanitära kriser är nödvändigt att de drabbade barnen fortsatt får en utbildning. Parlamentet ökar därför anslagen till utbildningsstöd i budgeten för humanitärt bistånd så att den står för 3 % i stället för 1 %, i syfte att nå tröskelvärdet på 4 % senast 2019. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet påminner om att det för att avhjälpa de skadliga långsiktiga effekterna av humanitära kriser är nödvändigt att de drabbade barnen fortsatt får en utbildning. Parlamentet ökar därför anslagen till utbildningsstöd i budgeten för humanitärt bistånd så att den står för 3 % i stället för 1 %, i syfte att nå tröskelvärdet på 4 % senast 2019.

| 49. | Europaparlamentet godkänner en symbolisk ökning av Gusp-budgeten för att främja initiativ som syftar till att göra migration till en särskild del av civila Gusp-uppdrag, samtidigt som fullt stöd ges till militära uppdrag såsom Eunavfor MED som syftar till att bekämpa människosmugglare och människohandlare. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet godkänner en symbolisk ökning av Gusp-budgeten för att främja initiativ som syftar till att göra migration till en särskild del av civila Gusp-uppdrag, samtidigt som fullt stöd ges till militära uppdrag såsom Eunavfor MED som syftar till att bekämpa människosmugglare och människohandlare.

| 50. | Europaparlamentet uppskattar den pågående reflektionsprocessen inom utrikestjänsten om framtiden för EU:s särskilda representanter och deras förhållande till utrikestjänsten. Parlamentet anser att inga ändringar av budgetposten för EU:s särskilda representanter bör ske innan den pågående reflektionsprocessen slutförts. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppskattar den pågående reflektionsprocessen inom utrikestjänsten om framtiden för EU:s särskilda representanter och deras förhållande till utrikestjänsten. Parlamentet anser att inga ändringar av budgetposten för EU:s särskilda representanter bör ske innan den pågående reflektionsprocessen slutförts.

| 51. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att öka anslagen till budgetposten för den turkcypriotiska befolkningsgruppen (+2 miljoner EUR) för att på ett avgörande sätt bidra till uppdraget för kommittén för saknade personer och stödja den tekniska kommittén för kulturarvsfrågor (TCCH) som består av representanter för Cyperns båda befolkningsgrupper, och därmed främja förtroende och försoning mellan de två befolkningsgrupperna. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att öka anslagen till budgetposten för den turkcypriotiska befolkningsgruppen (+2 miljoner EUR) för att på ett avgörande sätt bidra till uppdraget för kommittén för saknade personer och stödja den tekniska kommittén för kulturarvsfrågor (TCCH) som består av representanter för Cyperns båda befolkningsgrupper, och därmed främja förtroende och försoning mellan de två befolkningsgrupperna.

| 52. | Europaparlamentet betonar att det för genomförandet av avtalet om förenklade handelsprocedurer, som undertecknades vid WTO:s nionde ministerkonferens, kommer att krävas finansieringsstöd för de minst utvecklade länderna och utvecklingsländerna. Parlamentet understryker behovet av samordnade insatser från kommissionens och medlemsstaternas sida när det gäller internationella finansinstitut för att undvika en nedskärning av anslagen till Aid for Trade, och multilaterala initiativ och oriktigheter när det gäller samarbetet med vissa partner, vilket leder till minskad utgiftseffektivitet, samt garantera att avtalet om förenklade handelsprocedurer utnyttjas till förmån för utveckling. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet betonar att det för genomförandet av avtalet om förenklade handelsprocedurer, som undertecknades vid WTO:s nionde ministerkonferens, kommer att krävas finansieringsstöd för de minst utvecklade länderna och utvecklingsländerna. Parlamentet understryker behovet av samordnade insatser från kommissionens och medlemsstaternas sida när det gäller internationella finansinstitut för att undvika en nedskärning av anslagen till Aid for Trade, och multilaterala initiativ och oriktigheter när det gäller samarbetet med vissa partner, vilket leder till minskad utgiftseffektivitet, samt garantera att avtalet om förenklade handelsprocedurer utnyttjas till förmån för utveckling.

| 53. | Europaparlamentet beslutar att tillsammans med pilotprojekt och förberedande åtgärder till fullo utnyttja marginalen på 261,3 miljoner EUR under budgetförslagets tak för rubrik 4 för åtaganden, och att inte gå längre i det här skedet. Parlamentet ökar också betalningsbemyndigandena med 132,5 miljoner EUR. Parlamentet ser fram emot ett fruktbart förlikningssammanträde på grundval av dessa förslag till ändringar, som också tar hänsyn till ändringsskrivelse nr 2/2016. Parlamentet betonar dock att detta tak kan vara otillräckligt eftersom det fastställdes långt före den allvarliga utvecklingen i Ukraina, Syrien, Tunisien och mer generellt i alla grannländer, i Mellanöstern och i Afrika. Parlamentet vill därför se ett fullständigt utnyttjande av den potential som finns i reserven för katastrofbistånd och fortsätter att vara öppet för varje ytterligare utnyttjande av flexibilitetsbestämmelserna i den fleråriga budgetramen för att hantera den externa dimensionen av migrations- och flyktingkrisen. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet beslutar att tillsammans med pilotprojekt och förberedande åtgärder till fullo utnyttja marginalen på 261,3 miljoner EUR under budgetförslagets tak för rubrik 4 för åtaganden, och att inte gå längre i det här skedet. Parlamentet ökar också betalningsbemyndigandena med 132,5 miljoner EUR. Parlamentet ser fram emot ett fruktbart förlikningssammanträde på grundval av dessa förslag till ändringar, som också tar hänsyn till ändringsskrivelse nr 2/2016. Parlamentet betonar dock att detta tak kan vara otillräckligt eftersom det fastställdes långt före den allvarliga utvecklingen i Ukraina, Syrien, Tunisien och mer generellt i alla grannländer, i Mellanöstern och i Afrika. Parlamentet vill därför se ett fullständigt utnyttjande av den potential som finns i reserven för katastrofbistånd och fortsätter att vara öppet för varje ytterligare utnyttjande av flexibilitetsbestämmelserna i den fleråriga budgetramen för att hantera den externa dimensionen av migrations- och flyktingkrisen.

Rubrik 5 – Administration: Övriga rubriker – utgifter för administration och forskningsstöd

| 54. | Europaparlamentet noterar att rådets nedskärningar i denna rubrik uppgår till 31,2 miljoner EUR, varav 19,3 miljoner EUR avser kommissionens administrativa budget, särskilt för kommissionens byggnader, utrustning och framför allt för dess personal, som en konsekvens av att det schablonmässiga avdraget höjs till 4,3 %. Parlamentet ser inga skäl till rådets behandling och påminner om att efter ständiga åtstramningar de senaste åren föreslog kommissionen administrativa utgifter för 2016 som låg nära den förväntade inflationsnivån, dvs. utgifterna var stabila i reala termer, och påpekar att kommissionen fortsätter att minska sin personal. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet noterar att rådets nedskärningar i denna rubrik uppgår till 31,2 miljoner EUR, varav 19,3 miljoner EUR avser kommissionens administrativa budget, särskilt för kommissionens byggnader, utrustning och framför allt för dess personal, som en konsekvens av att det schablonmässiga avdraget höjs till 4,3 %. Parlamentet ser inga skäl till rådets behandling och påminner om att efter ständiga åtstramningar de senaste åren föreslog kommissionen administrativa utgifter för 2016 som låg nära den förväntade inflationsnivån, dvs. utgifterna var stabila i reala termer, och påpekar att kommissionen fortsätter att minska sin personal.

| 55. | Europaparlamentet anser dessutom att dessa nedskärningar är godtyckliga med tanke på förutsebarheten för denna typ av utgifter som till stor del bygger på avtalsenliga förpliktelser och med tanke på den mycket höga genomförandegraden enligt kommissionen. Parlamentet noterar särskilt att tillsättningsgraden för kommissionens tjänsteförteckning nådde en rekordnivå den 1 april 2015 då 97,8 % av tjänsterna faktiskt var tillsatta. Parlamentet beklagar att rådet dessutom gör nedskärningar i utgifter för administration och forskningsstöd i andra rubriker än rubrik 5 med totalt 28 miljoner EUR, trots att dessa utgifter är avgörande för att programmen ska bli framgångsrika inom unionens olika politikområden. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet anser dessutom att dessa nedskärningar är godtyckliga med tanke på förutsebarheten för denna typ av utgifter som till stor del bygger på avtalsenliga förpliktelser och med tanke på den mycket höga genomförandegraden enligt kommissionen. Parlamentet noterar särskilt att tillsättningsgraden för kommissionens tjänsteförteckning nådde en rekordnivå den 1 april 2015 då 97,8 % av tjänsterna faktiskt var tillsatta. Parlamentet beklagar att rådet dessutom gör nedskärningar i utgifter för administration och forskningsstöd i andra rubriker än rubrik 5 med totalt 28 miljoner EUR, trots att dessa utgifter är avgörande för att programmen ska bli framgångsrika inom unionens olika politikområden.

| 56. | Europaparlamentet beslutar därför att återinföra nivån i budgetförslaget för alla budgetposter för utgifter för administration och forskningsstöd inom politikområden och för alla budgetposter i rubrik 5 som minskats av rådet, samt att godkänna ett begränsat antal mindre anslagsökningar. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet beslutar därför att återinföra nivån i budgetförslaget för alla budgetposter för utgifter för administration och forskningsstöd inom politikområden och för alla budgetposter i rubrik 5 som minskats av rådet, samt att godkänna ett begränsat antal mindre anslagsökningar.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att den sammanlagda budgeten för Olafs övervakningskommitté och dess sekretariat anges i en separat post i Olafs budget för 2016. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att den sammanlagda budgeten för Olafs övervakningskommitté och dess sekretariat anges i en separat post i Olafs budget för 2016.

Byråer

| 58. | Europaparlamentet stöder i stort set kommissionens bedömning av byråernas budgetbehov och noterar att kommissionen redan har minskat byråernas ursprungliga äskanden betydligt. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet stöder i stort set kommissionens bedömning av byråernas budgetbehov och noterar att kommissionen redan har minskat byråernas ursprungliga äskanden betydligt.

| 59. | Europaparlamentet anser därför att ytterligare nedskärningar av rådets förslag skulle kunna äventyra byråernas funktion och göra det omöjligt för dem att fullfölja de uppdrag de tilldelats av den lagstiftande myndigheten. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet anser därför att ytterligare nedskärningar av rådets förslag skulle kunna äventyra byråernas funktion och göra det omöjligt för dem att fullfölja de uppdrag de tilldelats av den lagstiftande myndigheten.

| 60. | Europaparlamentet beslutar att inom det samlade migrationspaketet öka anslagen för de viktigaste byråerna som är verksamma inom detta område: Europeiska stödkontoret för asylfrågor, Frontex, Europol, Eurojust, eu.LISA, Cepol och Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, med ett belopp på totalt 26 miljoner EUR, eftersom dessa byråer är avgörande för att det nuvarande akuta problemet med migrationsflödena ska kunna hanteras på ett effektivt sätt. Europaparlamentet välkomnar de ytterligare anslagen och de 120 nya tjänsterna i tjänsteförteckningen för byråerna i ändringsbudget nr 7/2015, och förväntar sig att detta beslut också kommer att påverka 2016 års budget liksom budgetarna för de kommande åren. Parlamentet betonar den snabbt försämrade krissituationen och den enorma ökningen av migrationsflödena. Parlamentet uppmanar bestämt kommissionen att lämna uppdaterad och konsoliderad information om byråernas behov före budgetförlikningen. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att föreslå en strategi på medellång och lång sikt för verksamheten vid EU:s byråer och organ för rättsliga och inrikes frågor, dvs. mål, uppdrag, samordning, utveckling av utsatta områden (hot spots) och ekonomiska resurser. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet beslutar att inom det samlade migrationspaketet öka anslagen för de viktigaste byråerna som är verksamma inom detta område: Europeiska stödkontoret för asylfrågor, Frontex, Europol, Eurojust, eu.LISA, Cepol och Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, med ett belopp på totalt 26 miljoner EUR, eftersom dessa byråer är avgörande för att det nuvarande akuta problemet med migrationsflödena ska kunna hanteras på ett effektivt sätt. Europaparlamentet välkomnar de ytterligare anslagen och de 120 nya tjänsterna i tjänsteförteckningen för byråerna i ändringsbudget nr 7/2015, och förväntar sig att detta beslut också kommer att påverka 2016 års budget liksom budgetarna för de kommande åren. Parlamentet betonar den snabbt försämrade krissituationen och den enorma ökningen av migrationsflödena. Parlamentet uppmanar bestämt kommissionen att lämna uppdaterad och konsoliderad information om byråernas behov före budgetförlikningen. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att föreslå en strategi på medellång och lång sikt för verksamheten vid EU:s byråer och organ för rättsliga och inrikes frågor, dvs. mål, uppdrag, samordning, utveckling av utsatta områden (hot spots) och ekonomiska resurser.

| 61. | Europaparlamentet beslutar också att öka 2016 års budgetanslag för de tre myndigheterna för finansiell tillsyn på grund av deras ytterligare uppgifter och ökade arbetsbörda. Parlamentet uppmanar kommissionen att senast 2017 föreslå ett finansieringskoncept som är finansierat av avgifter som helt och hållet ersätter de nuvarande bidragen från medlemsstaterna för att på detta sätt säkra de europeiska myndigheternas oberoende i förhållande till medlemsstaternas nationella myndigheter. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet beslutar också att öka 2016 års budgetanslag för de tre myndigheterna för finansiell tillsyn på grund av deras ytterligare uppgifter och ökade arbetsbörda. Parlamentet uppmanar kommissionen att senast 2017 föreslå ett finansieringskoncept som är finansierat av avgifter som helt och hållet ersätter de nuvarande bidragen från medlemsstaterna för att på detta sätt säkra de europeiska myndigheternas oberoende i förhållande till medlemsstaternas nationella myndigheter.

| 62. | Europaparlamentet beslutar också att öka anslagen till Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter, Europeiska fiskerikontrollbyrån och Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk, för att de tillgängliga medlen på ett bättre sätt ska stämma överens med byråernas uppgifter. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet beslutar också att öka anslagen till Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter, Europeiska fiskerikontrollbyrån och Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk, för att de tillgängliga medlen på ett bättre sätt ska stämma överens med byråernas uppgifter.

| 63. | Europaparlamentet kan emellertid inte acceptera kommissionens och rådets tillvägagångssätt när det gäller byråernas personal och gör därför ett betydande antal ändringar i tjänsteförteckningarna. Parlamentet understryker på nytt att varje byrå ska skära ned sina tjänster med 5 % under en femårsperiod i enlighet med det interinstitutionella avtalet, men att nya tjänster som behövs för att utföra de ytterligare uppgifter som är än följd av ny politisk utveckling och ny lagstiftning sedan 2013 måste åtföljas av ytterligare medel, och inte får tas med i det interinstitutionella avtalets personalminskningsmål. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet kan emellertid inte acceptera kommissionens och rådets tillvägagångssätt när det gäller byråernas personal och gör därför ett betydande antal ändringar i tjänsteförteckningarna. Parlamentet understryker på nytt att varje byrå ska skära ned sina tjänster med 5 % under en femårsperiod i enlighet med det interinstitutionella avtalet, men att nya tjänster som behövs för att utföra de ytterligare uppgifter som är än följd av ny politisk utveckling och ny lagstiftning sedan 2013 måste åtföljas av ytterligare medel, och inte får tas med i det interinstitutionella avtalets personalminskningsmål.

| 64. | Europaparlamentet betonar därför på nytt sitt motstånd mot omplaceringspoolen för byråerna men bekräftar återigen att det är redo att frigöra tjänster för att uppnå effektivitetsvinster genom ett ökat administrativt samarbete mellan byråerna eller till och med analysera möjligheterna för sammanslagningar när så är lämpligt, och genom att vissa funktioner samordnas med antingen kommissionen eller en annan byrå. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet betonar därför på nytt sitt motstånd mot omplaceringspoolen för byråerna men bekräftar återigen att det är redo att frigöra tjänster för att uppnå effektivitetsvinster genom ett ökat administrativt samarbete mellan byråerna eller till och med analysera möjligheterna för sammanslagningar när så är lämpligt, och genom att vissa funktioner samordnas med antingen kommissionen eller en annan byrå.

| 65. | Europaparlamentet understryker på nytt att de tjänster som finansieras av näringslivet inte påverkar unionens budget och därför inte bör omfattas av någon personalminskning. Parlamentet betonar att det bör överlåtas till byrån i fråga att balansera den varierande arbetsbelastningen genom att inte tillsätta alla sina tjänster. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet understryker på nytt att de tjänster som finansieras av näringslivet inte påverkar unionens budget och därför inte bör omfattas av någon personalminskning. Parlamentet betonar att det bör överlåtas till byrån i fråga att balansera den varierande arbetsbelastningen genom att inte tillsätta alla sina tjänster.

| 66. | Europaparlamentet ändrar därför ett antal av byråernas tjänsteförteckningar i enlighet med prioriteringarna ovan för att anpassa personalstyrkan till de ytterligare uppgifterna, ändrar andra för att anpassa dem bättre till kravet på en verklig nedskärning med 5 % under en femårsperiod och för att behandla avgiftsfinansierade tjänster annorlunda. Parlamentet påminner om att nedskärningen med 5 % under en femårsperiod infördes för att minska kostnaderna för administrationen. Parlamentet betonar i detta sammanhang att ytterligare tjänster i tjänsteförteckningen inte automatiskt får ekonomiska konsekvenser för unionens budget eftersom byråerna tillsätter sina tjänster utifrån sina behov och att byråerna därför inte alltid har tillsatt alla tjänster i sina tjänsteförteckningar. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet ändrar därför ett antal av byråernas tjänsteförteckningar i enlighet med prioriteringarna ovan för att anpassa personalstyrkan till de ytterligare uppgifterna, ändrar andra för att anpassa dem bättre till kravet på en verklig nedskärning med 5 % under en femårsperiod och för att behandla avgiftsfinansierade tjänster annorlunda. Parlamentet påminner om att nedskärningen med 5 % under en femårsperiod infördes för att minska kostnaderna för administrationen. Parlamentet betonar i detta sammanhang att ytterligare tjänster i tjänsteförteckningen inte automatiskt får ekonomiska konsekvenser för unionens budget eftersom byråerna tillsätter sina tjänster utifrån sina behov och att byråerna därför inte alltid har tillsatt alla tjänster i sina tjänsteförteckningar.

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

| 67. | Europaparlamentet har noggrant analyserat de föreslagna pilotprojekten och de förberedande åtgärderna med hänsyn till de pågående projektens resultat, med undantag för initiativ som redan omfattas av befintliga rättsliga grunder och med full hänsyn till kommissionens bedömning av projektens genomförbarhet. Parlamentet har beslutat att anta ett kompromisspaket bestående av ett begränsat antal pilotprojekt och förberedande åtgärder, även med tanke på de snäva marginalerna. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet har noggrant analyserat de föreslagna pilotprojekten och de förberedande åtgärderna med hänsyn till de pågående projektens resultat, med undantag för initiativ som redan omfattas av befintliga rättsliga grunder och med full hänsyn till kommissionens bedömning av projektens genomförbarhet. Parlamentet har beslutat att anta ett kompromisspaket bestående av ett begränsat antal pilotprojekt och förberedande åtgärder, även med tanke på de snäva marginalerna.

Betalningar

| 68. | Europaparlamentet betonar på nytt betydelsen av den gemensamma betalningsplan för 2015–2016 som parlamentet, rådet och kommissionen kommit överens om inför budgetförfarandet, vilken återspeglar de tre institutionernas åtagande att minska eftersläpningen av utestående betalningar. Parlamentet noterar att de tre institutionerna kom överens om att samarbeta till fullo för att godkänna en nivå för betalningsbemyndigandena i 2016 års budget som gör det möjligt att nå ett sådant mål och att de betalningsbemyndiganden som begärts för 2016 beräknats av kommissionen i enlighet med detta. Parlamentet anser att varje åtgärd för att hantera risken för en ohållbar eftersläpning bör åtföljas av ansträngningar för att säkerställa ett mer produktivt åsiktsutbyte och för att förbättra samarbetsandan mellan rådet å ena sidan och parlamentet och kommissionen å andra sidan. Parlamentet påminner om att enligt artikel 310 i EUF-fördraget ska unionsbudgetens inkomster och utgifter balansera varandra. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet betonar på nytt betydelsen av den gemensamma betalningsplan för 2015–2016 som parlamentet, rådet och kommissionen kommit överens om inför budgetförfarandet, vilken återspeglar de tre institutionernas åtagande att minska eftersläpningen av utestående betalningar. Parlamentet noterar att de tre institutionerna kom överens om att samarbeta till fullo för att godkänna en nivå för betalningsbemyndigandena i 2016 års budget som gör det möjligt att nå ett sådant mål och att de betalningsbemyndiganden som begärts för 2016 beräknats av kommissionen i enlighet med detta. Parlamentet anser att varje åtgärd för att hantera risken för en ohållbar eftersläpning bör åtföljas av ansträngningar för att säkerställa ett mer produktivt åsiktsutbyte och för att förbättra samarbetsandan mellan rådet å ena sidan och parlamentet och kommissionen å andra sidan. Parlamentet påminner om att enligt artikel 310 i EUF-fördraget ska unionsbudgetens inkomster och utgifter balansera varandra.

| 69. | Europaparlamentet beklagar att rådet, trots de måttliga ökningar och betryggande marginaler som kommissionen föreslagit, beslutade att minska betalningsbemyndigandena med 1,4 miljarder EUR, vilket berör både budgetposter för åtgärder som håller på att avslutas och för program som är i full gång, och därmed äventyrar utfasningen av den onormala eftersläpningen. Parlamentet påminner om att för program som förvaltas direkt av kommissionen återspeglas bristen på betalningsbemyndiganden inte bara i eftersläpningen av betalda räkningar, utan också i de konstgjorda eftersläpningarna när det gäller genomförandet av programmen, till exempel försenas anbudsinfordringar och/eller undertecknandet av nya kontrakt. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet beklagar att rådet, trots de måttliga ökningar och betryggande marginaler som kommissionen föreslagit, beslutade att minska betalningsbemyndigandena med 1,4 miljarder EUR, vilket berör både budgetposter för åtgärder som håller på att avslutas och för program som är i full gång, och därmed äventyrar utfasningen av den onormala eftersläpningen. Parlamentet påminner om att för program som förvaltas direkt av kommissionen återspeglas bristen på betalningsbemyndiganden inte bara i eftersläpningen av betalda räkningar, utan också i de konstgjorda eftersläpningarna när det gäller genomförandet av programmen, till exempel försenas anbudsinfordringar och/eller undertecknandet av nya kontrakt.

| 70. | Parlamentet beslutar att återinföra nivån i budgetförslaget för alla budgetposter där rådet gjort nedskärningar med utgångspunkt i antagandet att de betalningsnivåer som kommissionen föreslagit i sitt budgetförslag är de som krävs för att uppnå betalningsplanens mål. |
| --- | --- |

70.

Parlamentet beslutar att återinföra nivån i budgetförslaget för alla budgetposter där rådet gjort nedskärningar med utgångspunkt i antagandet att de betalningsnivåer som kommissionen föreslagit i sitt budgetförslag är de som krävs för att uppnå betalningsplanens mål.

| 71. | Europaparlamentet ökar betalningsbemyndigandena med en lämplig koefficient för alla de budgetposter där åtagandebemyndigandena har ändrats, för att ta hänsyn till områden där medlen betalas ut snabbt eller där situationen är akut, dvs. Erasmus+, de två omplaceringssystemen, UNRWA och humanitärt bistånd. Parlamentet ökar betalningsbemyndigandena med ytterligare 1 miljard EUR för att till fullo täcka tidigareläggandet av betalningar till Grekland med nya anslag. Parlamentet beslutar också att mot bakgrund av tidigare genomföranden öka betalningarna för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet ökar betalningsbemyndigandena med en lämplig koefficient för alla de budgetposter där åtagandebemyndigandena har ändrats, för att ta hänsyn till områden där medlen betalas ut snabbt eller där situationen är akut, dvs. Erasmus+, de två omplaceringssystemen, UNRWA och humanitärt bistånd. Parlamentet ökar betalningsbemyndigandena med ytterligare 1 miljard EUR för att till fullo täcka tidigareläggandet av betalningar till Grekland med nya anslag. Parlamentet beslutar också att mot bakgrund av tidigare genomföranden öka betalningarna för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter.

Övriga avsnitt

Avsnitt I – Europaparlamentet

| 72. | Europaparlamentet påminner om att parlamentets budgetberäkning för 2016 fastställdes till 1 823 648 600 EUR, vilket motsvarar en ökning med 1,6 % jämfört med 2015 års budget. Parlamentet påminner dessutom om att 15 miljoner EUR har öronmärkts för brådskande investeringar i säkerhet och it-säkerhet, vilket innebär att den totala nivån för 2016 års budget uppgår till 1 838 648 600 EUR. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet påminner om att parlamentets budgetberäkning för 2016 fastställdes till 1 823 648 600 EUR, vilket motsvarar en ökning med 1,6 % jämfört med 2015 års budget. Parlamentet påminner dessutom om att 15 miljoner EUR har öronmärkts för brådskande investeringar i säkerhet och it-säkerhet, vilket innebär att den totala nivån för 2016 års budget uppgår till 1 838 648 600 EUR.

| 73. | Europaparlamentet påpekar att en ny politisk grupp inrättades den 15 juni 2015, dvs. efter antagandet av parlamentets budgetberäkning för 2016, och att dessa förändringar av parlamentets organisation innebär att ytterligare anslag behövs för att se till att alla politiska grupper behandlas lika. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet påpekar att en ny politisk grupp inrättades den 15 juni 2015, dvs. efter antagandet av parlamentets budgetberäkning för 2016, och att dessa förändringar av parlamentets organisation innebär att ytterligare anslag behövs för att se till att alla politiska grupper behandlas lika.

| 74. | Europaparlamentet kompenserar dessa anslagsökningar till fullo genom att minska anslagen i budgetposterna för reserven för oförutsedda utgifter, ersättningen för ledamöternas allmänna utgifter, vidareutbildning, inredning av lokaler, energianvändning, databehandling och telekommunikationer – investeringar i projekt och möbler. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet kompenserar dessa anslagsökningar till fullo genom att minska anslagen i budgetposterna för reserven för oförutsedda utgifter, ersättningen för ledamöternas allmänna utgifter, vidareutbildning, inredning av lokaler, energianvändning, databehandling och telekommunikationer – investeringar i projekt och möbler.

| 75. | Europaparlamentet noterar presidiets slutsatser av den 7 september 2015 inför parlamentets behandling av 2016 års budget där man föreslår att presidiets nyligen fattade beslut och tekniska anpassningar ska införlivas i budgeten. Parlamentet godkänner dessa begränsade tekniska förändringar som föreslagits av presidiet och som avser budgetneutrala anpassningar av anslagen och av tjänsteförteckningen och vissa uppdateringar av kontoplanen. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet noterar presidiets slutsatser av den 7 september 2015 inför parlamentets behandling av 2016 års budget där man föreslår att presidiets nyligen fattade beslut och tekniska anpassningar ska införlivas i budgeten. Parlamentet godkänner dessa begränsade tekniska förändringar som föreslagits av presidiet och som avser budgetneutrala anpassningar av anslagen och av tjänsteförteckningen och vissa uppdateringar av kontoplanen.

| 76. | Europaparlamentet bibehåller därför den totala nivå för 2016 års budget på 1 838 648 600 EUR, som antogs vid plenarsammanträdet den 29 april 2015. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet bibehåller därför den totala nivå för 2016 års budget på 1 838 648 600 EUR, som antogs vid plenarsammanträdet den 29 april 2015.

| 77. | Europaparlamentet understryker att de politiska gruppernas verksamhet inte avser administrativt arbete. Parlamentet bekräftar att den totala personalnivån i de politiska grupperna därför ska undantas från personalminskningsmålet på 5 % i överensstämmelse med de beslut som parlamentet fattat med avseende på budgetåren 2014 (12), 2015 (13) och när det gäller budgetberäkningen för 2016 (14). |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet understryker att de politiska gruppernas verksamhet inte avser administrativt arbete. Parlamentet bekräftar att den totala personalnivån i de politiska grupperna därför ska undantas från personalminskningsmålet på 5 % i överensstämmelse med de beslut som parlamentet fattat med avseende på budgetåren 2014 (12), 2015 (13) och när det gäller budgetberäkningen för 2016 (14).

| 78. | Europaparlamentet påminner om att de politiska grupperna har haft ett anställningsstopp sedan 2012 och att deras behov endast delvis har täckts under de senaste budgetåren. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet påminner om att de politiska grupperna har haft ett anställningsstopp sedan 2012 och att deras behov endast delvis har täckts under de senaste budgetåren.

| 79. | Europaparlamentet upprepar sitt åtagande att genomföra punkt 27 i det interinstitutionella avtalet och minska sin personal med 1 %. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet upprepar sitt åtagande att genomföra punkt 27 i det interinstitutionella avtalet och minska sin personal med 1 %.

| 80. | Europaparlamentet betonar att parlamentet och rådet, för att uppnå långsiktiga besparingar i unionsbudgeten, måste beakta behovet av en handlingsplan för ett enda säte, vilket parlamentet har framhållit i åtskilliga tidigare resolutioner. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet betonar att parlamentet och rådet, för att uppnå långsiktiga besparingar i unionsbudgeten, måste beakta behovet av en handlingsplan för ett enda säte, vilket parlamentet har framhållit i åtskilliga tidigare resolutioner.

Förändringar av tjänsteförteckningen

| 81. | Europaparlamentet minskar generalsekretariatets tjänsteförteckning för 2016 med 57 tjänster (personalminskningsmålet på 1 %) enligt följande: 4 AD14, 13 AD13, 2 AD12, 1 AD9, 2 AD8, 1 AD5, 2 AST11, 1 AST10, 3 AST9, 8 AST8, 7 AST7, 4 AST6, 3 AST5, 2 AST4, 1 AST3, 1 AST1 (fasta tjänster) och 2 tillfälliga AST4-tjänster. Parlamentet påminner om att budgetkonsekvenserna av dessa åtgärder redan beaktats i budgetberäkningen. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet minskar generalsekretariatets tjänsteförteckning för 2016 med 57 tjänster (personalminskningsmålet på 1 %) enligt följande: 4 AD14, 13 AD13, 2 AD12, 1 AD9, 2 AD8, 1 AD5, 2 AST11, 1 AST10, 3 AST9, 8 AST8, 7 AST7, 4 AST6, 3 AST5, 2 AST4, 1 AST3, 1 AST1 (fasta tjänster) och 2 tillfälliga AST4-tjänster. Parlamentet påminner om att budgetkonsekvenserna av dessa åtgärder redan beaktats i budgetberäkningen.

| 82. | I enlighet med de nya tjänsteföreskrifterna omvandlar Europaparlamentet 80 fasta AST-tjänster (25 AST11, 10 AST10, 5 AST8, 15 AST7, 5 AST6, 5 AST5, 5 AST4, 5 AST3 och 5 AST2) till 80 AST/SC1-tjänster. |
| --- | --- |

82.

I enlighet med de nya tjänsteföreskrifterna omvandlar Europaparlamentet 80 fasta AST-tjänster (25 AST11, 10 AST10, 5 AST8, 15 AST7, 5 AST6, 5 AST5, 5 AST4, 5 AST3 och 5 AST2) till 80 AST/SC1-tjänster.

| 83. | Europaparlamentet fortsätter med följande tekniska korrigeringar: tre AST7-tjänster och tre AST6-tjänster stryks och sex AST5-tjänster läggs till. Dessutom stryks fotnot nr 1 till tjänsteförteckningen, eftersom detta förfarande inte har tillämpats på länge. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet fortsätter med följande tekniska korrigeringar: tre AST7-tjänster och tre AST6-tjänster stryks och sex AST5-tjänster läggs till. Dessutom stryks fotnot nr 1 till tjänsteförteckningen, eftersom detta förfarande inte har tillämpats på länge.

| 84. | Europaparlamentet godkänner inrättandet av 43 nya tillfälliga tjänster (2AD7, 19 AD5, 5 AST5, 5 AST3 och 12 AST1) och uppgraderingen av en tillfällig AD10-tjänst till en AD14-tjänst för de ytterligare behoven till följd av inrättandet av den nya politiska gruppen. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet godkänner inrättandet av 43 nya tillfälliga tjänster (2AD7, 19 AD5, 5 AST5, 5 AST3 och 12 AST1) och uppgraderingen av en tillfällig AD10-tjänst till en AD14-tjänst för de ytterligare behoven till följd av inrättandet av den nya politiska gruppen.

En minskning av personalen med 5 %

| 85. | Europaparlamentet påminner om att parlamentet genomför målet att minska personalen med 5 % för tredje året i rad med vederbörlig hänsyn till bokstaven och andan i det interinstitutionella avtalet. Parlamentet understryker att i detta syfte har 171 fasta tjänster strukits från tjänsteförteckningen sedan 2014 (15). Parlamentet betonar att för att till fullo uppfylla målet att minska personalen med 5 % ska ytterligare två årliga minskningar med 57 tjänster (16) göras fram till 2018. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet påminner om att parlamentet genomför målet att minska personalen med 5 % för tredje året i rad med vederbörlig hänsyn till bokstaven och andan i det interinstitutionella avtalet. Parlamentet understryker att i detta syfte har 171 fasta tjänster strukits från tjänsteförteckningen sedan 2014 (15). Parlamentet betonar att för att till fullo uppfylla målet att minska personalen med 5 % ska ytterligare två årliga minskningar med 57 tjänster (16) göras fram till 2018.

| 86. | Europaparlamentet understryker att, i enlighet med punkt 27 i det interinstitutionella avtalet, är målet att minska personalen med 5 % en kompensation med hänsyn till personalen som är relaterad till den ökade veckoarbetstiden från 37,5 till 40 timmar jämfört med tjänsteförteckningen per den 1 januari 2013. Parlamentet anser att denna minskning måste gälla vid en konstant arbetsbelastning och att nya ansvarsområden och uppdrag följaktligen måste undantas från denna beräkning. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet understryker att, i enlighet med punkt 27 i det interinstitutionella avtalet, är målet att minska personalen med 5 % en kompensation med hänsyn till personalen som är relaterad till den ökade veckoarbetstiden från 37,5 till 40 timmar jämfört med tjänsteförteckningen per den 1 januari 2013. Parlamentet anser att denna minskning måste gälla vid en konstant arbetsbelastning och att nya ansvarsområden och uppdrag följaktligen måste undantas från denna beräkning.

| 87. | Europaparlamentet noterar att i linje med parlamentets utökade befogenheter och nya uppgifter sedan 2013 har viktiga strukturella förändringar såsom internaliseringsprocesserna inneburit att personalbehovet i så stor utsträckning som möjligt har tillgodosetts genom interna omfördelningar, och nya tjänster har endast inrättats när det har varit absolut nödvändigt. Parlamentet beslutar att undanta dessa ytterligare tjänster från ansträngningarna att minska personalen med 5 %. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet noterar att i linje med parlamentets utökade befogenheter och nya uppgifter sedan 2013 har viktiga strukturella förändringar såsom internaliseringsprocesserna inneburit att personalbehovet i så stor utsträckning som möjligt har tillgodosetts genom interna omfördelningar, och nya tjänster har endast inrättats när det har varit absolut nödvändigt. Parlamentet beslutar att undanta dessa ytterligare tjänster från ansträngningarna att minska personalen med 5 %.

| 88. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att i samband med att den övervakar parlamentets genomförande av personalminskningsmålet ta hänsyn till de nya ytterligare faktorerna såsom den konstanta arbetsbelastningen, undantaget för de politiska grupperna, internaliseringen som balanseras av minskningar av budgetposter för externa tjänster samt nya befogenheter och uppgifter. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att i samband med att den övervakar parlamentets genomförande av personalminskningsmålet ta hänsyn till de nya ytterligare faktorerna såsom den konstanta arbetsbelastningen, undantaget för de politiska grupperna, internaliseringen som balanseras av minskningar av budgetposter för externa tjänster samt nya befogenheter och uppgifter.

| 89. | Europaparlamentet betonar att genomförandet av minskningen av personalen med 5 % inte får påverka parlamentets funktion och parlamentets utövande av sina centrala befogenheter och inte heller ändra kvaliteten på parlamentets lagstiftningsarbete eller kvaliteten på arbetsförhållandena för ledamöterna och personalen. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet betonar att genomförandet av minskningen av personalen med 5 % inte får påverka parlamentets funktion och parlamentets utövande av sina centrala befogenheter och inte heller ändra kvaliteten på parlamentets lagstiftningsarbete eller kvaliteten på arbetsförhållandena för ledamöterna och personalen.

| 90. | Europaparlamentet påminner om att inget avtal kan beröva parlamentet och rådet deras suveräna rätt att göra bedömningar och deras befogenhet att varje år besluta om budgetens innehåll. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet påminner om att inget avtal kan beröva parlamentet och rådet deras suveräna rätt att göra bedömningar och deras befogenhet att varje år besluta om budgetens innehåll.

Andra personalrelaterade frågor

| 91. | Europaparlamentet påminner om att behovet av nya tjänster vid sekretariatet bör täckas genom interna omplaceringar, såvida man inte på vederbörligt sätt kan motivera och visa på behovet att inrätta nya tjänster. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet påminner om att behovet av nya tjänster vid sekretariatet bör täckas genom interna omplaceringar, såvida man inte på vederbörligt sätt kan motivera och visa på behovet att inrätta nya tjänster.

| 92. | Europaparlamentet påminner om att omorganisationer av det parlamentariska arbetet eller av de parlamentariska förfarandena inte får leda till försämrade arbetsvillkor och social rättigheter för personalen, oavsett befattning. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet påminner om att omorganisationer av det parlamentariska arbetet eller av de parlamentariska förfarandena inte får leda till försämrade arbetsvillkor och social rättigheter för personalen, oavsett befattning.

| 93. | Europaparlamentet upprepar på nytt att det för att säkerställa tillräckligt stöd till ledamöterna i samband med deras parlamentariska verksamhet, är nödvändigt att hitta en ny balans mellan ackrediterade parlamentsassistenter och lokala assistenter. Parlamentet noterar att generalsekreteraren har lagt fram ett förslag för presidiet för att uppnå detta mål. Parlamentet konstaterar att en överenskommelse har nåtts i presidiet som i huvudsak tillmötesgår Europaparlamentets önskemål i sin ovannämnda resolution av den 29 april 2015 om parlamentets beräkningar. Parlamentet välkomnar beslutet att omedelbart sätta denna överenskommelse i kraft. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet upprepar på nytt att det för att säkerställa tillräckligt stöd till ledamöterna i samband med deras parlamentariska verksamhet, är nödvändigt att hitta en ny balans mellan ackrediterade parlamentsassistenter och lokala assistenter. Parlamentet noterar att generalsekreteraren har lagt fram ett förslag för presidiet för att uppnå detta mål. Parlamentet konstaterar att en överenskommelse har nåtts i presidiet som i huvudsak tillmötesgår Europaparlamentets önskemål i sin ovannämnda resolution av den 29 april 2015 om parlamentets beräkningar. Parlamentet välkomnar beslutet att omedelbart sätta denna överenskommelse i kraft.

| 94. | Europaparlamentet upprepar sitt åtagande att stödja flerspråkigheten i det parlamentariska arbetet genom höga standarder för tolkning och översättning. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att för budgetutskottet redovisa resultatet av den analys och utvärdering han tog initiativ till efter att man inte lyckats nå en överenskommelse om arbetsvillkoren för tolkarna (våren 2015). Parlamentet förväntar sig att generalsekreteraren använder all flexibilitet som krävs för att säkerställa tolk- och översättartjänster av hög kvalitet för ledamöterna. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet upprepar sitt åtagande att stödja flerspråkigheten i det parlamentariska arbetet genom höga standarder för tolkning och översättning. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att för budgetutskottet redovisa resultatet av den analys och utvärdering han tog initiativ till efter att man inte lyckats nå en överenskommelse om arbetsvillkoren för tolkarna (våren 2015). Parlamentet förväntar sig att generalsekreteraren använder all flexibilitet som krävs för att säkerställa tolk- och översättartjänster av hög kvalitet för ledamöterna.

| 95. | Europaparlamentet uppmanar generalsekreteraren att tillhandahålla en detaljerad översikt över alla nya tjänster i parlamentet under perioden 2014–2016, även fördelningen av tjänster när det gäller organisatorisk enhet, kategori och typ av kontrakt. |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet uppmanar generalsekreteraren att tillhandahålla en detaljerad översikt över alla nya tjänster i parlamentet under perioden 2014–2016, även fördelningen av tjänster när det gäller organisatorisk enhet, kategori och typ av kontrakt.

Fastighetspolitiken

| 96. | Europaparlamentet påminner om att budgetutskottet regelbundet ska informeras om ny utveckling i fråga om parlamentets fastighetspolitik och höras i god tid, det vill säga innan ett kontrakt undertecknas, om alla fastighetsprojekt som får ekonomiska konsekvenser. Parlamentet bekräftar att de ekonomiska konsekvenserna av samtliga fastighetsprojekt kommer att granskas ingående. |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet påminner om att budgetutskottet regelbundet ska informeras om ny utveckling i fråga om parlamentets fastighetspolitik och höras i god tid, det vill säga innan ett kontrakt undertecknas, om alla fastighetsprojekt som får ekonomiska konsekvenser. Parlamentet bekräftar att de ekonomiska konsekvenserna av samtliga fastighetsprojekt kommer att granskas ingående.

| 97. | Europaparlamentet anser att beslutsprocessen för beslut om fastighetsprojekt bör vara transparent. |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet anser att beslutsprocessen för beslut om fastighetsprojekt bör vara transparent.

| 98. | Europaparlamentet upprepar på nytt sin begäran att den nya fastighetsstrategin på medellång sikt ska presenteras för budgetutskottet så snart som möjligt och senast i början av 2016, i god tid före utarbetandet av parlamentets budgetberäkning för budgetåret 2017. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att i god tid före parlamentets behandling av budgeten under hösten 2016 lägga fram en eventuell långsiktig strategi fram till 2015 för budgetutskottet. |
| --- | --- |

98.

Europaparlamentet upprepar på nytt sin begäran att den nya fastighetsstrategin på medellång sikt ska presenteras för budgetutskottet så snart som möjligt och senast i början av 2016, i god tid före utarbetandet av parlamentets budgetberäkning för budgetåret 2017. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att i god tid före parlamentets behandling av budgeten under hösten 2016 lägga fram en eventuell långsiktig strategi fram till 2015 för budgetutskottet.

| 99. | Europaparlamentet konstaterar att inga medel har anslagits för investeringar i uppförandet av Konrad Adenauer-byggnaden (KAD) i Luxemburg sedan 2014. Parlamentet påminner om att budgetberäkningen för 2016 endast innehöll anslag för att täcka arbete och tjänster som betalas direkt av parlamentet, främst för projektledning, teknisk expertis och teknisk rådgivning. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att före utgången av detta år utvärdera de medel som inte utnyttjats i 2015 års budget och överföra dem till KAD-projektet i syfte att i största möjliga utsträckning undvika fastighetsrelaterade ränteutgifter i framtiden. |
| --- | --- |

99.

Europaparlamentet konstaterar att inga medel har anslagits för investeringar i uppförandet av Konrad Adenauer-byggnaden (KAD) i Luxemburg sedan 2014. Parlamentet påminner om att budgetberäkningen för 2016 endast innehöll anslag för att täcka arbete och tjänster som betalas direkt av parlamentet, främst för projektledning, teknisk expertis och teknisk rådgivning. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att före utgången av detta år utvärdera de medel som inte utnyttjats i 2015 års budget och överföra dem till KAD-projektet i syfte att i största möjliga utsträckning undvika fastighetsrelaterade ränteutgifter i framtiden.

Ledamöternas utgifter

| 100. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning om större transparens när det gäller ersättningen för ledamöternas allmänna utgifter. Parlamentet uppmanar sitt presidium att fastställa mer exakta bestämmelser för redovisningsskyldigheten när det gäller utgifter som ersätts inom ramen för denna ersättning, utan att detta medför några merkostnader för parlamentet. |
| --- | --- |

100.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning om större transparens när det gäller ersättningen för ledamöternas allmänna utgifter. Parlamentet uppmanar sitt presidium att fastställa mer exakta bestämmelser för redovisningsskyldigheten när det gäller utgifter som ersätts inom ramen för denna ersättning, utan att detta medför några merkostnader för parlamentet.

| 101. | Europaparlamentet begär en utvärdering av resultatet av det frivilliga tillvägagångssätt som den gemensamma arbetsgruppen valt för att begränsa ledamöternas och personalens resor i affärsklass samt av möjliga sätt att uppnå mer fördelaktiga priser i syfte att minska ledamöternas och personalens resekostnader. |
| --- | --- |

101.

Europaparlamentet begär en utvärdering av resultatet av det frivilliga tillvägagångssätt som den gemensamma arbetsgruppen valt för att begränsa ledamöternas och personalens resor i affärsklass samt av möjliga sätt att uppnå mer fördelaktiga priser i syfte att minska ledamöternas och personalens resekostnader.

Avsnitt IV – Domstolen

| 102. | Europaparlamentet beklagar att trots en fortsatt ökning av det rättsliga arbetets omfattning och den planerade reformen av tribunalen har kommissionen minskat personalstyrkan med 20 tjänster, vilket riskerar att skapa flaskhalsar och undergräva en välfungerande och snabb rättskipning. Parlamentet beslutar därför att återinföra de 20 tjänster som ursprungligen begärdes av domstolen. |
| --- | --- |

102.

Europaparlamentet beklagar att trots en fortsatt ökning av det rättsliga arbetets omfattning och den planerade reformen av tribunalen har kommissionen minskat personalstyrkan med 20 tjänster, vilket riskerar att skapa flaskhalsar och undergräva en välfungerande och snabb rättskipning. Parlamentet beslutar därför att återinföra de 20 tjänster som ursprungligen begärdes av domstolen.

| 103. | Europaparlamentet beklagar att rådet har ökat schablonavdraget från 2,5 % till 3,2 % vilket innebär en minskning med 1,55 miljoner EUR och står i strid med den mycket höga nivån vid domstolen vad gäller tillsättning av tjänster (98 % i slutet av 2014) och det höga budgetutnyttjandet (99 % 2014). Parlamentet ändrar därför schablonavdraget till nivån i budgetförslaget och stryker den motsvarande minskningen av anslagen för att säkerställa att domstolen kan hantera den betydande ökningen av antalet ärenden på ett korrekt sätt och till fullo utnyttja de tjänster som beviljats den. |
| --- | --- |

103.

Europaparlamentet beklagar att rådet har ökat schablonavdraget från 2,5 % till 3,2 % vilket innebär en minskning med 1,55 miljoner EUR och står i strid med den mycket höga nivån vid domstolen vad gäller tillsättning av tjänster (98 % i slutet av 2014) och det höga budgetutnyttjandet (99 % 2014). Parlamentet ändrar därför schablonavdraget till nivån i budgetförslaget och stryker den motsvarande minskningen av anslagen för att säkerställa att domstolen kan hantera den betydande ökningen av antalet ärenden på ett korrekt sätt och till fullo utnyttja de tjänster som beviljats den.

| 104. | Europaparlamentet beslutar dessutom att återinföra sju tjänster som ursprungligen begärts av domstolen för att den ska kunna uppfylla det dubbla kravet att förstärka sin enhet för skydd och säkerhet för att förbättra skyddet av personalen, besökare och handlingar, och samtidigt genomföra artikel 105 i tribunalens rättegångsregler som kräver att ett mycket säkert system ska inrättas för att göra det möjligt för parter som är involverade i vissa ärenden att lämna upplysningar och handlingar som berör unionens säkerhet eller en eller flera av dess medlemsstaters säkerhet eller deras internationella förbindelser. |
| --- | --- |

104.

Europaparlamentet beslutar dessutom att återinföra sju tjänster som ursprungligen begärts av domstolen för att den ska kunna uppfylla det dubbla kravet att förstärka sin enhet för skydd och säkerhet för att förbättra skyddet av personalen, besökare och handlingar, och samtidigt genomföra artikel 105 i tribunalens rättegångsregler som kräver att ett mycket säkert system ska inrättas för att göra det möjligt för parter som är involverade i vissa ärenden att lämna upplysningar och handlingar som berör unionens säkerhet eller en eller flera av dess medlemsstaters säkerhet eller deras internationella förbindelser.

| 105. | Europaparlamentet understryker i detta sammanhang behovet av medel för säkerhet och övervakning av domstolens byggnader och beslutar därför att återinföra de belopp i budgetförslaget som rådet förslagit ska skäras ned inom detta område. |
| --- | --- |

105.

Europaparlamentet understryker i detta sammanhang behovet av medel för säkerhet och övervakning av domstolens byggnader och beslutar därför att återinföra de belopp i budgetförslaget som rådet förslagit ska skäras ned inom detta område.

| 106. | Europaparlamentet avskaffar den nuvarande reserven för tjänsteresor och ersätter den med en ny reserv, som ska frigöras när domstolen offentliggör information om domarnas externa verksamhet, såsom parlamentet begärt i sin resolution om ansvarsfrihet för genomförandet av domstolens budget för 2013 (17). |
| --- | --- |

106.

Europaparlamentet avskaffar den nuvarande reserven för tjänsteresor och ersätter den med en ny reserv, som ska frigöras när domstolen offentliggör information om domarnas externa verksamhet, såsom parlamentet begärt i sin resolution om ansvarsfrihet för genomförandet av domstolens budget för 2013 (17).

Avsnitt V – Revisionsrätten

| 107. | Europaparlamentet justerar schablonavdraget till dess ursprungliga nivå på 2,76 %, så att revisionsrätten kan tillgodose sina behov när det gäller tjänsteförteckningen. |
| --- | --- |

107.

Europaparlamentet justerar schablonavdraget till dess ursprungliga nivå på 2,76 %, så att revisionsrätten kan tillgodose sina behov när det gäller tjänsteförteckningen.

| 108. | Europaparlamentet återinför alla andra budgetposter som strukits av rådet så att revisionsrätten ska kunna genomföra sitt arbetsprogram och lägga fram de planerade granskningsrapporterna. |
| --- | --- |

108.

Europaparlamentet återinför alla andra budgetposter som strukits av rådet så att revisionsrätten ska kunna genomföra sitt arbetsprogram och lägga fram de planerade granskningsrapporterna.

Avsnitt VI – Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

| 109. | Europaparlamentet justerar schablonavdraget till dess ursprungliga nivå på 4,5 %, så att kommittén kan tillgodose sina behov och hantera den fortsatta minskningen av personalstyrkan till följd av samarbetsavtalet mellan parlamentet och kommittén. |
| --- | --- |

109.

Europaparlamentet justerar schablonavdraget till dess ursprungliga nivå på 4,5 %, så att kommittén kan tillgodose sina behov och hantera den fortsatta minskningen av personalstyrkan till följd av samarbetsavtalet mellan parlamentet och kommittén.

| 110. | Europaparlamentet beslutar att återinföra beloppen i budgetförslaget för utgifterna för resa och uppehälle. |
| --- | --- |

110.

Europaparlamentet beslutar att återinföra beloppen i budgetförslaget för utgifterna för resa och uppehälle.

Avsnitt VII – Regionkommittén

| 111. | Europaparlamentet minskar å ena sidan lönerna och ersättningarna med ett belopp som motsvarar 66 uppgraderingar och fyra ytterligare tjänster som inte beaktats i budgetförslaget för att återspegla överföringen av dessa tjänster till parlamentet. |
| --- | --- |

111.

Europaparlamentet minskar å ena sidan lönerna och ersättningarna med ett belopp som motsvarar 66 uppgraderingar och fyra ytterligare tjänster som inte beaktats i budgetförslaget för att återspegla överföringen av dessa tjänster till parlamentet.

| 112. | Å andra sidan ökar Europaparlamentet anslagen för ett antal budgetposter (frilansöversättning, tredje part, kommunikation, representationskostnader, de politiska gruppernas kommunikation, tjänsteresor, städning och underhåll) så att beloppen stämmer bättre överens med kommitténs egen budgetberäkning, för att kommittén ska kunna utföra sitt politiska arbete och fullgöra sina skyldigheter. |
| --- | --- |

112.

Å andra sidan ökar Europaparlamentet anslagen för ett antal budgetposter (frilansöversättning, tredje part, kommunikation, representationskostnader, de politiska gruppernas kommunikation, tjänsteresor, städning och underhåll) så att beloppen stämmer bättre överens med kommitténs egen budgetberäkning, för att kommittén ska kunna utföra sitt politiska arbete och fullgöra sina skyldigheter.

| 113. | Slutligen återställer Europaparlamentet alla belopp för vilka rådet gjort nedskärningar när det gäller säkerhet och övervakning av kommitténs byggnader för att säkerställa att det finns tillräckliga medel för säkerhetsåtgärder om säkerhetsnivån skulle höjas till ”gul” nivå under 2016. |
| --- | --- |

113.

Slutligen återställer Europaparlamentet alla belopp för vilka rådet gjort nedskärningar när det gäller säkerhet och övervakning av kommitténs byggnader för att säkerställa att det finns tillräckliga medel för säkerhetsåtgärder om säkerhetsnivån skulle höjas till ”gul” nivå under 2016.

Avsnitt VIII – Europeiska ombudsmannen

| 114. | Europaparlamentet beklagar att rådet har minskat budgetförslaget för ombudsmannen med 135 000 EUR. Parlamentet understryker att denna minskning skulle utgöra en oproportionerlig börda för ombudsmannens mycket begränsade budget och få stora konsekvenser för institutionens förmåga att tjäna unionens medborgare på ett effektivt sätt. Parlamentet återställer därför alla budgetposter som rådet har skurit ned så att ombudsmannen kan uppfylla sitt mandat och sina åtaganden. |
| --- | --- |

114.

Europaparlamentet beklagar att rådet har minskat budgetförslaget för ombudsmannen med 135 000 EUR. Parlamentet understryker att denna minskning skulle utgöra en oproportionerlig börda för ombudsmannens mycket begränsade budget och få stora konsekvenser för institutionens förmåga att tjäna unionens medborgare på ett effektivt sätt. Parlamentet återställer därför alla budgetposter som rådet har skurit ned så att ombudsmannen kan uppfylla sitt mandat och sina åtaganden.

Avsnitt IX – Europeiska datatillsynsmannen

| 115. | Europaparlamentet beklagar att rådet har minskat budgetförslaget för Europeiska datatillsynsmannen med 135 000 EUR. Parlamentet understryker att denna minskning skulle utgör en oproportionerlig börda för datatillsynsmannens mycket begränsade budget och få stora konsekvenser för institutionens förmåga att tjäna unionsinstitutionerna på ett effektivt sätt. Parlamentet återställer därför alla budgetposter som rådet har skurit ned så att datatillsynsmannen kan uppfylla sitt mandat och sina åtaganden. |
| --- | --- |

115.

Europaparlamentet beklagar att rådet har minskat budgetförslaget för Europeiska datatillsynsmannen med 135 000 EUR. Parlamentet understryker att denna minskning skulle utgör en oproportionerlig börda för datatillsynsmannens mycket begränsade budget och få stora konsekvenser för institutionens förmåga att tjäna unionsinstitutionerna på ett effektivt sätt. Parlamentet återställer därför alla budgetposter som rådet har skurit ned så att datatillsynsmannen kan uppfylla sitt mandat och sina åtaganden.

Avsnitt X – Europeiska utrikestjänsten

| 116. | Europaparlamentet anser att för att kunna klara av de utmaningar som den geopolitiska osäkerheten medför och garantera unionens roll i världen måste det säkerställas att utrikestjänsten har tillräcklig finansiering. Parlamentet återinför därför beloppen i budgetförslaget för alla budgetposter och stryker de reserver som rådet antagit med avseende på fluktuationer i eurons växelkurs. |
| --- | --- |

116.

Europaparlamentet anser att för att kunna klara av de utmaningar som den geopolitiska osäkerheten medför och garantera unionens roll i världen måste det säkerställas att utrikestjänsten har tillräcklig finansiering. Parlamentet återinför därför beloppen i budgetförslaget för alla budgetposter och stryker de reserver som rådet antagit med avseende på fluktuationer i eurons växelkurs.

o

o o

| 117. | Europaparlamentet är övertygat om att unionsbudgeten kan bidra till att man på ett effektivt sätt kan ta itu med inte bara konsekvenserna, utan även de grundläggande orsakerna till den kris som unionen för närvarande står inför. Parlamentet anser emellertid att oförutsedda händelser som har en unionsövergripande dimension bör hanteras genom att insatser samordnas och att ytterligare resurser ställs till förfogande på unionsnivå, i stället för att ifrågasätta tidigare åtaganden eller återgå till illusionen om rent nationella lösningar. Parlamentet betonar därför att det finns flexibilitetsbestämmelser för att möjliggöra ett sådant gemensamt och snabbt svar och att dessa bör användas till fullo för att kompensera för de snäva begränsningarna i den fleråriga budgetramens tak. |
| --- | --- |

117.

Europaparlamentet är övertygat om att unionsbudgeten kan bidra till att man på ett effektivt sätt kan ta itu med inte bara konsekvenserna, utan även de grundläggande orsakerna till den kris som unionen för närvarande står inför. Parlamentet anser emellertid att oförutsedda händelser som har en unionsövergripande dimension bör hanteras genom att insatser samordnas och att ytterligare resurser ställs till förfogande på unionsnivå, i stället för att ifrågasätta tidigare åtaganden eller återgå till illusionen om rent nationella lösningar. Parlamentet betonar därför att det finns flexibilitetsbestämmelser för att möjliggöra ett sådant gemensamt och snabbt svar och att dessa bör användas till fullo för att kompensera för de snäva begränsningarna i den fleråriga budgetramens tak.

| 118. | Europaparlamentet understryker att kommissionen knappt två veckor efter att den nuvarande fleråriga budgetramen börjat gälla, har varit tvungen att två gånger begära ett utnyttjande av flexibilitetsinstrumentet samt av marginalen för oförutsedda utgifter för att täcka akuta och oförutsedda behov som inte kunde finansieras inom de nuvarande taken i den fleråriga budgetramen. Parlamentet noterar också att den samlade marginalen för åtaganden under 2015, det första året som den var i bruk, omedelbart utnyttjades till fullo samtidigt som anslagen till två viktiga unionsprogram behövde minskas för att möjliggöra finansiering av nya initiativ. Parlamentet understryker att åtskilliga unionsprogram, på grund av tidigareläggandet under 2014–2015, har färre tillgängliga åtaganden eller helt enkelt saknar åtaganden från och med 2016. Parlamentet anser därför att det är uppenbart att taken i den fleråriga budgetramen är alltför strama i många rubriker och paralyserar unionen inom områden där behoven är störst, samtidigt som de tillgängliga flexibilitetsmekanismerna i den fleråriga budgetramen redan har utnyttjats maximalt. Parlamentet anser att denna utveckling motiverar en verklig halvtidsöversyn av den fleråriga budgetramen. Parlamentet ser med stort intresse fram emot kommissionen förslag angående detta under 2016. |
| --- | --- |

118.

Europaparlamentet understryker att kommissionen knappt två veckor efter att den nuvarande fleråriga budgetramen börjat gälla, har varit tvungen att två gånger begära ett utnyttjande av flexibilitetsinstrumentet samt av marginalen för oförutsedda utgifter för att täcka akuta och oförutsedda behov som inte kunde finansieras inom de nuvarande taken i den fleråriga budgetramen. Parlamentet noterar också att den samlade marginalen för åtaganden under 2015, det första året som den var i bruk, omedelbart utnyttjades till fullo samtidigt som anslagen till två viktiga unionsprogram behövde minskas för att möjliggöra finansiering av nya initiativ. Parlamentet understryker att åtskilliga unionsprogram, på grund av tidigareläggandet under 2014–2015, har färre tillgängliga åtaganden eller helt enkelt saknar åtaganden från och med 2016. Parlamentet anser därför att det är uppenbart att taken i den fleråriga budgetramen är alltför strama i många rubriker och paralyserar unionen inom områden där behoven är störst, samtidigt som de tillgängliga flexibilitetsmekanismerna i den fleråriga budgetramen redan har utnyttjats maximalt. Parlamentet anser att denna utveckling motiverar en verklig halvtidsöversyn av den fleråriga budgetramen. Parlamentet ser med stort intresse fram emot kommissionen förslag angående detta under 2016.

| 119. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution, tillsammans med ändringarna av förslaget till allmän budget, till rådet, kommissionen, övriga institutioner och berörda organ samt till de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

119.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution, tillsammans med ändringarna av förslaget till allmän budget, till rådet, kommissionen, övriga institutioner och berörda organ samt till de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT L 163, 23.6.2007, s. 17.

(2)  EUT L 298, 26.10.2012, s. 1.

(3)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(4)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

(5)  Antagna texter från detta sammanträde, P8_TA(2015)0061.

(6)  Antagna texter från detta sammanträde, P8_TA(2015)0172.

(7)  Antagna texter från detta sammanträde, P8_TA(2015)0263.

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 604/2013 av den 26 juni 2013 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som är ansvarig för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har lämnat in i någon medlemsstat (EUT L 180, 29.6.2013, s. 31).

(9)  Europaparlamentets resolution av den 29 april 2015 med de iakttagelser som utgör en del av beslutet om ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten för det gemensamma företaget för Iter och utveckling av fusionsenergi för budgetåret 2013 (EUT L 255, 30.9.2015, s. 395).

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1304/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska socialfonden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1081/2006 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 470).

(11)  Rådets direktiv 98/58/EG av den 20 juli 1998 om skydd av animalieproduktionens djur (EGT L 221, 8.8.1998, s. 23).

(12)  Europaparlamentets resolution av den 23 oktober 2013 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2014 (Antagna texter, P7_TA(2013)0437).

(13)  Europaparlamentets resolution av den 22 oktober 2014 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2015 (Antagna texter, P8_TA(2014)0036).

(14)  Europaparlamentets resolution av den 29 april 2015 om beräkningen av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2016 (Antagna texter, P8_TA(2015)0172).

(15)  -67 tjänster 2014, -47 tjänster 2015 och -57 tjänster 2016.

(16)  Eftersom ett politiskt beslut har fattats om att undanta de politiska grupperna från denna beräkning avser denna minskning generalsekretariatets del av tjänsteförteckningen (antal tjänster som används som referens (1 %): -57)

(17)  Europaparlamentets resolution av den 29 april 2015 med de iakttagelser som utgör en del av besluten om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2013, avsnitt IV – domstolen (EUT L 255, 30.9.2015, s. 118).

---

| 20.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 355/163 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 355/163

---

P8_TA(2015)0377

Europeiska unionens domstol: antalet domare i tribunalen ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 28 oktober 2015 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av protokoll nr 3 om stadgan för Europeiska unionens domstol (09375/1/2015 – C8-0166/2015 – 2011/0901B(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

(2017/C 355/23)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (09375/1/2015 – C8-0166/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (09375/1/2015 – C8-0166/2015),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1) , en behandling som avsåg framställningen från domstolen, som hade lagts fram för Europaparlamentet och rådet (02074/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1) , en behandling som avsåg framställningen från domstolen, som hade lagts fram för Europaparlamentet och rådet (02074/2011),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 21 oktober 2015 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt vid andra behandlingen i enlighet med artikel 294.8 a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 21 oktober 2015 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt vid andra behandlingen i enlighet med artikel 294.8 a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 69 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 69 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för rättsliga frågor (A8-0296/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för rättsliga frågor (A8-0296/2015).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid andra behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid andra behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet godkänner Europaparlamentets och rådets gemensamma uttalande som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet godkänner Europaparlamentets och rådets gemensamma uttalande som bifogas denna resolution.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, domstolen, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, domstolen, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  Antagna texter 15.4.2014, P7_TA(2014)0358.

---

P8_TC2-COD(2011)0901B

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 28 oktober 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2015/... om ändring av protokoll nr 3 om stadgan för Europeiska unionens domstol

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2015/2422.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

Gemensamt uttalande från Europaparlamentet och rådet

I slutet av reformprocessen kommer tribunalen att bestå av två domare per medlemsstat. Därför, i syfte att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män, vilket är ett av Europeiska unionens mål enligt artikel 3 i EU-fördraget, bör medlemsstaternas regeringar i största möjliga utsträckning se till att det finns lika många kvinnor som män i processen för utnämning av kandidater till domare vid tribunalen i enlighet med artikel 254 EUF-fördraget.

---

| 20.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 355/164 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 355/164

---

P8_TA(2015)0378

Bestämmelser om fiske i AKFM:s avtalsområde (Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet) ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 28 oktober 2015 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1343/2011 om vissa bestämmelser om fiske i AKFM:s avtalsområde (Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet) (08806/1/2015 – C8-0260/2015 – 2014/0213(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

(2017/C 355/24)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (08806/1/2015 – C8-0260/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (08806/1/2015 – C8-0260/2015),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 15 oktober 2014 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 15 oktober 2014 (1),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0457), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0457),

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 76 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 76 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från fiskeriutskottet (A8-0295/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från fiskeriutskottet (A8-0295/2015),

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet godkänner det uttalande, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet godkänner det uttalande, som bifogas denna resolution.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, tillsammans med Europaparlamentets uttalande om den. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, tillsammans med Europaparlamentets uttalande om den.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 12, 15.1.2015, s. 116.

(2)  Antagna texter från sammanträdet 13.1.2015, P8_TA(2015)0005.

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

Uttalande från Europaparlamentet om beviljandet av undantag från användningen av trålredskap och garn i fisket i Svarta havet

”Europaparlamentet fastslår att de bestämmelser i artikel 15a som ska införas i förordning (EU) nr 1343/2011, rörande undantag från förbudet om att använda viss utrustning i Svarta havets kustvatten, är exceptionella. De införs med tanke på den rådande situationen i regionen, där medlemsstaterna har infört åtgärder som tillåter att man använder den aktuella utrustningen i enlighet med gällande rekommendationer från AKFM. Parlamentet hade tillgång till denna information redan innan kommissionens aktuella förslag lades fram. Därför accepterar parlamentet, i rådande situation, det upplägg där de berörda medlemsstaterna ges rätt att godkänna de aktuella undantagen. Parlamentet betonar dock att dessa bestämmelser inte får ses eller användas som ett prejudikat för framtida lagstiftning.”

---

| 20.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 355/165 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 355/165

---

P8_TA(2015)0379

Användning av genetiskt modifierade livsmedel och foder ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 28 oktober 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1829/2003 vad gäller medlemsstaternas möjlighet att begränsa eller förbjuda användning av genetiskt modifierade livsmedel och foder inom sina territorier (COM(2015)0177 – C8-0107/2015 – 2015/0093(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2017/C 355/25)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0177), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0177),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0107/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0107/2015),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av de motiverande yttranden från den belgiska deputeradekammaren, det spanska parlamentet, den nederländska andra kammaren och det österrikiska förbundsrådet, som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de motiverande yttranden från den belgiska deputeradekammaren, det spanska parlamentet, den nederländska andra kammaren och det österrikiska förbundsrådet, som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 16 september 2015 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 16 september 2015 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 13 oktober 2015 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 13 oktober 2015 (2),

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0305/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0305/2015).

| 1. | Europaparlamentet förkastar kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet förkastar kommissionens förslag.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka sitt förslag och lägga fram ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka sitt förslag och lägga fram ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

---

| 20.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 355/166 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 355/166

---

P8_TA(2015)0380

Nya livsmedel ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 28 oktober 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om nya livsmedel (COM(2013)0894 – C7-0487/2013 – 2013/0435(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2017/C 355/26)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0894), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0894),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0487/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0487/2013),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av både rådets och Europaparlamentets ståndpunkter av den 29 mars 2011, när förlikningen om nya livsmedel strandade, |
| --- | --- |

—

med beaktande av både rådets och Europaparlamentets ståndpunkter av den 29 mars 2011, när förlikningen om nya livsmedel strandade,

| — | med beaktande av de motiverade yttranden från Frankrikes nationalförsamling och Frankrikes senat, som lagts fram i enlighet med protokollet (nr 2) om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de motiverade yttranden från Frankrikes nationalförsamling och Frankrikes senat, som lagts fram i enlighet med protokollet (nr 2) om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 30 april 2014 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 30 april 2014 (1),

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för internationell handel och utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0046/2014). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för internationell handel och utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0046/2014).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 311, 12.9.2014, s. 73.

---

P8_TC1-COD(2013)0435

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 28 oktober 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om nya livsmedel och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 och upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97 och kommissionens förordning (EG) nr 1852/2001

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2015/2283.)

---

| 20.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 355/167 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 355/167

---

P8_TA(2015)0381

Utsläpp av vissa luftföroreningar ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 28 oktober 2015 av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar och om ändring av direktiv 2003/35/EG (COM(2013)0920 – C7-0004/2014 – 2013/0443(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2017/C 355/27)

Ändring 2

Förslag till direktiv

Skäl 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | Det sjunde miljöhandlingsprogrammet (18) bekräftar unionens långsiktiga mål för luftpolitiken, att nå luftkvalitetsnivåer som inte ger upphov till betydande negativa effekter på och risker för människors hälsa och miljön, och efterlyser därför full efterlevnad av unionens nuvarande lagstiftning om luftkvalitet, strategiska mål och åtgärder för tiden efter 2020, stärkta insatser i områden där människor och ekosystem utsätts för höga nivåer av luftföroreningar, samt ökade synergier mellan lagstiftning om luftkvalitet och unionens policymål för i synnerhet klimat och biologisk mångfald. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2)

Det sjunde miljöhandlingsprogrammet (18) bekräftar unionens långsiktiga mål för luftpolitiken, att nå luftkvalitetsnivåer som inte ger upphov till betydande negativa effekter på och risker för människors hälsa och miljön, och efterlyser därför full efterlevnad av unionens nuvarande lagstiftning om luftkvalitet, strategiska mål och åtgärder för tiden efter 2020, stärkta insatser i områden där människor och ekosystem utsätts för höga nivåer av luftföroreningar, samt ökade synergier mellan lagstiftning om luftkvalitet och unionens policymål för i synnerhet klimat och biologisk mångfald.

| (2) | Det sjunde miljöhandlingsprogrammet (18) bekräftar unionens långsiktiga mål för luftpolitiken, att nå luftkvalitetsnivåer som inte ger upphov till betydande negativa effekter på och risker för människors hälsa och miljön, och efterlyser därför full efterlevnad av unionens nuvarande lagstiftning om luftkvalitet, strategiska mål och åtgärder för tiden efter 2020, stärkta insatser i områden där människor och ekosystem utsätts för höga nivåer av luftföroreningar, samt ökade synergier mellan lagstiftning om luftkvalitet och unionens policymål för i synnerhet klimat och biologisk mångfald.
  Den gemensamma jordbrukspolitiken för perioden 2014–2020 ger medlemsstaterna möjlighet att bidra till luftkvaliteten med särskilda åtgärder. Ytterligare utvärdering kommer att förbättra förståelsen av effekterna av dessa åtgärder. |
| --- | --- |

(2)

Det sjunde miljöhandlingsprogrammet (18) bekräftar unionens långsiktiga mål för luftpolitiken, att nå luftkvalitetsnivåer som inte ger upphov till betydande negativa effekter på och risker för människors hälsa och miljön, och efterlyser därför full efterlevnad av unionens nuvarande lagstiftning om luftkvalitet, strategiska mål och åtgärder för tiden efter 2020, stärkta insatser i områden där människor och ekosystem utsätts för höga nivåer av luftföroreningar, samt ökade synergier mellan lagstiftning om luftkvalitet och unionens policymål för i synnerhet klimat och biologisk mångfald.
  Den gemensamma jordbrukspolitiken för perioden 2014–2020 ger medlemsstaterna möjlighet att bidra till luftkvaliteten med särskilda åtgärder. Ytterligare utvärdering kommer att förbättra förståelsen av effekterna av dessa åtgärder.

Ändring 3

Förslag till direktiv

Skäl 4a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (4a) | Medlemsstaterna och unionen är parter i 2013 års Minamatakonvention om kvicksilver, som syftar till att förbättra människors hälsa och miljöskyddet genom att minska kvicksilverutsläppen från befintliga och nya källor. Detta direktiv bör bidra till minskade kvicksilverutsläpp i unionen enligt kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet av den 28 januari 2005 om gemenskapens kvicksilverstrategi och Minamatakonventionen om kvicksilver. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4a)

Medlemsstaterna och unionen är parter i 2013 års Minamatakonvention om kvicksilver, som syftar till att förbättra människors hälsa och miljöskyddet genom att minska kvicksilverutsläppen från befintliga och nya källor. Detta direktiv bör bidra till minskade kvicksilverutsläpp i unionen enligt kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet av den 28 januari 2005 om gemenskapens kvicksilverstrategi och Minamatakonventionen om kvicksilver.

Ändring 4

Förslag till direktiv

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | Det system med nationella utsläppstak som inrättas genom direktiv 2001/81/EG bör därför ses över för att
  anpassas till
  unionens och medlemsstaternas internationella åtaganden. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

Det system med nationella utsläppstak som inrättas genom direktiv 2001/81/EG bör därför ses över för att
  anpassas till
  unionens och medlemsstaternas internationella åtaganden.

| (6) | Det system med nationella utsläppstak som inrättas genom direktiv 2001/81/EG bör därför ses över för att
  säkerställa efterlevnad av
  unionens och medlemsstaternas internationella åtaganden. |
| --- | --- |

(6)

Det system med nationella utsläppstak som inrättas genom direktiv 2001/81/EG bör därför ses över för att
  säkerställa efterlevnad av
  unionens och medlemsstaternas internationella åtaganden.

Ändring 5

Förslag till direktiv

Skäl 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | Detta direktiv bör även bidra till uppnåendet av luftkvalitetsmålen i unionslagstiftningen och till begränsningen av klimatpåverkan genom att minska utsläppen av kortlivade klimatföroreningar liksom till förbättring av den globala luftkvaliteten. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8)

Detta direktiv bör även bidra till uppnåendet av luftkvalitetsmålen i unionslagstiftningen och till begränsningen av klimatpåverkan genom att minska utsläppen av kortlivade klimatföroreningar liksom till förbättring av den globala luftkvaliteten.

| (8) | Detta direktiv bör även bidra till uppnåendet av luftkvalitetsmålen i unionslagstiftningen
  på ett kostnadseffektivt sätt
  och till begränsningen av klimatpåverkan genom att minska utsläppen av kortlivade klimatföroreningar liksom till förbättring av den globala luftkvaliteten
  samt ökade synergier mellan unionens klimatpolitik och energipolitik och säkerställande att dubblering av den befintliga lagstiftningen inte sker
  .
  Detta direktiv bör särskilt anpassas till pågående klimatåtgärder i unionen och på internationell nivå, inbegripet, men inte begränsat till, den politiska ramen för år 2030 för klimat och energi och ett omfattande, bindande globalt klimatavtal. |
| --- | --- |

(8)

Detta direktiv bör även bidra till uppnåendet av luftkvalitetsmålen i unionslagstiftningen
  på ett kostnadseffektivt sätt
  och till begränsningen av klimatpåverkan genom att minska utsläppen av kortlivade klimatföroreningar liksom till förbättring av den globala luftkvaliteten
  samt ökade synergier mellan unionens klimatpolitik och energipolitik och säkerställande att dubblering av den befintliga lagstiftningen inte sker
  .
  Detta direktiv bör särskilt anpassas till pågående klimatåtgärder i unionen och på internationell nivå, inbegripet, men inte begränsat till, den politiska ramen för år 2030 för klimat och energi och ett omfattande, bindande globalt klimatavtal.

Ändring 6

Förslag till direktiv

Skäl 8a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8a) | Detta direktiv bör också bidra till att minska hälsorelaterade kostnader för luftföroreningar i unionen genom att unionsmedborgarnas livskvalitet förbättras och till att gynna övergången till en grön ekonomi. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8a)

Detta direktiv bör också bidra till att minska hälsorelaterade kostnader för luftföroreningar i unionen genom att unionsmedborgarnas livskvalitet förbättras och till att gynna övergången till en grön ekonomi.

Ändring 7

Förslag till direktiv

Skäl 8b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8b) | För att minska utsläppen från sjöfarten måste ett fullständigt och snabbt genomförande av de gränser som fastställts av Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) samt en strikt tillämpning av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/33/EU säkerställas

   (1a)

  . Ytterligare åtgärder för att kontrollera utsläppen från sjöfarten behövs också. Unionen och medlemsstaterna bör överväga att fastställa nya utsläppskontrollområden och fortsätta att arbeta inom IMO för att minska utsläppen ytterligare. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8b)

För att minska utsläppen från sjöfarten måste ett fullständigt och snabbt genomförande av de gränser som fastställts av Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) samt en strikt tillämpning av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/33/EU säkerställas

   (1a)

  . Ytterligare åtgärder för att kontrollera utsläppen från sjöfarten behövs också. Unionen och medlemsstaterna bör överväga att fastställa nya utsläppskontrollområden och fortsätta att arbeta inom IMO för att minska utsläppen ytterligare.

Ändring 8

Förslag till direktiv

Skäl 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (9) | Medlemsstaterna bör uppfylla
  de åtaganden om utsläppsminskning
  som anges
  i detta direktiv för 2020 och 2030.
  För att garantera påvisbara framsteg mot åtagandena för 2030 bör medlemsstaterna nå intermediära utsläppsnivåer 2025, fastställda på grundval av en linjär minskningsbana mellan deras utsläppsnivåer för 2020 och de nivåer som definieras av deras åtaganden om utsläppsminskning för 2030, såvida inte detta skulle medföra oproportionerliga kostnader. Om utsläppen 2025 inte kan begränsas på detta sätt bör medlemsstaterna ange skälen i sina rapporter enligt detta direktiv. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9)

Medlemsstaterna bör uppfylla
  de åtaganden om utsläppsminskning
  som anges
  i detta direktiv för 2020 och 2030.
  För att garantera påvisbara framsteg mot åtagandena för 2030 bör medlemsstaterna nå intermediära utsläppsnivåer 2025, fastställda på grundval av en linjär minskningsbana mellan deras utsläppsnivåer för 2020 och de nivåer som definieras av deras åtaganden om utsläppsminskning för 2030, såvida inte detta skulle medföra oproportionerliga kostnader. Om utsläppen 2025 inte kan begränsas på detta sätt bör medlemsstaterna ange skälen i sina rapporter enligt detta direktiv.

| (9) | För att begränsa utsläppen av luftföroreningar och effektivt bidra till unionens mål att uppnå en luftkvalitet som inte ger upphov till betydande negativa konsekvenser och risker för hälsan och för att minska nivåerna nivåerna och nedfallet av försurande och övergödande föroreningar så att
  de
  ligger under kritiska belastningar och nivåer, fastställs bindande nationella
  åtaganden om utsläppsminskning i detta direktiv för 2020
  , 2025
  och 2030. |
| --- | --- |

(9)

För att begränsa utsläppen av luftföroreningar och effektivt bidra till unionens mål att uppnå en luftkvalitet som inte ger upphov till betydande negativa konsekvenser och risker för hälsan och för att minska nivåerna nivåerna och nedfallet av försurande och övergödande föroreningar så att
  de
  ligger under kritiska belastningar och nivåer, fastställs bindande nationella
  åtaganden om utsläppsminskning i detta direktiv för 2020
  , 2025
  och 2030.

Ändring 9

Förslag till direktiv

Skäl 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (11) | För att göra det lättare att på ett kostnadseffektivt sätt uppnå de nationella åtagandena om utsläppsminskning
  och de intermediära utsläppsnivåerna
  bör medlemsstaterna
  ha rätt att inräkna minskade utsläpp från internationell sjöfart om utsläppen från den sektorn är mindre än de utsläppsnivåer som skulle bli följden om normerna i unionens lagstiftning efterlevs, inklusive gränsvärdena för svavel i bränslen enligt rådets direktiv 1999/32/EG

   (21)

  . Medlemsstaterna bör också
  ha möjlighet att gemensamt uppfylla sina åtaganden
  och intermediära utsläppsnivåer
  för metan (CH4) och att använda sig av Europaparlamentets och rådets beslut nr 406/2009/EG i detta syfte (22). Vid kontroll av överensstämmelsen med nationella utsläppstak, åtaganden om utsläppsminskningar och
  intermediära
  utsläppsnivåer kan medlemsstaterna justera sina nationella utsläppsinventeringar mot bakgrund av bättre vetenskapliga kunskaper och metoder beträffande utsläpp. Kommissionen kan motsätta sig att en medlemsstat tillämpar
  dessa flexibilitetsbestämmelser
  om villkoren i detta direktiv inte är uppfyllda. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11)

För att göra det lättare att på ett kostnadseffektivt sätt uppnå de nationella åtagandena om utsläppsminskning
  och de intermediära utsläppsnivåerna
  bör medlemsstaterna
  ha rätt att inräkna minskade utsläpp från internationell sjöfart om utsläppen från den sektorn är mindre än de utsläppsnivåer som skulle bli följden om normerna i unionens lagstiftning efterlevs, inklusive gränsvärdena för svavel i bränslen enligt rådets direktiv 1999/32/EG

   (21)

  . Medlemsstaterna bör också
  ha möjlighet att gemensamt uppfylla sina åtaganden
  och intermediära utsläppsnivåer
  för metan (CH4) och att använda sig av Europaparlamentets och rådets beslut nr 406/2009/EG i detta syfte (22). Vid kontroll av överensstämmelsen med nationella utsläppstak, åtaganden om utsläppsminskningar och
  intermediära
  utsläppsnivåer kan medlemsstaterna justera sina nationella utsläppsinventeringar mot bakgrund av bättre vetenskapliga kunskaper och metoder beträffande utsläpp. Kommissionen kan motsätta sig att en medlemsstat tillämpar
  dessa flexibilitetsbestämmelser
  om villkoren i detta direktiv inte är uppfyllda.

| (11) | För att göra det lättare att på ett kostnadseffektivt sätt uppnå de nationella åtagandena om utsläppsminskning bör medlemsstaterna också ha möjlighet att gemensamt uppfylla sina åtaganden för metan (CH4) och att använda sig av Europaparlamentets och rådets beslut nr 406/2009/EG i detta syfte (22). Vid kontroll av överensstämmelsen med nationella utsläppstak, åtaganden om utsläppsminskningar och utsläppsnivåer kan medlemsstaterna justera sina nationella utsläppsinventeringar mot bakgrund av bättre vetenskapliga kunskaper och metoder beträffande utsläpp. Kommissionen kan motsätta sig att en medlemsstat tillämpar
  sådan flexibilitet
  om villkoren i detta direktiv inte är uppfyllda. |
| --- | --- |

(11)

För att göra det lättare att på ett kostnadseffektivt sätt uppnå de nationella åtagandena om utsläppsminskning bör medlemsstaterna också ha möjlighet att gemensamt uppfylla sina åtaganden för metan (CH4) och att använda sig av Europaparlamentets och rådets beslut nr 406/2009/EG i detta syfte (22). Vid kontroll av överensstämmelsen med nationella utsläppstak, åtaganden om utsläppsminskningar och utsläppsnivåer kan medlemsstaterna justera sina nationella utsläppsinventeringar mot bakgrund av bättre vetenskapliga kunskaper och metoder beträffande utsläpp. Kommissionen kan motsätta sig att en medlemsstat tillämpar
  sådan flexibilitet
  om villkoren i detta direktiv inte är uppfyllda.

Ändring 10

Förslag till direktiv

Skäl 12

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (12) | Medlemsstaterna bör anta och genomföra nationella luftvårdsprogram för att uppfylla sina utsläppsminskningskrav och
  intermediära utsläppsnivåer och
  för att effektivt bidra till att unionens luftkvalitetsmål uppnås. I detta syfte bör medlemsstaterna ta hänsyn till behovet av att minska utsläppen i zoner och tätbebyggelser med höga luftföroreningshalter och/eller i områden som kraftigt bidrar till luftföroreningar i andra zoner och tätbebyggelser, även i grannländerna. De nationella luftvårdsprogrammen bör därför bidra till ett framgångsrikt genomförande av luftkvalitetsplaner enligt artikel 23 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/50/EG (23). |

Kommissionens förslag

Ändring

(12)

Medlemsstaterna bör anta och genomföra nationella luftvårdsprogram för att uppfylla sina utsläppsminskningskrav och
  intermediära utsläppsnivåer och
  för att effektivt bidra till att unionens luftkvalitetsmål uppnås. I detta syfte bör medlemsstaterna ta hänsyn till behovet av att minska utsläppen i zoner och tätbebyggelser med höga luftföroreningshalter och/eller i områden som kraftigt bidrar till luftföroreningar i andra zoner och tätbebyggelser, även i grannländerna. De nationella luftvårdsprogrammen bör därför bidra till ett framgångsrikt genomförande av luftkvalitetsplaner enligt artikel 23 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/50/EG (23).

| (12) | Medlemsstaterna bör anta och genomföra nationella luftvårdsprogram för att uppfylla sina utsläppsminskningskrav och för att effektivt bidra till att unionens luftkvalitetsmål uppnås. I detta syfte bör medlemsstaterna ta hänsyn till behovet av att minska utsläppen i zoner och tätbebyggelser med höga luftföroreningshalter och/eller i områden som kraftigt bidrar till luftföroreningar i andra zoner och tätbebyggelser, även i grannländerna. De nationella luftvårdsprogrammen bör därför bidra till ett framgångsrikt genomförande av luftkvalitetsplaner enligt artikel 23 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/50/EG (23). |
| --- | --- |

(12)

Medlemsstaterna bör anta och genomföra nationella luftvårdsprogram för att uppfylla sina utsläppsminskningskrav och för att effektivt bidra till att unionens luftkvalitetsmål uppnås. I detta syfte bör medlemsstaterna ta hänsyn till behovet av att minska utsläppen i zoner och tätbebyggelser med höga luftföroreningshalter och/eller i områden som kraftigt bidrar till luftföroreningar i andra zoner och tätbebyggelser, även i grannländerna. De nationella luftvårdsprogrammen bör därför bidra till ett framgångsrikt genomförande av luftkvalitetsplaner enligt artikel 23 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/50/EG (23).

Ändring 11

Förslag till direktiv

Skäl 13

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (13) | För att minska utsläppen till luft av NH3 och PM2,5 från stora utsläppskällor bör de nationella luftvårdsprogrammen innefatta åtgärder för jordbrukssektorn. Medlemsstaterna bör ha rätt att genomföra andra åtgärder med likvärdiga miljöprestanda som de åtgärder som anges i detta direktiv, om det är motiverat av särskilda nationella förhållanden. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13)

För att minska utsläppen till luft av NH3 och PM2,5 från stora utsläppskällor bör de nationella luftvårdsprogrammen innefatta åtgärder för jordbrukssektorn. Medlemsstaterna bör ha rätt att genomföra andra åtgärder med likvärdiga miljöprestanda som de åtgärder som anges i detta direktiv, om det är motiverat av särskilda nationella förhållanden.

| (13) | För att minska utsläppen till luft av NH3
  , CH4

  och PM2,5 från stora utsläppskällor bör de nationella luftvårdsprogrammen innefatta åtgärder för jordbrukssektorn.
  Dessa åtgärder bör vara kostnadseffektiva och baseras på specifik information och specifika data, ta hänsyn till den vetenskapliga utvecklingen och tidigare åtgärder som medlemsstaterna vidtagit. Det vore även lämpligt att utarbeta gemensamma riktlinjer på EU-nivå om bra metoder för NH3-användning i jordbruket och på så sätt försöka minska utsläppen.
  Medlemsstaterna bör ha rätt att genomföra andra åtgärder med likvärdiga miljöprestanda som de åtgärder som anges i detta direktiv, om det är motiverat av särskilda nationella förhållanden. |
| --- | --- |

(13)

För att minska utsläppen till luft av NH3
  , CH4

  och PM2,5 från stora utsläppskällor bör de nationella luftvårdsprogrammen innefatta åtgärder för jordbrukssektorn.
  Dessa åtgärder bör vara kostnadseffektiva och baseras på specifik information och specifika data, ta hänsyn till den vetenskapliga utvecklingen och tidigare åtgärder som medlemsstaterna vidtagit. Det vore även lämpligt att utarbeta gemensamma riktlinjer på EU-nivå om bra metoder för NH3-användning i jordbruket och på så sätt försöka minska utsläppen.
  Medlemsstaterna bör ha rätt att genomföra andra åtgärder med likvärdiga miljöprestanda som de åtgärder som anges i detta direktiv, om det är motiverat av särskilda nationella förhållanden.

Ändring 12

Förslag till direktiv

Skäl 13a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (13a) | För att minska utsläppen från stora utsläppskällor bör de nationella luftvårdsprogrammen innehålla åtgärder som gäller för alla relevanta sektorer, inbegripet jordbruk, industri, vägtransport, mobila maskiner som inte är avsedda att användas på väg, inlandssjöfart och nationell fart, uppvärmning av bostäder och lösningsmedel. Medlemsstaterna bör ha rätt att genomföra andra åtgärder än de som anges i detta direktiv och med likvärdig miljöprestanda, med beaktande av särskilda nationella förhållanden. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13a)

För att minska utsläppen från stora utsläppskällor bör de nationella luftvårdsprogrammen innehålla åtgärder som gäller för alla relevanta sektorer, inbegripet jordbruk, industri, vägtransport, mobila maskiner som inte är avsedda att användas på väg, inlandssjöfart och nationell fart, uppvärmning av bostäder och lösningsmedel. Medlemsstaterna bör ha rätt att genomföra andra åtgärder än de som anges i detta direktiv och med likvärdig miljöprestanda, med beaktande av särskilda nationella förhållanden.

Ändring 13

Förslag till direktiv

Skäl 13b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (13b) | Medlemsstaterna ska när de vidtar åtgärder som ingår i luftvårdsprogrammen för jordbrukssektorn se till att effekten på små till medelstora jordbruk beaktas fullt ut och att effekten inte medför betydande extrakostnader som sådana jordbruk inte tål. Förbättringar av luftkvaliteten bör uppnås enbart genom proportionella åtgärder som tryggar jordbruksföretagens framtid. De nationella luftvårdsprogrammen bör skapa en balans mellan djurhållning och föroreningskontroll. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13b)

Medlemsstaterna ska när de vidtar åtgärder som ingår i luftvårdsprogrammen för jordbrukssektorn se till att effekten på små till medelstora jordbruk beaktas fullt ut och att effekten inte medför betydande extrakostnader som sådana jordbruk inte tål. Förbättringar av luftkvaliteten bör uppnås enbart genom proportionella åtgärder som tryggar jordbruksföretagens framtid. De nationella luftvårdsprogrammen bör skapa en balans mellan djurhållning och föroreningskontroll.

Ändring 14

Förslag till direktiv

Skäl 13c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (13c) | Åtgärder i de nationella luftvårdsprogrammen som vidtas för att förhindra NH3-, CH4- och PM2,5 -utsläpp i jordbrukssektorn bör berättiga till ekonomiskt stöd från bl.a. fonderna för landsbygdsutveckling, i synnerhet små och medelstora jordbruks åtgärder som kräver omfattande metodförändringar eller betydande investeringar, t.ex. extensivt bete, agroekologi, anaerob nedbrytning för biogasproduktion med hjälp av jordbruksavfall och system för stallar med låga utsläpp. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13c)

Åtgärder i de nationella luftvårdsprogrammen som vidtas för att förhindra NH3-, CH4- och PM2,5 -utsläpp i jordbrukssektorn bör berättiga till ekonomiskt stöd från bl.a. fonderna för landsbygdsutveckling, i synnerhet små och medelstora jordbruks åtgärder som kräver omfattande metodförändringar eller betydande investeringar, t.ex. extensivt bete, agroekologi, anaerob nedbrytning för biogasproduktion med hjälp av jordbruksavfall och system för stallar med låga utsläpp.

Ändring 15

Förslag till direktiv

Skäl 14a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (14a) | För att förbättra luftkvaliteten, särskilt i tätorter, bör de nationella luftvårdsprogrammen omfatta åtgärder för att minska utsläppen av kväveoxider och partiklar i tätorter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14a)

För att förbättra luftkvaliteten, särskilt i tätorter, bör de nationella luftvårdsprogrammen omfatta åtgärder för att minska utsläppen av kväveoxider och partiklar i tätorter.

Ändring 16

Förslag till direktiv

Skäl 15a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (15a) | I enlighet med Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor och med EU-domstolens rättspraxis, bör allmänheten ges omfattande tillgång till rättslig prövning för att säkerställa att detta direktiv genomförs och tillämpas på ett effektivt sätt och bidra till att skydda rätten att leva i en miljö som är lämplig för människors hälsa och välbefinnande. |

Kommissionens förslag

Ändring

(15a)

I enlighet med Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor och med EU-domstolens rättspraxis, bör allmänheten ges omfattande tillgång till rättslig prövning för att säkerställa att detta direktiv genomförs och tillämpas på ett effektivt sätt och bidra till att skydda rätten att leva i en miljö som är lämplig för människors hälsa och välbefinnande.

Ändring 17

Förslag till direktiv

Skäl 15b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (15b) | Miljöinspektioner och marknadsövervakning behövs för att säkra ändamålsenligheten hos detta direktiv och hos åtgärder som vidtagis för att uppnå direktivets mål. |

Kommissionens förslag

Ändring

(15b)

Ändring 18

Förslag till direktiv

Skäl 15c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (15c) | Vid bedömningen av synergierna mellan EU:s luftkvalitetspolitik och klimat- och energipolitik bör kommissionen ta hänsyn till Europaparlamentets utredningstjänsts kompletterande konsekvensbedömning av kopplingen mellan EU:s luftkvalitetspolitik och klimat- och energipolitiken (Air Quality – Complementary Impact Assessment on interactions between EU air quality policy and climate and energy policy). |

Kommissionens förslag

Ändring

(15c)

Vid bedömningen av synergierna mellan EU:s luftkvalitetspolitik och klimat- och energipolitik bör kommissionen ta hänsyn till Europaparlamentets utredningstjänsts kompletterande konsekvensbedömning av kopplingen mellan EU:s luftkvalitetspolitik och klimat- och energipolitiken (Air Quality – Complementary Impact Assessment on interactions between EU air quality policy and climate and energy policy).

Ändring 123

Förslag till direktiv

Skäl 20

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (20) | Det är nödvändigt att ändra Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/35/EG (26) för att se till att detta direktiv överensstämmer med Århuskonventionen från 1998 om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor. |

Kommissionens förslag

Ändring

(20)

Det är nödvändigt att ändra Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/35/EG (26) för att se till att detta direktiv överensstämmer med Århuskonventionen från 1998 om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor.

| (20) | Det är nödvändigt att ändra Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/35/EG (26) för att se till att detta direktiv
  och direktiv 2008/50/EG
  överensstämmer med Århuskonventionen från 1998 om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor. |
| --- | --- |

(20)

Det är nödvändigt att ändra Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/35/EG (26) för att se till att detta direktiv
  och direktiv 2008/50/EG
  överensstämmer med Århuskonventionen från 1998 om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor.

Ändring 19

Förslag till direktiv

Skäl 21

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (21) | För att beakta den tekniska utvecklingen bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen vad gäller ändring av de riktlinjer för rapportering som anges i bilaga I, i del 1 i bilaga III samt i bilagorna IV och V för att anpassa dem till den tekniska utvecklingen. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerade akter, se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(21)

För att beakta den tekniska utvecklingen bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen vad gäller ändring av de riktlinjer för rapportering som anges i bilaga I, i del 1 i bilaga III samt i bilagorna IV och V för att anpassa dem till den tekniska utvecklingen. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerade akter, se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt.

| (21) | För att beakta den tekniska utvecklingen bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen
  under en bestämd period
  vad gäller ändring av de riktlinjer för rapportering som anges i bilaga I, i del 1 i bilaga III samt i bilagorna IV och V för att anpassa dem till den tekniska utvecklingen. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerade akter, se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

(21)

För att beakta den tekniska utvecklingen bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen
  under en bestämd period
  vad gäller ändring av de riktlinjer för rapportering som anges i bilaga I, i del 1 i bilaga III samt i bilagorna IV och V för att anpassa dem till den tekniska utvecklingen. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerade akter, se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt.

Ändring 21

Förslag till direktiv

Skäl 26a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (26a) | Kandidatländer och potentiella kandidatländer bör så långt som möjligt anpassa sin nationella lagstiftning till detta direktiv. |

Kommissionens förslag

Ändring

(26a)

Kandidatländer och potentiella kandidatländer bör så långt som möjligt anpassa sin nationella lagstiftning till detta direktiv.

Ändring 22

Förslag till direktiv

Artikel 1 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Syftet med detta direktiv är att begränsa utsläpp till luften av försurande och övergödande föroreningar, ozonbildande ämnen, primära partiklar och prekursorer av sekundära partiklar och andra luftföroreningar, och därmed bidra till följande: |
| | a) | Unionens långsiktiga mål att uppnå luftkvalitetsnivåer som inte medför betydande negativa effekter på, och risker för, människors hälsa och miljön, i enlighet med Världshälsoorganisationens riktlinjer för luftkvalitet. |

Kommissionens förslag

Ändring

Syftet med detta direktiv är att begränsa utsläpp till luften av försurande och övergödande föroreningar, ozonbildande ämnen, primära partiklar och prekursorer av sekundära partiklar och andra luftföroreningar, och därmed bidra till följande:

a)

Unionens långsiktiga mål att uppnå luftkvalitetsnivåer som inte medför betydande negativa effekter på, och risker för, människors hälsa och miljön, i enlighet med Världshälsoorganisationens riktlinjer för luftkvalitet.

| b) | Uppnåendet av unionens mål för biologisk mångfald och ekosystem genom att minska nivåerna och nedfallet av försurande och övergödande föroreningar och andra föroreningar, inklusive marknära ozon, så att de hamnar under kritiska belastningar och nivåer. |
| --- | --- |

b)

Uppnåendet av unionens mål för biologisk mångfald och ekosystem genom att minska nivåerna och nedfallet av försurande och övergödande föroreningar och andra föroreningar, inklusive marknära ozon, så att de hamnar under kritiska belastningar och nivåer.

| c) | Uppnåendet av de luftkvalitetsmål som anges i unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

c)

Uppnåendet av de luftkvalitetsmål som anges i unionslagstiftningen.

| d) | Begränsning av klimatpåverkan genom minskning av utsläppen av kortlivade klimatföroreningar och förbättring av synergierna mellan unionens klimatpolitik och energipolitik. |
| --- | --- |

d)

Begränsning av klimatpåverkan genom minskning av utsläppen av kortlivade klimatföroreningar och förbättring av synergierna mellan unionens klimatpolitik och energipolitik.

Detta direktiv ska särskilt anpassas till pågående klimatåtgärder i unionen och på internationell nivå, inklusive den politiska ramen för år 2030 för klimat och energi och ett omfattande, bindande globalt klimatavtal.

Ändring 131

Förslag till direktiv

Artikel 3 – led 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2. | ozonbildande ämnen: kväveoxider, flyktiga organiska föreningar utom metan
  , metan och
  kolmonoxid. |

Kommissionens förslag

Ändring

2.

ozonbildande ämnen: kväveoxider, flyktiga organiska föreningar utom metan
  , metan och
  kolmonoxid.

| 2. | ozonbildande ämnen: kväveoxider, flyktiga organiska föreningar utom metan
  samt
  kolmonoxid. |
| --- | --- |

2.

ozonbildande ämnen: kväveoxider, flyktiga organiska föreningar utom metan
  samt
  kolmonoxid.

Ändring 23

Förslag till direktiv

Artikel 3 – led 3a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a. | kritisk belastning: en kvantitativ uppskattning av exponeringen för en eller flera föroreningar, under vilken det, såvitt man i dag vet, inte uppstår några allvarliga negativa verkningar för vissa känsliga delar av miljön, |

Kommissionens förslag

Ändring

3a.

Ändring 24

Förslag till direktiv

Artikel 3 – led 3b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3b. | kritisk nivå: den koncentration av föroreningar i atmosfären eller flöden till mottagare över vilken det, såvitt man i dag vet, kan uppkomma direkta negativa verkningar för olika mottagare, t.ex. människor, växter, ekosystem eller material. |

Kommissionens förslag

Ändring

3b.

Ändring 25

Förslag till direktiv

Artikel 3 – led 4a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a. | marknära ozon: ozon i den nedersta delen av troposfären, |

Kommissionens förslag

Ändring

4a.

Ändring 26

Förslag till direktiv

Artikel 3 – led 4b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4b. | flyktiga organiska föreningar (VOC): alla organiska föreningar som kan härledas till mänsklig verksamhet, utom metan, som kan framkalla fotokemiska oxidanter genom reaktion med kväveoxider under inverkan av solljus. |

Kommissionens förslag

Ändring

4b.

Ändring 28

Förslag till direktiv

Artikel 3 – led 6a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 6a. | nationella utsläppstak: den största mängd av ett ämne uttryckt i kiloton som får släppas ut i en medlemsstat under ett kalenderår. |

Kommissionens förslag

Ändring

6a.

Ändring 29

Förslag till direktiv

Artikel 3 – led 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 9. | resor till sjöss och i kustvatten med vattenburna fartyg oavsett flagg, utom fiskefartyg, som avgår från ett lands territorium och anländer till ett annat lands territorium. utsläppskontrollområde: |

Kommissionens förslag

Ändring

9.

utgår

Ändring 30

Förslag till direktiv

Artikel 3 – led 12a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 12a. | EU:s källbaserade luftföroreningspolitik: förordningar eller direktiv som, oberoende av de mål som anges i de förordningarna eller direktiven, syftar till att helt eller delvis minska utsläppen av svaveldioxid (SO2), kväveoxider (NOx), flyktiga organiska föreningar utom metan (NMVOC), ammoniak (NH3), partiklar (PM2,5 ) och metan (CH4) genom att vidta minskningsåtgärder vid källan, vilket minst, men inte uteslutande, ska omfatta utsläppsminskningar som görs i enlighet med |

Kommissionens förslag

Ändring

12a.

| — | direktiv 94/63/EG

   (1a)

  , |
| --- | --- |

—

direktiv 94/63/EG

   (1a)

  ,

| — | direktiv 97/68/EG

   (1b)

  , |
| --- | --- |

—

direktiv 97/68/EG

   (1b)

  ,

| — | direktiv 98/70/EG

   (1c)

  , |
| --- | --- |

—

direktiv 98/70/EG

   (1c)

  ,

| — | direktiv 1999/32/EG

   (1d)

  , |
| --- | --- |

—

direktiv 1999/32/EG

   (1d)

  ,

| — | direktiv 2009/126/EG

   (1e)

  , |
| --- | --- |

—

direktiv 2009/126/EG

   (1e)

  ,

| — | direktiv 2004/42/EG

   (1f)

  , |
| --- | --- |

—

direktiv 2004/42/EG

   (1f)

  ,

| — | direktiv 2007/46/EG

   (1 g)

  inbegripet förordning (EG) nr 715/2007

   (1h)

  , |
| --- | --- |

—

direktiv 2007/46/EG

   (1 g)

  inbegripet förordning (EG) nr 715/2007

   (1h)

  ,

| — | förordning (EG) nr 79/2009

   (1i)

  , |
| --- | --- |

—

förordning (EG) nr 79/2009

   (1i)

  ,

| — | förordning (EG) nr 595/2009

   (1j)

  och förordning (EG) nr 661/2009

   (1k)

  , |
| --- | --- |

—

förordning (EG) nr 595/2009

   (1j)

  och förordning (EG) nr 661/2009

   (1k)

  ,

| — | direktiv 2010/75/EU

   (1l)

  , |
| --- | --- |

—

direktiv 2010/75/EU

   (1l)

  ,

| — | förordning (EU) nr 167/2013

   (1m)

  , |
| --- | --- |

—

förordning (EU) nr 167/2013

   (1m)

  ,

| — | förordning (EU) nr 168/2013

   (1n)

  , |
| --- | --- |

—

förordning (EU) nr 168/2013

   (1n)

  ,

| — | direktiv 2014/94/EU

   (1o)

  , |
| --- | --- |

—

direktiv 2014/94/EU

   (1o)

  ,

Ändring 31

Förslag till direktiv

Artikel 3 – led 12b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 12b. | den berörda allmänheten: den allmänhet som berörs eller kan antas beröras av, eller som har ett intresse av, utsläpp av luftföroreningar; icke-statliga miljöskyddsorganisationer, konsumentorganisationer, organisationer som företräder utsatta befolkningsgruppers intressen och övriga relevanta hälso- och sjukvårdsorgan som uppfyller kraven i nationell lagstiftning, ska enligt denna definition anses ha ett sådant intresse. |

Kommissionens förslag

Ändring

12b.

Ändring 32

Förslag till direktiv

Artikel 4 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska, som ett minimum, begränsa sina årliga antropogena utsläpp av svaveldioxid (SO2), kväveoxider (NOx), flyktiga organiska föreningar utom metan (NMVOC), ammoniak (NH3), partiklar (PM2,5 ) och
  metan (CH4)
  enligt de nationella åtaganden om utsläppsminskning som gäller från och med 2020 och 2030, i enlighet med bilaga II. | 1.   Medlemsstaterna ska, som ett minimum, begränsa sina årliga antropogena utsläpp av svaveldioxid (SO2), kväveoxider (NOx), flyktiga organiska föreningar utom metan (NMVOC), ammoniak (NH3), partiklar (PM2,5 ) enligt de nationella åtaganden om utsläppsminskning som gäller från och med 2020
  , 2025
  och 2030, i enlighet med bilaga II. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska, som ett minimum, begränsa sina årliga antropogena utsläpp av svaveldioxid (SO2), kväveoxider (NOx), flyktiga organiska föreningar utom metan (NMVOC), ammoniak (NH3), partiklar (PM2,5 ) och
  metan (CH4)
  enligt de nationella åtaganden om utsläppsminskning som gäller från och med 2020 och 2030, i enlighet med bilaga II.

1.   Medlemsstaterna ska, som ett minimum, begränsa sina årliga antropogena utsläpp av svaveldioxid (SO2), kväveoxider (NOx), flyktiga organiska föreningar utom metan (NMVOC), ammoniak (NH3), partiklar (PM2,5 ) enligt de nationella åtaganden om utsläppsminskning som gäller från och med 2020
  , 2025
  och 2030, i enlighet med bilaga II.

Ändring 33

Förslag till direktiv

Artikel 4 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Medlemsstaterna ska, som ett minimum, begränsa sina årliga antropogena utsläpp av metan (CH4), med undantag för enterisk metan från idisslare, enligt de nationella åtaganden om utsläppsminskning som gäller från om med 2030, i enlighet med bilaga II. |

Kommissionens förslag

Ändring

1a.
     
  Medlemsstaterna ska, som ett minimum, begränsa sina årliga antropogena utsläpp av metan (CH4), med undantag för enterisk metan från idisslare, enligt de nationella åtaganden om utsläppsminskning som gäller från om med 2030, i enlighet med bilaga II.

Ändring 34

Förslag till direktiv

Artikel 4 – punkt 2 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   
  Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1 ska
  medlemsstaterna
  vidta alla nödvändiga åtgärder som inte medför oproportionerliga kostnader för att till 2025 begränsa sina antropogena utsläpp av SO2, NOx, NMVOC, NH3, PM2,5 och CH4

  . Nivåerna för dessa utsläpp ska bestämmas på grundval av sålda bränslen, med en linjär minskningsbana mellan medlemsstaternas utsläppsnivåer för 2020 och de utsläppsnivåer som definieras av deras åtaganden om utsläppsminskning för 2030. | 2.   Medlemsstaterna
  ska tillhandahålla uppdateringar om sina framsteg avseende sina nationella åtaganden om utsläppsminskningar i sina rapporter till kommissionen i enlighet med artikel 9
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

2.   
  Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1 ska
  medlemsstaterna
  vidta alla nödvändiga åtgärder som inte medför oproportionerliga kostnader för att till 2025 begränsa sina antropogena utsläpp av SO2, NOx, NMVOC, NH3, PM2,5 och CH4

  . Nivåerna för dessa utsläpp ska bestämmas på grundval av sålda bränslen, med en linjär minskningsbana mellan medlemsstaternas utsläppsnivåer för 2020 och de utsläppsnivåer som definieras av deras åtaganden om utsläppsminskning för 2030.

2.   Medlemsstaterna
  ska tillhandahålla uppdateringar om sina framsteg avseende sina nationella åtaganden om utsläppsminskningar i sina rapporter till kommissionen i enlighet med artikel 9
  .

Ändring 35

Förslag till direktiv

Artikel 4 – punkt 3 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Följande utsläpp
  inräknas
  inte vad gäller efterlevnaden av
  punkterna 1 och 2
  : | 3.   Följande utsläpp
  beaktas
  inte vad gäller efterlevnaden av
  punkt 1
  : |

Kommissionens förslag

Ändring

3.   Följande utsläpp
  inräknas
  inte vad gäller efterlevnaden av
  punkterna 1 och 2
  :

3.   Följande utsläpp
  beaktas
  inte vad gäller efterlevnaden av
  punkt 1
  :

Ändring 36

Förslag till direktiv

Artikel 4 – punkt 3 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Utsläpp från internationell sjöfart,
  utan att det påverkar tillämpningen av artikel 5.1. |

Kommissionens förslag

Ändring

(d)

Utsläpp från internationell sjöfart,
  utan att det påverkar tillämpningen av artikel 5.1.

| (d) | Utsläpp från internationell sjöfart, |
| --- | --- |

(d)

Utsläpp från internationell sjöfart,

Ändring 37

Förslag till direktiv

Artikel 5 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.
     
  För att efterleva de intermediära utsläppsnivåer som fastställs för 2025 i enlighet med artikel 4.2, och de nationella åtaganden om utsläppsminskning som anges i bilaga II och som gäller från och med 2030 för NOx, SO2 och PM2,5 , får medlemsstaterna räkna av utsläppsminskningar för NOx, SO2 och PM2,5 som uppnåtts av internationell sjöfart från utsläpp av NOx, SO2 och PM2,5 från andra källor under samma år, förutsatt att de uppfyller följande villkor: | utgår |
| (a) | Utsläppsminskningarna har skett i de havsområden som faller inom medlemsstaternas territorialvatten, i deras exklusiva ekonomiska zoner eller i föroreningskontrollzoner om sådana zoner har fastställts. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.
     
  För att efterleva de intermediära utsläppsnivåer som fastställs för 2025 i enlighet med artikel 4.2, och de nationella åtaganden om utsläppsminskning som anges i bilaga II och som gäller från och med 2030 för NOx, SO2 och PM2,5 , får medlemsstaterna räkna av utsläppsminskningar för NOx, SO2 och PM2,5 som uppnåtts av internationell sjöfart från utsläpp av NOx, SO2 och PM2,5 från andra källor under samma år, förutsatt att de uppfyller följande villkor:

utgår

(a)

Utsläppsminskningarna har skett i de havsområden som faller inom medlemsstaternas territorialvatten, i deras exklusiva ekonomiska zoner eller i föroreningskontrollzoner om sådana zoner har fastställts.

| (b) | De har antagit och genomfört effektiva övervaknings- och inspektionsåtgärder för att garantera att flexibiliteten tillämpas korrekt. |
| --- | --- |

(b)

De har antagit och genomfört effektiva övervaknings- och inspektionsåtgärder för att garantera att flexibiliteten tillämpas korrekt.

| (c) | De har genomfört åtgärder för att nå lägre utsläpp av NOx, SO2 och PM2,5 från internationell sjöfart jämfört med de utsläppsnivåer som skulle uppnås genom efterlevnad av unionens normer för utsläpp av NOx, SO2 och PM2,5 och har visat en tillfredsställande kvantifiering av de ytterligare utsläppsminskningar som åtgärderna har lett till. |
| --- | --- |

(c)

De har genomfört åtgärder för att nå lägre utsläpp av NOx, SO2 och PM2,5 från internationell sjöfart jämfört med de utsläppsnivåer som skulle uppnås genom efterlevnad av unionens normer för utsläpp av NOx, SO2 och PM2,5 och har visat en tillfredsställande kvantifiering av de ytterligare utsläppsminskningar som åtgärderna har lett till.

| (d) | De har inte räknat av mer än 20 % av utsläppsminskningarna för NOx, SO2 och PM2,5 beräknade enligt led c, förutsatt att avräkningen inte leder till bristande efterlevnad av de nationella åtagandena om utsläppsminskning för 2020 enligt bilaga II. |
| --- | --- |

(d)

De har inte räknat av mer än 20 % av utsläppsminskningarna för NOx, SO2 och PM2,5 beräknade enligt led c, förutsatt att avräkningen inte leder till bristande efterlevnad av de nationella åtagandena om utsläppsminskning för 2020 enligt bilaga II.

Ändring 38

Förslag till direktiv

Artikel 5 – punkt 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Medlemsstaterna får gemensamt genomföra sina åtaganden om utsläppsminskning
  och intermediära utsläppsnivåer
  för metan enligt bilaga II, förutsatt att de uppfyller följande villkor: | 2.   Medlemsstaterna får gemensamt genomföra sina åtaganden om utsläppsminskning för metan enligt bilaga II, förutsatt att de uppfyller följande villkor: |

Kommissionens förslag

Ändring

2.   Medlemsstaterna får gemensamt genomföra sina åtaganden om utsläppsminskning
  och intermediära utsläppsnivåer
  för metan enligt bilaga II, förutsatt att de uppfyller följande villkor:

2.   Medlemsstaterna får gemensamt genomföra sina åtaganden om utsläppsminskning för metan enligt bilaga II, förutsatt att de uppfyller följande villkor:

Ändring 39

Förslag till direktiv

Artikel 5 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Medlemsstaterna får fastställa justerade årliga nationella utsläppsinventeringar för SO2, NOx, NH3, NMVOC och PM2,5 i enlighet med bilaga IV om bristande efterlevnad av deras nationella åtaganden om utsläppsminskning
  eller deras intermediära utsläppsnivåer
  skulle bli följden av en tillämpning av bättre metoder för utsläppsinventering som uppdaterats i enlighet med vetenskaplig kunskap. | 3.   Medlemsstaterna får fastställa justerade årliga nationella utsläppsinventeringar för SO2, NOx, NH3, NMVOC och PM2,5 i enlighet med bilaga IV om bristande efterlevnad av deras nationella åtaganden om utsläppsminskning skulle bli följden av en tillämpning av bättre metoder för utsläppsinventering som uppdaterats i enlighet med vetenskaplig kunskap. |

Kommissionens förslag

Ändring

3.   Medlemsstaterna får fastställa justerade årliga nationella utsläppsinventeringar för SO2, NOx, NH3, NMVOC och PM2,5 i enlighet med bilaga IV om bristande efterlevnad av deras nationella åtaganden om utsläppsminskning
  eller deras intermediära utsläppsnivåer
  skulle bli följden av en tillämpning av bättre metoder för utsläppsinventering som uppdaterats i enlighet med vetenskaplig kunskap.

3.   Medlemsstaterna får fastställa justerade årliga nationella utsläppsinventeringar för SO2, NOx, NH3, NMVOC och PM2,5 i enlighet med bilaga IV om bristande efterlevnad av deras nationella åtaganden om utsläppsminskning skulle bli följden av en tillämpning av bättre metoder för utsläppsinventering som uppdaterats i enlighet med vetenskaplig kunskap.

Ändring 40

Förslag till direktiv

Artikel 5 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Medlemsstater som avser att tillämpa
  punkterna 1, 2 och 3
  ska informera kommissionen senast den
  30 september
  det år som föregår det aktuella rapporteringsåret. Informationen ska omfatta berörda föroreningar och sektorer och, i förekommande fall, storleken av effekterna på nationella utsläppsinventeringar. | 4.   Medlemsstater som avser att tillämpa
  flexibilitetsbestämmelserna enligt detta direktiv
  ska informera kommissionen senast den
  31 december
  det år som föregår det aktuella rapporteringsåret. Informationen ska omfatta berörda föroreningar och sektorer och, i förekommande fall, storleken av effekterna på nationella utsläppsinventeringar. |

Kommissionens förslag

Ändring

4.   Medlemsstater som avser att tillämpa
  punkterna 1, 2 och 3
  ska informera kommissionen senast den
  30 september
  det år som föregår det aktuella rapporteringsåret. Informationen ska omfatta berörda föroreningar och sektorer och, i förekommande fall, storleken av effekterna på nationella utsläppsinventeringar.

4.   Medlemsstater som avser att tillämpa
  flexibilitetsbestämmelserna enligt detta direktiv
  ska informera kommissionen senast den
  31 december
  det år som föregår det aktuella rapporteringsåret. Informationen ska omfatta berörda föroreningar och sektorer och, i förekommande fall, storleken av effekterna på nationella utsläppsinventeringar.

Ändring 41

Förslag till direktiv

Artikel 5 – punkt 5 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Kommissionen ska med hjälp av Europeiska miljöbyrån granska och bedöma om tillämpningen av
  flexibilitetsbestämmelser
  för ett visst år uppfyller gällande krav och kriterier. | 5.   Kommissionen ska med hjälp av Europeiska miljöbyrån granska och bedöma om tillämpningen av
  en flexibilitetsbestämmelse eller en justering
  för ett visst år uppfyller gällande krav och kriterier. |

Kommissionens förslag

Ändring

5.   Kommissionen ska med hjälp av Europeiska miljöbyrån granska och bedöma om tillämpningen av
  flexibilitetsbestämmelser
  för ett visst år uppfyller gällande krav och kriterier.

5.   Kommissionen ska med hjälp av Europeiska miljöbyrån granska och bedöma om tillämpningen av
  en flexibilitetsbestämmelse eller en justering
  för ett visst år uppfyller gällande krav och kriterier.

Ändring 42

Förslag till direktiv

Artikel 5 – punkt 5 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Om kommissionen inte har framfört några invändningar inom
  nio
  månader från och med mottagandet av den rapport som avses i artikel
  7.4,
  7.5 och 7.6, ska den berörda medlemsstaten anse att den tillämpade flexibiliteten har godtagits och är giltig för det året. Om kommissionen anser att tillämpningen av en flexibilitet inte överensstämmer med gällande krav och kriterier, ska den fatta ett beslut och informera medlemsstaten om att flexibiliteten inte kan godtas. | Om kommissionen inte har framfört några invändningar inom
  sex
  månader från och med mottagandet av den rapport som avses i artikel 7.5 och 7.6, ska den berörda medlemsstaten anse att den tillämpade flexibiliteten har godtagits och är giltig för det året. Om kommissionen anser att tillämpningen av en flexibilitet inte överensstämmer med gällande krav och kriterier, ska den
  inom nio månader från och med mottagandet av den relevanta rapporten
  fatta ett beslut och informera medlemsstaten om att flexibiliteten inte kan godtas.
  Beslutet ska åtföljas av en motivering. |

Kommissionens förslag

Ändring

Om kommissionen inte har framfört några invändningar inom
  nio
  månader från och med mottagandet av den rapport som avses i artikel
  7.4,
  7.5 och 7.6, ska den berörda medlemsstaten anse att den tillämpade flexibiliteten har godtagits och är giltig för det året. Om kommissionen anser att tillämpningen av en flexibilitet inte överensstämmer med gällande krav och kriterier, ska den fatta ett beslut och informera medlemsstaten om att flexibiliteten inte kan godtas.

Om kommissionen inte har framfört några invändningar inom
  sex
  månader från och med mottagandet av den rapport som avses i artikel 7.5 och 7.6, ska den berörda medlemsstaten anse att den tillämpade flexibiliteten har godtagits och är giltig för det året. Om kommissionen anser att tillämpningen av en flexibilitet inte överensstämmer med gällande krav och kriterier, ska den
  inom nio månader från och med mottagandet av den relevanta rapporten
  fatta ett beslut och informera medlemsstaten om att flexibiliteten inte kan godtas.
  Beslutet ska åtföljas av en motivering.

Ändring 43

Förslag till direktiv

Artikel 5 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   Kommissionen får anta genomförandeakter för att ange närmare bestämmelser för tillämpningen av
  flexibilitetsbestämmelserna
  i punkterna
  1,
  2 och 3, i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 14. | 6.   Kommissionen ska anta genomförandeakter för att ange närmare bestämmelser för tillämpningen av
  en flexibilitetsbestämmelse
  i punkterna 2 och 3, i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 14. |

Kommissionens förslag

Ändring

6.   Kommissionen får anta genomförandeakter för att ange närmare bestämmelser för tillämpningen av
  flexibilitetsbestämmelserna
  i punkterna
  1,
  2 och 3, i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 14.

6.   Kommissionen ska anta genomförandeakter för att ange närmare bestämmelser för tillämpningen av
  en flexibilitetsbestämmelse
  i punkterna 2 och 3, i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 14.

Ändring 44

Förslag till direktiv

Artikel 6 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska utarbeta och anta ett nationellt luftvårdsprogram i enlighet med del 2 i bilaga III för att begränsa sina årliga
  antropogena
  utsläpp i enlighet med artikel 4. | 1.   Medlemsstaterna ska utarbeta och anta ett nationellt luftvårdsprogram i enlighet med del 2 i bilaga III för att begränsa sina årliga utsläpp i enlighet med artikel 4
  och för att uppfylla detta direktivs mål enligt artikel 1
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska utarbeta och anta ett nationellt luftvårdsprogram i enlighet med del 2 i bilaga III för att begränsa sina årliga
  antropogena
  utsläpp i enlighet med artikel 4.

1.   Medlemsstaterna ska utarbeta och anta ett nationellt luftvårdsprogram i enlighet med del 2 i bilaga III för att begränsa sina årliga utsläpp i enlighet med artikel 4
  och för att uppfylla detta direktivs mål enligt artikel 1
  .

Ändring 45

Förslag till direktiv

Artikel 6 – punkt 2 – stycke 1 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (aa) | Beakta utsläppsminskande åtgärders kostnadseffektivitet och utsläppsminskningar som har uppnåtts eller, om medlemsstaterna prioriterar sina utsläppsminskningsåtgärder, kan uppnås genom tillämpning av befintlig unionslagstiftning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(aa)

Beakta utsläppsminskande åtgärders kostnadseffektivitet och utsläppsminskningar som har uppnåtts eller, om medlemsstaterna prioriterar sina utsläppsminskningsåtgärder, kan uppnås genom tillämpning av befintlig unionslagstiftning.

Ändring 46

Förslag till direktiv

Artikel 6 – punkt 2 – stycke 1 – led ab (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ab) | Prioritera särskilda politiska åtgärder som syftar till att minska riskerna för sårbara gruppers hälsa och säkra uppfyllandet av det exponeringsminskningsmål som fastställts i enlighet med avsnitt B i bilaga XIV till direktiv 2008/50/EG. |

Kommissionens förslag

Ändring

(ab)

Prioritera särskilda politiska åtgärder som syftar till att minska riskerna för sårbara gruppers hälsa och säkra uppfyllandet av det exponeringsminskningsmål som fastställts i enlighet med avsnitt B i bilaga XIV till direktiv 2008/50/EG.

Ändring 47

Förslag till direktiv

Artikel 6 – punkt 2 – stycke 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Beakta behovet av att
  minska utsläppen av luftföroreningar för att uppfylla luftkvalitetsmålen inom sina territorier och, i förekommande fall, i grannmedlemsstater. |

Kommissionens förslag

Ändring

(b)

Beakta behovet av att
  minska utsläppen av luftföroreningar för att uppfylla luftkvalitetsmålen inom sina territorier och, i förekommande fall, i grannmedlemsstater.

| (b) | Minska utsläppen av luftföroreningar för att uppfylla luftkvalitetsmålen inom sina territorier
  , särskilt gränsvärdena enligt direktiv 2008/50/EG,
  och, i förekommande fall, i grannmedlemsstater. |
| --- | --- |

(b)

Minska utsläppen av luftföroreningar för att uppfylla luftkvalitetsmålen inom sina territorier
  , särskilt gränsvärdena enligt direktiv 2008/50/EG,
  och, i förekommande fall, i grannmedlemsstater.

Ändring 48

Förslag till direktiv

Artikel 6 – punkt 2 – stycke 1 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ba) | Fastställa storleken på de ytterligare utsläppsminskningar som behövs för att senast 2030 uppnå en luftkvalitet som är likvärdig med eller bättre än de nivåer som Världshälsoorganisationen rekommenderar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(ba)

Fastställa storleken på de ytterligare utsläppsminskningar som behövs för att senast 2030 uppnå en luftkvalitet som är likvärdig med eller bättre än de nivåer som Världshälsoorganisationen rekommenderar.

Ändring 49

Förslag till direktiv

Artikel 6 – punkt 2 – stycke 1 – led bb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (bb) | Fastställa storleken på de ytterligare utsläppsminskningar som behövs för att nå de kritiska belastningarna och nivåerna när det gäller miljöskydd senast 2030. |

Kommissionens förslag

Ändring

(bb)

Fastställa storleken på de ytterligare utsläppsminskningar som behövs för att nå de kritiska belastningarna och nivåerna när det gäller miljöskydd senast 2030.

Ändring 50

Förslag till direktiv

Artikel 6 – punkt 2 – stycke 1 – led bc (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (bc) | Identifiera relevanta åtgärder för att uppfylla de mål som avses i leden ba och bb. |

Kommissionens förslag

Ändring

(bc)

Identifiera relevanta åtgärder för att uppfylla de mål som avses i leden ba och bb.

Ändring 51

Förslag till direktiv

Artikel 6 – punkt 2 – stycke 1 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ca) | Främja en ny inriktning för investeringar i riktning mot ren och effektiv teknik och hållbar produktion med hjälp av skatteincitament. |

Kommissionens förslag

Ändring

(ca)

Främja en ny inriktning för investeringar i riktning mot ren och effektiv teknik och hållbar produktion med hjälp av skatteincitament.

Ändring 52

Förslag till direktiv

Artikel 6 – punkt 2 – stycke 1 – led cb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (cb) | Bedöma i vilken utsträckning olika nationella geografiska regioner har olika behov och svårigheter när det gäller att hantera luftföroreningar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(cb)

Bedöma i vilken utsträckning olika nationella geografiska regioner har olika behov och svårigheter när det gäller att hantera luftföroreningar.

Ändring 53

Förslag till direktiv

Artikel 6 – punkt 2 – stycke 1 – led da (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (da) | Säkerställa att behöriga myndigheter övervakar effektiviteten hos de åtgärder som medlemsstaterna antagit för att följa detta direktiv och om det krävs, ge dem befogenhet att vidta åtgärder. |

Kommissionens förslag

Ändring

(da)

Säkerställa att behöriga myndigheter övervakar effektiviteten hos de åtgärder som medlemsstaterna antagit för att följa detta direktiv och om det krävs, ge dem befogenhet att vidta åtgärder.

Ändring 124

Förslag till direktiv

Artikel 6 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kommissionen ska se till att EU:s källbaserade luftföroreningspolitik är ändamålsenlig och bidrar till att uppnå EU:s luftkvalitetsmål.




  I detta syfte ska kommissionen och medlemsstaterna omedelbart komma överens om det förslag till en ny förordning om utsläpp vid verklig körning som för närvarande övervägs.




  Den nya testmetoden för typgodkännanden ska införas senast 2017 och ska se till att föroreningar såsom NOx och partiklar (PM2,5 and PM10) effektivt begränsas enligt överensstämmelsefaktorer som är nödvändiga för att återspegla verkliga körförhållanden. De nya testerna ska vara oberoende och transparenta.




  Överensstämmelsefaktorerna ska vara strikta och kvantifierade för att enbart representera osäkerheten hos testförfaranden för utsläpp vid verklig körning. |

Kommissionens förslag

Ändring

2a.
     
  Kommissionen ska se till att EU:s källbaserade luftföroreningspolitik är ändamålsenlig och bidrar till att uppnå EU:s luftkvalitetsmål.

I detta syfte ska kommissionen och medlemsstaterna omedelbart komma överens om det förslag till en ny förordning om utsläpp vid verklig körning som för närvarande övervägs.

Den nya testmetoden för typgodkännanden ska införas senast 2017 och ska se till att föroreningar såsom NOx och partiklar (PM2,5 and PM10) effektivt begränsas enligt överensstämmelsefaktorer som är nödvändiga för att återspegla verkliga körförhållanden. De nya testerna ska vara oberoende och transparenta.

Överensstämmelsefaktorerna ska vara strikta och kvantifierade för att enbart representera osäkerheten hos testförfaranden för utsläpp vid verklig körning.

Ändring 55

Förslag till direktiv

Artikel 6 – punkt 2b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Medlemsstaterna ska inrätta ett system med rutinmässiga och icke rutinmässiga miljöinspektioner, marknadsövervakning och offentlig rapportering gällande mobila och stillastående källor för att se till att politiken och åtgärderna är effektiva när det gäller att åstadkomma utsläppsminskningar under verkliga driftsförhållanden. |
| | Senast den ...

   (*1)

  ska kommissionen lägga fram ett lagförslag till ett unionsomfattande system för kontrolltester under körning och offentlig rapportering av utsläppsstandarder för lätta fordon, som administreras av den behöriga myndigheten, för att kunna kontrollera att fordon och motorer uppfyller Euro 6-kraven under hela deras användbara livstid. |

Kommissionens förslag

Ändring

2b.
     
  Medlemsstaterna ska inrätta ett system med rutinmässiga och icke rutinmässiga miljöinspektioner, marknadsövervakning och offentlig rapportering gällande mobila och stillastående källor för att se till att politiken och åtgärderna är effektiva när det gäller att åstadkomma utsläppsminskningar under verkliga driftsförhållanden.

Senast den ...

   (*1)

  ska kommissionen lägga fram ett lagförslag till ett unionsomfattande system för kontrolltester under körning och offentlig rapportering av utsläppsstandarder för lätta fordon, som administreras av den behöriga myndigheten, för att kunna kontrollera att fordon och motorer uppfyller Euro 6-kraven under hela deras användbara livstid.

Ändring 56

Förslag till direktiv

Artikel 6 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Medlemsstaterna får stödja att källorna till smärre utsläpp tas bort successivt, genom att främja att slangar som genererar utsläpp inom transport- och tankningsområdet byts ut mot utsläppsfri slangteknik. |

Kommissionens förslag

Ändring

3a.
     
  Medlemsstaterna får stödja att källorna till smärre utsläpp tas bort successivt, genom att främja att slangar som genererar utsläpp inom transport- och tankningsområdet byts ut mot utsläppsfri slangteknik.

Ändring 57

Förslag till direktiv

Artikel 6 – punkt 4 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Medlemsstaten beslutar sig för att använda en flexibilitet enligt artikel 5. |

Kommissionens förslag

Ändring

(b)

Medlemsstaten beslutar sig för att använda en flexibilitet enligt artikel 5.

(Berör inte den svenska versionen.)

Ändring 58

Förslag till direktiv

Artikel 6 – punkt 4 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Nationella luftvårdsprogram ska ange om medlemsstaterna avser att tillämpa en flexibilitet enligt artikel 5. |

Kommissionens förslag

Ändring

Nationella luftvårdsprogram ska ange om medlemsstaterna avser att tillämpa en flexibilitet enligt artikel 5.

Ändring 59

Förslag till direktiv

Artikel 6 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Medlemsstaterna ska, i enlighet med relevant unionslagstiftning, innan förslag till nationella luftvårdsprogram och
  betydande
  uppdateringar fastställs, samråda om dessa
  med allmänheten och
  med de behöriga myndigheter som på grund av sitt särskilda miljöansvar inom området för luftföroreningar, luftkvalitet och luftförvaltning på alla nivåer kan antas bli berörda av genomförandet av de nationella luftvårdsprogrammen.
  Om så är lämpligt ska gränsöverskridande samråd genomföras i enlighet med relevant unionslagstiftning
  . | 5.   Medlemsstaterna ska, i enlighet med relevant unionslagstiftning, innan förslag till nationella luftvårdsprogram och
  alla
  uppdateringar fastställs, samråda om dessa med de behöriga myndigheter som på grund av sitt särskilda miljöansvar inom området för luftföroreningar, luftkvalitet och luftförvaltning på alla nivåer kan antas bli berörda av genomförandet av de nationella luftvårdsprogrammen.
  Samråden ska omfatta de relevanta lokala eller regionala myndigheterna med ansvar för genomförandet av åtgärder för utsläppsminskningar i vissa zoner och/eller tätbebyggelser, även zoner och/eller tätbebyggelser som är belägna i två eller fler medlemsstater. |

Kommissionens förslag

Ändring

5.   Medlemsstaterna ska, i enlighet med relevant unionslagstiftning, innan förslag till nationella luftvårdsprogram och
  betydande
  uppdateringar fastställs, samråda om dessa
  med allmänheten och
  med de behöriga myndigheter som på grund av sitt särskilda miljöansvar inom området för luftföroreningar, luftkvalitet och luftförvaltning på alla nivåer kan antas bli berörda av genomförandet av de nationella luftvårdsprogrammen.
  Om så är lämpligt ska gränsöverskridande samråd genomföras i enlighet med relevant unionslagstiftning
  .

5.   Medlemsstaterna ska, i enlighet med relevant unionslagstiftning, innan förslag till nationella luftvårdsprogram och
  alla
  uppdateringar fastställs, samråda om dessa med de behöriga myndigheter som på grund av sitt särskilda miljöansvar inom området för luftföroreningar, luftkvalitet och luftförvaltning på alla nivåer kan antas bli berörda av genomförandet av de nationella luftvårdsprogrammen.
  Samråden ska omfatta de relevanta lokala eller regionala myndigheterna med ansvar för genomförandet av åtgärder för utsläppsminskningar i vissa zoner och/eller tätbebyggelser, även zoner och/eller tätbebyggelser som är belägna i två eller fler medlemsstater.

Ändring 60

Förslag till direktiv

Artikel 6 – punkt 5 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Medlemsstaterna ska, i enlighet med relevant unionslagstiftning, garantera att den berörda allmänheten rådfrågas i ett tidigt skede vid utarbetandet och översynen av förslag till nationella luftvårdsprogram innan dessa fastställs. Gränsöverskridande samråd ska när så är lämpligt genomföras i enlighet med relevant unionslagstiftning, inbegripet artikel 25 i direktiv 2008/50/EG. |

Kommissionens förslag

Ändring

Medlemsstaterna ska, i enlighet med relevant unionslagstiftning, garantera att den berörda allmänheten rådfrågas i ett tidigt skede vid utarbetandet och översynen av förslag till nationella luftvårdsprogram innan dessa fastställs. Gränsöverskridande samråd ska när så är lämpligt genomföras i enlighet med relevant unionslagstiftning, inbegripet artikel 25 i direktiv 2008/50/EG.

Ändring 61

Förslag till direktiv

Artikel 6 – punkt 5a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Medlemsstaterna ska utse ett eget oberoende expertorgan för att se över förslagen till nationella luftvårdsprogram i syfte att bedöma informationens korrekthet och lämpligheten av strategierna och åtgärderna i programmen. Resultaten av översynen ska offentliggöras innan förslaget till nationellt luftvårdsprogram offentliggörs för att underlätta ett meningsfullt deltagande från allmänhetens sida. |

Kommissionens förslag

Ändring

5a.
     
  Medlemsstaterna ska utse ett eget oberoende expertorgan för att se över förslagen till nationella luftvårdsprogram i syfte att bedöma informationens korrekthet och lämpligheten av strategierna och åtgärderna i programmen. Resultaten av översynen ska offentliggöras innan förslaget till nationellt luftvårdsprogram offentliggörs för att underlätta ett meningsfullt deltagande från allmänhetens sida.

Ändring 62

Förslag till direktiv

Artikel 6 – punkt 6 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Kommissionen ska ge vägledning om utsläppsminskningsåtgärder som inte omfattas av del 1 i bilaga III, såsom uppvärmning av bostäder och vägtransporter, vilka medlemsstaterna får ta med i sina nationella luftvårdsprogram. |

Kommissionens förslag

Ändring

Kommissionen ska ge vägledning om utsläppsminskningsåtgärder som inte omfattas av del 1 i bilaga III, såsom uppvärmning av bostäder och vägtransporter, vilka medlemsstaterna får ta med i sina nationella luftvårdsprogram.

Ändring 63

Förslag till direktiv

Artikel 6 – punkt 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 8.   Kommissionen
  får
  fastställa riktlinjer för utarbetande och genomförande av nationella luftvårdsprogram. | 8.   Kommissionen
  ska
  fastställa riktlinjer för utarbetande och genomförande av nationella luftvårdsprogram. |

Kommissionens förslag

Ändring

8.   Kommissionen
  får
  fastställa riktlinjer för utarbetande och genomförande av nationella luftvårdsprogram.

8.   Kommissionen
  ska
  fastställa riktlinjer för utarbetande och genomförande av nationella luftvårdsprogram.

Ändring 64

Förslag till direktiv

Artikel 6 – punkt 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 9.   Kommissionen
  får
  också närmare ange formatet och nödvändig information beträffande medlemsstaternas nationella luftvårdsprogram i form av genomförandeakter. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 14. | 9.   Kommissionen
  ska
  också närmare ange formatet och nödvändig information beträffande medlemsstaternas nationella luftvårdsprogram i form av genomförandeakter. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 14. |

Kommissionens förslag

Ändring

9.   Kommissionen
  får
  också närmare ange formatet och nödvändig information beträffande medlemsstaternas nationella luftvårdsprogram i form av genomförandeakter. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 14.

9.   Kommissionen
  ska
  också närmare ange formatet och nödvändig information beträffande medlemsstaternas nationella luftvårdsprogram i form av genomförandeakter. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 14.

Ändring 65

Förslag till direktiv

Artikel 6a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 6a




  En fond för ren luft




  Kommissionen ska underlätta tillgången till ekonomiskt stöd så att lämpliga åtgärder kan vidtas för att uppnå målen i detta direktiv.




  Detta ska omfatta lämplig finansiering genom bland annat










  a) | jordbruksstöd, inklusive sådant som finns tillgängligt inom den gemensamma jordbrukspolitiken för perioden 2014–2020, ändrad genom halvtidsöversynen 2017 för att inkludera luftkvalitet som en kollektiv nyttighet med särskild hänvisning till ammoniak eller metan, eller båda, för att erbjuda medlemsstaterna samt relevanta regionala och lokala myndigheter möjlighet att bidra till utsläppsminskningar med särskilda åtgärder, och för hjälp att göra det, |

Kommissionens förslag

Ändring

Artikel 6a

En fond för ren luft

Kommissionen ska underlätta tillgången till ekonomiskt stöd så att lämpliga åtgärder kan vidtas för att uppnå målen i detta direktiv.

Detta ska omfatta lämplig finansiering genom bland annat

a)

jordbruksstöd, inklusive sådant som finns tillgängligt inom den gemensamma jordbrukspolitiken för perioden 2014–2020, ändrad genom halvtidsöversynen 2017 för att inkludera luftkvalitet som en kollektiv nyttighet med särskild hänvisning till ammoniak eller metan, eller båda, för att erbjuda medlemsstaterna samt relevanta regionala och lokala myndigheter möjlighet att bidra till utsläppsminskningar med särskilda åtgärder, och för hjälp att göra det,

| b) | framtida arbetsprogram inom Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation, |
| --- | --- |

b)

framtida arbetsprogram inom Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation,

| c) | Europeiska struktur- och investeringsfonder, |
| --- | --- |

c)

Europeiska struktur- och investeringsfonder,

| d) | finansiella instrument för miljö- och klimatåtgärder, såsom Life, |
| --- | --- |

d)

finansiella instrument för miljö- och klimatåtgärder, såsom Life,

| e) | en kombination av ovanstående. |
| --- | --- |

e)

en kombination av ovanstående.

Kommissionen ska se till att finansieringsförfarandena är enkla, transparenta och tillgängliga för aktörer på olika förvaltningsnivåer.

Kommissionen ska bedöma möjligheten att skapa en enda kontaktpunkt, där organen enkelt kan få information om tillgängliga fonder och förfarandena för tillgång till projekt för bekämpande av luftföroreningar.

Ändring 67

Förslag till direktiv

Artikel 7 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.
     
  Medlemsstater som tillämpar flexibilitet enligt artikel 5.1 ska inkludera följande information i den informativa inventeringsrapporten för det berörda året: | utgår |
| (a) | Mängden utsläpp av NOx, SO2 och PM2,5 som skulle skett i avsaknad av ett utsläppskontrollområde. |

Kommissionens förslag

Ändring

4.
     
  Medlemsstater som tillämpar flexibilitet enligt artikel 5.1 ska inkludera följande information i den informativa inventeringsrapporten för det berörda året:

utgår

(a)

Mängden utsläpp av NOx, SO2 och PM2,5 som skulle skett i avsaknad av ett utsläppskontrollområde.

| (b) | Storleken på utsläppsminskningar som uppnåtts i medlemsstatens del av utsläppskontrollområdet i enlighet med artikel 5.1 c. |
| --- | --- |

(b)

Storleken på utsläppsminskningar som uppnåtts i medlemsstatens del av utsläppskontrollområdet i enlighet med artikel 5.1 c.

| (c) | I vilken utsträckning de tillämpar denna flexibilitet. |
| --- | --- |

(c)

I vilken utsträckning de tillämpar denna flexibilitet.

| (d) | Eventuella kompletterande uppgifter som medlemsstaterna anser lämpliga för att kommissionen med hjälp av Europeiska miljöbyrån ska kunna göra en fullständig bedömning av de förhållanden under vilka flexibiliteten har genomförts. |
| --- | --- |

(d)

Eventuella kompletterande uppgifter som medlemsstaterna anser lämpliga för att kommissionen med hjälp av Europeiska miljöbyrån ska kunna göra en fullständig bedömning av de förhållanden under vilka flexibiliteten har genomförts.

Ändring 68

Förslag till direktiv

Artikel 7 – punkt 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 7.   Medlemsstaterna ska fastställa utsläppsinventeringarna, inklusive justerade utsläppsinventeringar, utsläppsprognoserna och den informativa inventeringsrapporten i enlighet med bilaga IV. | 7.   Medlemsstaterna ska fastställa utsläppsinventeringarna,
  i förekommande fall
  inklusive justerade utsläppsinventeringar, utsläppsprognoserna och den informativa inventeringsrapporten i enlighet med bilaga IV. |

Kommissionens förslag

Ändring

7.   Medlemsstaterna ska fastställa utsläppsinventeringarna, inklusive justerade utsläppsinventeringar, utsläppsprognoserna och den informativa inventeringsrapporten i enlighet med bilaga IV.

7.   Medlemsstaterna ska fastställa utsläppsinventeringarna,
  i förekommande fall
  inklusive justerade utsläppsinventeringar, utsläppsprognoserna och den informativa inventeringsrapporten i enlighet med bilaga IV.

Ändring 69

Förslag till direktiv

Artikel 8 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska
  om möjligt se till att
  luftföroreningars negativa effekter på ekosystem
  övervakas
  i enlighet med kraven i bilaga V. | 1.   Medlemsstaterna ska
  övervaka
  luftföroreningars negativa effekter på ekosystem i enlighet med kraven i bilaga V. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska
  om möjligt se till att
  luftföroreningars negativa effekter på ekosystem
  övervakas
  i enlighet med kraven i bilaga V.

1.   Medlemsstaterna ska
  övervaka
  luftföroreningars negativa effekter på ekosystem i enlighet med kraven i bilaga V.

Ändring 70

Förslag till direktiv

Artikel 8 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Medlemsstaterna ska
  om så är lämpligt
  samordna övervakningen av luftföroreningseffekter med andra övervakningsprogram som inrättats enligt unionslagstiftningen, inklusive Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/50/EG och direktiv 2000/60/EG (30). | 2.   Medlemsstaterna ska samordna övervakningen av luftföroreningseffekter med andra övervakningsprogram som inrättats enligt unionslagstiftningen, inklusive Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/50/EG och direktiv 2000/60/EG (30). |

Kommissionens förslag

Ändring

2.   Medlemsstaterna ska
  om så är lämpligt
  samordna övervakningen av luftföroreningseffekter med andra övervakningsprogram som inrättats enligt unionslagstiftningen, inklusive Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/50/EG och direktiv 2000/60/EG (30).

2.   Medlemsstaterna ska samordna övervakningen av luftföroreningseffekter med andra övervakningsprogram som inrättats enligt unionslagstiftningen, inklusive Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/50/EG och direktiv 2000/60/EG (30).

Ändring 71

Förslag till direktiv

Artikel 9 – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska sända sina nationella luftvårdsprogram till kommissionen [within three months of the date referred to in Article 17, date to be inserted by OPOCE] och uppdateringar vartannat år därefter. | 1.   Medlemsstaterna ska sända sina nationella luftvårdsprogram till kommissionen senast
  den ...

   (*2) och uppdateringar vartannat år därefter. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska sända sina nationella luftvårdsprogram till kommissionen [within three months of the date referred to in Article 17, date to be inserted by OPOCE] och uppdateringar vartannat år därefter.

1.   Medlemsstaterna ska sända sina nationella luftvårdsprogram till kommissionen senast
  den ...

   (*2) och uppdateringar vartannat år därefter.

Ändring 72

Förslag till direktiv

Artikel 9 – punkt 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Om ett nationellt luftvårdsprogram uppdateras enligt artikel 6.4 ska den berörda medlemsstaten
  informera
  kommissionen
  om detta
  inom två månader. | Om ett nationellt luftvårdsprogram uppdateras enligt artikel 6.4 ska den berörda medlemsstaten
  sända det uppdaterade programmet till
  kommissionen inom två månader. |

Kommissionens förslag

Ändring

Om ett nationellt luftvårdsprogram uppdateras enligt artikel 6.4 ska den berörda medlemsstaten
  informera
  kommissionen
  om detta
  inom två månader.

Om ett nationellt luftvårdsprogram uppdateras enligt artikel 6.4 ska den berörda medlemsstaten
  sända det uppdaterade programmet till
  kommissionen inom två månader.

Ändring 73

Förslag till direktiv

Artikel 9 – punkt 2 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Medlemsstaterna ska från och med 2017 sända in sina nationella utsläppsinventeringar, utsläppsprognoser, rumsligt uppdelade utsläppsinventeringar, inventeringar av stora punktkällor och rapporter enligt artikel 7.1, 7.2 och 7.3, samt i tillämpliga fall artikel
  7.4,
  7.5 och 7.6, till kommissionen och Europeiska miljöbyrån i enlighet med de rapporteringsdatum som anges i bilaga I. | 2.   Medlemsstaterna ska från och med 2017 sända in sina nationella utsläppsinventeringar, utsläppsprognoser, rumsligt uppdelade utsläppsinventeringar, inventeringar av stora punktkällor och rapporter enligt artikel 7.1, 7.2 och 7.3, samt i tillämpliga fall artikel 7.5 och 7.6, till kommissionen och Europeiska miljöbyrån i enlighet med de rapporteringsdatum som anges i bilaga I. |

Kommissionens förslag

Ändring

2.   Medlemsstaterna ska från och med 2017 sända in sina nationella utsläppsinventeringar, utsläppsprognoser, rumsligt uppdelade utsläppsinventeringar, inventeringar av stora punktkällor och rapporter enligt artikel 7.1, 7.2 och 7.3, samt i tillämpliga fall artikel
  7.4,
  7.5 och 7.6, till kommissionen och Europeiska miljöbyrån i enlighet med de rapporteringsdatum som anges i bilaga I.

2.   Medlemsstaterna ska från och med 2017 sända in sina nationella utsläppsinventeringar, utsläppsprognoser, rumsligt uppdelade utsläppsinventeringar, inventeringar av stora punktkällor och rapporter enligt artikel 7.1, 7.2 och 7.3, samt i tillämpliga fall artikel 7.5 och 7.6, till kommissionen och Europeiska miljöbyrån i enlighet med de rapporteringsdatum som anges i bilaga I.

Ändring 134

Förslag till direktiv

Artikel 9 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.
     
  Medlemsstaterna ska rapportera sina nationella utsläpp och prognoser för CH4 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013

   (31)

  . | utgår |

Kommissionens förslag

Ändring

3.
     
  Medlemsstaterna ska rapportera sina nationella utsläpp och prognoser för CH4 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013

   (31)

  .

utgår

Ändring 74

Förslag till direktiv

Artikel 9 – punkt 4 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Kommissionen ska med hjälp av Europeiska miljöbyrån och medlemsstaterna regelbundet se över uppgifterna i de nationella utsläppsinventeringarna. Översynen ska omfatta | 4.   Kommissionen ska med hjälp av Europeiska miljöbyrån och medlemsstaterna regelbundet se över uppgifterna i de nationella utsläppsinventeringarna
  och de nationella luftvårdsprogrammen
  . Översynen ska omfatta |

Kommissionens förslag

Ändring

4.   Kommissionen ska med hjälp av Europeiska miljöbyrån och medlemsstaterna regelbundet se över uppgifterna i de nationella utsläppsinventeringarna. Översynen ska omfatta

4.   Kommissionen ska med hjälp av Europeiska miljöbyrån och medlemsstaterna regelbundet se över uppgifterna i de nationella utsläppsinventeringarna
  och de nationella luftvårdsprogrammen
  . Översynen ska omfatta

Ändring 75

Förslag till direktiv

Artikel 9 – punkt 4 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ca) | kontroller för att verifiera att de nationella luftvårdsprogrammen uppfyller kraven i artikel 6. |

Kommissionens förslag

Ändring

(ca)

kontroller för att verifiera att de nationella luftvårdsprogrammen uppfyller kraven i artikel 6.

Ändring 76

Förslag till direktiv

Artikel 9 – punkt 4 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Resultaten av kommissionens översyn ska göras tillgängliga för allmänheten, i enlighet med artikel 11. |

Kommissionens förslag

Ändring

Resultaten av kommissionens översyn ska göras tillgängliga för allmänheten, i enlighet med artikel 11.

Ändring 77

Förslag till direktiv

Artikel 10 – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen ska
  minst vart femte år rapportera till
  Europaparlamentet och rådet om genomförandet av detta direktiv
  och ge en bedömning av hur genomförandet bidrar till uppnåendet av direktivets mål
  . | 1.   Kommissionen ska
  var 30:e månad från och med den ...

   (*3)

  lägga fram en rapport för
  Europaparlamentet och rådet om genomförandet av detta direktiv.
  I samband med det ska kommissionen bedöma |
| | a) | dess bidrag och medlemsstaternas ansträngningar för att uppfylla målen i detta direktiv, |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Kommissionen ska
  minst vart femte år rapportera till
  Europaparlamentet och rådet om genomförandet av detta direktiv
  och ge en bedömning av hur genomförandet bidrar till uppnåendet av direktivets mål
  .

1.   Kommissionen ska
  var 30:e månad från och med den ...

   (*3)

  lägga fram en rapport för
  Europaparlamentet och rådet om genomförandet av detta direktiv.
  I samband med det ska kommissionen bedöma

a)

dess bidrag och medlemsstaternas ansträngningar för att uppfylla målen i detta direktiv,

| b) | utvecklingen gällande minskning av luftförorenande utsläpp fram till 2025 och 2030, |
| --- | --- |

b)

utvecklingen gällande minskning av luftförorenande utsläpp fram till 2025 och 2030,

| c) | framstegen med att nå de långsiktiga luftkvalitetsmål som fastställts i det sjunde miljöhandlingsprogrammet, |
| --- | --- |

c)

framstegen med att nå de långsiktiga luftkvalitetsmål som fastställts i det sjunde miljöhandlingsprogrammet,

| d) | huruvida de kritiska belastningarna och nivåerna och Världshälsoorganisationens riktvärden för luftföroreningar har överskridits, och |
| --- | --- |

d)

huruvida de kritiska belastningarna och nivåerna och Världshälsoorganisationens riktvärden för luftföroreningar har överskridits, och

| e) | medlemsstaternas utnyttjande av tillgängliga unionsmedel för åtgärder avsedda att minska luftföroreningar. |
| --- | --- |

e)

medlemsstaternas utnyttjande av tillgängliga unionsmedel för åtgärder avsedda att minska luftföroreningar.

Ändring 78

Förslag till direktiv

Artikel 10 – punkt 1 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | När kommissionen rapporterar om medlemsstaternas utsläppsminskningar för år 2020, 2025 och 2030 ska den i förekommande fall innefatta skälen till varför de fastställa nivåerna inte nås. |

Kommissionens förslag

Ändring

När kommissionen rapporterar om medlemsstaternas utsläppsminskningar för år 2020, 2025 och 2030 ska den i förekommande fall innefatta skälen till varför de fastställa nivåerna inte nås.

Ändring 79

Förslag till direktiv

Artikel 10 – punkt 1 – stycke 1b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Om det i rapporten anges att medlemsstaterna inte kan uppfylla unionslagstiftningen och de gränsvärdena för luftkvalitet som anges i direktiv 2008/50/EG ska kommissionen |
| | a) | bedöma om det är ineffektiv källbaserad luftföroreningspolitik, inbegripet genomförandet i medlemsstaterna, som leder till att lagstiftningen och gränsvärdena inte kan uppfyllas, |

Kommissionens förslag

Ändring

Om det i rapporten anges att medlemsstaterna inte kan uppfylla unionslagstiftningen och de gränsvärdena för luftkvalitet som anges i direktiv 2008/50/EG ska kommissionen

a)

bedöma om det är ineffektiv källbaserad luftföroreningspolitik, inbegripet genomförandet i medlemsstaterna, som leder till att lagstiftningen och gränsvärdena inte kan uppfyllas,

| b) | samråda med den kommitté som anges i artikel 14 och fastställa om det finns behov av ny lagstiftning och i förekommande fall lägga fram förslag till lagstiftning för att målen i detta direktiv ska uppfyllas. Alla sådana förslag måste stödjas av en robust konsekvensbedömning och återspegla senaste vetenskapliga rön. |
| --- | --- |

b)

samråda med den kommitté som anges i artikel 14 och fastställa om det finns behov av ny lagstiftning och i förekommande fall lägga fram förslag till lagstiftning för att målen i detta direktiv ska uppfyllas. Alla sådana förslag måste stödjas av en robust konsekvensbedömning och återspegla senaste vetenskapliga rön.

Ändring 80

Förslag till direktiv

Artikel 10 – punkt 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen ska i varje fall rapportera som ovan för år 2025, och ska också innefatta information om uppnåendet av de intermediära utsläppsnivåer som avses i artikel 4.2 samt skälen i den händelse nivåerna inte nås. Kommissionen ska kartlägga behovet av ytterligare åtgärder
  även med beaktande av genomförandets effekter på olika sektorer. | Utifrån dessa rapporter ska kommissionen tillsammans med medlemsstaterna kartlägga behovet av ytterligare åtgärder, inbegripet på nationell nivå,
  även med beaktande av genomförandets effekter på olika sektorer. |

Kommissionens förslag

Ändring

Kommissionen ska i varje fall rapportera som ovan för år 2025, och ska också innefatta information om uppnåendet av de intermediära utsläppsnivåer som avses i artikel 4.2 samt skälen i den händelse nivåerna inte nås. Kommissionen ska kartlägga behovet av ytterligare åtgärder
  även med beaktande av genomförandets effekter på olika sektorer.

Utifrån dessa rapporter ska kommissionen tillsammans med medlemsstaterna kartlägga behovet av ytterligare åtgärder, inbegripet på nationell nivå,
  även med beaktande av genomförandets effekter på olika sektorer.

Ändring 81

Förslag till direktiv

Artikel 10 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   De rapporter som avses i punkt 1
  kan
  innefatta en bedömning av de miljömässiga och samhällsekonomiska effekterna av detta direktiv. | 2.   De rapporter som avses i punkt 1
  ska
  innefatta en bedömning av de
  hälsomässiga,
  miljömässiga och samhällsekonomiska effekterna av detta direktiv
  , inbegripet effekterna för medlemsstaternas hälsosystem samt kostnaderna om direktivet inte tillämpas
  .
  Kommissionen ska offentliggöra dessa rapporter. |

Kommissionens förslag

Ändring

2.   De rapporter som avses i punkt 1
  kan
  innefatta en bedömning av de miljömässiga och samhällsekonomiska effekterna av detta direktiv.

2.   De rapporter som avses i punkt 1
  ska
  innefatta en bedömning av de
  hälsomässiga,
  miljömässiga och samhällsekonomiska effekterna av detta direktiv
  , inbegripet effekterna för medlemsstaternas hälsosystem samt kostnaderna om direktivet inte tillämpas
  .
  Kommissionen ska offentliggöra dessa rapporter.

Ändring 152

Förslag till direktiv

Artikel 10 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kommissionen ska också genomföra en konsekvensbedömning om kvicksilver (Hg) innan ett nationellt åtagande om utsläppsminskning fastställs och vid behov lägga fram ett lagstiftningsförslag. |

Kommissionens förslag

Ändring

2a.
     
  Kommissionen ska också genomföra en konsekvensbedömning om kvicksilver (Hg) innan ett nationellt åtagande om utsläppsminskning fastställs och vid behov lägga fram ett lagstiftningsförslag.

Ändring 82

Förslag till direktiv

Artikel 10a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 10a




  Det europeiska forumet för ren luft




  Kommissionen ska upprätta ett europeiskt forum för ren luft för att underlätta ett samordnat genomförande av programmet för ren luft och sammanföra alla relevanta aktörer, inbegripet medlemsstaternas behöriga myndigheter på samtliga nivåer, kommissionen, industrin, det civila samhället och forskarsamhället, vartannat år. Forumet för ren luft ska övervaka upprättandet av riktlinjer för utformningen och genomförandet av de nationella luftvårdsprogrammen och utvecklingen av olika metoder för utsläppsminskning, inbegripet bedömningen av rapporteringskraven. |

Kommissionens förslag

Ändring

Artikel 10a

Det europeiska forumet för ren luft

Kommissionen ska upprätta ett europeiskt forum för ren luft för att underlätta ett samordnat genomförande av programmet för ren luft och sammanföra alla relevanta aktörer, inbegripet medlemsstaternas behöriga myndigheter på samtliga nivåer, kommissionen, industrin, det civila samhället och forskarsamhället, vartannat år. Forumet för ren luft ska övervaka upprättandet av riktlinjer för utformningen och genomförandet av de nationella luftvårdsprogrammen och utvecklingen av olika metoder för utsläppsminskning, inbegripet bedömningen av rapporteringskraven.

Ändring 83

Förslag till direktiv

Artikel 11 – punkt 1 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ba) | Medlemsstaternas framsteg när det gäller att uppnå landets specifika, bindande luftföroreningsmål för 2025 och 2030 för var och en av föroreningarna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(ba)

Medlemsstaternas framsteg när det gäller att uppnå landets specifika, bindande luftföroreningsmål för 2025 och 2030 för var och en av föroreningarna.

Ändring 84

Förslag till direktiv

Artikel 11 – punkt 1 – led bb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (bb) | Resultatet av den översyn som avses i artikel 9.4. |

Kommissionens förslag

Ändring

(bb)

Resultatet av den översyn som avses i artikel 9.4.

Ändring 85

Förslag till direktiv

Artikel 11 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Medlemsstaterna ska se till att den berörda allmänheten har tillgång till administrativa eller rättsliga förfaranden för att kontrollera handlingar och underlåtenheter av behöriga myndigheter eller privatpersoner som inte följer detta direktiv.




  Sådana förfaranden ska ge lämplig och verkningsfull gottgörelse, inklusive interimsföreläggande när så är lämpligt, och vara rättvisa, snabba och inte oöverkomligt kostsamma.




  Medlemsstaterna ska se till att information om tillgång till sådana förfaranden offentliggörs och ska ta överväga att upprätta lämpliga stödmekanismer för att avlägsna eller minska ekonomiska och andra hinder för tillgång till rättslig prövning. |

Kommissionens förslag

Ändring

2a.
     
  Medlemsstaterna ska se till att den berörda allmänheten har tillgång till administrativa eller rättsliga förfaranden för att kontrollera handlingar och underlåtenheter av behöriga myndigheter eller privatpersoner som inte följer detta direktiv.

Sådana förfaranden ska ge lämplig och verkningsfull gottgörelse, inklusive interimsföreläggande när så är lämpligt, och vara rättvisa, snabba och inte oöverkomligt kostsamma.

Medlemsstaterna ska se till att information om tillgång till sådana förfaranden offentliggörs och ska ta överväga att upprätta lämpliga stödmekanismer för att avlägsna eller minska ekonomiska och andra hinder för tillgång till rättslig prövning.

Ändring 127

Förslag till direktiv

Artikel 11 – punkt 2b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Kommissionen ska med avseende på NH3 och på grundval av de rapporter som anges i artikel 10.1 bedöma befintliga rättsligt bindande nationella åtaganden om utsläppsminskning utifrån senaste vetenskapliga rön, med beaktande av medlemsstaternas resultat enligt direktiv 2001/81/EG och protokollet till 1979 års konvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningar angående minskning av försurning, övergödning och marknära ozon.




  Senast 2022 ska kommissionen bedöma framstegen som gjorts vad gäller åtagendana enligt detta direktiv, med beaktande av bl.a. följande:










  a) | Uneces Guidance Document for Preventing and Abating Ammonia Emissions (riktlinjedokumentet för ammoniak), Uneces Framework Code for Good Agricultural Practice for Reducing Ammonia Emissions, reviderat 2014, och bästa tillgängliga teknik enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU. |

Kommissionens förslag

Ändring

2b.
     
  Kommissionen ska med avseende på NH3 och på grundval av de rapporter som anges i artikel 10.1 bedöma befintliga rättsligt bindande nationella åtaganden om utsläppsminskning utifrån senaste vetenskapliga rön, med beaktande av medlemsstaternas resultat enligt direktiv 2001/81/EG och protokollet till 1979 års konvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningar angående minskning av försurning, övergödning och marknära ozon.

Senast 2022 ska kommissionen bedöma framstegen som gjorts vad gäller åtagendana enligt detta direktiv, med beaktande av bl.a. följande:

a)

Uneces Guidance Document for Preventing and Abating Ammonia Emissions (riktlinjedokumentet för ammoniak), Uneces Framework Code for Good Agricultural Practice for Reducing Ammonia Emissions, reviderat 2014, och bästa tillgängliga teknik enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU.

| b) | miljöåtgärder i jordbruket enligt den gemensamma jordbrukspolitiken, |
| --- | --- |

b)

miljöåtgärder i jordbruket enligt den gemensamma jordbrukspolitiken,

| c) | översyn av all relevant luftkvalitetslagstiftning inbegripet bl.a. den som det hänvisas till i artikel 3.12a i detta direktiv. |
| --- | --- |

c)

översyn av all relevant luftkvalitetslagstiftning inbegripet bl.a. den som det hänvisas till i artikel 3.12a i detta direktiv.

Kommissionens ska i förekommande fall lägga fram lagstiftningsförslag om mål för perioden efter 2030 för bättre luftkvalitetsstandarder.

Ändring 86

Förslag till direktiv

Artikel 11a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 11a




  Kommissionen ska på grundval av de rapporter som anges i artikel 10.1 se över detta direktiv senast 2025 i syfte att skydda framsteg som gjorts i riktning mot att uppfylla Världshälsoorganisationens luftkvalitetsrekommendationer och den långsiktiga visionen i det sjunde miljöhandlingsprogrammet. Kommissionen ska särskilt i förekommande fall och med beaktande av den vetenskapliga och tekniska utvecklingen föreslå ändringar i de nationella åtagandena om utsläppsminskning i bilaga II.




  Kommissionen ska på grundval av de regelbundna rapporter som avses i artikel 10.1 beakta åtgärder för att minska utsläppen från internationell sjöfart, särskilt i medlemsstaternas territorialvatten och exklusiva ekonomiska zoner och vid behov lägga fram lagstiftningsförslag. |

Kommissionens förslag

Ändring

Artikel 11a

Kommissionen ska på grundval av de rapporter som anges i artikel 10.1 se över detta direktiv senast 2025 i syfte att skydda framsteg som gjorts i riktning mot att uppfylla Världshälsoorganisationens luftkvalitetsrekommendationer och den långsiktiga visionen i det sjunde miljöhandlingsprogrammet. Kommissionen ska särskilt i förekommande fall och med beaktande av den vetenskapliga och tekniska utvecklingen föreslå ändringar i de nationella åtagandena om utsläppsminskning i bilaga II.

Kommissionen ska på grundval av de regelbundna rapporter som avses i artikel 10.1 beakta åtgärder för att minska utsläppen från internationell sjöfart, särskilt i medlemsstaternas territorialvatten och exklusiva ekonomiska zoner och vid behov lägga fram lagstiftningsförslag.

Ändring 87

Förslag till direktiv

Artikel 12

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Unionen och medlemsstaterna ska vid behov sörja för bilateralt och multilateralt samarbete med tredjeländer och samordning inom relevanta internationella organisationer såsom FN:s miljöprogram (Unep), FN:s ekonomiska kommission för Europa (Unece), Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) och Internationella civila luftfartsorganisationen (Icao), bland annat genom utbyte av information, avseende vetenskaplig och teknisk forskning och utveckling, i syfte att förbättra förutsättningarna för utsläppsminskningar. | Unionen och medlemsstaterna ska vid behov sörja för bilateralt och multilateralt samarbete med tredjeländer och samordning inom relevanta internationella organisationer såsom FN:s miljöprogram (Unep), FN:s ekonomiska kommission för Europa (Unece),
  FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO),
  Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) och Internationella civila luftfartsorganisationen (Icao), bland annat genom utbyte av information, avseende vetenskaplig och teknisk forskning och utveckling, i syfte att förbättra förutsättningarna för utsläppsminskningar.
  Medlemsstaterna ska bedriva gränsöverskridande samarbete om det gemensamma hotet från föroreningar från industriområden som befinner sig invid deras gränser och de berörda medlemsstaterna ska utarbeta gemensamma planer för att få bort utsläppen eller minska dem. |

Kommissionens förslag

Ändring

Unionen och medlemsstaterna ska vid behov sörja för bilateralt och multilateralt samarbete med tredjeländer och samordning inom relevanta internationella organisationer såsom FN:s miljöprogram (Unep), FN:s ekonomiska kommission för Europa (Unece), Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) och Internationella civila luftfartsorganisationen (Icao), bland annat genom utbyte av information, avseende vetenskaplig och teknisk forskning och utveckling, i syfte att förbättra förutsättningarna för utsläppsminskningar.

Unionen och medlemsstaterna ska vid behov sörja för bilateralt och multilateralt samarbete med tredjeländer och samordning inom relevanta internationella organisationer såsom FN:s miljöprogram (Unep), FN:s ekonomiska kommission för Europa (Unece),
  FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO),
  Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) och Internationella civila luftfartsorganisationen (Icao), bland annat genom utbyte av information, avseende vetenskaplig och teknisk forskning och utveckling, i syfte att förbättra förutsättningarna för utsläppsminskningar.
  Medlemsstaterna ska bedriva gränsöverskridande samarbete om det gemensamma hotet från föroreningar från industriområden som befinner sig invid deras gränser och de berörda medlemsstaterna ska utarbeta gemensamma planer för att få bort utsläppen eller minska dem.

Ändring 88

Förslag till direktiv

Artikel 13 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 6.7, 7.9 och 8.3 ska ges till kommissionen
  tills vidare
  från och med den
  dag då
  detta direktiv
  träder i kraft
  . | 2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 6.7, 7.9 och 8.3 ska ges till kommissionen
  för en femårsperiod
  från och med den
  ...

   (*4)

  Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av femårsperioden
  .
  Delegeringen av befogenheter ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga. |

Kommissionens förslag

Ändring

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 6.7, 7.9 och 8.3 ska ges till kommissionen
  tills vidare
  från och med den
  dag då
  detta direktiv
  träder i kraft
  .

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 6.7, 7.9 och 8.3 ska ges till kommissionen
  för en femårsperiod
  från och med den
  ...

   (*4)

  Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av femårsperioden
  .
  Delegeringen av befogenheter ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.

Ändring 89

Förslag till direktiv

Artikel 15

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska föreskriva påföljder för överträdelser av nationella bestämmelser som har utfärdats med tillämpning av detta direktiv och ska vidta de åtgärder som krävs för att se till att dessa påföljder tillämpas. Påföljderna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande. | Medlemsstaterna ska föreskriva påföljder för överträdelser av nationella bestämmelser som har utfärdats med tillämpning av detta direktiv och ska vidta de åtgärder som krävs för att se till att dessa påföljder tillämpas. Påföljderna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande.
  Medlemsstaterna ska anmäla åtgärderna till kommissionen senast den ...

   (*5)

  och utan dröjsmål anmäla eventuella ändringar som berör dessa. |

Kommissionens förslag

Ändring

Medlemsstaterna ska föreskriva påföljder för överträdelser av nationella bestämmelser som har utfärdats med tillämpning av detta direktiv och ska vidta de åtgärder som krävs för att se till att dessa påföljder tillämpas. Påföljderna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande.

Medlemsstaterna ska föreskriva påföljder för överträdelser av nationella bestämmelser som har utfärdats med tillämpning av detta direktiv och ska vidta de åtgärder som krävs för att se till att dessa påföljder tillämpas. Påföljderna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande.
  Medlemsstaterna ska anmäla åtgärderna till kommissionen senast den ...

   (*5)

  och utan dröjsmål anmäla eventuella ändringar som berör dessa.

Ändring 90

Förslag till direktiv

Artikel 15 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1 ska medlemsstaterna inte lägga efterlevnadsbördan på myndigheter som inte har den strategiska befogenheten att uppfylla direktivets krav. |

Kommissionens förslag

Ändring

Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1 ska medlemsstaterna inte lägga efterlevnadsbördan på myndigheter som inte har den strategiska befogenheten att uppfylla direktivets krav.

Ändring 125

Förslag till direktiv

Artikel 16 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| I bilaga I till direktiv 2003/35/EG ska följande led läggas till som led g: | I bilaga I till direktiv 2003/35/EG ska följande led läggas till som led g
  och h
  : |

Kommissionens förslag

Ändring

I bilaga I till direktiv 2003/35/EG ska följande led läggas till som led g:

I bilaga I till direktiv 2003/35/EG ska följande led läggas till som led g
  och h
  :

Ändring 126

Förslag till direktiv

Artikel 16 – led 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ”h) | Artikel 23 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/50/EG av den 21 maj 2008 om luftkvalitet och renare luft i Europa.” |

Kommissionens förslag

Ändring

”h)

Artikel 23 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/50/EG av den 21 maj 2008 om luftkvalitet och renare luft i Europa.”

Ändring 135

Ändring 135

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga I – tabell A – rad 4

Bilaga I – tabell A – rad 4

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

| Totala nationella utsläpp per källkategori | — | CH4 |
| --- | --- | --- |

Totala nationella utsläpp per källkategori

Totala nationella utsläpp per källkategori

—

CH4

CH4

Årligen, från 2005 till rapporteringsår minus 2 (X–2)

Årligen, från 2005 till rapporteringsår minus 2 (X–2)

15/02****

15/02****

Ändring

Ändring

utgår

utgår

Ändring 91

Ändring 91

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga I – tabell A– rad 5

Bilaga I – tabell A– rad 5

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

| Preliminära nationella utsläpp per aggregerad NFR(2) | — | SO2, NOX, NH3, NMVOC, PM2,5 |
| --- | --- | --- |

Preliminära nationella utsläpp per aggregerad NFR(2)

(2)

—

SO2, NOX, NH3, NMVOC, PM2,5

2

X

3

2,5

Årligen
  , för rapporteringsår minus 1 (X–1)

Årligen

30/09

30/09

Parlamentets Ändring

Parlamentets Ändring

| Preliminära nationella utsläpp per aggregerad NFR(2) | — | SO2, NOX, NH3, NMVOC, PM2,5 |
| --- | --- | --- |

Preliminära nationella utsläpp per aggregerad NFR(2)

(2)

—

SO2, NOX, NH3, NMVOC, PM2,5

2

X

3

2,5

Vartannat år
  , för rapporteringsår minus 1 (X–1)

Vartannat år

31/12

31/12

Ändring 136

Ändring 136

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga I – tabell C – rad 5

Bilaga I – tabell C – rad 5

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

| Prognostiserade utsläpp per aggregerad källkategori | — | CH4 |
| --- | --- | --- |

Prognostiserade utsläpp per aggregerad källkategori

Prognostiserade utsläpp per aggregerad källkategori

—

CH4

CH4

Rapportering vartannat år, omfattande varje år fr.o.m. år X t.o.m. 2030 och, om uppgifter finns, 2040 och 2050

Rapportering vartannat år, omfattande varje år fr.o.m. år X t.o.m. 2030 och, om uppgifter finns, 2040 och 2050

15/03

15/03

Ändring

Ändring

utgår

utgår

Ändring 95

Ändring 95

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga III – del 1 – avsnitt A – punkt 1 – led a

Bilaga III – del 1 – avsnitt A – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Kvävehushållning, med beaktande av kvävets hela kretslopp. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Kvävehushållning, med beaktande av kvävets hela kretslopp.

| (a) | Kvävehushållning, med beaktande av kvävets hela kretslopp
  och införandet av förvaltningsplaner för mark och näringsämnen
  . |
| --- | --- |

(a)

Kvävehushållning, med beaktande av kvävets hela kretslopp
  och införandet av förvaltningsplaner för mark och näringsämnen
  .

och införandet av förvaltningsplaner för mark och näringsämnen

Ändring 96

Ändring 96

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga III – del 1 – avsnitt A – punkt 1 – led c

Bilaga III – del 1 – avsnitt A – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Metoder för stallgödselspridning som ger låga utsläpp. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Metoder för stallgödselspridning som ger låga utsläpp.

| (c) | Metoder
  och teknik
  för stallgödselspridning som ger låga utsläpp
  , bland annat separation av flytande och fasta fraktioner
  . |
| --- | --- |

(c)

Metoder
  och teknik
  för stallgödselspridning som ger låga utsläpp
  , bland annat separation av flytande och fasta fraktioner
  .

och teknik

, bland annat separation av flytande och fasta fraktioner

Ändring 97

Ändring 97

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga III – del 1 – avsnitt A – punkt 1 – led e

Bilaga III – del 1 – avsnitt A – punkt 1 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | System för bearbetning och kompostering av stallgödsel som ger låga utsläpp. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

System för bearbetning och kompostering av stallgödsel som ger låga utsläpp.

| (e) | System för bearbetning och kompostering av stallgödsel som ger låga utsläpp
  , bl
  .
  a. separation av flytande och fasta fraktioner. |
| --- | --- |

(e)

System för bearbetning och kompostering av stallgödsel som ger låga utsläpp
  , bl
  .
  a. separation av flytande och fasta fraktioner.

, bl

a. separation av flytande och fasta fraktioner.

Ändring 98

Ändring 98

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga III – del 1 – avsnitt A – punkt 1 – led ga (nytt)

Bilaga III – del 1 – avsnitt A – punkt 1 – led ga (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ga) | Främjande av betesdrift och extensivt jordbruk och förbättring av betesmarkers biologiska mångfald med växter som har hög halt av aminosyror, t.ex. klöver, alfalfa och spannmål. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ga)

(ga)

Främjande av betesdrift och extensivt jordbruk och förbättring av betesmarkers biologiska mångfald med växter som har hög halt av aminosyror, t.ex. klöver, alfalfa och spannmål.

Främjande av betesdrift och extensivt jordbruk och förbättring av betesmarkers biologiska mångfald med växter som har hög halt av aminosyror, t.ex. klöver, alfalfa och spannmål.

Ändring 99

Ändring 99

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga III – del 1 – avsnitt A – punkt 1 – led gb (nytt)

Bilaga III – del 1 – avsnitt A – punkt 1 – led gb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (gb) | Främjande av växelbruk som inbegriper kvävefixerande grödor. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(gb)

(gb)

Främjande av växelbruk som inbegriper kvävefixerande grödor.

Främjande av växelbruk som inbegriper kvävefixerande grödor.

Ändring 100

Ändring 100

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga III – del 1 – avsnitt A – punkt 1 – led gc (nytt)

Bilaga III – del 1 – avsnitt A – punkt 1 – led gc (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (gc) | Främjande av agroekologiskt jordbruk som leder till jordbrukssystem med stor biologisk mångfald, hög resurseffektivitet och minskat eller helst inget behov av kemiska insatsvaror. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(gc)

(gc)

Främjande av agroekologiskt jordbruk som leder till jordbrukssystem med stor biologisk mångfald, hög resurseffektivitet och minskat eller helst inget behov av kemiska insatsvaror.

Främjande av agroekologiskt jordbruk som leder till jordbrukssystem med stor biologisk mångfald, hög resurseffektivitet och minskat eller helst inget behov av kemiska insatsvaror.

Ändring 101

Ändring 101

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga III – del 1 – avsnitt A – punkt 3 – led d

Bilaga III – del 1 – avsnitt A – punkt 3 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (
  k
  ) | Oorganiska gödselmedel ska spridas i enlighet med den mottagande grödans eller vallens förutsebara behov av kväve och fosfor, och med beaktande av markens befintliga näringsinnehåll och näringsämnen från andra gödselmedel. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(
  k
  )

k

Oorganiska gödselmedel ska spridas i enlighet med den mottagande grödans eller vallens förutsebara behov av kväve och fosfor, och med beaktande av markens befintliga näringsinnehåll och näringsämnen från andra gödselmedel.

| (
  d
  ) | Oorganiska gödselmedel ska
  i så stor utsträckning som möjligt ersättas med organiska gödselmedel. Om man fortsätter att använda oorganiska gödselmedel ska de
  spridas i enlighet med den mottagande grödans eller vallens förutsebara behov av kväve och fosfor, och med beaktande av markens befintliga näringsinnehåll och näringsämnen från andra gödselmedel. |
| --- | --- |

(
  d
  )

d

Oorganiska gödselmedel ska
  i så stor utsträckning som möjligt ersättas med organiska gödselmedel. Om man fortsätter att använda oorganiska gödselmedel ska de
  spridas i enlighet med den mottagande grödans eller vallens förutsebara behov av kväve och fosfor, och med beaktande av markens befintliga näringsinnehåll och näringsämnen från andra gödselmedel.

i så stor utsträckning som möjligt ersättas med organiska gödselmedel. Om man fortsätter att använda oorganiska gödselmedel ska de

Ändring 108

Ändring 108

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga III – del 1 – avsnitt Aa (nytt)

Bilaga III – del 1 – avsnitt Aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Aa. | Åtgärder för att begränsa utsläpp av kväveoxider och partiklar i tätorter |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Aa.

Aa.

Åtgärder för att begränsa utsläpp av kväveoxider och partiklar i tätorter

I samråd med lokala och regionala myndigheter ska medlemsstaterna överväga följande åtgärder:

I samråd med lokala och regionala myndigheter ska medlemsstaterna överväga följande åtgärder:

| — | Utarbeta planer för hållbar rörlighet i tätorter, med åtgärder för t.ex. lågutsläppszoner, trafikbelastningsstyrd prissättning, parkeringskontroller, hastighetsbegränsningar, samåkningssystem och lansering av laddningsinfrastruktur för fordon med alternativ drift. |
| --- | --- |

—

Utarbeta planer för hållbar rörlighet i tätorter, med åtgärder för t.ex. lågutsläppszoner, trafikbelastningsstyrd prissättning, parkeringskontroller, hastighetsbegränsningar, samåkningssystem och lansering av laddningsinfrastruktur för fordon med alternativ drift.

Utarbeta planer för hållbar rörlighet i tätorter, med åtgärder för t.ex. lågutsläppszoner, trafikbelastningsstyrd prissättning, parkeringskontroller, hastighetsbegränsningar, samåkningssystem och lansering av laddningsinfrastruktur för fordon med alternativ drift.

| — | Främjande av trafikomställning för att öka transporterna med cykel, till fots och med kollektivtrafik. |
| --- | --- |

—

Främjande av trafikomställning för att öka transporterna med cykel, till fots och med kollektivtrafik.

Främjande av trafikomställning för att öka transporterna med cykel, till fots och med kollektivtrafik.

| — | Utarbeta planer för hållbar godstransport i tätorter, t.ex. genom införande av samordningscentra och åtgärder för att främja en omställning, så att regionala godstransporter sker med eldrivna tåg och på vatten i stället för på väg. |
| --- | --- |

—

Utarbeta planer för hållbar godstransport i tätorter, t.ex. genom införande av samordningscentra och åtgärder för att främja en omställning, så att regionala godstransporter sker med eldrivna tåg och på vatten i stället för på väg.

Utarbeta planer för hållbar godstransport i tätorter, t.ex. genom införande av samordningscentra och åtgärder för att främja en omställning, så att regionala godstransporter sker med eldrivna tåg och på vatten i stället för på väg.

| — | Använda planeringssystemet för att åtgärda utsläpp från nya anläggningar och värmepannor samt eftermontera utrustning som ökar energieffektiviteten i befintliga byggnader. |
| --- | --- |

—

Använda planeringssystemet för att åtgärda utsläpp från nya anläggningar och värmepannor samt eftermontera utrustning som ökar energieffektiviteten i befintliga byggnader.

Använda planeringssystemet för att åtgärda utsläpp från nya anläggningar och värmepannor samt eftermontera utrustning som ökar energieffektiviteten i befintliga byggnader.

| — | Eftermontage för att främja ersättning av gamla förbränningsanordningar i bostäder med bättre isolering av bostäder, värmepumpar, tunn eldningsolja, nya träpelletspannor, fjärrvärme eller gas. |
| --- | --- |

—

Eftermontage för att främja ersättning av gamla förbränningsanordningar i bostäder med bättre isolering av bostäder, värmepumpar, tunn eldningsolja, nya träpelletspannor, fjärrvärme eller gas.

Eftermontage för att främja ersättning av gamla förbränningsanordningar i bostäder med bättre isolering av bostäder, värmepumpar, tunn eldningsolja, nya träpelletspannor, fjärrvärme eller gas.

| — | Skapa ekonomiska och skattemässiga incitament för att främja upptagning av uppvärmningsanordningar med låga utsläpp. |
| --- | --- |

—

Skapa ekonomiska och skattemässiga incitament för att främja upptagning av uppvärmningsanordningar med låga utsläpp.

Skapa ekonomiska och skattemässiga incitament för att främja upptagning av uppvärmningsanordningar med låga utsläpp.

Förbjuda förbränning av fasta bränslen i bostadsområden och andra känsliga områden som en hälsoskyddsåtgärd för utsatta grupper, bl.a. barn.

Förbjuda förbränning av fasta bränslen i bostadsområden och andra känsliga områden som en hälsoskyddsåtgärd för utsatta grupper, bl.a. barn.

Se till att utsläppen från bygg- och anläggningsarbeten minimieras genom att införa och följa strategier för att minska och övervaka byggdamm, samt fastställa utsläppsgränser för mobila maskiner som inte är avsedda för transporter på väg.

Se till att utsläppen från bygg- och anläggningsarbeten minimieras genom att införa och följa strategier för att minska och övervaka byggdamm, samt fastställa utsläppsgränser för mobila maskiner som inte är avsedda för transporter på väg.

| — | Översyn av fordonsskattesatserna med hänsyn till de större verkliga utsläppen från dieselbilar och bensindrivna fordon med direktinsprutning för att stimulera försäljningen av mindre förorenande fordon. |
| --- | --- |

—

Översyn av fordonsskattesatserna med hänsyn till de större verkliga utsläppen från dieselbilar och bensindrivna fordon med direktinsprutning för att stimulera försäljningen av mindre förorenande fordon.

Översyn av fordonsskattesatserna med hänsyn till de större verkliga utsläppen från dieselbilar och bensindrivna fordon med direktinsprutning för att stimulera försäljningen av mindre förorenande fordon.

| — | Offentlig upphandling och skatteincitament som främjar en snar övergång till fordon med ytterst små utsläpp. |
| --- | --- |

—

Offentlig upphandling och skatteincitament som främjar en snar övergång till fordon med ytterst små utsläpp.

Offentlig upphandling och skatteincitament som främjar en snar övergång till fordon med ytterst små utsläpp.

| — | Stöd till eftermontage av partikelfilter av typen Unece Rec klass IV på dieselmotorer, lastbilar, bussar och taxibilar. |
| --- | --- |

—

Stöd till eftermontage av partikelfilter av typen Unece Rec klass IV på dieselmotorer, lastbilar, bussar och taxibilar.

Stöd till eftermontage av partikelfilter av typen Unece Rec klass IV på dieselmotorer, lastbilar, bussar och taxibilar.

| — | Begränsa utsläpp från bygg- och anläggningsmaskiner och andra mobila maskiner som inte är avsedda för transporter på väg men som används i tätbefolkade områden (bl.a. genom eftermontage). |
| --- | --- |

—

Begränsa utsläpp från bygg- och anläggningsmaskiner och andra mobila maskiner som inte är avsedda för transporter på väg men som används i tätbefolkade områden (bl.a. genom eftermontage).

Begränsa utsläpp från bygg- och anläggningsmaskiner och andra mobila maskiner som inte är avsedda för transporter på väg men som används i tätbefolkade områden (bl.a. genom eftermontage).

| — | Genomföra informationskampanjer och utfärda varningar. |
| --- | --- |

—

Genomföra informationskampanjer och utfärda varningar.

Genomföra informationskampanjer och utfärda varningar.

Ändring 109

Ändring 109

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga III – del 1 – avsnitt Ca (nytt)

Bilaga III – del 1 – avsnitt Ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Ca. | Utsläppsminskande åtgärder för att kontrollera kolväteutsläpp. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Ca.

Ca.

Utsläppsminskande åtgärder för att kontrollera kolväteutsläpp.

Medlemsstaterna ska minska utsläppen av flyktiga organiska föreningar utom metan (NMVOC) genom att främja användningen av modern utsläppsfri slangteknik som används inom olika sektorer.

Medlemsstaterna ska minska utsläppen av flyktiga organiska föreningar utom metan (NMVOC) genom att främja användningen av modern utsläppsfri slangteknik som används inom olika sektorer.

Ändring 110

Ändring 110

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga III – del 2 – punkt 1 – led a – led i

Bilaga III – del 2 – punkt 1 – led a – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| i) | policyprioriteringar och deras koppling till prioriteringar inom andra relevanta politikområden, även klimatpolitik, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

i)

policyprioriteringar och deras koppling till prioriteringar inom andra relevanta politikområden, även klimatpolitik,

| i) | policyprioriteringar och deras koppling till prioriteringar inom andra relevanta politikområden, även
  jordbrukspolitik, landsbygdsekonomisk politik, industripolitik, rörlighets- och transportpolitik, naturskyddspolitik och
  klimatpolitik, |
| --- | --- |

i)

policyprioriteringar och deras koppling till prioriteringar inom andra relevanta politikområden, även
  jordbrukspolitik, landsbygdsekonomisk politik, industripolitik, rörlighets- och transportpolitik, naturskyddspolitik och
  klimatpolitik,

jordbrukspolitik, landsbygdsekonomisk politik, industripolitik, rörlighets- och transportpolitik, naturskyddspolitik och

Ändring 111

Ändring 111

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga III – del 2 – punkt 1 – led b

Bilaga III – del 2 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (u) | De policyalternativ som övervägts för att uppfylla åtagandena om utsläppsminskning för 2020 och 2030
  och därefter, och för att nå de intermediära utsläppsnivåer som fastställts för 2025, och även
  i syfte att ytterligare förbättra luftkvaliteten, samt en analys av alternativen med angivande av analysmetod, de enskilda eller sammanlagda effekterna av policyer och åtgärder för utsläppsminskningar, luftkvalitet och miljön, samt osäkerheter i samband med detta. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(u)

(u)

De policyalternativ som övervägts för att uppfylla åtagandena om utsläppsminskning för 2020 och 2030
  och därefter, och för att nå de intermediära utsläppsnivåer som fastställts för 2025, och även
  i syfte att ytterligare förbättra luftkvaliteten, samt en analys av alternativen med angivande av analysmetod, de enskilda eller sammanlagda effekterna av policyer och åtgärder för utsläppsminskningar, luftkvalitet och miljön, samt osäkerheter i samband med detta.

och därefter, och för att nå de intermediära utsläppsnivåer som fastställts för 2025, och även

| (b) | De policyalternativ som övervägts för att uppfylla åtagandena om utsläppsminskning för 2020
  , 2025
  och 2030 i syfte att ytterligare förbättra luftkvaliteten, samt en analys av alternativen med angivande av analysmetod, de enskilda eller sammanlagda effekterna av policyer och åtgärder för utsläppsminskningar, luftkvalitet och miljön, samt osäkerheter i samband med detta. |
| --- | --- |

(b)

(b)

De policyalternativ som övervägts för att uppfylla åtagandena om utsläppsminskning för 2020
  , 2025
  och 2030 i syfte att ytterligare förbättra luftkvaliteten, samt en analys av alternativen med angivande av analysmetod, de enskilda eller sammanlagda effekterna av policyer och åtgärder för utsläppsminskningar, luftkvalitet och miljön, samt osäkerheter i samband med detta.

, 2025

Ändring 112

Ändring 112

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga III – del 2 – punkt 1 – led d

Bilaga III – del 2 – punkt 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (w) | I förekommande fall,
  en redogörelse för
  skälen till att de intermediära utsläppsnivåerna för 2025 inte kan uppnås utan
  åtgärder
  som medför oproportionerliga kostnader
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(w)

(w)

I förekommande fall,
  en redogörelse för
  skälen till att de intermediära utsläppsnivåerna för 2025 inte kan uppnås utan
  åtgärder
  som medför oproportionerliga kostnader
  .

I förekommande fall,

skälen till att de intermediära utsläppsnivåerna för 2025 inte kan uppnås utan

som medför oproportionerliga kostnader

| (d) | En redogörelse för
  de
  åtgärder
  som vidtagits för att uppfylla de nationella åtagandena om utsläppsminskning
  . |
| --- | --- |

(d)

(d)

En redogörelse för
  de
  åtgärder
  som vidtagits för att uppfylla de nationella åtagandena om utsläppsminskning
  .

de

som vidtagits för att uppfylla de nationella åtagandena om utsläppsminskning

Ändring 113

Ändring 113

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga III – del 2 – punkt 1 – led da (nytt)

Bilaga III – del 2 – punkt 1 – led da (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (da) | En redogörelse för den metod som används för att se till att minskade sotutsläpp prioriteras i åtgärderna för att uppnå de nationella åtagandena om utsläppsminskning för PM2,5 . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(da)

(da)

En redogörelse för den metod som används för att se till att minskade sotutsläpp prioriteras i åtgärderna för att uppnå de nationella åtagandena om utsläppsminskning för PM2,5 .

En redogörelse för den metod som används för att se till att minskade sotutsläpp prioriteras i åtgärderna för att uppnå de nationella åtagandena om utsläppsminskning för PM2,5

Ändring 114

Ändring 114

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga III – del 2 – punkt 1 – led e

Bilaga III – del 2 – punkt 1 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (x) | En bedömning av hur valda policyer och åtgärder säkerställer samstämmighet med planer och program som upprättats inom andra relevanta politikområden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(x)

(x)

En bedömning av hur valda policyer och åtgärder säkerställer samstämmighet med planer och program som upprättats inom andra relevanta politikområden.

| (e) | En bedömning av hur valda policyer och åtgärder säkerställer samstämmighet med planer och program som upprättats inom andra relevanta politikområden
  , särskilt, men inte uteslutande, luftkvalitetsplanerna enligt direktiv 2008/50/EG, de nationella övergångsplanerna och tillsynsplanerna enligt direktiv 2010/75/EU, de nationella handlingsplanerna för energieffektivitet enligt direktiv 2012/27/EU och de nationella handlingsplanerna för förnybar energi enligt direktiv 2009/28/EG och relevanta planer och program i enlighet med kraven i direktiv 2001/42/EG eller motsvarande bestämmelser i efterföljande lagstiftning
  . |
| --- | --- |

(e)

(e)

En bedömning av hur valda policyer och åtgärder säkerställer samstämmighet med planer och program som upprättats inom andra relevanta politikområden
  , särskilt, men inte uteslutande, luftkvalitetsplanerna enligt direktiv 2008/50/EG, de nationella övergångsplanerna och tillsynsplanerna enligt direktiv 2010/75/EU, de nationella handlingsplanerna för energieffektivitet enligt direktiv 2012/27/EU och de nationella handlingsplanerna för förnybar energi enligt direktiv 2009/28/EG och relevanta planer och program i enlighet med kraven i direktiv 2001/42/EG eller motsvarande bestämmelser i efterföljande lagstiftning
  .

, särskilt, men inte uteslutande, luftkvalitetsplanerna enligt direktiv 2008/50/EG, de nationella övergångsplanerna och tillsynsplanerna enligt direktiv 2010/75/EU, de nationella handlingsplanerna för energieffektivitet enligt direktiv 2012/27/EU och de nationella handlingsplanerna för förnybar energi enligt direktiv 2009/28/EG och relevanta planer och program i enlighet med kraven i direktiv 2001/42/EG eller motsvarande bestämmelser i efterföljande lagstiftning

Ändring 115

Ändring 115

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga III – del 2 – punkt 2 – led a

Bilaga III – del 2 – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (
  y
  ) | En lägesbedömning av programmets genomförande, minskning av utsläpp
  och
  minskning av halter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(
  y
  )

y

En lägesbedömning av programmets genomförande, minskning av utsläpp
  och
  minskning av halter.

och

| (
  a
  ) | En lägesbedömning av programmets genomförande, minskning av utsläpp, minskning av halter
  och fördelar för miljön, folkhälsan och socioekonomin i samband med detta
  . |
| --- | --- |

(
  a
  )

a

En lägesbedömning av programmets genomförande, minskning av utsläpp, minskning av halter
  och fördelar för miljön, folkhälsan och socioekonomin i samband med detta
  .

och fördelar för miljön, folkhälsan och socioekonomin i samband med detta

Ändring 116

Ändring 116

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga III – del 2 – punkt 2 – led b

Bilaga III – del 2 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (z) | Alla betydande ändringar av policybakgrunden, bedömningar, program eller tidtabellen för genomförandet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(z)

(z)

Alla betydande ändringar av policybakgrunden, bedömningar, program eller tidtabellen för genomförandet.

| (b) | Alla betydande ändringar av policybakgrunden, bedömningar
  (även resultaten av den tillsyn och marknadsövervakning som sker i enlighet med artikel 6)
  , program eller tidtabellen för genomförandet. |
| --- | --- |

(b)

(b)

Alla betydande ändringar av policybakgrunden, bedömningar
  (även resultaten av den tillsyn och marknadsövervakning som sker i enlighet med artikel 6)
  , program eller tidtabellen för genomförandet.

(även resultaten av den tillsyn och marknadsövervakning som sker i enlighet med artikel 6)

Ändring 117

Ändring 117

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga III – del 2 – punkt 2 – led ba (nytt)

Bilaga III – del 2 – punkt 2 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ba) | En bedömning av de framsteg som gjorts med att nå unionens långsiktiga hälso- och miljömål, mot bakgrund av nödvändiga uppdateringar av målen, bland annat de eventuella nya luftkvalitetsriktlinjer som fastställts av Världshälsoorganisationen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ba)

(ba)

En bedömning av de framsteg som gjorts med att nå unionens långsiktiga hälso- och miljömål, mot bakgrund av nödvändiga uppdateringar av målen, bland annat de eventuella nya luftkvalitetsriktlinjer som fastställts av Världshälsoorganisationen.

En bedömning av de framsteg som gjorts med att nå unionens långsiktiga hälso- och miljömål, mot bakgrund av nödvändiga uppdateringar av målen, bland annat de eventuella nya luftkvalitetsriktlinjer som fastställts av Världshälsoorganisationen.

Ändring 118

Ändring 118

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga III – del 2 – punkt 2 – led bb (nytt)

Bilaga III – del 2 – punkt 2 – led bb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (bb) | Om ett nationellt luftvårdsprogram uppdateras i enlighet med artikel 6.4, ska det även innehålla information om alla ytterligare åtgärder mot luftföroreningar som man på lämplig lokal, regional eller nationell nivå har övervägt att vidta för att uppfylla åtagandena om utsläppsminskning och nå luftkvalitetsmålen, bland annat de åtgärder som beskrivs i bilaga III i detta direktiv och punkt 3 i Bilaga XV (B) till direktiv 2008/50/EG. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(bb)

(bb)

Om ett nationellt luftvårdsprogram uppdateras i enlighet med artikel 6.4, ska det även innehålla information om alla ytterligare åtgärder mot luftföroreningar som man på lämplig lokal, regional eller nationell nivå har övervägt att vidta för att uppfylla åtagandena om utsläppsminskning och nå luftkvalitetsmålen, bland annat de åtgärder som beskrivs i bilaga III i detta direktiv och punkt 3 i Bilaga XV (B) till direktiv 2008/50/EG.

Om ett nationellt luftvårdsprogram uppdateras i enlighet med artikel 6.4, ska det även innehålla information om alla ytterligare åtgärder mot luftföroreningar som man på lämplig lokal, regional eller nationell nivå har övervägt att vidta för att uppfylla åtagandena om utsläppsminskning och nå luftkvalitetsmålen, bland annat de åtgärder som beskrivs i bilaga III i detta direktiv och punkt 3 i Bilaga XV (B) till direktiv 2008/50/EG.

---

(1)  Ärendet återförvisades till det ansvariga utskottet för ytterligare behandling enligt artikel 61.2 andra stycket i arbetsordningen (A8-0249/2015).

1

(18)  Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2020 – Att leva gott inom planetens gränser, COM(2012)0710, 29.11.2012.

18

(18)  Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2020 – Att leva gott inom planetens gränser, COM(2012)0710, 29.11.2012.

18

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/33/EU av den 21 november 2012 om ändring av rådets direktiv 1999/32/EG vad gäller svavelhalten i marina bränslen (EUT L 327, 27.11.2012, s. 1).

1a

Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/33/EU av den 21 november 2012 om ändring av rådets direktiv 1999/32/EG vad gäller svavelhalten i marina bränslen (EUT L 327, 27.11.2012, s. 1).

(21)  
  Rådets direktiv 1999/32/EG av den 26 april 1999 om att minska svavelhalten i vissa flytande bränslen och om ändring av direktiv 93/12/EEG (EGT L 121, 11.5.1999, s. 13).

21

Rådets direktiv 1999/32/EG av den 26 april 1999 om att minska svavelhalten i vissa flytande bränslen och om ändring av direktiv 93/12/EEG (EGT L 121, 11.5.1999, s. 13).

(22)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 406/2009/EG av den 23 april 2009 om medlemsstaternas insatser för att minska sina växthusgasutsläpp i enlighet med gemenskapens åtaganden om minskning av växthusgasutsläppen till 2020 (EUT L 140, 5.6.2009, s. 136).

22

(22)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 406/2009/EG av den 23 april 2009 om medlemsstaternas insatser för att minska sina växthusgasutsläpp i enlighet med gemenskapens åtaganden om minskning av växthusgasutsläppen till 2020 (EUT L 140, 5.6.2009, s. 136).

22

(23)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/50/EG av den 21 maj 2008 om luftkvalitet och renare luft i Europa (EUT L 152, 11.6.2008, s. 1).

23

(23)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/50/EG av den 21 maj 2008 om luftkvalitet och renare luft i Europa (EUT L 152, 11.6.2008, s. 1).

23

(26)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/35/EG av den 26 maj 2003 om åtgärder för allmänhetens deltagande i utarbetandet av vissa planer och program avseende miljön och om ändring, med avseende på allmänhetens deltagande och rätt till rättslig prövning, av rådets direktiv 85/337/EEG och 96/61/EG (EUT L 156, 25.6.2003, s. 17).

26

(26)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/35/EG av den 26 maj 2003 om åtgärder för allmänhetens deltagande i utarbetandet av vissa planer och program avseende miljön och om ändring, med avseende på allmänhetens deltagande och rätt till rättslig prövning, av rådets direktiv 85/337/EEG och 96/61/EG (EUT L 156, 25.6.2003, s. 17).

26

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 94/63/EG av den 20 december 1994 om begränsning av utsläpp av flyktiga organiska ämnen (VOC) vid lagring av bensin och vid distribution av bensin från depåer till bensinstationer (EUT L 365, 31.12.1994, s. 24).

1a

Europaparlamentets och rådets direktiv 94/63/EG av den 20 december 1994 om begränsning av utsläpp av flyktiga organiska ämnen (VOC) vid lagring av bensin och vid distribution av bensin från depåer till bensinstationer (EUT L 365, 31.12.1994, s. 24).

(1b)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 97/68/EG av den 16 december 1997 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från förbränningsmotorer som skall monteras i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg (EUT L 59, 27.2.1998, s. 1).

1b

Europaparlamentets och rådets direktiv 97/68/EG av den 16 december 1997 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från förbränningsmotorer som skall monteras i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg (EUT L 59, 27.2.1998, s. 1).

(1c)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 98/70/EG av den 13 oktober 1998 om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av rådets direktiv 93/12/EEG (EUT L 350, 28.12.1998, s. 58).

1c

Europaparlamentets och rådets direktiv 98/70/EG av den 13 oktober 1998 om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av rådets direktiv 93/12/EEG (EUT L 350, 28.12.1998, s. 58).

(1d)  
  Rådets direktiv 1999/32/EG av den 26 april 1999 om att minska svavelhalten i vissa flytande bränslen och om ändring av direktiv 93/12/EEG (EGT L 121, 11.5.1999, s. 13).

1d

Rådets direktiv 1999/32/EG av den 26 april 1999 om att minska svavelhalten i vissa flytande bränslen och om ändring av direktiv 93/12/EEG (EGT L 121, 11.5.1999, s. 13).

(1e)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/126/EG av den 21 oktober 2009 om återvinning av bensinångor steg II, vid tankning av motorfordon på bensinstationer (EUT L 285, 31.10.2009, s. 36).

1e

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/126/EG av den 21 oktober 2009 om återvinning av bensinångor steg II, vid tankning av motorfordon på bensinstationer (EUT L 285, 31.10.2009, s. 36).

(1f)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/42/EG av den 21 april 2004 om begränsning av utsläpp av flyktiga organiska föreningar förorsakade av användning av organiska lösningsmedel i vissa färger och lacker samt produkter för fordonsreparationslackering och om ändring av direktiv 1999/13/EG (EUT L 143, 30.4.2004, s. 87).

1f

Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/42/EG av den 21 april 2004 om begränsning av utsläpp av flyktiga organiska föreningar förorsakade av användning av organiska lösningsmedel i vissa färger och lacker samt produkter för fordonsreparationslackering och om ändring av direktiv 1999/13/EG (EUT L 143, 30.4.2004, s. 87).

(1 g)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG av den 5 september 2007 om fastställande av en ram för godkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon (Ramdirektiv) (EUT L 263, 9.10.2007, s. 1).

1 g

Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG av den 5 september 2007 om fastställande av en ram för godkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon (Ramdirektiv) (EUT L 263, 9.10.2007, s. 1).

(1h)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 715/2007 av den 20 juni 2007 om typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp från lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 5 och Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon (EUT L 171, 29.6.2007, s. 1).

1h

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 715/2007 av den 20 juni 2007 om typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp från lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 5 och Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon (EUT L 171, 29.6.2007, s. 1).

(1i)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 79/2009 av den 14 januari 2009 om typgodkännande av vätgasdrivna motorfordon och om ändring av direktiv 2007/46/EG (EUT L 35, 4.2.2009, s. 32).

1i

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 79/2009 av den 14 januari 2009 om typgodkännande av vätgasdrivna motorfordon och om ändring av direktiv 2007/46/EG (EUT L 35, 4.2.2009, s. 32).

(1j)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 595/2009 av den 18 juni 2009 om typgodkännande av motorfordon och motorer vad gäller utsläpp från tunga fordon (Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon samt om ändring av förordning (EG) nr 715/2007 och direktiv 2007/46/EG och om upphävande av direktiven 80/1269/EEG, 2005/55/EG och 2005/78/EG (EUT L 188, 18.7.2009, s. 1).

1j

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 595/2009 av den 18 juni 2009 om typgodkännande av motorfordon och motorer vad gäller utsläpp från tunga fordon (Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon samt om ändring av förordning (EG) nr 715/2007 och direktiv 2007/46/EG och om upphävande av direktiven 80/1269/EEG, 2005/55/EG och 2005/78/EG (EUT L 188, 18.7.2009, s. 1).

(1k)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 661/2009 av den 13 juli 2009 om krav för typgodkännande av allmän säkerhet hos motorfordon och deras släpvagnar samt av de system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för dem (EUT L 200, 31.7.2009, s. 1).

1k

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 661/2009 av den 13 juli 2009 om krav för typgodkännande av allmän säkerhet hos motorfordon och deras släpvagnar samt av de system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för dem (EUT L 200, 31.7.2009, s. 1).

(1l)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU av den 24 november 2010 om industriutsläpp (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar) (EUT L 334, 17.12.2010, s. 17).

1l

Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU av den 24 november 2010 om industriutsläpp (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar) (EUT L 334, 17.12.2010, s. 17).

(1m)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 167/2013 av den 5 februari 2013 om godkännande och marknadstillsyn av jordbruks- och skogsbruksfordon (EUT L 60, 2.3.2013, s. 1).

1m

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 167/2013 av den 5 februari 2013 om godkännande och marknadstillsyn av jordbruks- och skogsbruksfordon (EUT L 60, 2.3.2013, s. 1).

(1n)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 168/2013 av den 15 januari 2013 om godkännande av och marknadstillsyn för två- och trehjuliga fordon och fyrhjulingar (EUT L 60, 2.3.2013, s. 52).

1n

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 168/2013 av den 15 januari 2013 om godkännande av och marknadstillsyn för två- och trehjuliga fordon och fyrhjulingar (EUT L 60, 2.3.2013, s. 52).

(1o)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/94/EU av den 22 oktober 2014 om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen (EUT L 307, 28.10.2014, s. 1).

1o

Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/94/EU av den 22 oktober 2014 om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen (EUT L 307, 28.10.2014, s. 1).

(*1)  
  Två år efter det att tidsfristen för införlivande av detta direktiv har löpt ut.

*1

Två år efter det att tidsfristen för införlivande av detta direktiv har löpt ut.

(30)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1).

30

(30)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1).

30

(*2)  
  Sex månader efter detta direktivs ikraftträdande.

*2

Sex månader efter detta direktivs ikraftträdande.

(31)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 av den 21 maj 2013 om en mekanism för att övervaka och rapportera utsläpp av växthusgaser och för att rapportera annan information på nationell nivå och unionsnivå som är relevant för klimatförändringen och om upphävande av beslut nr 280/2004/EG (EUT L 165, 18.6.2013, s. 13).

31

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 av den 21 maj 2013 om en mekanism för att övervaka och rapportera utsläpp av växthusgaser och för att rapportera annan information på nationell nivå och unionsnivå som är relevant för klimatförändringen och om upphävande av beslut nr 280/2004/EG (EUT L 165, 18.6.2013, s. 13).

(*3)  
  Datumet för ikraftträdande av detta direktiv.

*3

Datumet för ikraftträdande av detta direktiv.

(*4)  Datumet för ikraftträdande av detta direktiv.

*4

(*5)  
  Datumet för ikraftträdande av detta direktiv.

*5

Datumet för ikraftträdande av detta direktiv.

---

Torsdagen den 29 oktober 2015

| 20.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 355/209 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 355/209

---

P8_TA(2015)0386

EU:s byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning (Cepol) ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 29 oktober 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska unionens byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning (Cepol) som upphäver och ersätter rådets beslut 2005/681/RIF (COM(2014)0465 – C8-0110/2014 – 2014/0217(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2017/C 355/28)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0465), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0465),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 87.2 b i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0110/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 87.2 b i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0110/2014),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 29 juni 2015 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 29 juni 2015 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från budgetutskottet (A8-0048/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från budgetutskottet (A8-0048/2015).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Kommissionen uppmanas att tillhandahålla en övergripande analys av det administrativa samarbetet mellan Europeiska unionens byråer och av de situationer där ett sådant samarbete skulle kunna skapa synergieffekter i framtiden. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen uppmanas att tillhandahålla en övergripande analys av det administrativa samarbetet mellan Europeiska unionens byråer och av de situationer där ett sådant samarbete skulle kunna skapa synergieffekter i framtiden.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

P8_TC1-COD(2014)0217

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 29 oktober 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om Europeiska unionens byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning (Cepol) och om ersättning och upphävande av rådets beslut 2005/681/RIF

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2015/2219.)

---

| 20.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 355/210 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 355/210

---

P8_TA(2015)0387

Transparens avseende transaktioner för värdepappersfinansiering ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 29 oktober 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om rapportering och transparens avseende transaktioner för värdepappersfinansiering (COM(2014)0040 – C7-0023/2014 – 2014/0017(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2017/C 355/29)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0040), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0040),

| — | med beaktande av artikel 294.2 och artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0023/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.2 och artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0023/2014),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska centralbanken av den 7 juli 2014 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska centralbanken av den 7 juli 2014 (1),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 10 juli 2014 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 10 juli 2014 (2),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 29 juni 2015 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 29 juni 2015 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0120/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0120/2015).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 451, 16.12.2014, s. 56.

(2)  EUT C 271, 19.8.2014, s. 87.

---

P8_TC1-COD(2014)0017

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 29 oktober 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om rapportering och transparens avseende transaktioner för värdepappersfinansiering samt om ändring av förordning (EU) nr 648/2012

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2015/2365.)

---