# Euroopa Liidu C 325/2008

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 325 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 51. köide19. detsember 2008 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 325

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

51. köide19. detsember 2008

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | III   Ettevalmistavad aktid |
| | REGIOONIDE KOMITEE |
| | Täiskogu 76. istungjärk 8.–9. oktoober 2008 |
| 2008/C 325/01 | Regioonide Komitee omaalgatuslik arvamus Terrorismivastase võitluse tõhustamine: kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamine | 1 |
| 2008/C 325/02 | Regioonide Komitee arvamus teemal Kaubavedude pakett | 6 |
| 2008/C 325/03 | Regioonide Komitee arvamus Taastuvenergia edendamine | 12 |
| 2008/C 325/04 | Regioonide Komitee arvamus Kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemine | 19 |
| 2008/C 325/05 | Regioonide Komitee arvamus teemal Ühise põllumajanduspoliitika olukorra hindamise järgsed komisjoni õigusaktide ettepanekud | 28 |
| 2008/C 325/06 | Regioonide Komitee arvamus Kommertskasutusele eelnevad hanked: innovatsiooni kiirendamine jätkusuutlike ja kõrgekvaliteediliste avalike teenuste tagamiseks Euroopas | 44 |
| 2008/C 325/07 | Regioonide Komitee arvamus teemal Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistik kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas ja Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide süsteem | 48 |
| 2008/C 325/08 | Regioonide Komitee arvamuse eelnõu teemal Barcelona protsess: Vahemere Liit — Milline on selle mõju kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele? | 52 |
| 2008/C 325/09 | Regioonide Komitee arvamus Valitsemistava ja partnerlus riiklikul, piirkondlikul ja projektide tasandil regionaalpoliitika valdkonnas | 56 |
| 2008/C 325/10 | Regioonide Komitee arvamus Tööstusheited | 60 |
| 2008/C 325/11 | Regioonide Komitee arvamus Euroopa tööalase liikuvuse tegevuskava (2007–2010) | 66 |
| 2008/C 325/12 | Regioonide Komitee arvamus Meediapädevus ja Interneti-põhine loominguline infosisu | 70 |
| 2008/C 325/13 | Regioonide Komitee omaalgatuslik arvamus teemal Kodanike õigused: põhiõiguste ja Euroopa kodakondsusest tulenevate õiguste kaitse | 76 |
| 2008/C 325/14 | Regioonide Komitee arvamus Turvalisema interneti programm (2009–2013) | 81 |
| 2008/C 325/15 | Regioonide Komitee arvamus komisjoni teatis Tõhus Euroopa naabruspoliitika | 87 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

III   Ettevalmistavad aktid

REGIOONIDE KOMITEE

Täiskogu 76. istungjärk 8.–9. oktoober 2008

2008/C 325/01

Regioonide Komitee omaalgatuslik arvamus Terrorismivastase võitluse tõhustamine: kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamine

1

2008/C 325/02

Regioonide Komitee arvamus teemal Kaubavedude pakett

6

2008/C 325/03

Regioonide Komitee arvamus Taastuvenergia edendamine

12

2008/C 325/04

Regioonide Komitee arvamus Kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemine

19

2008/C 325/05

Regioonide Komitee arvamus teemal Ühise põllumajanduspoliitika olukorra hindamise järgsed komisjoni õigusaktide ettepanekud

28

2008/C 325/06

Regioonide Komitee arvamus Kommertskasutusele eelnevad hanked: innovatsiooni kiirendamine jätkusuutlike ja kõrgekvaliteediliste avalike teenuste tagamiseks Euroopas

44

2008/C 325/07

Regioonide Komitee arvamus teemal Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistik kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas ja Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide süsteem

48

2008/C 325/08

Regioonide Komitee arvamuse eelnõu teemal Barcelona protsess: Vahemere Liit — Milline on selle mõju kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele?

52

2008/C 325/09

Regioonide Komitee arvamus Valitsemistava ja partnerlus riiklikul, piirkondlikul ja projektide tasandil regionaalpoliitika valdkonnas

56

2008/C 325/10

Regioonide Komitee arvamus Tööstusheited

60

2008/C 325/11

Regioonide Komitee arvamus Euroopa tööalase liikuvuse tegevuskava (2007–2010)

66

2008/C 325/12

Regioonide Komitee arvamus Meediapädevus ja Interneti-põhine loominguline infosisu

70

2008/C 325/13

Regioonide Komitee omaalgatuslik arvamus teemal Kodanike õigused: põhiõiguste ja Euroopa kodakondsusest tulenevate õiguste kaitse

76

2008/C 325/14

Regioonide Komitee arvamus Turvalisema interneti programm (2009–2013)

81

2008/C 325/15

Regioonide Komitee arvamus komisjoni teatis Tõhus Euroopa naabruspoliitika

87

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 325/16 | Märkus lugejale(vt tagakaane sisekülge) | s3 |

2008/C 325/16

Märkus lugejale(vt tagakaane sisekülge)

Märkus lugejale

s3

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

III Ettevalmistavad aktid

REGIOONIDE KOMITEE

Täiskogu 76. istungjärk 8.–9. oktoober 2008

| 19.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 325/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 325/1

---

Regioonide Komitee omaalgatuslik arvamus „Terrorismivastase võitluse tõhustamine: kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamine”

(2008/C 325/01)

REGIOONIDE KOMITEE

| — | on kindlal seisukohal, et globaalne terrorismioht kujutab endast suurt ohtu demokraatiale, inimõigustele ning majandus- ja sotsiaalarengule kogu rahvusvahelises kogukonnas; |
| --- | --- |

—

on kindlal seisukohal, et globaalne terrorismioht kujutab endast suurt ohtu demokraatiale, inimõigustele ning majandus- ja sotsiaalarengule kogu rahvusvahelises kogukonnas;

| — | rõhutab, et ELi terrorismivastase strateegia rakendamisel on kesksel kohal piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused, kes vastutavad eelkõige ennetamise samba elluviimise ning tulevaste terrorismi- ja radikaliseerumisvastaste algatuste eest liikmesriikides; |
| --- | --- |

—

rõhutab, et ELi terrorismivastase strateegia rakendamisel on kesksel kohal piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused, kes vastutavad eelkõige ennetamise samba elluviimise ning tulevaste terrorismi- ja radikaliseerumisvastaste algatuste eest liikmesriikides;

| — | tunnustab ELi radikaliseerumisvastast strateegiat, mida rakendatakse koos ELi terrorismivastase strateegiaga, aga rõhutab, et neid tuleb kohalikul kogemusel ja mõistmisel põhinedes rakendada ka kohalikul tasandil, arendades kogukonna teabe selgeid raamistikke ja tagades kohalikele omavalitsustele vajadusel toetuse ja ressursid vägivaldse radikaliseerumise vastaste projektide elluviimiseks; rõhutab, et piirkondliku ja kohaliku tasandi avaliku halduse rolli terrorismi ja vägivaldse radikaliseerumise ennetamises tuleks juhtida koostöös ELi ja liikmesriikide valitsustega; |
| --- | --- |

—

tunnustab ELi radikaliseerumisvastast strateegiat, mida rakendatakse koos ELi terrorismivastase strateegiaga, aga rõhutab, et neid tuleb kohalikul kogemusel ja mõistmisel põhinedes rakendada ka kohalikul tasandil, arendades kogukonna teabe selgeid raamistikke ja tagades kohalikele omavalitsustele vajadusel toetuse ja ressursid vägivaldse radikaliseerumise vastaste projektide elluviimiseks; rõhutab, et piirkondliku ja kohaliku tasandi avaliku halduse rolli terrorismi ja vägivaldse radikaliseerumise ennetamises tuleks juhtida koostöös ELi ja liikmesriikide valitsustega;

| — | soovitab, et liikmesriikides korraldataks kohalikul tasandil avalik konsulteerimine, et saavutada mitmekülgne arusaam terrorismi ja ekstremismi poole tõmbavate põhjuste kohaliku tasandi kogemustest ja kontseptsioonidest. Liikmesriigid peaksid tagama, et ka neil, kes harilikult kohaliku demokraatia protsessides ei osale, oleks võimalus konsulteerimises osaleda ja oma panus anda; |
| --- | --- |

—

soovitab, et liikmesriikides korraldataks kohalikul tasandil avalik konsulteerimine, et saavutada mitmekülgne arusaam terrorismi ja ekstremismi poole tõmbavate põhjuste kohaliku tasandi kogemustest ja kontseptsioonidest. Liikmesriigid peaksid tagama, et ka neil, kes harilikult kohaliku demokraatia protsessides ei osale, oleks võimalus konsulteerimises osaleda ja oma panus anda;

| — | tervitab teist vastastikust eksperdihinnangut kriisijuhtimise kavade kohta, mida Euroopa Komisjon praegu ellu viib; kutsub Euroopa Komisjoni siiski üles tagama, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel oleks nimetatud hinnangus ulatuslik ja aktiivne roll; |
| --- | --- |

—

tervitab teist vastastikust eksperdihinnangut kriisijuhtimise kavade kohta, mida Euroopa Komisjon praegu ellu viib; kutsub Euroopa Komisjoni siiski üles tagama, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel oleks nimetatud hinnangus ulatuslik ja aktiivne roll;

| — | kutsub Euroopa Liitu üles tagama, et terrorismivastases võitluses võetaks otseselt arvesse võrdõiguslikkust ja inimõigusi ning tagataks, et sekkumine ei tooks mõne kogukonna jaoks kaasa negatiivseid kogemusi, mis tekitaks võõrandumist ning põhjusi ekstremismi poole kaldumiseks. |
| --- | --- |

—

kutsub Euroopa Liitu üles tagama, et terrorismivastases võitluses võetaks otseselt arvesse võrdõiguslikkust ja inimõigusi ning tagataks, et sekkumine ei tooks mõne kogukonna jaoks kaasa negatiivseid kogemusi, mis tekitaks võõrandumist ning põhjusi ekstremismi poole kaldumiseks.

| Raportöör | : | Graham TOPE (UK/ALDE), Londoni Suttoni linnaosavalitsuse ja Londoni politseiameti liige |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

Graham TOPE (UK/ALDE), Londoni Suttoni linnaosavalitsuse ja Londoni politseiameti liige

Viitedokumendid

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Terrorismivastase võitluse tõhustamine”

KOM(2007) 649 lõplik

Ettepanek: nõukogu raamotsus, millega muudetakse 13. juuni 2002. aasta raamotsust 2002/475/JSK terrorismivastase võitluse kohta

KOM(2007) 650 lõplik

POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

Ennetamise samba tõhustamine

| 1. | on kindlal seisukohal, et globaalne terrorismioht kujutab endast suurt ohtu demokraatiale, inimõigustele ning majandus- ja sotsiaalarengule kogu rahvusvahelises kogukonnas; |
| --- | --- |

1.

on kindlal seisukohal, et globaalne terrorismioht kujutab endast suurt ohtu demokraatiale, inimõigustele ning majandus- ja sotsiaalarengule kogu rahvusvahelises kogukonnas;

| 2. | tunnistab, et paratamatult keskendub tähelepanu Al Qaedast inspireeritud terrorismile ja vägivaldsesse ekstremismi kaldumisele meie kogukondades; komitee meenutab siiski, et mitmed hiljutised terrorismiaktid on sooritanud inimesed, kes on sündinud ja kasvanud riigis, kus nad akti toime panid, või mujal ELis, tihti vastureaktsiooniks selle riigi siseolukorrale, kus akt toime pandi, ning religioon ei pruukinud olla peamine põhjus. Regioonide Komitee tunnistab siiski, et Al Qaedast inspireeritud terrorism on peamine julgeolekuprobleem, millega ELi täna vastamisi seisab; |
| --- | --- |

2.

tunnistab, et paratamatult keskendub tähelepanu Al Qaedast inspireeritud terrorismile ja vägivaldsesse ekstremismi kaldumisele meie kogukondades; komitee meenutab siiski, et mitmed hiljutised terrorismiaktid on sooritanud inimesed, kes on sündinud ja kasvanud riigis, kus nad akti toime panid, või mujal ELis, tihti vastureaktsiooniks selle riigi siseolukorrale, kus akt toime pandi, ning religioon ei pruukinud olla peamine põhjus. Regioonide Komitee tunnistab siiski, et Al Qaedast inspireeritud terrorism on peamine julgeolekuprobleem, millega ELi täna vastamisi seisab;

| 3. | leiab, et ELi terrorismivastane töö peaks olema suunatud kahele järgmisele aspektile: otsene võitlus terrorismiga ning ennetustegevus. Mida varem on võimalik purustada terroriteoni viiv põhjuste ahel, seda parem. Antud juhul võib olla suureks abiks teadusuuringute tõhustamine nende põhjuste ja ajendite kohta, mis sunnivad inimesi terroritegusid toetama, rahastama või neis osalema; |
| --- | --- |

3.

leiab, et ELi terrorismivastane töö peaks olema suunatud kahele järgmisele aspektile: otsene võitlus terrorismiga ning ennetustegevus. Mida varem on võimalik purustada terroriteoni viiv põhjuste ahel, seda parem. Antud juhul võib olla suureks abiks teadusuuringute tõhustamine nende põhjuste ja ajendite kohta, mis sunnivad inimesi terroritegusid toetama, rahastama või neis osalema;

| 4. | tunnistab, et terrorismi puhul ei saa ignoreerida usuga seonduvaid aspekte. Sõnumit, et terroritegusid pole võimalik millegagi õigustada, tuleb veelgi enam levitada; |
| --- | --- |

4.

tunnistab, et terrorismi puhul ei saa ignoreerida usuga seonduvaid aspekte. Sõnumit, et terroritegusid pole võimalik millegagi õigustada, tuleb veelgi enam levitada;

| 5. | on seepärast seisukohal, et EL peab algatama ja toetama tegevust, mille eesmärk on vähendada terrorismi usulise ja kultuuridialoogi abil; |
| --- | --- |

5.

on seepärast seisukohal, et EL peab algatama ja toetama tegevust, mille eesmärk on vähendada terrorismi usulise ja kultuuridialoogi abil;

| 6. | leiab, et terrorismi ennetamisel on eriti oluline ELi koostöö teiste riikidega. Tuleb tugevdada tõhustatud strateegiaid kõnealuse koostöö tarvis nii teabevahetuse kui ka politsei- ja tollikoostöö valdkonnas; |
| --- | --- |

6.

leiab, et terrorismi ennetamisel on eriti oluline ELi koostöö teiste riikidega. Tuleb tugevdada tõhustatud strateegiaid kõnealuse koostöö tarvis nii teabevahetuse kui ka politsei- ja tollikoostöö valdkonnas;

| 7. | rõhutab, et ELi terrorismivastase strateegia rakendamisel on kesksel kohal piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused, kes vastutavad koos inimeste ja vara kaitse valdkonnas pädevust omavate riigi ja piirkondlike õiguskaitsepartneritega eelkõige ennetamise samba elluviimise ning tulevaste terrorismi- ja radikaliseerumisvastaste algatuste eest liikmesriikides; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et ELi terrorismivastase strateegia rakendamisel on kesksel kohal piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused, kes vastutavad koos inimeste ja vara kaitse valdkonnas pädevust omavate riigi ja piirkondlike õiguskaitsepartneritega eelkõige ennetamise samba elluviimise ning tulevaste terrorismi- ja radikaliseerumisvastaste algatuste eest liikmesriikides;

| 8. | juhib tähelepanu märkimisväärsetele edusammudele kolme ülejäänud samba (kaitsmine, jälitamine ja reageerimine) rakendamisel liikmesriikides pärast 2002. aasta raamotsust. Lisaks tervitab komitee käesoleva terrorismivastase võitluse tõhustamise algatuse raames tehtud ettepanekuid luua õiguslik alus terrorismivastase strateegia aspektidele, sh tunnistada kuriteoks terroristide koolitamine ja värbamine ning avalik õhutamine terroriakti toimepanemisele, püüda ära hoida lõhkeainete kasutamist terroristide poolt, kasutada õiguskaitse valdkonna uuringutes lennuettevõtjate teavet reisijate kohta, ennetada ja karistada terrorismi rahastamist ning tunnistada vajadust tehnoloogiaalase uurimis- ja arendustegevuse järele, et toetada kogu ELi territooriumil politseinike jõupingutusi, mis on suunatud kodanike kaitsmisele terrorirünnakute eest; |
| --- | --- |

8.

juhib tähelepanu märkimisväärsetele edusammudele kolme ülejäänud samba (kaitsmine, jälitamine ja reageerimine) rakendamisel liikmesriikides pärast 2002. aasta raamotsust. Lisaks tervitab komitee käesoleva terrorismivastase võitluse tõhustamise algatuse raames tehtud ettepanekuid luua õiguslik alus terrorismivastase strateegia aspektidele, sh tunnistada kuriteoks terroristide koolitamine ja värbamine ning avalik õhutamine terroriakti toimepanemisele, püüda ära hoida lõhkeainete kasutamist terroristide poolt, kasutada õiguskaitse valdkonna uuringutes lennuettevõtjate teavet reisijate kohta, ennetada ja karistada terrorismi rahastamist ning tunnistada vajadust tehnoloogiaalase uurimis- ja arendustegevuse järele, et toetada kogu ELi territooriumil politseinike jõupingutusi, mis on suunatud kodanike kaitsmisele terrorirünnakute eest;

| 9. | märgib siiski, et EL peaks terrorismivastase võitluse tõhustamises suurendama investeeringuid ennetuse sambasse koos liikmesriikide, õiguskaitseametite ning piirkondlike ja kohalike omavalitsustega ning neist sõltuvate julgeolekuüksustega. Terrorismi ja vägivaldse ekstremismi ennetamist ei ole võimalik saavutada ainuüksi õigusaktide ja õiguskaitsega. Pealegi ei ole karistusmeetmed üksi tõhusad ning jõupingutused peavad keskenduma heade tulevikuväljavaadete loomisele ja ühiskonnas oma koha andmisele neile inimestele, kes on radikaliseerumise ja terroriaktide läbiviimiseks värbamise suhtes eriti vastuvõtlikud; |
| --- | --- |

9.

märgib siiski, et EL peaks terrorismivastase võitluse tõhustamises suurendama investeeringuid ennetuse sambasse koos liikmesriikide, õiguskaitseametite ning piirkondlike ja kohalike omavalitsustega ning neist sõltuvate julgeolekuüksustega. Terrorismi ja vägivaldse ekstremismi ennetamist ei ole võimalik saavutada ainuüksi õigusaktide ja õiguskaitsega. Pealegi ei ole karistusmeetmed üksi tõhusad ning jõupingutused peavad keskenduma heade tulevikuväljavaadete loomisele ja ühiskonnas oma koha andmisele neile inimestele, kes on radikaliseerumise ja terroriaktide läbiviimiseks värbamise suhtes eriti vastuvõtlikud;

| 10. | leiab, et terrorismi vastu võitlemisel on oluline ennetustöö, mis põhineb nende teguritega tegelemisel, mis on tihedalt seotud radikaliseerumisega ja soodustavad seda ning võivad viia terroriaktideni; |
| --- | --- |

10.

leiab, et terrorismi vastu võitlemisel on oluline ennetustöö, mis põhineb nende teguritega tegelemisel, mis on tihedalt seotud radikaliseerumisega ja soodustavad seda ning võivad viia terroriaktideni;

| 11. | tunnistab, et terrorism on oma loomult ja tekkelt tihti ülemaailmne. Komitee märgib siiski, et kodanikud ja kogukonnad tajuvad terrorismi mõju otseselt ning reaalsel ja individuaalsel viisil. Vägivaldse ekstremismi akti kavandajad ja toetajad elavad ning tegutsevad vabalt Euroopa kodanike ja residentidena meie kogukondades ning kasutavad kohalikke teenuseid, osalevad kohalikus demokraatias ja suhtlevad kohalike inimestega. ELi kogemusele tuginedes tunnistavad liikmesriigid seega vajadust analüüsida põhjalikult põhjuseid ja protsessi, mis lükkab Euroopa kodanikke vägivaldse ekstremismi ja Al Qaeda rühmituse poole, et seda nähtust mõista ja selle vastu võidelda; |
| --- | --- |

11.

tunnistab, et terrorism on oma loomult ja tekkelt tihti ülemaailmne. Komitee märgib siiski, et kodanikud ja kogukonnad tajuvad terrorismi mõju otseselt ning reaalsel ja individuaalsel viisil. Vägivaldse ekstremismi akti kavandajad ja toetajad elavad ning tegutsevad vabalt Euroopa kodanike ja residentidena meie kogukondades ning kasutavad kohalikke teenuseid, osalevad kohalikus demokraatias ja suhtlevad kohalike inimestega. ELi kogemusele tuginedes tunnistavad liikmesriigid seega vajadust analüüsida põhjalikult põhjuseid ja protsessi, mis lükkab Euroopa kodanikke vägivaldse ekstremismi ja Al Qaeda rühmituse poole, et seda nähtust mõista ja selle vastu võidelda;

| 12. | leiab, et võitluseks vägivaldse radikaliseerumisega on vaja tegutseda sihipäraselt kohalikul tasandil. Kaitsetutele rühmadele lähemal seisvatel kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on eriti oluline roll ELi elanike võimalikult suure sotsiaalse kaasatuse tagamisel, mille puhul kedagi ei diskrimineerita ning luuakse rahumeelne ja demokraatlik õhkkond; |
| --- | --- |

12.

leiab, et võitluseks vägivaldse radikaliseerumisega on vaja tegutseda sihipäraselt kohalikul tasandil. Kaitsetutele rühmadele lähemal seisvatel kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on eriti oluline roll ELi elanike võimalikult suure sotsiaalse kaasatuse tagamisel, mille puhul kedagi ei diskrimineerita ning luuakse rahumeelne ja demokraatlik õhkkond;

| 13. | tuletab meelde, et 2003. aastal anti Euroopa Nõukogu kongressil konkreetsed soovitused kohalike omavalitsuste rolli kohta võitluses terrorismiga; |
| --- | --- |

13.

tuletab meelde, et 2003. aastal anti Euroopa Nõukogu kongressil konkreetsed soovitused kohalike omavalitsuste rolli kohta võitluses terrorismiga;

Tegevuskava: kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll

| 14. | tervitab Euroopa Komisjoni pingutusi suunata tähelepanu terrorismivastase strateegia ennetamise sambale ja tervitab samuti kavatsust avaldada 2008. aastal teatis vägivaldse radikaliseerumisega võitlemise kohta. Komitee märgib siiski, et ennetamine kujutab endast märkimisväärset muutust terrorismivastaste ametite töös ja et see nõuab teadmisi, kogemusi ning koostööd kohalike ja piirkondlike omavalitsustega; |
| --- | --- |

14.

tervitab Euroopa Komisjoni pingutusi suunata tähelepanu terrorismivastase strateegia ennetamise sambale ja tervitab samuti kavatsust avaldada 2008. aastal teatis vägivaldse radikaliseerumisega võitlemise kohta. Komitee märgib siiski, et ennetamine kujutab endast märkimisväärset muutust terrorismivastaste ametite töös ja et see nõuab teadmisi, kogemusi ning koostööd kohalike ja piirkondlike omavalitsustega;

| 15. | toetab Euroopa Liidu algatust kuulutada 2008. aasta Euroopa kultuuridevahelise dialoogi aastaks, kuna see on suurepärane võimalus edendada tõhusat dialoogi, sallivust ning mõistmist eri kultuuride, ühiskondade ja religioonide vahel; |
| --- | --- |

15.

toetab Euroopa Liidu algatust kuulutada 2008. aasta Euroopa kultuuridevahelise dialoogi aastaks, kuna see on suurepärane võimalus edendada tõhusat dialoogi, sallivust ning mõistmist eri kultuuride, ühiskondade ja religioonide vahel;

| 16. | rõhutab, et piirkondliku ja kohaliku tasandi avaliku halduse rolli terrorismi ja vägivaldse radikaliseerumise ennetamises tuleks juhtida koostöös ELi ja liikmesriikide valitsustega. Seega soovitab komitee, et igas liikmesriigis loodaks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võrgustikud koostöös riiklike valitsuste, politsei ja kohalike omavalitsustega (koos piirkondlike üksustega, kellel on inimeste ja vara kaitse valdkonnas ainupädevus), et soodustada parimate tavade vastastikust tutvustamist sotsiaalse kaasatuse valdkonnas ning kujundada professionaalne teemakäsitlus selle kohta, kuidas kohalikul tasandil tekkivat vägivaldset ekstremismi ära tunda ja seda nähtust mõista; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et piirkondliku ja kohaliku tasandi avaliku halduse rolli terrorismi ja vägivaldse radikaliseerumise ennetamises tuleks juhtida koostöös ELi ja liikmesriikide valitsustega. Seega soovitab komitee, et igas liikmesriigis loodaks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võrgustikud koostöös riiklike valitsuste, politsei ja kohalike omavalitsustega (koos piirkondlike üksustega, kellel on inimeste ja vara kaitse valdkonnas ainupädevus), et soodustada parimate tavade vastastikust tutvustamist sotsiaalse kaasatuse valdkonnas ning kujundada professionaalne teemakäsitlus selle kohta, kuidas kohalikul tasandil tekkivat vägivaldset ekstremismi ära tunda ja seda nähtust mõista;

| 17. | soovitab, et liikmesriikides korraldataks kohalikul tasandil avalik konsulteerimine, et saavutada mitmekülgne arusaam terrorismi ja ekstremismi poole tõmbavate põhjuste kohaliku tasandi kogemustest ja kontseptsioonidest. Liikmesriigid peaksid tagama, et ka neil, kes harilikult kohaliku demokraatia protsessides ei osale, oleks võimalus konsulteerimises osaleda ja oma panus anda; |
| --- | --- |

17.

soovitab, et liikmesriikides korraldataks kohalikul tasandil avalik konsulteerimine, et saavutada mitmekülgne arusaam terrorismi ja ekstremismi poole tõmbavate põhjuste kohaliku tasandi kogemustest ja kontseptsioonidest. Liikmesriigid peaksid tagama, et ka neil, kes harilikult kohaliku demokraatia protsessides ei osale, oleks võimalus konsulteerimises osaleda ja oma panus anda;

| 18. | kavatseb käesolevat arvamust täiendada, aidates Euroopa Komisjonil ja terrorismivastase võitluse koordinaatoril koostada praktilised juhised, kus on kirjas nende piirkondade head tavad, kus viiakse ellu osalus- ja partnerlusprojekte radikaliseerumise vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

18.

kavatseb käesolevat arvamust täiendada, aidates Euroopa Komisjonil ja terrorismivastase võitluse koordinaatoril koostada praktilised juhised, kus on kirjas nende piirkondade head tavad, kus viiakse ellu osalus- ja partnerlusprojekte radikaliseerumise vastu võitlemiseks;

| 19. | teeb ettepaneku, et Regioonide Komitee korraldaks igal aastal toimuva ürituse, et lihtsustada üleeuroopalise tasandi strateegilist õppimist kogemuste vahetamise kaudu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel ning toetada kohalike terrorismi ja vägivaldse ekstremismi ennetamise algatuste arengut; |
| --- | --- |

19.

teeb ettepaneku, et Regioonide Komitee korraldaks igal aastal toimuva ürituse, et lihtsustada üleeuroopalise tasandi strateegilist õppimist kogemuste vahetamise kaudu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel ning toetada kohalike terrorismi ja vägivaldse ekstremismi ennetamise algatuste arengut;

Teostamine

Õppimine kohustustest ja töötamine koostöös

| 20. | tunnustab ELi radikaliseerumisvastast strateegiat, mida rakendatakse koos ELi terrorismivastase strateegiaga, aga rõhutab, et neid tuleb kohalikul kogemusel ja mõistmisel põhinedes rakendada ka kohalikul tasandil, arendades kogukonna teabe selgeid raamistikke ja tagades kohalikele omavalitsustele vajadusel toetuse ja ressursid vägivaldse radikaliseerumise vastaste projektide elluviimiseks; |
| --- | --- |

20.

tunnustab ELi radikaliseerumisvastast strateegiat, mida rakendatakse koos ELi terrorismivastase strateegiaga, aga rõhutab, et neid tuleb kohalikul kogemusel ja mõistmisel põhinedes rakendada ka kohalikul tasandil, arendades kogukonna teabe selgeid raamistikke ja tagades kohalikele omavalitsustele vajadusel toetuse ja ressursid vägivaldse radikaliseerumise vastaste projektide elluviimiseks;

| 21. | soovitab võtta vastu Prümi lepingu, mis käsitleb piiriülest koostööd terrorismivastases võitluses; |
| --- | --- |

21.

soovitab võtta vastu Prümi lepingu, mis käsitleb piiriülest koostööd terrorismivastases võitluses;

Teave kogukonna tasandil

| 22. | kutsub liikmesriike ja politseid üles arendama selgeid ja turvalisi süsteeme, et vahetada teavet kohalike ja piirkondlike partnerite (sh kohalikud ja piirkondlikud politseiüksused) ning terrorismivastase võitluse ja vägivaldse radikaliseerumise ennetamise üksuste vahel; |
| --- | --- |

22.

kutsub liikmesriike ja politseid üles arendama selgeid ja turvalisi süsteeme, et vahetada teavet kohalike ja piirkondlike partnerite (sh kohalikud ja piirkondlikud politseiüksused) ning terrorismivastase võitluse ja vägivaldse radikaliseerumise ennetamise üksuste vahel;

| 23. | rõhutab, et kogukonna teabe kogumise praeguste süsteemide puhul tuleb kindlasti arvestada turvalisuse suurendamist, kodanike põhiõigusi ning kohalike partnerite ja politsei vahetatava teabega seotud andmekaitset. Kodanikele tuleb anda võimalus anonüümselt teavitada kohalikke ametiasutusi ja politseid võimalikest terrorirünnakutest; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et kogukonna teabe kogumise praeguste süsteemide puhul tuleb kindlasti arvestada turvalisuse suurendamist, kodanike põhiõigusi ning kohalike partnerite ja politsei vahetatava teabega seotud andmekaitset. Kodanikele tuleb anda võimalus anonüümselt teavitada kohalikke ametiasutusi ja politseid võimalikest terrorirünnakutest;

| 24. | peab samuti oluliseks, et kogukonna teabega seoses oleksid selged piirid politsei, politseiametite ja kohalike omavalitsuste vahel; et loodaks süsteemid, mis tagavad kohalikele ja piirkondlikele partneritele kindlustunde, et osalemine ei too kaasa kahjulikke mõjusid kogukonna suhetele; et teabeallikad oleksid kaitstud ja partnerid, kes ei ole politsei, oleksid vabatahtlikus täiendavas rollis; |
| --- | --- |

24.

peab samuti oluliseks, et kogukonna teabega seoses oleksid selged piirid politsei, politseiametite ja kohalike omavalitsuste vahel; et loodaks süsteemid, mis tagavad kohalikele ja piirkondlikele partneritele kindlustunde, et osalemine ei too kaasa kahjulikke mõjusid kogukonna suhetele; et teabeallikad oleksid kaitstud ja partnerid, kes ei ole politsei, oleksid vabatahtlikus täiendavas rollis;

| 25. | teeb Euroopa Liidule ettepaneku koostada suunised toetamaks teabevahetuse arengut ja tagamaks, et süsteemid oleksid tugevad, õiglased ja turvalised; |
| --- | --- |

25.

teeb Euroopa Liidule ettepaneku koostada suunised toetamaks teabevahetuse arengut ja tagamaks, et süsteemid oleksid tugevad, õiglased ja turvalised;

Radikaliseerumisvastane võitlus

| 26. | kutsub liikmesriike üles aitama kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel luua tihedamaid töösuhteid politsei (nii riigi kui ka piirkonna tasandil) ja kriminaalõigusametitega, et viia ellu radikaliseerumisvastase võitluse projekte ning et projektide loomine ja suunamine põhineks põhjalikel teadmistel, kasutades politseiteavet ning kohalikke ja piirkondlikke teadmisi ja kogemusi; |
| --- | --- |

26.

kutsub liikmesriike üles aitama kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel luua tihedamaid töösuhteid politsei (nii riigi kui ka piirkonna tasandil) ja kriminaalõigusametitega, et viia ellu radikaliseerumisvastase võitluse projekte ning et projektide loomine ja suunamine põhineks põhjalikel teadmistel, kasutades politseiteavet ning kohalikke ja piirkondlikke teadmisi ja kogemusi;

| 27. | soovitab toetada kultuuridevahelist dialoogi ja sotsiaalse kaasatuse kava elluviimist kohalikul tasandil, et vältida radikaliseerumist ja vägivalda; |
| --- | --- |

27.

soovitab toetada kultuuridevahelist dialoogi ja sotsiaalse kaasatuse kava elluviimist kohalikul tasandil, et vältida radikaliseerumist ja vägivalda;

| 28. | tunnistab, et liikmesriikide eraldatavad vahendid sõltuvad olemasolevast teabest. Komitee rõhutab siiski, et kogukondade pidev pühendumus on jätkuvalt vajalik, et uurida käimasolevate projektide tõhusust, luua terrorismivastase võitluse osas kodanike, õiguskaitseametite ja valitsuste vahel pikaajaline suhe ning võtta arvesse muutuvaid seisukohti ja demograafilisi muutusi. Vastavalt tuleks kohandada allikate ja projektide fookust; |
| --- | --- |

28.

tunnistab, et liikmesriikide eraldatavad vahendid sõltuvad olemasolevast teabest. Komitee rõhutab siiski, et kogukondade pidev pühendumus on jätkuvalt vajalik, et uurida käimasolevate projektide tõhusust, luua terrorismivastase võitluse osas kodanike, õiguskaitseametite ja valitsuste vahel pikaajaline suhe ning võtta arvesse muutuvaid seisukohti ja demograafilisi muutusi. Vastavalt tuleks kohandada allikate ja projektide fookust;

| 29. | soovitab, et liikmesriigid ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused arendaksid projekte kogukondadega, et õõnestada vägivaldse ekstremismi ideoloogiat ja toetada ühiskonnas üldiselt tunnustatavaid vaateid. Selliseid projekte peaks toetama tugev professionaalne juhtimine ja tõhususe hindamiseks tuleks neid eraldi analüüsida. Seega teeb Regioonide Komitee ettepaneku, et liikmesriigid ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused määraksid ühisel kokkuleppel kohalikul tasandil juhtfiguurid, kes esindavad ühiskonna üldisi tõekspidamisi, et muuta vägivaldsed radikaalid ebausaldusväärseks ja pakkuda kõnealuste ekstremistide sõnumite asemel veenvat alternatiivi; |
| --- | --- |

29.

soovitab, et liikmesriigid ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused arendaksid projekte kogukondadega, et õõnestada vägivaldse ekstremismi ideoloogiat ja toetada ühiskonnas üldiselt tunnustatavaid vaateid. Selliseid projekte peaks toetama tugev professionaalne juhtimine ja tõhususe hindamiseks tuleks neid eraldi analüüsida. Seega teeb Regioonide Komitee ettepaneku, et liikmesriigid ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused määraksid ühisel kokkuleppel kohalikul tasandil juhtfiguurid, kes esindavad ühiskonna üldisi tõekspidamisi, et muuta vägivaldsed radikaalid ebausaldusväärseks ja pakkuda kõnealuste ekstremistide sõnumite asemel veenvat alternatiivi;

| 30. | märgib, et üks terrorismi tuntud põhjustest on rahulolematus ühiskonnaga ning võimetuse ja tõrjutuse tunne. Hästi toimivas demokraatlikus ühiskonnas väheneb oht, et terrorismiideed ja terrorivõrgustik kinnistuvad ning levima hakkavad. Regioonide Komitee leiab seetõttu, et terrorismivastases võitluses on eriti oluline demokraatia tõhustamiseks tehtav töö ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste järgimine; |
| --- | --- |

30.

märgib, et üks terrorismi tuntud põhjustest on rahulolematus ühiskonnaga ning võimetuse ja tõrjutuse tunne. Hästi toimivas demokraatlikus ühiskonnas väheneb oht, et terrorismiideed ja terrorivõrgustik kinnistuvad ning levima hakkavad. Regioonide Komitee leiab seetõttu, et terrorismivastases võitluses on eriti oluline demokraatia tõhustamiseks tehtav töö ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste järgimine;

| 31. | tunnistab, et terminoloogia on keeruline ja tundlik küsimus ning nõuab radikaliseerumisvastaste algatuste juhtidelt märkimisväärseid teadmisi ja uurimist; |
| --- | --- |

31.

tunnistab, et terminoloogia on keeruline ja tundlik küsimus ning nõuab radikaliseerumisvastaste algatuste juhtidelt märkimisväärseid teadmisi ja uurimist;

| 32. | soovitab, et liikmesriigid ja piirkondlikud omavalitsused toetaksid haavatavaid kohalikke institutsioone, nagu koolid, täienduskoolituskeskused, ülikoolid, mošeed ja religioossed institutsioonid, et teha kindlaks vägivaldse radikaliseerumise tegevus nimetatud asutustes. Siis saaks radikaliseerujaid lõhestada ja toetada vägivaldsele radikaliseerumisele vastuvõtlikke inimesi, pakkudes ekstremistide häältele vastukaaluks positiivseid ja paeluvaid alternatiive; |
| --- | --- |

32.

soovitab, et liikmesriigid ja piirkondlikud omavalitsused toetaksid haavatavaid kohalikke institutsioone, nagu koolid, täienduskoolituskeskused, ülikoolid, mošeed ja religioossed institutsioonid, et teha kindlaks vägivaldse radikaliseerumise tegevus nimetatud asutustes. Siis saaks radikaliseerujaid lõhestada ja toetada vägivaldsele radikaliseerumisele vastuvõtlikke inimesi, pakkudes ekstremistide häältele vastukaaluks positiivseid ja paeluvaid alternatiive;

| 33. | soovitab, et liikmesriigid teeksid tihedat koostööd vanglate ning tingimisi karistatutele ja rehabiliteeritutele teenuseid osutavate asutustega, et määrata kindlaks, takistada ja heidutada kinnipeetud vägivaldseid radikaale; |
| --- | --- |

33.

soovitab, et liikmesriigid teeksid tihedat koostööd vanglate ning tingimisi karistatutele ja rehabiliteeritutele teenuseid osutavate asutustega, et määrata kindlaks, takistada ja heidutada kinnipeetud vägivaldseid radikaale;

| 34. | on seisukohal, et selliste projektide elluviimine peaks olema piirkondlikult kooskõlastatud politsei ja politseiametitega ning selle üle peaksid järelevalvet teostama kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused või samaväärsed asutused, kes esitavad keskvalitsusele arengu hindamise aruandeid; |
| --- | --- |

34.

on seisukohal, et selliste projektide elluviimine peaks olema piirkondlikult kooskõlastatud politsei ja politseiametitega ning selle üle peaksid järelevalvet teostama kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused või samaväärsed asutused, kes esitavad keskvalitsusele arengu hindamise aruandeid;

| 35. | peab oluliseks, et Euroopa Liit, liikmesriigid ja politsei arendaksid kõnealuste projektide toetamiseks ELi võrgustikke (mis hõlmaksid piirkondlikke politseiüksusi, kelle pädevuses on inimeste ja vara kaitse, või terrorismivastase võitluse üksusi), et luua head tavad, suunised, toetus ja koolitus kohapealse rakendamise eest vastutavatele isikutele; |
| --- | --- |

35.

peab oluliseks, et Euroopa Liit, liikmesriigid ja politsei arendaksid kõnealuste projektide toetamiseks ELi võrgustikke (mis hõlmaksid piirkondlikke politseiüksusi, kelle pädevuses on inimeste ja vara kaitse, või terrorismivastase võitluse üksusi), et luua head tavad, suunised, toetus ja koolitus kohapealse rakendamise eest vastutavatele isikutele;

Kodanike kaasamine ja juhtimine

| 36. | tunnistab, et liikmesriikides terrorismi ennetamise strateegiate elluviimisel on otsustava tähtsusega kohalike ja piirkondlike omavalitsuste juhi roll; |
| --- | --- |

36.

tunnistab, et liikmesriikides terrorismi ennetamise strateegiate elluviimisel on otsustava tähtsusega kohalike ja piirkondlike omavalitsuste juhi roll;

| 37. | soovitab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused suurendaksid tugeva juhtimise tagamisega kogukonna suutlikkust vägivaldsetele ekstremistidele vastu seista. Seepärast soovitab komitee, et omavalitsused peaksid püüdma:






  — | tõsta kogukonna rühmade, partnerite ja juhtidega töötades kõigis kohalikes kogukondades esile ühiseid väärtusi, et luua kogukonna ühtekuuluvus; |
| --- | --- | --- |

37.

soovitab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused suurendaksid tugeva juhtimise tagamisega kogukonna suutlikkust vägivaldsetele ekstremistidele vastu seista. Seepärast soovitab komitee, et omavalitsused peaksid püüdma:

—

tõsta kogukonna rühmade, partnerite ja juhtidega töötades kõigis kohalikes kogukondades esile ühiseid väärtusi, et luua kogukonna ühtekuuluvus;

| — | leida viise, kuidas vältida või määrata kindlaks ja lahendada konfliktid, mis võivad aidata kaasa võõrandumisele ja vägivaldse ekstremismi poole kaldumise põhjuste tekkele; |
| --- | --- |

—

leida viise, kuidas vältida või määrata kindlaks ja lahendada konfliktid, mis võivad aidata kaasa võõrandumisele ja vägivaldse ekstremismi poole kaldumise põhjuste tekkele;

| — | tegeleda tõhusalt sallimatusest tulenevate kuritegudega, tehes tihedat koostööd politsei ja kogukonna toetusprojektidega; |
| --- | --- |

—

tegeleda tõhusalt sallimatusest tulenevate kuritegudega, tehes tihedat koostööd politsei ja kogukonna toetusprojektidega;

| — | anda julgeolekutoimingute puhul kogukonnale vahendaja roll; |
| --- | --- |

—

anda julgeolekutoimingute puhul kogukonnale vahendaja roll;

| — | tagada kogukonna rühmadele ja organisatsioonidele toetus ning suunised vägivaldse ekstremismi ideoloogia vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

—

tagada kogukonna rühmadele ja organisatsioonidele toetus ning suunised vägivaldse ekstremismi ideoloogia vastu võitlemiseks;

| 38. | on seisukohal, et läbipaistev ja vastutust kandev politseiamet on alus usalduse ja usaldusväärsuse loomisel terrorismi vastu võitlemisel ning terrorismivastaste operatsioonide toetuseks avaliku toetuse loomisel ning riiklikul ja kohalikul tasandil vägivaldse ekstremismiga tegelemisel. Seega teeb Regioonide Komitee ettepaneku, et nii liikmesriigid kui ka piirkondlikud omavalitsused, kelle pädevuses on inimeste ja vara turvalisus ja kaitse ning kellel on terrorismivastase võitluse üksused, kaaluksid viise, kuidas tugevdada kohalikul tasandil politsei vastutust, otsides vajadusel tuge Euroopa tasandi ja rahvusvahelistelt partneritelt ning neilt õppides; |
| --- | --- |

38.

on seisukohal, et läbipaistev ja vastutust kandev politseiamet on alus usalduse ja usaldusväärsuse loomisel terrorismi vastu võitlemisel ning terrorismivastaste operatsioonide toetuseks avaliku toetuse loomisel ning riiklikul ja kohalikul tasandil vägivaldse ekstremismiga tegelemisel. Seega teeb Regioonide Komitee ettepaneku, et nii liikmesriigid kui ka piirkondlikud omavalitsused, kelle pädevuses on inimeste ja vara turvalisus ja kaitse ning kellel on terrorismivastase võitluse üksused, kaaluksid viise, kuidas tugevdada kohalikul tasandil politsei vastutust, otsides vajadusel tuge Euroopa tasandi ja rahvusvahelistelt partneritelt ning neilt õppides;

| 39. | kutsub Euroopa Komisjoni üles pakkuma viise, kuidas ta saaks aidata liikmesriikidel kaaluda terrorismivastase võitluse läbivaks muutmist kogu politseiametis, lihtsustades vajadusel õppimist liikmesriikide ja vastavate jõudude vahel; |
| --- | --- |

39.

kutsub Euroopa Komisjoni üles pakkuma viise, kuidas ta saaks aidata liikmesriikidel kaaluda terrorismivastase võitluse läbivaks muutmist kogu politseiametis, lihtsustades vajadusel õppimist liikmesriikide ja vastavate jõudude vahel;

| 40. | tunnistab sellise politseiameti olulisust, mis peegeldab rahvastiku mitmekülgsust, sest see loob usaldust ja usaldusväärsust ning avab positiivsed teabevahetuskanalid politsei ja avalikkuse vahel. Regioonide Komitee on seega seisukohal, et liikmesriikide kohalikul tasandil tuleks lihtsustada positiivset arutelu politsei mitmekülgsuse ja võrdsete võimaluste edendamise üle; |
| --- | --- |

40.

tunnistab sellise politseiameti olulisust, mis peegeldab rahvastiku mitmekülgsust, sest see loob usaldust ja usaldusväärsust ning avab positiivsed teabevahetuskanalid politsei ja avalikkuse vahel. Regioonide Komitee on seega seisukohal, et liikmesriikide kohalikul tasandil tuleks lihtsustada positiivset arutelu politsei mitmekülgsuse ja võrdsete võimaluste edendamise üle;

Valmisolek ja erakorralised olukorrad

| 41. | tervitab teist vastastikust eksperdihinnangut kriisijuhtimise kavade kohta, mida Euroopa Komisjon praegu ellu viib; |
| --- | --- |

41.

tervitab teist vastastikust eksperdihinnangut kriisijuhtimise kavade kohta, mida Euroopa Komisjon praegu ellu viib;

| 42. | kutsub Euroopa Komisjoni siiski üles tagama, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel oleks nimetatud hinnangus ulatuslik ja aktiivne roll. Õppides 2005. aasta juuli Londoni pommirünnakutest, tuleks tagada, et kiiremas korras loodaks selge vastutuse jagunemine ja käsuahel erinevate ametite ja asutuste vahel, kes peavad kriisikavasid ette valmistama ja tagama hädaabiteenused; |
| --- | --- |

42.

kutsub Euroopa Komisjoni siiski üles tagama, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel oleks nimetatud hinnangus ulatuslik ja aktiivne roll. Õppides 2005. aasta juuli Londoni pommirünnakutest, tuleks tagada, et kiiremas korras loodaks selge vastutuse jagunemine ja käsuahel erinevate ametite ja asutuste vahel, kes peavad kriisikavasid ette valmistama ja tagama hädaabiteenused;

| 43. | toetab kindlalt selliste liitude võrgustike loomist, mis tagavad terrorismirünnakute ohvrite toetamise, ja tunnistab Regioonide Komitee rolli liikmesriikide vahelise õppimise lihtsustamises; |
| --- | --- |

43.

toetab kindlalt selliste liitude võrgustike loomist, mis tagavad terrorismirünnakute ohvrite toetamise, ja tunnistab Regioonide Komitee rolli liikmesriikide vahelise õppimise lihtsustamises;

| 44. | tervitab kavasid tagada tehniliste lahenduste uurimise ja arendamise toetamine, et aidata politseijõududel kogu Euroopa Liidus kodanikke terroriaktide eest kaitsta; kutsub Euroopa Liitu üles toetama tehnoloogilisi lahendusi kõigis neljas sambas, sh Interneti muutmine ekstremistidele vaenulikuks kohaks, laiendades võitluse levikut õiguskaitse valdkonnast väljapoole. Seepärast kutsub Regioonid Komitee liikmesriike üles tagama selliste arenguprojektide jaoks vajalikud ressursid; |
| --- | --- |

44.

tervitab kavasid tagada tehniliste lahenduste uurimise ja arendamise toetamine, et aidata politseijõududel kogu Euroopa Liidus kodanikke terroriaktide eest kaitsta; kutsub Euroopa Liitu üles toetama tehnoloogilisi lahendusi kõigis neljas sambas, sh Interneti muutmine ekstremistidele vaenulikuks kohaks, laiendades võitluse levikut õiguskaitse valdkonnast väljapoole. Seepärast kutsub Regioonid Komitee liikmesriike üles tagama selliste arenguprojektide jaoks vajalikud ressursid;

| 45. | kutsub liikmesriike üles looma koostöömehhanisme vastavalt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste julgeolekualasele pädevusele, nii et nad saaksid oma pädevuse raames tagada avaliku julgeoleku ülerahvastatud kohtades, eriti seoses terrorismiohu lisamisega kavandamise protsessidesse; |
| --- | --- |

45.

kutsub liikmesriike üles looma koostöömehhanisme vastavalt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste julgeolekualasele pädevusele, nii et nad saaksid oma pädevuse raames tagada avaliku julgeoleku ülerahvastatud kohtades, eriti seoses terrorismiohu lisamisega kavandamise protsessidesse;

| 46. | kutsub Euroopa Liitu üles tagama, et terrorismivastases võitluses võetaks otseselt arvesse võrdõiguslikkust ja inimõigusi ning tagataks, et sekkumine ei tooks mõne kogukonna jaoks kaasa negatiivseid kogemusi, mis tekitaks võõrandumist ning põhjusi ekstremismi poole kaldumiseks. |
| --- | --- |

46.

kutsub Euroopa Liitu üles tagama, et terrorismivastases võitluses võetaks otseselt arvesse võrdõiguslikkust ja inimõigusi ning tagataks, et sekkumine ei tooks mõne kogukonna jaoks kaasa negatiivseid kogemusi, mis tekitaks võõrandumist ning põhjusi ekstremismi poole kaldumiseks.

Brüssel, 8. oktoober 2008

Regioonide Komitee

president

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 19.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 325/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 325/6

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Kaubavedude pakett”

(2008/C 325/02)

REGIOONIDE KOMITEE

| — | peab vajalikuks suurendada energiatõhusust tehnoloogilise uuendustegevuse ja keskkonnasõbralike transpordivõimaluste loomise teel; transport tuleks väliskulude arvesse võtmise teel juhtida iga transpordivajaduse jaoks kõige keskkonnasõbralikuma ja energiatõhusama transpordiliigi suunas; |
| --- | --- |

—

peab vajalikuks suurendada energiatõhusust tehnoloogilise uuendustegevuse ja keskkonnasõbralike transpordivõimaluste loomise teel; transport tuleks väliskulude arvesse võtmise teel juhtida iga transpordivajaduse jaoks kõige keskkonnasõbralikuma ja energiatõhusama transpordiliigi suunas;

| — | leiab, et Euroopa Liidus tuleks kehtestada üks ühine raudteeliikluse juhtimise keel; |
| --- | --- |

—

leiab, et Euroopa Liidus tuleks kehtestada üks ühine raudteeliikluse juhtimise keel;

| — | on seisukohal, et kuna raudtee kaubavedude jaoks kasutatakse suures ulatuses samu rööpaid kui reisijateveo jaoks, võib see mõnikord pärssida mõlema süsteemi tõhusust ja usaldusväärsust nii tiheda asustusega piirkondades kui ka piirkondadevahelises liikluses. Euroopa Liit peaks tegema liikmesriikidega selliste kitsaskohtade tuvastamisel koostööd ja aitama kaasa nende kõrvaldamisele, püüdes praeguseid ja tulevasi raudteeinfrastruktuure maksimaalselt ära kasutada. Pikemas perspektiivis peaksid Euroopa Liit ja liikmesriigid aitama kaasa eraldi raudteevõrgustiku ehitamisele kauba- ja reisijateveo jaoks (eeldusel, et takistuseks ei saa vajaliku maa puudumine), eelkõige võrgu kõige rohkem koormatud osades; |
| --- | --- |

—

on seisukohal, et kuna raudtee kaubavedude jaoks kasutatakse suures ulatuses samu rööpaid kui reisijateveo jaoks, võib see mõnikord pärssida mõlema süsteemi tõhusust ja usaldusväärsust nii tiheda asustusega piirkondades kui ka piirkondadevahelises liikluses. Euroopa Liit peaks tegema liikmesriikidega selliste kitsaskohtade tuvastamisel koostööd ja aitama kaasa nende kõrvaldamisele, püüdes praeguseid ja tulevasi raudteeinfrastruktuure maksimaalselt ära kasutada. Pikemas perspektiivis peaksid Euroopa Liit ja liikmesriigid aitama kaasa eraldi raudteevõrgustiku ehitamisele kauba- ja reisijateveo jaoks (eeldusel, et takistuseks ei saa vajaliku maa puudumine), eelkõige võrgu kõige rohkem koormatud osades;

| — | leiab, et linnatranspordi kavandamine, eelkõige seoses kaubaveosüsteemidega, eeldab kohalikelt omavalitsustelt erilist toetust. Kohalikud omavalitsused peavad püüdma vedusid linnapiirkondades nii keskkondlikust kui ka majanduslikust seisukohast tõhusamalt korraldada; |
| --- | --- |

—

leiab, et linnatranspordi kavandamine, eelkõige seoses kaubaveosüsteemidega, eeldab kohalikelt omavalitsustelt erilist toetust. Kohalikud omavalitsused peavad püüdma vedusid linnapiirkondades nii keskkondlikust kui ka majanduslikust seisukohast tõhusamalt korraldada;

| — | on seisukohal, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel võib olla oluline roll jätkusuutliku kaubaveopoliitika elluviimisel, kui nad arendavad ja täiustavad siseveesadamaid, sh mitmeliigilise transpordi rajatisi; |
| --- | --- |

—

on seisukohal, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel võib olla oluline roll jätkusuutliku kaubaveopoliitika elluviimisel, kui nad arendavad ja täiustavad siseveesadamaid, sh mitmeliigilise transpordi rajatisi;

| — | märgib, et raudteede ja mereteede vahel on vaja paremaid ühendusi, mis praegu on mõnes kohas veel ebatõhusad; ning toetab logistiliste lahenduste väljatöötamist kohalike ja piirkondlike omavalitsuste poolt sisemaa piirkondades, käivitades logistikaplatvorme ja luues nn kuivi sadamaid, mis on põhivahendid, millega parandada globaalse kaubaveo süsteemi ning edendada sisemaa piirkondade arengut ja ühtekuuluvust. |
| --- | --- |

—

märgib, et raudteede ja mereteede vahel on vaja paremaid ühendusi, mis praegu on mõnes kohas veel ebatõhusad; ning toetab logistiliste lahenduste väljatöötamist kohalike ja piirkondlike omavalitsuste poolt sisemaa piirkondades, käivitades logistikaplatvorme ja luues nn kuivi sadamaid, mis on põhivahendid, millega parandada globaalse kaubaveo süsteemi ning edendada sisemaa piirkondade arengut ja ühtekuuluvust.

| Raportöör | : | José CORREIA (EPP/PT), Tavira linnapea |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

José CORREIA (EPP/PT), Tavira linnapea

Viitedokumendid

Komisjoni teatis „ELi kaubaveokava: kaubaveo tõhusamaks, integreeritumaks ja jätkusuutlikumaks muutmine Euroopas”

KOM(2007) 606 lõplik

Euroopa Komisjoni teatis „Kaubaveologistika tegevuskava”

KOM(2007) 607 lõplik

Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Põhiliselt kaubaveoks kasutatava raudteevõrgustiku suunas”

KOM(2007) 608 lõplik

POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

Sissejuhatus

| 1. | Komisjoni teatised kaubaveo kohta on välja antud 2001. aasta transpordipoliitika valges raamatus ja selle 2006. aasta vahekokkuvõttes käsitletud poliitiliste mureküsimuste kontekstis. Asjaomase töö raames toimus 13 seminari ja konverentsi ja üle 30 välissündmuse ning saadi 160 kirjalikku esildist. Lisaks saadeti komisjonile üle 500 aruande logistika probleemide kohta. |
| --- | --- |

1.

Komisjoni teatised kaubaveo kohta on välja antud 2001. aasta transpordipoliitika valges raamatus ja selle 2006. aasta vahekokkuvõttes käsitletud poliitiliste mureküsimuste kontekstis. Asjaomase töö raames toimus 13 seminari ja konverentsi ja üle 30 välissündmuse ning saadi 160 kirjalikku esildist. Lisaks saadeti komisjonile üle 500 aruande logistika probleemide kohta.

| 2. | Valges raamatus kirjeldatakse olukorra arengut alates 2001. aastast: tootmise üha kiirenev globaliseerumine, ebakindlus energiavarude osas, kliima kiirem soojenemine ning Euroopa Liidu laienemine Kesk- ja Ida-Euroopa riikide arvelt. Kõnealuste arengute valguses on soovitatav laiendada transpordivaldkonna poliitilist ulatust ja vahendeid, et uute väljakutsetega toime tulla. Eelkõige rõhutatakse vahekokkuvõttes, et eri transpordiliikide kasutamine on vaja muuta tõhusamaks nii eraldiseisvalt kui ka kombineeritult (ühendveod). |
| --- | --- |

2.

Valges raamatus kirjeldatakse olukorra arengut alates 2001. aastast: tootmise üha kiirenev globaliseerumine, ebakindlus energiavarude osas, kliima kiirem soojenemine ning Euroopa Liidu laienemine Kesk- ja Ida-Euroopa riikide arvelt. Kõnealuste arengute valguses on soovitatav laiendada transpordivaldkonna poliitilist ulatust ja vahendeid, et uute väljakutsetega toime tulla. Eelkõige rõhutatakse vahekokkuvõttes, et eri transpordiliikide kasutamine on vaja muuta tõhusamaks nii eraldiseisvalt kui ka kombineeritult (ühendveod).

Poliitilised soovitused

Komitee leiab, et

| 3. | eespool nimetatud uurimuste suundumustest nähtub selgelt, et mitmed poliitilised meetmed vajavad veel edasi arendamist, muu hulgas tuleks






  — | vähendada CO2 heitkoguseid, aidates tagada vastavust Kyoto protokolli eesmärkidele; |
| --- | --- | --- |

3.

eespool nimetatud uurimuste suundumustest nähtub selgelt, et mitmed poliitilised meetmed vajavad veel edasi arendamist, muu hulgas tuleks

—

vähendada CO2 heitkoguseid, aidates tagada vastavust Kyoto protokolli eesmärkidele;

| — | vähendada sõltuvust fossiilkütustest, võttes järk-järgult kasutusele taastuvatest energiaallikatest toodetud kütuse; |
| --- | --- |

—

vähendada sõltuvust fossiilkütustest, võttes järk-järgult kasutusele taastuvatest energiaallikatest toodetud kütuse;

| — | suurendada energiatõhusust tehnoloogilise uuendustegevuse ja keskkonnasõbralike transpordivõimaluste loomise teel. Selleks on mitmeid võimalusi. Transport tuleks väliskulude arvesse võtmise teel juhtida iga transpordivajaduse jaoks kõige keskkonnasõbralikuma ja energiatõhusama transpordiliigi suunas; |
| --- | --- |

—

suurendada energiatõhusust tehnoloogilise uuendustegevuse ja keskkonnasõbralike transpordivõimaluste loomise teel. Selleks on mitmeid võimalusi. Transport tuleks väliskulude arvesse võtmise teel juhtida iga transpordivajaduse jaoks kõige keskkonnasõbralikuma ja energiatõhusama transpordiliigi suunas;

| — | pöörata Euroopa Liidus erilist tähelepanu ohtlike kaupade veole. Ühtlustada tuleks maanteetranspordi haldusmenetlusi, et vältida vigu, mis tulenevad sellest, et vedajad ei mõista teiste riikide keelt või seal kehtivaid keerulisi õigussüsteeme. Ohtlike kaupade meretranspordi puhul peaks Euroopa Liit läbi vaatama eeskirjad, mida kohaldatakse olukorras, kus kaupade vedu võib olla ühendatud reisijate veoga; |
| --- | --- |

—

pöörata Euroopa Liidus erilist tähelepanu ohtlike kaupade veole. Ühtlustada tuleks maanteetranspordi haldusmenetlusi, et vältida vigu, mis tulenevad sellest, et vedajad ei mõista teiste riikide keelt või seal kehtivaid keerulisi õigussüsteeme. Ohtlike kaupade meretranspordi puhul peaks Euroopa Liit läbi vaatama eeskirjad, mida kohaldatakse olukorras, kus kaupade vedu võib olla ühendatud reisijate veoga;

| — | parandada raudteesüsteemi tehnoloogiat, nii et raudtee suudaks jääda teiste transpordiliikidega võrreldes konkurentsivõimeliseks; |
| --- | --- |

—

parandada raudteesüsteemi tehnoloogiat, nii et raudtee suudaks jääda teiste transpordiliikidega võrreldes konkurentsivõimeliseks;

| — | lahendada rahvusvaheliste raudteevedude ettevõtete ees seisavad mitmed probleemid ja raskused liikluse ratsionaalsel ja tõhusal korraldamisel. Üks probleem on selles, et rongiliiklust juhitakse igas liikmesriigis vastava riigi keeles. See raskendab raudtee-ettevõtetel liikluse korraldamist väljaspool oma riigi piire. Komitee arvab, et seepärast tuleks Euroopa Liidus kehtestada üks ühine raudteeliikluse juhtimise keel, samuti nagu praegu on kasutusel ühine keel lennuliikluse juhtimises; |
| --- | --- |

—

lahendada rahvusvaheliste raudteevedude ettevõtete ees seisavad mitmed probleemid ja raskused liikluse ratsionaalsel ja tõhusal korraldamisel. Üks probleem on selles, et rongiliiklust juhitakse igas liikmesriigis vastava riigi keeles. See raskendab raudtee-ettevõtetel liikluse korraldamist väljaspool oma riigi piire. Komitee arvab, et seepärast tuleks Euroopa Liidus kehtestada üks ühine raudteeliikluse juhtimise keel, samuti nagu praegu on kasutusel ühine keel lennuliikluse juhtimises;

| — | ühtlustada Euroopa Liidu tasandil rongijuhtide koolitusnõudeid, nagu ka ohutus- ja laadimisstandardeid, kuna nende erinevused tekitavad raskusi piiriülestele raudtee-ettevõtjatele; |
| --- | --- |

—

ühtlustada Euroopa Liidu tasandil rongijuhtide koolitusnõudeid, nagu ka ohutus- ja laadimisstandardeid, kuna nende erinevused tekitavad raskusi piiriülestele raudtee-ettevõtjatele;

| — | arendada info- ja sidetehnoloogia kasutamist, jätkates „veoste Interneti” väljatöötamist ning satelliit- ja raadiosagedussüsteemide paremat rakendamist; |
| --- | --- |

—

arendada info- ja sidetehnoloogia kasutamist, jätkates „veoste Interneti” väljatöötamist ning satelliit- ja raadiosagedussüsteemide paremat rakendamist;

| — | arvestada, et kuna mitmeliigilistesse transpordiahelatesse on kaasatud mitmed osalejad, võib vastutus tarbija ees seepärast osutuda ebaselgeks, mis tihti võib kahjustada transpordi usaldusväärsust, turvalisust ja kvaliteeti. Euroopa Liidul on tähtis roll transpordisüsteemi arusaadava struktuuri ja vastutuse jaotuse tagamisel; |
| --- | --- |

—

arvestada, et kuna mitmeliigilistesse transpordiahelatesse on kaasatud mitmed osalejad, võib vastutus tarbija ees seepärast osutuda ebaselgeks, mis tihti võib kahjustada transpordi usaldusväärsust, turvalisust ja kvaliteeti. Euroopa Liidul on tähtis roll transpordisüsteemi arusaadava struktuuri ja vastutuse jaotuse tagamisel;

| 4. | samuti






  — | vähendada rahvusvahelise raudteeliikluse probleeme seoses piiriületustega, mis võivad tuleneda nii tehnilistest takistustest (rööbaste erinevad mõõtmed, pingesüsteemide erinevused, veeremi tüübikinnituse kriteeriumide erinevused jne) kui ka administratiivsetest tõrgetest; |
| --- | --- | --- |

4.

samuti

—

vähendada rahvusvahelise raudteeliikluse probleeme seoses piiriületustega, mis võivad tuleneda nii tehnilistest takistustest (rööbaste erinevad mõõtmed, pingesüsteemide erinevused, veeremi tüübikinnituse kriteeriumide erinevused jne) kui ka administratiivsetest tõrgetest;

| — | luua pikemas perspektiivis eraldi kaubaveovõrgustik, arvestades selle rakendamise suuri kulusid ning võttes aluseks usaldusväärse kulude ja tulude analüüsi; |
| --- | --- |

—

luua pikemas perspektiivis eraldi kaubaveovõrgustik, arvestades selle rakendamise suuri kulusid ning võttes aluseks usaldusväärse kulude ja tulude analüüsi;

| — | luua rohelisi koridore, mille peamine eesmärk on vähendada veoaega ning parandada teenuse kvaliteeti; |
| --- | --- |

—

luua rohelisi koridore, mille peamine eesmärk on vähendada veoaega ning parandada teenuse kvaliteeti;

| — | kuna raudtee kaubavedude jaoks kasutatakse suures ulatuses samu rööpaid kui reisijateveo jaoks, võib see mõnikord pärssida mõlema süsteemi tõhusust ja usaldusväärsust nii tiheda asustusega piirkondades kui ka piirkondadevahelises liikluses. Sageli on nende vahel vastuolu, mis ei aita kaasa energiatõhusamate ja keskkonnasõbralikumate transpordisüsteemide arengule. Euroopa Liit peaks tegema liikmesriikidega selliste kitsaskohtade tuvastamisel koostööd ja aitama kaasa nende kõrvaldamisele, püüdes praeguseid ja tulevasi raudteeinfrastruktuure maksimaalselt ära kasutada. Pikemas perspektiivis peaksid Euroopa Liit ja liikmesriigid aitama kaasa eraldi raudteevõrgustiku ehitamisele kauba- ja reisijateveo jaoks (eeldusel, et takistuseks ei saa vajaliku maa puudumine), eelkõige võrgu kõige rohkem koormatud osades; |
| --- | --- |

—

kuna raudtee kaubavedude jaoks kasutatakse suures ulatuses samu rööpaid kui reisijateveo jaoks, võib see mõnikord pärssida mõlema süsteemi tõhusust ja usaldusväärsust nii tiheda asustusega piirkondades kui ka piirkondadevahelises liikluses. Sageli on nende vahel vastuolu, mis ei aita kaasa energiatõhusamate ja keskkonnasõbralikumate transpordisüsteemide arengule. Euroopa Liit peaks tegema liikmesriikidega selliste kitsaskohtade tuvastamisel koostööd ja aitama kaasa nende kõrvaldamisele, püüdes praeguseid ja tulevasi raudteeinfrastruktuure maksimaalselt ära kasutada. Pikemas perspektiivis peaksid Euroopa Liit ja liikmesriigid aitama kaasa eraldi raudteevõrgustiku ehitamisele kauba- ja reisijateveo jaoks (eeldusel, et takistuseks ei saa vajaliku maa puudumine), eelkõige võrgu kõige rohkem koormatud osades;

| — | parandada mitmeliigilist transporti, saavutades tõelisi edusamme süsteemi tõhususes; |
| --- | --- |

—

parandada mitmeliigilist transporti, saavutades tõelisi edusamme süsteemi tõhususes;

| — | vaadata üle rongide ja maanteesõidukite mõõtmed ja pikkus, et suurendada veomahtu, mõeldes samal ajal ka keskkonnasäästvusele; |
| --- | --- |

—

vaadata üle rongide ja maanteesõidukite mõõtmed ja pikkus, et suurendada veomahtu, mõeldes samal ajal ka keskkonnasäästvusele;

| 5. | ning






  — | lihtsustada meretranspordi tollimenetlusi, eelkõige Euroopa Liidu sadamate vahel; |
| --- | --- | --- |

5.

ning

—

lihtsustada meretranspordi tollimenetlusi, eelkõige Euroopa Liidu sadamate vahel;

| — | võtta kasutusele Euroopa rongijuhiluba, mis lihtsustaks vastava kvalifikatsiooniga isikute tööleasumist mis tahes Euroopa Liidu riigis, olenemata süsteemide ja kasutatavate seadmete erinevusest; |
| --- | --- |

—

võtta kasutusele Euroopa rongijuhiluba, mis lihtsustaks vastava kvalifikatsiooniga isikute tööleasumist mis tahes Euroopa Liidu riigis, olenemata süsteemide ja kasutatavate seadmete erinevusest;

| — | tagada võrdsus seaduse ees, kui soovitakse garanteerida võrdsetel alustel toimiv konkurents. Sõidu- ja puhkeaja eeskirjad on aidanud kaasa reeglite ühtlustamisele Euroopa Liidus, sõltumata vedaja registrijärgsest asukohariigist. Võimalus rakendada karistust eeskirja sätete rikkujaile sõltub siiski sellest, kas õigusrikkumine pandi toime riigis, kus sõiduk on kantud registrisse ja kus on sõidukijuhi elukoht, või toimus see mõnes teises riigis. Komisjoni ettepanek võtta vastu direktiiv, millega hõlbustatakse karistuste piiriülest täitmist liiklusohutuse valdkonnas, hõlmab ka selliseid õigusrikkumisi nagu lubatud sõidukiiruse ületamine, sõiduki juhtimine alkoholijoobes, turvavöö kinnitamata jätmine ja punase tule eiramine. Lisaks peaks piiriülene koostöö liiklusalaste õigusrikkumiste valdkonnas hõlmama ka sõidu- ja puhkeaja eeskirjade rikkumist; |
| --- | --- |

—

tagada võrdsus seaduse ees, kui soovitakse garanteerida võrdsetel alustel toimiv konkurents. Sõidu- ja puhkeaja eeskirjad on aidanud kaasa reeglite ühtlustamisele Euroopa Liidus, sõltumata vedaja registrijärgsest asukohariigist. Võimalus rakendada karistust eeskirja sätete rikkujaile sõltub siiski sellest, kas õigusrikkumine pandi toime riigis, kus sõiduk on kantud registrisse ja kus on sõidukijuhi elukoht, või toimus see mõnes teises riigis. Komisjoni ettepanek võtta vastu direktiiv, millega hõlbustatakse karistuste piiriülest täitmist liiklusohutuse valdkonnas, hõlmab ka selliseid õigusrikkumisi nagu lubatud sõidukiiruse ületamine, sõiduki juhtimine alkoholijoobes, turvavöö kinnitamata jätmine ja punase tule eiramine. Lisaks peaks piiriülene koostöö liiklusalaste õigusrikkumiste valdkonnas hõlmama ka sõidu- ja puhkeaja eeskirjade rikkumist;

| — | vastata vedude täpsuse eeskirjadele, eelkõige saavutada kooskõla Rahvusvahelise Raudtee/Maanteetranspordifirmade Liidu (UIRR) eeskirjadega; |
| --- | --- |

—

vastata vedude täpsuse eeskirjadele, eelkõige saavutada kooskõla Rahvusvahelise Raudtee/Maanteetranspordifirmade Liidu (UIRR) eeskirjadega;

| — | arvestada, et rongijuhtide teises riigis ööbimist käsitlevad eeskirjad on ebasoodsad äärepoolsete piirkondade teenusepakkujatele rahvusvahelistel pikamaavedudel raudteel. Töönormid tuleks seega üle vaadata, et tagada ääremaade ettevõtjate jaoks samad võimalused rahvusvaheliste raudteevedude arendamisel kui Kesk-Euroopa riikides; |
| --- | --- |

—

arvestada, et rongijuhtide teises riigis ööbimist käsitlevad eeskirjad on ebasoodsad äärepoolsete piirkondade teenusepakkujatele rahvusvahelistel pikamaavedudel raudteel. Töönormid tuleks seega üle vaadata, et tagada ääremaade ettevõtjate jaoks samad võimalused rahvusvaheliste raudteevedude arendamisel kui Kesk-Euroopa riikides;

| — | Euroopa Liit peaks pöörama erilist tähelepanu maanteed ja raudteed pidi toimuva kaubaveo vastu suunatud kuritegevuse ja terrorismiohu kasvule. Liikmesriikide vahel tuleks arendada organiseeritud koostööd. Selles küsimuses on Euroopa Liidul tähtis roll. Ohutumate puhkealade rajamine, eelkõige TEN-T võrgustikus, on oluline tegur ohutuse suurendamiseks; |
| --- | --- |

—

Euroopa Liit peaks pöörama erilist tähelepanu maanteed ja raudteed pidi toimuva kaubaveo vastu suunatud kuritegevuse ja terrorismiohu kasvule. Liikmesriikide vahel tuleks arendada organiseeritud koostööd. Selles küsimuses on Euroopa Liidul tähtis roll. Ohutumate puhkealade rajamine, eelkõige TEN-T võrgustikus, on oluline tegur ohutuse suurendamiseks;

| — | võidelda liikluse ülekoormatuse vastu, luues senisest paremini toimivaid rongiühendusi; |
| --- | --- |

—

võidelda liikluse ülekoormatuse vastu, luues senisest paremini toimivaid rongiühendusi;

| — | parandada üldiselt teenuse kvaliteeti ning kehtestada sektoris toimimisjuhend, et tekitada kasutajates enam usaldust; |
| --- | --- |

—

parandada üldiselt teenuse kvaliteeti ning kehtestada sektoris toimimisjuhend, et tekitada kasutajates enam usaldust;

| — | on samuti tähtis, et Euroopa Liit pööraks tähelepanu kuritegevusele, mis on seotud eelkõige kaubaveoga maanteel. Mitmetest allikatest on teada, et peamiselt tubakatoodete ja alkoholi salakaubavedu ja ebaseaduslik müük maanteeäärsetel puhkealadel ei ole sugugi mitte harv nähtus. Selle probleemi lahendamiseks on vaja rahvusvahelist koostööd. Euroopa Liit peaks tegema vastava algatuse ja seda ka koordineerima; |
| --- | --- |

—

on samuti tähtis, et Euroopa Liit pööraks tähelepanu kuritegevusele, mis on seotud eelkõige kaubaveoga maanteel. Mitmetest allikatest on teada, et peamiselt tubakatoodete ja alkoholi salakaubavedu ja ebaseaduslik müük maanteeäärsetel puhkealadel ei ole sugugi mitte harv nähtus. Selle probleemi lahendamiseks on vaja rahvusvahelist koostööd. Euroopa Liit peaks tegema vastava algatuse ja seda ka koordineerima;

| — | tugevdada siseveetranspordi konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

—

tugevdada siseveetranspordi konkurentsivõimet;

| — | rajada koostöös kohalike omavalitsustega veeteede ja sadamate jätkusuutlik võrk, mis lähtuks võrkude ja ahelate ühendamisest; |
| --- | --- |

—

rajada koostöös kohalike omavalitsustega veeteede ja sadamate jätkusuutlik võrk, mis lähtuks võrkude ja ahelate ühendamisest;

| — | edendada uuendustegevust siseveetranspordi sektoris; |
| --- | --- |

—

edendada uuendustegevust siseveetranspordi sektoris;

| — | püüelda ohutu ja jätkusuutliku siseveetranspordi poole; |
| --- | --- |

—

püüelda ohutu ja jätkusuutliku siseveetranspordi poole;

Suhted kohalike ja piirkondlike omavalitsustega

| 6. | on seisukohal, et pikemas perspektiivis tuleb luua piisava veomahuga usaldusväärne raudteetranspordi infrastruktuur, mille puhul kaubavedu ei lähe vastuollu teiste eesmärkidega transpordi sektoris ega muude sotsiaalsete huvidega ning mis looks tingimused energiatõhusa ja keskkonnasõbraliku transpordi pakkumiseks; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et pikemas perspektiivis tuleb luua piisava veomahuga usaldusväärne raudteetranspordi infrastruktuur, mille puhul kaubavedu ei lähe vastuollu teiste eesmärkidega transpordi sektoris ega muude sotsiaalsete huvidega ning mis looks tingimused energiatõhusa ja keskkonnasõbraliku transpordi pakkumiseks;

| 7. | on arvamusel, et lühemas perspektiivis on esmatähtis määratleda ning kõrvaldada süsteemi kitsaskohad ja läbilaskevõimega seonduvad puudused; |
| --- | --- |

7.

on arvamusel, et lühemas perspektiivis on esmatähtis määratleda ning kõrvaldada süsteemi kitsaskohad ja läbilaskevõimega seonduvad puudused;

| 8. | leiab, et ehkki kaubavedu toimub mööda peamisi riiklikke ja rahvusvahelisi koridore, ei saaks see toimida ilma toetuseta kohalikelt ja piirkondlikelt omavalitsustelt, kelle alasid transpordiliinid läbivad; |
| --- | --- |

8.

leiab, et ehkki kaubavedu toimub mööda peamisi riiklikke ja rahvusvahelisi koridore, ei saaks see toimida ilma toetuseta kohalikelt ja piirkondlikelt omavalitsustelt, kelle alasid transpordiliinid läbivad;

| 9. | on arvamusel, et kaubaveo planeerimine linnades ja piirkondades on energiasäästlike ja keskkonnasõbralike kaubaveovoogude loomisel äärmiselt oluline. Seega peab iga uus transpordipoliitika tuginema kõigi osapoolte aktiivsele toetusele, et anda kasulik panus poliitika tõhususse. Eriti oluline on rohujuure tasand, kuna just sellel tasandil on võimalik probleeme lokaalselt lahendada; |
| --- | --- |

9.

on arvamusel, et kaubaveo planeerimine linnades ja piirkondades on energiasäästlike ja keskkonnasõbralike kaubaveovoogude loomisel äärmiselt oluline. Seega peab iga uus transpordipoliitika tuginema kõigi osapoolte aktiivsele toetusele, et anda kasulik panus poliitika tõhususse. Eriti oluline on rohujuure tasand, kuna just sellel tasandil on võimalik probleeme lokaalselt lahendada;

| 10. | leiab, et energiasäästlikku ja keskkonnasõbralikku kaubavedu on võimalik eriti hästi teostada siseveetransporti kasutades (seal, kus see on võimalik). Nii saaks vähendada ka liiklusummikuid sadamate ja sisemaa ühendusteedel; |
| --- | --- |

10.

leiab, et energiasäästlikku ja keskkonnasõbralikku kaubavedu on võimalik eriti hästi teostada siseveetransporti kasutades (seal, kus see on võimalik). Nii saaks vähendada ka liiklusummikuid sadamate ja sisemaa ühendusteedel;

| 11. | leiab, et mitmeliigilises transpordisüsteemis on terminalid, ümberlaadimisjaamad ja sadamad olulised infrastruktuuri osad. Nende planeerimine ja asukoha määramine kuulub kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevusvaldkonda. Väga oluline on, et linnad kaasavad need rajatised linnaplaneermisse juba algusjärgus, mis eeldab pikaajaliste ja stabiilsete eelduste loomist linnaplaneerimise valdkonnas Euroopa Liidu ja liikmesriikide tasandil; |
| --- | --- |

11.

leiab, et mitmeliigilises transpordisüsteemis on terminalid, ümberlaadimisjaamad ja sadamad olulised infrastruktuuri osad. Nende planeerimine ja asukoha määramine kuulub kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevusvaldkonda. Väga oluline on, et linnad kaasavad need rajatised linnaplaneermisse juba algusjärgus, mis eeldab pikaajaliste ja stabiilsete eelduste loomist linnaplaneerimise valdkonnas Euroopa Liidu ja liikmesriikide tasandil;

| 12. | märgib, et kuna umbes 40 % Euroopa Liidu sõidukitest kasutatakse teenuste osutamiseks ning kaupade vedamiseks ja tarnimiseks ning kuna enamik tarbijaid asub linnades, siis tuleb juhtida linnades tekkivaid suuri liiklusvooge. Tuleks kavandada kaupade linnatranspordi poliitika heade tavade levitamist; |
| --- | --- |

12.

märgib, et kuna umbes 40 % Euroopa Liidu sõidukitest kasutatakse teenuste osutamiseks ning kaupade vedamiseks ja tarnimiseks ning kuna enamik tarbijaid asub linnades, siis tuleb juhtida linnades tekkivaid suuri liiklusvooge. Tuleks kavandada kaupade linnatranspordi poliitika heade tavade levitamist;

| 13. | märgib, et piirkondlike või linnatranspordi asutuste loomine eri liikmesriikides pakub väärtuslikku tuge eri soovide, nõudmiste ja tulemuste kokkuviimisel. Komitee rõhutab, et see peab toimuma kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega; |
| --- | --- |

13.

märgib, et piirkondlike või linnatranspordi asutuste loomine eri liikmesriikides pakub väärtuslikku tuge eri soovide, nõudmiste ja tulemuste kokkuviimisel. Komitee rõhutab, et see peab toimuma kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega;

| 14. | juhib tähelepanu sellele, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on eriti soodsal positsioonil, et arendada dialoogi tootjate ja kaubaveoklientide vahel; |
| --- | --- |

14.

juhib tähelepanu sellele, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on eriti soodsal positsioonil, et arendada dialoogi tootjate ja kaubaveoklientide vahel;

| 15. | leiab, et linnades tuleb pöörata kaupade veole ja teenuste osutamisele erilist tähelepanu, sest linnalogistika asjatundlik planeerimine on linnalise liikumiskeskkonna üks põhitegur; |
| --- | --- |

15.

leiab, et linnades tuleb pöörata kaupade veole ja teenuste osutamisele erilist tähelepanu, sest linnalogistika asjatundlik planeerimine on linnalise liikumiskeskkonna üks põhitegur;

| 16. | leiab, et tulevikus nõuab terminalide, logistikakeskuste ja kaupluste paiknemise kavandamine kohalike omavalitsuste üha suuremat osalust; |
| --- | --- |

16.

leiab, et tulevikus nõuab terminalide, logistikakeskuste ja kaupluste paiknemise kavandamine kohalike omavalitsuste üha suuremat osalust;

| 17. | rõhutab, et piirkondliku tasandi logistika on uus poliitikavaldkond, mis tulevikus kiiresti areneb. Määravalt oluliseks muutub liiklusühenduste haldamise usaldamine kohalikele omavalitsustele, peamisi rahvusvahelisi koridore puudutavad otsused jääksid aga liikmesriikide pädevusse; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et piirkondliku tasandi logistika on uus poliitikavaldkond, mis tulevikus kiiresti areneb. Määravalt oluliseks muutub liiklusühenduste haldamise usaldamine kohalikele omavalitsustele, peamisi rahvusvahelisi koridore puudutavad otsused jääksid aga liikmesriikide pädevusse;

| 18. | on seisukohal, et kui kohalikud omavalitsused rakendavad korralikku linnapiirkondade poliitikat, võivad nad märkimisväärselt aidata raudteetranspordi arengut edendada. Selline panus oleks hindamatu; |
| --- | --- |

18.

on seisukohal, et kui kohalikud omavalitsused rakendavad korralikku linnapiirkondade poliitikat, võivad nad märkimisväärselt aidata raudteetranspordi arengut edendada. Selline panus oleks hindamatu;

| 19. | märgib, et täiendavatele raudteeteenustele, eeskätt terminalidele ja sorteerimisjaamadele, tuleb struktuurifondidest vahendite eraldamisel erilist tähelepanu pöörata; |
| --- | --- |

19.

märgib, et täiendavatele raudteeteenustele, eeskätt terminalidele ja sorteerimisjaamadele, tuleb struktuurifondidest vahendite eraldamisel erilist tähelepanu pöörata;

| 20. | leiab, et linnatranspordi kavandamine, eelkõige seoses kaubaveosüsteemidega, vajab kohalike omavalitsuste erilist toetust. Kohalikud omavalitsused peavad püüdma vedusid linnapiirkondades nii keskkonna kui ka majanduse seisukohast tõhusamalt korraldada. Selleks tuleb seada eesmärgiks parandada transpordivahendite keskkonnasäästlikkust ja suurendada nende täituvust, mis võimaldab piirata reiside arvu transporditava veose üldmahtu vähendamata; |
| --- | --- |

20.

leiab, et linnatranspordi kavandamine, eelkõige seoses kaubaveosüsteemidega, vajab kohalike omavalitsuste erilist toetust. Kohalikud omavalitsused peavad püüdma vedusid linnapiirkondades nii keskkonna kui ka majanduse seisukohast tõhusamalt korraldada. Selleks tuleb seada eesmärgiks parandada transpordivahendite keskkonnasäästlikkust ja suurendada nende täituvust, mis võimaldab piirata reiside arvu transporditava veose üldmahtu vähendamata;

| 21. | on seisukohal, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel võib olla oluline roll jätkusuutliku kaubaveopoliitika elluviimisel, kui nad arendavad ja täiustavad siseveesadamaid, sh mitmeliigilise transpordi rajatisi; |
| --- | --- |

21.

on seisukohal, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel võib olla oluline roll jätkusuutliku kaubaveopoliitika elluviimisel, kui nad arendavad ja täiustavad siseveesadamaid, sh mitmeliigilise transpordi rajatisi;

| 22. | leiab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused võivad ruumilise planeerimise poliitika rakendamise abil, eelkõige ärimaade asukohtade valiku kaudu, stimuleerida veetransporti. Lisaks peaksid veele orienteeritud ettevõtete territooriumidele, veeteedele ja siseveetranspordi sadamatele pakkuma suurt toetust struktuurifondid; |
| --- | --- |

22.

leiab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused võivad ruumilise planeerimise poliitika rakendamise abil, eelkõige ärimaade asukohtade valiku kaudu, stimuleerida veetransporti. Lisaks peaksid veele orienteeritud ettevõtete territooriumidele, veeteedele ja siseveetranspordi sadamatele pakkuma suurt toetust struktuurifondid;

Järeldused ja soovitused

| 23. | rõhutab asjaolu, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on logistikastrateegiate koostamisel üha suurem roll, et tagada tõhus ja sobiv planeerimine, infrastruktuur ning kooskõlastamine; |
| --- | --- |

23.

rõhutab asjaolu, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on logistikastrateegiate koostamisel üha suurem roll, et tagada tõhus ja sobiv planeerimine, infrastruktuur ning kooskõlastamine;

| 24. | märgib, et suur osa kaubatranspordist toimub Kesk-Euroopa transpordivõrkude kaudu, isegi kui sihtkoht ei asu seal. Kesk-Euroopa transpordivõrkude läbilaskevõimega seonduvaid probleeme silmas pidades on seetõttu väga oluline, et Euroopa Liit toetaks nende transpordilülide ja transpordikoridoride väljaehitamist, mis ei koorma kõnealuseid võrke või mis aitaks kaasa nende koormuse vähendamisele. Ida-lääne vahelised transpordikoridorid Põhja-Euroopas on hea näide selliste ühenduste kohta, mis samaaegselt annavad panuse kõnealuste piirkondade arengusse. Läänemere strateegias, mis on praegu väljatöötamisel, tõstetakse esile hästi toimivate transpordivõrkude ja mitmeliigiliste lahenduste tähtsust jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise piirkonna loomisel. Kõige olulisem on see, et Euroopa Liit ka edaspidi eraldaks vahendeid seda laadi meetmeteks, näiteks struktuurifondi ja sektoripõhiste programmide raames; |
| --- | --- |

24.

märgib, et suur osa kaubatranspordist toimub Kesk-Euroopa transpordivõrkude kaudu, isegi kui sihtkoht ei asu seal. Kesk-Euroopa transpordivõrkude läbilaskevõimega seonduvaid probleeme silmas pidades on seetõttu väga oluline, et Euroopa Liit toetaks nende transpordilülide ja transpordikoridoride väljaehitamist, mis ei koorma kõnealuseid võrke või mis aitaks kaasa nende koormuse vähendamisele. Ida-lääne vahelised transpordikoridorid Põhja-Euroopas on hea näide selliste ühenduste kohta, mis samaaegselt annavad panuse kõnealuste piirkondade arengusse. Läänemere strateegias, mis on praegu väljatöötamisel, tõstetakse esile hästi toimivate transpordivõrkude ja mitmeliigiliste lahenduste tähtsust jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise piirkonna loomisel. Kõige olulisem on see, et Euroopa Liit ka edaspidi eraldaks vahendeid seda laadi meetmeteks, näiteks struktuurifondi ja sektoripõhiste programmide raames;

| 25. | on arvamusel, et tooraineid tootvate piirkondade jaoks on kauba meretranspordil suur tähtsus. Töötlev tööstus sõltub aastaringselt transpordivõrkude usaldusväärsest toimimisest. Selleks et meretransport talvel toimiks, peaks jäälõhkumine olema üks prioriteetne valdkond TEN-T raames; |
| --- | --- |

25.

on arvamusel, et tooraineid tootvate piirkondade jaoks on kauba meretranspordil suur tähtsus. Töötlev tööstus sõltub aastaringselt transpordivõrkude usaldusväärsest toimimisest. Selleks et meretransport talvel toimiks, peaks jäälõhkumine olema üks prioriteetne valdkond TEN-T raames;

| 26. | leiab, et Euroopa Liidul peaks olema terviklik ülevaade infrastruktuuride planeerimise kohta Euroopa Liidus ja ELi ning naaberriikide ja -piirkondade vahel. Euroopa Liidu meetmepakett kaubaveo jaoks tuleks seega kujundada välja kooskõlas teiste ELi poolt juba esile toodud ja heaks kiidetud transpordi- ja infrastruktuurikavadega, nagu TEN-T ja riikidevaheliste transpordikoridoride kava; |
| --- | --- |

26.

leiab, et Euroopa Liidul peaks olema terviklik ülevaade infrastruktuuride planeerimise kohta Euroopa Liidus ja ELi ning naaberriikide ja -piirkondade vahel. Euroopa Liidu meetmepakett kaubaveo jaoks tuleks seega kujundada välja kooskõlas teiste ELi poolt juba esile toodud ja heaks kiidetud transpordi- ja infrastruktuurikavadega, nagu TEN-T ja riikidevaheliste transpordikoridoride kava;

| 27. | tuletab meelde, et viimastel aastatel on mitmetes piirkondades loodud vastavaid strateegiaid, et prognoosida transpordi mahtu lähitulevikus ning teha sellest asjakohaseid järeldusi. See eeldab Euroopa logistikaprojektides üha tihedamat piiriülest ja rahvusvahelist koostööd. Üheks selliseks näiteks on Euroopa keemiatööstuspiirkondade logistiline võrgustik, mille eesmärk on edendada kooskõlastatud strateegia abil Kesk- ja Ida-Euroopas paiknevate keemiatööstuste tootmistingimusi pikas perspektiivis. Teine näide on kava ehitada Läänemerd, Põhjamerd, Vahemerd ja Musta merd ühendav raudteekoridor (EU4SeaRail). Botnia koridor ja põhjatelg on teised olulised Põhja-Euroopa transpordikoridoride näited. Piirkondade roll on olnud oluline ka selliste logistiliste alade loomisel, mis võimaldavad transpordiliikide vastastikust täiendavust ja üleminekut ühelt transpordiliigilt teisele eelkõige kaubaveo puhul, optimeerides nii iga transpordiliigi kasutust. Siinkohal on head näited Aragoni logistiline platvorm PLAZA ja selle seosed teiste platvormidega (nt Eurocentre Toulouse'is) ning Pürenee poolsaare eri sadamad; |
| --- | --- |

27.

tuletab meelde, et viimastel aastatel on mitmetes piirkondades loodud vastavaid strateegiaid, et prognoosida transpordi mahtu lähitulevikus ning teha sellest asjakohaseid järeldusi. See eeldab Euroopa logistikaprojektides üha tihedamat piiriülest ja rahvusvahelist koostööd. Üheks selliseks näiteks on Euroopa keemiatööstuspiirkondade logistiline võrgustik, mille eesmärk on edendada kooskõlastatud strateegia abil Kesk- ja Ida-Euroopas paiknevate keemiatööstuste tootmistingimusi pikas perspektiivis. Teine näide on kava ehitada Läänemerd, Põhjamerd, Vahemerd ja Musta merd ühendav raudteekoridor (EU4SeaRail). Botnia koridor ja põhjatelg on teised olulised Põhja-Euroopa transpordikoridoride näited. Piirkondade roll on olnud oluline ka selliste logistiliste alade loomisel, mis võimaldavad transpordiliikide vastastikust täiendavust ja üleminekut ühelt transpordiliigilt teisele eelkõige kaubaveo puhul, optimeerides nii iga transpordiliigi kasutust. Siinkohal on head näited Aragoni logistiline platvorm PLAZA ja selle seosed teiste platvormidega (nt Eurocentre Toulouse'is) ning Pürenee poolsaare eri sadamad;

| 28. | leiab, et tõhus transport Euroopa riikide vahel annab olulise panuse majanduskasvu. Sellest tulenevalt kutsub komitee komisjoni üles arvestama esitatud kaalutlustega TEN-direktiivide läbivaatamisel 2009–2010. aastal, soodustades eelkõige viivitamatult juba heakskiidetud ja kõnealuse võrgu prioriteetideks nimetatud projektide rakendamist, eriti seoses nende teelõikudega, mis raskendavad tõhusat kaubavedu, nagu piire või mägipiirkondi ületavad teelõigud; |
| --- | --- |

28.

leiab, et tõhus transport Euroopa riikide vahel annab olulise panuse majanduskasvu. Sellest tulenevalt kutsub komitee komisjoni üles arvestama esitatud kaalutlustega TEN-direktiivide läbivaatamisel 2009–2010. aastal, soodustades eelkõige viivitamatult juba heakskiidetud ja kõnealuse võrgu prioriteetideks nimetatud projektide rakendamist, eriti seoses nende teelõikudega, mis raskendavad tõhusat kaubavedu, nagu piire või mägipiirkondi ületavad teelõigud;

Samuti väärib rõhutamist, et Regioonide Komitee

| 29. | tervitab tehtud jõupingutusi arengu tagamiseks kõnealuses valdkonnas ning tõstab eriti esile eesistujariikide Soome ja Saksamaa panust; |
| --- | --- |

29.

tervitab tehtud jõupingutusi arengu tagamiseks kõnealuses valdkonnas ning tõstab eriti esile eesistujariikide Soome ja Saksamaa panust;

| 30. | toetab üldiselt raudteetranspordi paketi teatistes esitatud analüüsi ja meetmeid; |
| --- | --- |

30.

toetab üldiselt raudteetranspordi paketi teatistes esitatud analüüsi ja meetmeid;

| 31. | soovitab sellegipoolest võtta arvesse vajadust hoida häid sidemeid kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, nagu on välja toodud ka eelmises punktis; |
| --- | --- |

31.

soovitab sellegipoolest võtta arvesse vajadust hoida häid sidemeid kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, nagu on välja toodud ka eelmises punktis;

| 32. | on teadlik sellest, et ükski uus ja tõhus kaubaveopoliitika ei saa toimida ilma asjaomaste kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kindla toetuseta. Seepärast kutsub komitee üles looma kõnealuseid sidemeid ning aitab omalt poolt sellele igati kaasa; |
| --- | --- |

32.

on teadlik sellest, et ükski uus ja tõhus kaubaveopoliitika ei saa toimida ilma asjaomaste kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kindla toetuseta. Seepärast kutsub komitee üles looma kõnealuseid sidemeid ning aitab omalt poolt sellele igati kaasa;

| 33. | soovitab teha täiendavaid jõupingutusi, et teavitada kõnealusest küsimusest kõiki poliitilisi ametivõime, võttes arvesse kaubaveo sektori märkimisväärset tähtsust SKT-s ning selle otsest ja kaudset mõju majandusele üldiselt; |
| --- | --- |

33.

soovitab teha täiendavaid jõupingutusi, et teavitada kõnealusest küsimusest kõiki poliitilisi ametivõime, võttes arvesse kaubaveo sektori märkimisväärset tähtsust SKT-s ning selle otsest ja kaudset mõju majandusele üldiselt;

| 34. | leiab, et direktiivi 96/53 läbivaatamine ei ole asjakohane. Vaja oleks edaspidigi rakendada sellist lähenemisviisi, mille puhul otsitakse keskkonnasõbralikumaid lahendusi. See tähendab, et kasutataks rohkem ronge, mitte tingimata veoautosid; |
| --- | --- |

34.

leiab, et direktiivi 96/53 läbivaatamine ei ole asjakohane. Vaja oleks edaspidigi rakendada sellist lähenemisviisi, mille puhul otsitakse keskkonnasõbralikumaid lahendusi. See tähendab, et kasutataks rohkem ronge, mitte tingimata veoautosid;

| 35. | põhiosa transporditava kauba sihtkohaks on suured linnapiirkonnad. Linnade ja piirkondade kaubatarnete planeerimine on väga oluline energiasäästliku ja keskkonnasõbraliku kaubaveo seisukohast. Ümberlaadimisjaamade paiknemine peamise kaubaveovõrgustiku suhtes on siinkohal väga oluline. Seetõttu peaks valitsema hea kooskõla kohaliku ja piirkondliku tasandi ning ELi üldise transpordilogistika poliitika vahel. Komitee on seisukohal, et kaubaveopoliitikat tuleks kooskõlastada linnatranspordi tegevuskavaga; |
| --- | --- |

35.

põhiosa transporditava kauba sihtkohaks on suured linnapiirkonnad. Linnade ja piirkondade kaubatarnete planeerimine on väga oluline energiasäästliku ja keskkonnasõbraliku kaubaveo seisukohast. Ümberlaadimisjaamade paiknemine peamise kaubaveovõrgustiku suhtes on siinkohal väga oluline. Seetõttu peaks valitsema hea kooskõla kohaliku ja piirkondliku tasandi ning ELi üldise transpordilogistika poliitika vahel. Komitee on seisukohal, et kaubaveopoliitikat tuleks kooskõlastada linnatranspordi tegevuskavaga;

| 36. | märgib seoses energiakuludega, et uuendustegevus biokütuste valdkonnas on äärmiselt oluline, ehkki selle käigus tuleb arvestada maailma põllumajanduse üldist tasakaalu, ning sellest tulenevalt ärgitab komisjoni kõnealuses valdkonnas uurimusi hoogustama; |
| --- | --- |

36.

märgib seoses energiakuludega, et uuendustegevus biokütuste valdkonnas on äärmiselt oluline, ehkki selle käigus tuleb arvestada maailma põllumajanduse üldist tasakaalu, ning sellest tulenevalt ärgitab komisjoni kõnealuses valdkonnas uurimusi hoogustama;

| 37. | toetab kogu raudteetranspordi liberaliseerimist, mis peab aga põhinema sellistel koordineerimiseeskirjadel, milles võetakse arvesse üldsuse huvisid; |
| --- | --- |

37.

toetab kogu raudteetranspordi liberaliseerimist, mis peab aga põhinema sellistel koordineerimiseeskirjadel, milles võetakse arvesse üldsuse huvisid;

| 38. | soovib näha maksimaalseid edusamme raudteekaubaveo valdkonnas; |
| --- | --- |

38.

soovib näha maksimaalseid edusamme raudteekaubaveo valdkonnas;

| 39. | leiab, et transpordivõrgustikud tuleks senisest enam integreerida logistikapoliitikasse, mille kujundamisel osalevad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, ning et arendada tuleks nn kuivade sadamate kontseptsiooni, võttes arvesse ilmseid keskkonnamuresid; |
| --- | --- |

39.

leiab, et transpordivõrgustikud tuleks senisest enam integreerida logistikapoliitikasse, mille kujundamisel osalevad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, ning et arendada tuleks nn kuivade sadamate kontseptsiooni, võttes arvesse ilmseid keskkonnamuresid;

| 40. | märgib, et raudteede ja mereteede vahel on vaja paremaid ühendusi, mis praegu on mõnes kohas veel ebatõhusad. Komitee toetab logistiliste lahenduste väljatöötamist kohalike ja piirkondlike omavalitsuste poolt sisemaa piirkondades, käivitades logistikaplatvorme ja luues nn kuivi sadamaid, mis on põhivahendid, millega parandada globaalse kaubaveo süsteemi ning edendada sisemaa piirkondade arengut ja ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

40.

märgib, et raudteede ja mereteede vahel on vaja paremaid ühendusi, mis praegu on mõnes kohas veel ebatõhusad. Komitee toetab logistiliste lahenduste väljatöötamist kohalike ja piirkondlike omavalitsuste poolt sisemaa piirkondades, käivitades logistikaplatvorme ja luues nn kuivi sadamaid, mis on põhivahendid, millega parandada globaalse kaubaveo süsteemi ning edendada sisemaa piirkondade arengut ja ühtekuuluvust;

| 41. | rõhutab vajadust ühtlustada tulevikus tehnoloogilised vahendid ja tehnoloogiastandardid, nii et raudteevedude puhul ületataks kiiresti takistused, mida praegu tekitavad erinevad elektrivarustussüsteemid ja erinev rööpavahe; |
| --- | --- |

41.

rõhutab vajadust ühtlustada tulevikus tehnoloogilised vahendid ja tehnoloogiastandardid, nii et raudteevedude puhul ületataks kiiresti takistused, mida praegu tekitavad erinevad elektrivarustussüsteemid ja erinev rööpavahe;

| 42. | on veendunud, et Kyoto protokoll ja sellest transpordisektori jaoks tulenevad kohustused avaldavad olulist mõju kaubaveo logistikale; |
| --- | --- |

42.

on veendunud, et Kyoto protokoll ja sellest transpordisektori jaoks tulenevad kohustused avaldavad olulist mõju kaubaveo logistikale;

| 43. | leiab, et ideaalis peaksid kiirrongid tulevikus sõitma kogu Euroopas, nii et Lissabonist alates oleks ühendus kogu Vahemere ja Läänemere piirkonna riikide ning Euroopa Liidu uute välispiiridega; |
| --- | --- |

43.

leiab, et ideaalis peaksid kiirrongid tulevikus sõitma kogu Euroopas, nii et Lissabonist alates oleks ühendus kogu Vahemere ja Läänemere piirkonna riikide ning Euroopa Liidu uute välispiiridega;

| 44. | soovitab viia läbi üksikasjalikumaid uurimusi, et välja selgitada praeguse infrastruktuuri ja õigusaktide kitsaskohad ning võtta seejärel vajalikke meetmeid. Komitee leiab, et nimetatud probleemide kiiremaks tuvastamiseks ja lahenduste leidmiseks on soovitav luua kohalikul ja piirkondlikul tasandil teadmiste ja heade tavade vastastikuse tutvustamise võrgustikke logistikale ja mitmeliigilisele transpordile spetsialiseerunud keskuste jaoks; |
| --- | --- |

44.

soovitab viia läbi üksikasjalikumaid uurimusi, et välja selgitada praeguse infrastruktuuri ja õigusaktide kitsaskohad ning võtta seejärel vajalikke meetmeid. Komitee leiab, et nimetatud probleemide kiiremaks tuvastamiseks ja lahenduste leidmiseks on soovitav luua kohalikul ja piirkondlikul tasandil teadmiste ja heade tavade vastastikuse tutvustamise võrgustikke logistikale ja mitmeliigilisele transpordile spetsialiseerunud keskuste jaoks;

| 45. | täheldab, et koostada tuleks pikema perspektiiviga strateegiaid ja tegevuskavu Euroopa transpordikoridoride laiendamiseks; |
| --- | --- |

45.

täheldab, et koostada tuleks pikema perspektiiviga strateegiaid ja tegevuskavu Euroopa transpordikoridoride laiendamiseks;

| 46. | toetab meetmeid, millega tagatakse liikmesriikide vahel võrdsed konkurentsitingimused; |
| --- | --- |

46.

toetab meetmeid, millega tagatakse liikmesriikide vahel võrdsed konkurentsitingimused;

| 47. | toetab eeskirjade ja määruste ühtlustamist ja lihtsustamist, eelkõige järgmistes küsimustes: kaalu ja mõõtmeid käsitlevad normid; koorma kinnitamise ohutusnõuded ja poolte vastutus; võrdsus seaduse ees olenemata vedaja registrijärgsest asukohariigist; liikluskorralduse ühine keel ning import Euroopa Liitu mittekuuluvatest riikidest; |
| --- | --- |

47.

toetab eeskirjade ja määruste ühtlustamist ja lihtsustamist, eelkõige järgmistes küsimustes: kaalu ja mõõtmeid käsitlevad normid; koorma kinnitamise ohutusnõuded ja poolte vastutus; võrdsus seaduse ees olenemata vedaja registrijärgsest asukohariigist; liikluskorralduse ühine keel ning import Euroopa Liitu mittekuuluvatest riikidest;

| 48. | leiab, et haldustakistused tuleks ületada, suurendades vastavalt võimalusele dokumentide elektroonilist edastamist; |
| --- | --- |

48.

leiab, et haldustakistused tuleks ületada, suurendades vastavalt võimalusele dokumentide elektroonilist edastamist;

| 49. | soovitab suurendada transpordi tõhusust kõigi transpordiliikide arendamisel ning nende veomahu tõstmisel; samuti soovitab komitee arendada ja toetada mitmeliigilist transporti; |
| --- | --- |

49.

soovitab suurendada transpordi tõhusust kõigi transpordiliikide arendamisel ning nende veomahu tõstmisel; samuti soovitab komitee arendada ja toetada mitmeliigilist transporti;

| 50. | soovitab suurendada transpordisüsteemide tõhusust, täiustades selleks sadamate ja terminalide logistikapoliitikat; |
| --- | --- |

50.

soovitab suurendada transpordisüsteemide tõhusust, täiustades selleks sadamate ja terminalide logistikapoliitikat;

| 51. | märgib, et sadamate olukorra ja kohalike tingimuste kohta peaks olema võimalik leida teavet Internetist. |
| --- | --- |

51.

märgib, et sadamate olukorra ja kohalike tingimuste kohta peaks olema võimalik leida teavet Internetist.

Brüssel, 8. oktoober 2008

Regioonide Komitee

president

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 19.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 325/12 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 325/12

---

Regioonide Komitee arvamus „Taastuvenergia edendamine”

(2008/C 325/03)

REGIOONIDE KOMITEE

| — | soovib tagada, et toetuskavad oleksid avatud taastuvenergia tootjatele nende võimsusest sõltumata, ka väikekäitistele, ning on arvamusel, et järjekindluse tagamiseks peaks taastuvenergia toetamisega kaasnema toetuste kaotamine fossiilkütuste tootmiseks ja kasutamiseks (välja arvatud soojus- ja elektrienergia koostootmise süsteemide võimalik toetamine seoses avalike kaugküttesüsteemidega), samuti tuumaenergia tootmiseks ja kasutamiseks. Erandina tuleb käsitleda ka juhtumeid, kus süsinikdioksiidi kogumist ja säilitamist kasutatakse fossiilkütuste kasutamisest eralduva süsinikdioksiidi koguse vähendamiseks; |
| --- | --- |

—

soovib tagada, et toetuskavad oleksid avatud taastuvenergia tootjatele nende võimsusest sõltumata, ka väikekäitistele, ning on arvamusel, et järjekindluse tagamiseks peaks taastuvenergia toetamisega kaasnema toetuste kaotamine fossiilkütuste tootmiseks ja kasutamiseks (välja arvatud soojus- ja elektrienergia koostootmise süsteemide võimalik toetamine seoses avalike kaugküttesüsteemidega), samuti tuumaenergia tootmiseks ja kasutamiseks. Erandina tuleb käsitleda ka juhtumeid, kus süsinikdioksiidi kogumist ja säilitamist kasutatakse fossiilkütuste kasutamisest eralduva süsinikdioksiidi koguse vähendamiseks;

| — | soovitab komitee jälgida seda, et Euroopa peamised õigusaktid nimetatud valdkondades oleksid omavahel hästi kooskõlastatud. Kõnealused dokumendid on ehitiste energiatõhususe direktiiv, energiatõhususe direktiiv ja energiateenuste direktiiv, energiaturu liberaliseerimist käsitlev kolmas energiapakett ning energiat ja kliimat käsitleva paketi eri osad, sh eelkõige taastuvenergia direktiiv; |
| --- | --- |

—

soovitab komitee jälgida seda, et Euroopa peamised õigusaktid nimetatud valdkondades oleksid omavahel hästi kooskõlastatud. Kõnealused dokumendid on ehitiste energiatõhususe direktiiv, energiatõhususe direktiiv ja energiateenuste direktiiv, energiaturu liberaliseerimist käsitlev kolmas energiapakett ning energiat ja kliimat käsitleva paketi eri osad, sh eelkõige taastuvenergia direktiiv;

| — | seepärast soovitab komitee komisjonil muuta artiklit 4, sätestades nõude, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused tuleb kaasata riiklike tegevuskavade väljatöötamisse ning võtta seda asjaolu arvesse riiklike tegevuskavade hindamisel; |
| --- | --- |

—

seepärast soovitab komitee komisjonil muuta artiklit 4, sätestades nõude, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused tuleb kaasata riiklike tegevuskavade väljatöötamisse ning võtta seda asjaolu arvesse riiklike tegevuskavade hindamisel;

| — | tõdeb, et eesmärk tõsta transpordis kasutatavate biokütuste osa 10 %-le saab vaid siis positiivseid tagajärgi tuua, kui kõnealuste biokütuste tootmine ei kahjusta looduse ökoloogilist tasakaalu, toiduainetega isevarustamist, turu majanduslikku tasakaalu ega sotsiaalset tasakaalu. |
| --- | --- |

—

tõdeb, et eesmärk tõsta transpordis kasutatavate biokütuste osa 10 %-le saab vaid siis positiivseid tagajärgi tuua, kui kõnealuste biokütuste tootmine ei kahjusta looduse ökoloogilist tasakaalu, toiduainetega isevarustamist, turu majanduslikku tasakaalu ega sotsiaalset tasakaalu.

| Raportöör | : | Paula BAKER (UK/ALDE), Basingstoke'i ja Deane'i volikogu liige |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

Paula BAKER (UK/ALDE), Basingstoke'i ja Deane'i volikogu liige

Viitedokument

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta”

KOM(2008) 19 lõplik

I.   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

Üldist

| 1. | tervitab taastuvenergia direktiivi, sest arvab, et taastuvenergia tootmine võib aidata vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid, parandada energiavarustatuse kindlust, edendada tehnoloogia arengut, suurendada töövõimalusi ja anda panuse piirkondade arengusse; |
| --- | --- |

1.

tervitab taastuvenergia direktiivi, sest arvab, et taastuvenergia tootmine võib aidata vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid, parandada energiavarustatuse kindlust, edendada tehnoloogia arengut, suurendada töövõimalusi ja anda panuse piirkondade arengusse;

| 2. | rõhutab, et direktiivi eesmärkide saavutamiseks on oluline, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused looksid strateegilise liidu alt üles suunatud lähenemisviisi rakendamiseks taastuvenergiaallikate kasutuselevõtul; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et direktiivi eesmärkide saavutamiseks on oluline, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused looksid strateegilise liidu alt üles suunatud lähenemisviisi rakendamiseks taastuvenergiaallikate kasutuselevõtul;

| 3. | soovitab, et õiguslik raamistik tagaks investeerimisotsuste pikaajalise stabiilsuse, nii et uuenduslikud taastuvenergia projektid, mis kasutavad mitmesuguseid olemasolevaid tehnoloogiaid, oleksid konkurentsivõimelised tavapäraste tehnoloogiate suhtes; |
| --- | --- |

3.

soovitab, et õiguslik raamistik tagaks investeerimisotsuste pikaajalise stabiilsuse, nii et uuenduslikud taastuvenergia projektid, mis kasutavad mitmesuguseid olemasolevaid tehnoloogiaid, oleksid konkurentsivõimelised tavapäraste tehnoloogiate suhtes;

| 4. | tervitab siduvate eesmärkide vastuvõtmist taastuvenergia valdkonnas. Samas rõhutab komitee, et kiire rakendamise ja lõplike eesmärkide saavutamise tagamiseks peaksid siduvad olema ka direktiivi ettepaneku I lisa B osas esitatud vahe-eesmärgid, ning kutsub üles kaasama riiklike tegevuskavade ettevalmistamisel kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi aruteludesse liikmesriikidega, et tagada piisav ülevaade vahe-eesmärkide saavutamise üle ja et vastuvõetavad rakendusmeetmed määratletaks kindlaks kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

4.

tervitab siduvate eesmärkide vastuvõtmist taastuvenergia valdkonnas. Samas rõhutab komitee, et kiire rakendamise ja lõplike eesmärkide saavutamise tagamiseks peaksid siduvad olema ka direktiivi ettepaneku I lisa B osas esitatud vahe-eesmärgid, ning kutsub üles kaasama riiklike tegevuskavade ettevalmistamisel kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi aruteludesse liikmesriikidega, et tagada piisav ülevaade vahe-eesmärkide saavutamise üle ja et vastuvõetavad rakendusmeetmed määratletaks kindlaks kohalikul tasandil;

| 5. | toetab täielikult komisjoni ettepanekut liikmesriikidele arendada välja võrgusüsteemi infrastruktuur, et võimaldada taastuvatest energiaallikatest pärit elektri tootmise edasine areng ja selle eelistatud pääs võrgusüsteemi, kuid rõhutab, et juurdepääs tuleb tagada õiglase ja konkurentsivõimelise hinnaga kas soodustariifmaksete abil või muul viisil; |
| --- | --- |

5.

toetab täielikult komisjoni ettepanekut liikmesriikidele arendada välja võrgusüsteemi infrastruktuur, et võimaldada taastuvatest energiaallikatest pärit elektri tootmise edasine areng ja selle eelistatud pääs võrgusüsteemi, kuid rõhutab, et juurdepääs tuleb tagada õiglase ja konkurentsivõimelise hinnaga kas soodustariifmaksete abil või muul viisil;

| 6. | rõhutab samuti vajadust arendada välja võrgusüsteemi infrastruktuur gaasi, taastuvatest energiaallikatest toodetud soojuse ja heitsoojuse jaoks ja tagama sellist liiki energiale õigustatud juurdepääsu vastavasse võrgusüsteemi; |
| --- | --- |

6.

rõhutab samuti vajadust arendada välja võrgusüsteemi infrastruktuur gaasi, taastuvatest energiaallikatest toodetud soojuse ja heitsoojuse jaoks ja tagama sellist liiki energiale õigustatud juurdepääsu vastavasse võrgusüsteemi;

| 7. | leiab, et võrgusüsteemi ettevõtjad peaksid tegema mõistlikke kohandusi juurdepääsu loomiseks taastuvatele energiaallikatele ning kandma kohandustega seotud kulud. Nimetatud kulusid ei tuleks jaotada kõigi energiatarbijate vahel; |
| --- | --- |

7.

leiab, et võrgusüsteemi ettevõtjad peaksid tegema mõistlikke kohandusi juurdepääsu loomiseks taastuvatele energiaallikatele ning kandma kohandustega seotud kulud. Nimetatud kulusid ei tuleks jaotada kõigi energiatarbijate vahel;

| 8. | toetab Euroopa Komisjoni riiklikele võimuorganitele ning kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele suunatud kutset edendada madala ja passiivse energiakuluga hoonete ehitamist. Kuigi nimetatud poliitika nõuab eraldiseisvat käsitlemist, on see äärmiselt tähtis, vajalik ja asjakohane taastuvenergia direktiivi eesmärkide saavutamiseks. Komitee soovitab, et taastuvenergia direktiivi ettepaneku sellekohased sätteid võetaks asjakohaselt arvesse ehitiste energiatõhususe direktiivi peatsel ümbervaatamisel. Üldiselt soovitab komitee jälgida seda, et Euroopa peamised õigusaktid nimetatud valdkondades oleksid omavahel hästi kooskõlastatud. Kõnealused dokumendid on ehitiste energiatõhususe direktiiv, energiatõhususe direktiiv ja energiateenuste direktiiv, energiaturu liberaliseerimist käsitlev kolmas energiapakett ning energiat ja kliimat käsitleva paketi eri osad, sh eelkõige taastuvenergia direktiiv. Eriti just siduvate riiklike eesmärkide saavutamiseks tuleb suurimat tähelepanu pöörata taastuvenergia direktiivi riiklikule rakendamisele; |
| --- | --- |

8.

toetab Euroopa Komisjoni riiklikele võimuorganitele ning kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele suunatud kutset edendada madala ja passiivse energiakuluga hoonete ehitamist. Kuigi nimetatud poliitika nõuab eraldiseisvat käsitlemist, on see äärmiselt tähtis, vajalik ja asjakohane taastuvenergia direktiivi eesmärkide saavutamiseks. Komitee soovitab, et taastuvenergia direktiivi ettepaneku sellekohased sätteid võetaks asjakohaselt arvesse ehitiste energiatõhususe direktiivi peatsel ümbervaatamisel. Üldiselt soovitab komitee jälgida seda, et Euroopa peamised õigusaktid nimetatud valdkondades oleksid omavahel hästi kooskõlastatud. Kõnealused dokumendid on ehitiste energiatõhususe direktiiv, energiatõhususe direktiiv ja energiateenuste direktiiv, energiaturu liberaliseerimist käsitlev kolmas energiapakett ning energiat ja kliimat käsitleva paketi eri osad, sh eelkõige taastuvenergia direktiiv. Eriti just siduvate riiklike eesmärkide saavutamiseks tuleb suurimat tähelepanu pöörata taastuvenergia direktiivi riiklikule rakendamisele;

Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll

| 9. | arvab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on kogemus ja juurdunud pädevus mõjutada energia infrastruktuuri ja -poliitikat oma piirkonnas. Paljud Euroopa piirkonnad juba näitavad üles poliitilist vastutust taastuvenergia edendamisel oma piirkonnas; nad on selles valdkonnas püstitanud konkreetsed eesmärgid ja püüdlevad aktiivselt nende poole. Nad juba mõjutavad energia infrastruktuuri ja -poliitikat oma tegevusega ruumilise planeerimise ja regionaalarengu vallas, mõjutades üksikisikute tegevust; lisaks edendavad nad taastuvenergia (geotermiline, päikese-, biomassi-, vee- ja tuuleenergia) uuenduslikku rakendamist ehituses ja transpordis ning muudes sfäärides; |
| --- | --- |

9.

arvab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on kogemus ja juurdunud pädevus mõjutada energia infrastruktuuri ja -poliitikat oma piirkonnas. Paljud Euroopa piirkonnad juba näitavad üles poliitilist vastutust taastuvenergia edendamisel oma piirkonnas; nad on selles valdkonnas püstitanud konkreetsed eesmärgid ja püüdlevad aktiivselt nende poole. Nad juba mõjutavad energia infrastruktuuri ja -poliitikat oma tegevusega ruumilise planeerimise ja regionaalarengu vallas, mõjutades üksikisikute tegevust; lisaks edendavad nad taastuvenergia (geotermiline, päikese-, biomassi-, vee- ja tuuleenergia) uuenduslikku rakendamist ehituses ja transpordis ning muudes sfäärides;

| 10. | märgib, et üleminek taastumatutelt energiaallikatelt taastuvatele tähendab suhteliselt väiksemahulise kohaliku energia tootmise kasvu, mis vähendab suurtest vahemaadest tulenevaid ülekandevõrgu kadusid ning kaasab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ja mõjutab nende tegevust; |
| --- | --- |

10.

märgib, et üleminek taastumatutelt energiaallikatelt taastuvatele tähendab suhteliselt väiksemahulise kohaliku energia tootmise kasvu, mis vähendab suurtest vahemaadest tulenevaid ülekandevõrgu kadusid ning kaasab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ja mõjutab nende tegevust;

| 11. | tunnustab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste järgmist tegevust, millega nad võivad anda oma panuse direktiivi eesmärkide saavutamisse:






  — | ruumiline planeerimine (selged nõuded planeerimis- ja arendustegevusele, mis toimiksid nii reguleerivalt kui ka innustavalt); |
| --- | --- | --- |

11.

tunnustab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste järgmist tegevust, millega nad võivad anda oma panuse direktiivi eesmärkide saavutamisse:

—

ruumiline planeerimine (selged nõuded planeerimis- ja arendustegevusele, mis toimiksid nii reguleerivalt kui ka innustavalt);

| — | riigimaa ja -vara omamine ja haldamine (sealhulgas tänavavalgustus, hoonestus, transport, riigihooned, ametiasutused ja sõidukipargid); |
| --- | --- |

—

riigimaa ja -vara omamine ja haldamine (sealhulgas tänavavalgustus, hoonestus, transport, riigihooned, ametiasutused ja sõidukipargid);

| — | jätkusuutliku transporditeenuse pakkumine ja alternatiivsete transpordivahendite pakkumine (näiteks rendielektrijalgrattad või -autod); |
| --- | --- |

—

jätkusuutliku transporditeenuse pakkumine ja alternatiivsete transpordivahendite pakkumine (näiteks rendielektrijalgrattad või -autod);

| — | soojus- ja jahutussüsteemide pakkumine eramajadele või suurtele ametiasutustele (ujulad, koolid, linna või piirkonna avalikud ruumid jne); |
| --- | --- |

—

soojus- ja jahutussüsteemide pakkumine eramajadele või suurtele ametiasutustele (ujulad, koolid, linna või piirkonna avalikud ruumid jne);

| — | regionaalareng; |
| --- | --- |

—

regionaalareng;

| — | meetmed taastuvenergiat tootvate ettevõtete abistamiseks, sh toetused ja juurdepääs rahastamisvahenditele; |
| --- | --- |

—

meetmed taastuvenergiat tootvate ettevõtete abistamiseks, sh toetused ja juurdepääs rahastamisvahenditele;

| — | toetuste pakkumine ja neile rahastamisvahenditele juurdepääsu hõlbustamine, et taastuvenergia oleks kättesaadav eramajapidamistele, avalikele asutustele ja ettevõtetele; |
| --- | --- |

—

toetuste pakkumine ja neile rahastamisvahenditele juurdepääsu hõlbustamine, et taastuvenergia oleks kättesaadav eramajapidamistele, avalikele asutustele ja ettevõtetele;

| — | teabevahetus kodanikega; |
| --- | --- |

—

teabevahetus kodanikega;

| — | teavitamine ja koolituse pakkumine toetuskavade kohta (kodanikele, ehitajatele, seadmete paigaldajatele ja remontijatele, VKEdele); |
| --- | --- |

—

teavitamine ja koolituse pakkumine toetuskavade kohta (kodanikele, ehitajatele, seadmete paigaldajatele ja remontijatele, VKEdele);

| — | toetus uurimistegevusele, arendamisele ja tehnoloogiaalasele uuendustegevusele energeetika valdkonnas, eriti säästmise ja energiatõhususe ning taastuvate energiaallikate osas; |
| --- | --- |

—

toetus uurimistegevusele, arendamisele ja tehnoloogiaalasele uuendustegevusele energeetika valdkonnas, eriti säästmise ja energiatõhususe ning taastuvate energiaallikate osas;

| 12. | kutsub komisjoni üles seisma vastu survele nõuda liikmesriikidelt ühe keskse haldusorgani loomist taastuvaid energiaallikaid kasutavate uute seadmete rakendamiseks ja nende toetamiseks; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni üles seisma vastu survele nõuda liikmesriikidelt ühe keskse haldusorgani loomist taastuvaid energiaallikaid kasutavate uute seadmete rakendamiseks ja nende toetamiseks;

| 13. | hoiatab energia ülejäägi normide tagasiulatuva kohaldamise eest avalikele hoonetele; |
| --- | --- |

13.

hoiatab energia ülejäägi normide tagasiulatuva kohaldamise eest avalikele hoonetele;

| 14. | meenutab taas riiklike energiatõhususe tegevuskavadest saadud kogemust ja kutsub komisjoni üles eraldama vajalikke vahendeid (sh inimressursse) ja võtma kasutusele kõik vajalikud meetmed (sh kohtumenetlus ja trahvide kohaldamine), tagamaks seda, et liikmesriigid esitavad õigeaegselt taastuvaid energiaallikaid käsitlevad kõrgekvaliteedilised riiklikud tegevuskavad, mis võimaldavad saavutada direktiivis seatud eesmärgid; |
| --- | --- |

14.

meenutab taas riiklike energiatõhususe tegevuskavadest saadud kogemust ja kutsub komisjoni üles eraldama vajalikke vahendeid (sh inimressursse) ja võtma kasutusele kõik vajalikud meetmed (sh kohtumenetlus ja trahvide kohaldamine), tagamaks seda, et liikmesriigid esitavad õigeaegselt taastuvaid energiaallikaid käsitlevad kõrgekvaliteedilised riiklikud tegevuskavad, mis võimaldavad saavutada direktiivis seatud eesmärgid;

| 15. | märgib lisaks, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kontrollivad suuremahulist eelarvet energiat tarbivate toodete ja teenuste osas riigihangete korraldamiseks ja lepingute sõlmimiseks; rõhutab, et esimestel üleminekuetappidel taastuvenergiat palju rohkem kasutava Euroopa suunas tuleks tugevdada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist rolli taastuvenergiasektori määratlemisel, uuendamisel ja sellega läbirääkimiste pidamisel; |
| --- | --- |

15.

märgib lisaks, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kontrollivad suuremahulist eelarvet energiat tarbivate toodete ja teenuste osas riigihangete korraldamiseks ja lepingute sõlmimiseks; rõhutab, et esimestel üleminekuetappidel taastuvenergiat palju rohkem kasutava Euroopa suunas tuleks tugevdada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist rolli taastuvenergiasektori määratlemisel, uuendamisel ja sellega läbirääkimiste pidamisel;

| 16. | avaldab tunnustust kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tegevusele energianõudluse vähendamisel, mis kajastub energiatõhususe parandamise meetmetes, andes olulise panuse taastuvenergia direktiivi eesmärkide saavutamisse; |
| --- | --- |

16.

avaldab tunnustust kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tegevusele energianõudluse vähendamisel, mis kajastub energiatõhususe parandamise meetmetes, andes olulise panuse taastuvenergia direktiivi eesmärkide saavutamisse;

Riiklikud tegevuskavad

| 17. | on arvamusel, et paljud riikliku tegevuskava meetmetest (vt nt artikkel 12) jäävad kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rakendada. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on juba astunud märkimisväärseid samme ning nende kogemus riiklike tegevuskavade koostamisel, elluviimisel ja nende üle teostatavas järelevalves tuleks täielikult ära kasutada; |
| --- | --- |

17.

on arvamusel, et paljud riikliku tegevuskava meetmetest (vt nt artikkel 12) jäävad kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rakendada. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on juba astunud märkimisväärseid samme ning nende kogemus riiklike tegevuskavade koostamisel, elluviimisel ja nende üle teostatavas järelevalves tuleks täielikult ära kasutada;

| 18. | seepärast soovitab komitee komisjonil muuta artiklit 4, sätestades nõude, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused tuleb kaasata riiklike tegevuskavade väljatöötamisse ning võtta seda asjaolu arvesse riiklike tegevuskavade hindamisel; |
| --- | --- |

18.

seepärast soovitab komitee komisjonil muuta artiklit 4, sätestades nõude, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused tuleb kaasata riiklike tegevuskavade väljatöötamisse ning võtta seda asjaolu arvesse riiklike tegevuskavade hindamisel;

| 19. | meenutab riiklikest energiatõhususe tegevuskavadest saadud kogemust ja kutsub komisjoni üles avaldama õigeaegselt suuniseid riiklike energiatõhususe tegevuskavade koostamiseks, sh avaldama tegevuskava alusraamistiku. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamine taastuvaid energiaallikaid käsitlevate riiklike tegevuskavade väljatöötamisse on selgelt üks ettevalmistusprotsessi olulisimaid faktoreid kõigis alusraamistikes, üldsuunitluses või teistes Euroopa Komisjoni avaldatud riiklikke tegevuskavasid käsitlevates soovitustes; |
| --- | --- |

19.

meenutab riiklikest energiatõhususe tegevuskavadest saadud kogemust ja kutsub komisjoni üles avaldama õigeaegselt suuniseid riiklike energiatõhususe tegevuskavade koostamiseks, sh avaldama tegevuskava alusraamistiku. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamine taastuvaid energiaallikaid käsitlevate riiklike tegevuskavade väljatöötamisse on selgelt üks ettevalmistusprotsessi olulisimaid faktoreid kõigis alusraamistikes, üldsuunitluses või teistes Euroopa Komisjoni avaldatud riiklikke tegevuskavasid käsitlevates soovitustes;

Toetusmeetmed

| 20. | nõuab, et komisjon astuks samme, innustades tegevusi olemasolevate taastuvenergia toetuskavade raames, nagu struktuurifondid, juurdepääs Euroopa Investeerimispanga laenudele, konkurentsivõime ja innovatsiooniprogrammiga (CIP) seotud Euroopa aruka energeetika algatus, teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi raamesse kuuluvad erinevad programmid ja algatused ning kavad, mis on sätestatud komisjoni teatises „Euroopa energiatehnoloogia strateegiline kava” KOM (2007) 723 lõplik; |
| --- | --- |

20.

nõuab, et komisjon astuks samme, innustades tegevusi olemasolevate taastuvenergia toetuskavade raames, nagu struktuurifondid, juurdepääs Euroopa Investeerimispanga laenudele, konkurentsivõime ja innovatsiooniprogrammiga (CIP) seotud Euroopa aruka energeetika algatus, teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi raamesse kuuluvad erinevad programmid ja algatused ning kavad, mis on sätestatud komisjoni teatises „Euroopa energiatehnoloogia strateegiline kava” KOM (2007) 723 lõplik;

| 21. | soovib tagada, et toetuskavad oleksid avatud taastuvenergia tootjatele nende võimsusest sõltumata, ka väikekäitistele, ning on arvamusel, et järjekindluse tagamiseks peaks taastuvenergia toetamisega kaasnema toetuste kaotamine fossiilkütuste tootmiseks ja kasutamiseks (välja arvatud soojus- ja elektrienergia koostootmise süsteemide võimalik toetamine seoses avalike kaugküttesüsteemidega), samuti tuumaenergia tootmiseks ja kasutamiseks. Erandina tuleb käsitleda ka juhtumeid, kus süsinikdioksiidi kogumist ja säilitamist kasutatakse fossiilkütuste kasutamisest eralduva süsinikdioksiidi koguse vähendamiseks; |
| --- | --- |

21.

soovib tagada, et toetuskavad oleksid avatud taastuvenergia tootjatele nende võimsusest sõltumata, ka väikekäitistele, ning on arvamusel, et järjekindluse tagamiseks peaks taastuvenergia toetamisega kaasnema toetuste kaotamine fossiilkütuste tootmiseks ja kasutamiseks (välja arvatud soojus- ja elektrienergia koostootmise süsteemide võimalik toetamine seoses avalike kaugküttesüsteemidega), samuti tuumaenergia tootmiseks ja kasutamiseks. Erandina tuleb käsitleda ka juhtumeid, kus süsinikdioksiidi kogumist ja säilitamist kasutatakse fossiilkütuste kasutamisest eralduva süsinikdioksiidi koguse vähendamiseks;

| 22. | soovib, et komisjon avaldaks tunnustust teadus- ja arendustegevusele ja tagaks sellele piisava toetuse, et innustada selliste puhaste, taastuvate mereenergialiikide nagu tuule-, laine-, loodete ja ookeanihoovuste energia kasutamist. Meenutab, et riiklikud ja piirkondlikud abiprogrammid, mis pakuvad riiklikele, piirkondlikele või kohalikele olukordadele kohandatud lahendusi, on tõestanud oma suutlikkust taastuvenergiat edukalt edendada. Kuigi Euroopa Liidult saadav lisatoetus on soovitatav, peavad riiklikud ja piirkondlikud abiprogrammid jääma peamisteks kõnealuse energia edendamise vahenditeks. Vältida tuleks abiprogrammide tingimuste standardimist Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

22.

soovib, et komisjon avaldaks tunnustust teadus- ja arendustegevusele ja tagaks sellele piisava toetuse, et innustada selliste puhaste, taastuvate mereenergialiikide nagu tuule-, laine-, loodete ja ookeanihoovuste energia kasutamist. Meenutab, et riiklikud ja piirkondlikud abiprogrammid, mis pakuvad riiklikele, piirkondlikele või kohalikele olukordadele kohandatud lahendusi, on tõestanud oma suutlikkust taastuvenergiat edukalt edendada. Kuigi Euroopa Liidult saadav lisatoetus on soovitatav, peavad riiklikud ja piirkondlikud abiprogrammid jääma peamisteks kõnealuse energia edendamise vahenditeks. Vältida tuleks abiprogrammide tingimuste standardimist Euroopa tasandil;

Päritolutagatised

| 23. | märgib, et komisjon ettepanek sätestada üleeuroopaline elektri-, soojus- ja jahutusenergia päritolutagatiste süsteem on kooskõlas Regioonide Komitee arvamusega ülemaailmse kliimamuutuse piiramise teemal (1), milles kutsuti üles võtma tarvitusele rohelise energia sertifikaat; |
| --- | --- |

23.

märgib, et komisjon ettepanek sätestada üleeuroopaline elektri-, soojus- ja jahutusenergia päritolutagatiste süsteem on kooskõlas Regioonide Komitee arvamusega ülemaailmse kliimamuutuse piiramise teemal (1), milles kutsuti üles võtma tarvitusele rohelise energia sertifikaat;

| 24. | arvab, et päritolutagatiste kasutamine ka kaubavahetuses ja raamatupidamises on liigkeerukas ja soovitab komisjonil see ettepanek uuesti läbi mõelda ja seda selgitada eesmärgiga tagada süsteemi parem läbipaistvus ja õiguskindlus. Komitee soovitab komisjonil samal ajal ka jälgida seda, et päritolutagatistega kauplemise ja nende turustamise süsteem ei kujutaks endast ohtu riiklike ja piirkondlike abiprogrammide elluviimisele, ja kaaluda erisertifikaadi sisseviimist vabatahtlikes kaubandussuhetes; |
| --- | --- |

24.

arvab, et päritolutagatiste kasutamine ka kaubavahetuses ja raamatupidamises on liigkeerukas ja soovitab komisjonil see ettepanek uuesti läbi mõelda ja seda selgitada eesmärgiga tagada süsteemi parem läbipaistvus ja õiguskindlus. Komitee soovitab komisjonil samal ajal ka jälgida seda, et päritolutagatistega kauplemise ja nende turustamise süsteem ei kujutaks endast ohtu riiklike ja piirkondlike abiprogrammide elluviimisele, ja kaaluda erisertifikaadi sisseviimist vabatahtlikes kaubandussuhetes;

| 25. | on seisukohal, et arvesse tuleb võtta ka mikrotootmise panus, eesmärgiga kohaselt tunnustada ja toetada kõnealust tegurit iga liikmesriigi üldises energiapaketis; |
| --- | --- |

25.

on seisukohal, et arvesse tuleb võtta ka mikrotootmise panus, eesmärgiga kohaselt tunnustada ja toetada kõnealust tegurit iga liikmesriigi üldises energiapaketis;

Teavitamine ja koolitus

| 26. | märgib, et energia tootmine, jaotamine ja kasutamine muutub kiirelt ning lähiaastatel toimuvad muutused veelgi kiiremini, seepärast tuleb tegeleda laialdase teavitamise ja koolitusega, et energia tootjad, paigaldajad ja tarbijad tunneksid uusi tehnoloogiaid piisavalt, võimaldades muutusi tõhusalt ja õiglaselt läbi viia; |
| --- | --- |

26.

märgib, et energia tootmine, jaotamine ja kasutamine muutub kiirelt ning lähiaastatel toimuvad muutused veelgi kiiremini, seepärast tuleb tegeleda laialdase teavitamise ja koolitusega, et energia tootjad, paigaldajad ja tarbijad tunneksid uusi tehnoloogiaid piisavalt, võimaldades muutusi tõhusalt ja õiglaselt läbi viia;

| 27. | toetab komisjoni ettepanekut, et liikmesriigid peavad tagama kohaste teavitus-, koolitus- ja akrediteerimissüsteemide loomise; |
| --- | --- |

27.

toetab komisjoni ettepanekut, et liikmesriigid peavad tagama kohaste teavitus-, koolitus- ja akrediteerimissüsteemide loomise;

| 28. | rõhutab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on hariduse ja koolituse vallas oluline roll ning kodanikud nõuavad üha enam olemasoleva teabe kvaliteedi parandamist; nad kaasatakse ka otseselt uute hoonete planeerimise kontrolli ja standardeid reguleerivate suuniste rakendamisse. Seepärast nõuab komitee, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused tuleb täielikult kaasata teavitus-, teadlikkuse tõstmise, juhtimis-, haridus- ja koolituskavade väljatöötamisse ja ellurakendamisse; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on hariduse ja koolituse vallas oluline roll ning kodanikud nõuavad üha enam olemasoleva teabe kvaliteedi parandamist; nad kaasatakse ka otseselt uute hoonete planeerimise kontrolli ja standardeid reguleerivate suuniste rakendamisse. Seepärast nõuab komitee, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused tuleb täielikult kaasata teavitus-, teadlikkuse tõstmise, juhtimis-, haridus- ja koolituskavade väljatöötamisse ja ellurakendamisse;

Biokütused

| 29. | märgib, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on edendanud biokütuste kasutamist, kogudes näiteks kasutatud toiduõli, et toota sellest omavalitsuse sõidukite tarbeks biodiislit. Lisaks toodetakse nende sõidukite tarbeks reoveest ja muudest biojäätmetest biogaasi. Kohalikust biomassist toodetud puidugraanuli varud, mida kasutatakse peamiselt sooja tootmiseks, kuid ka seoses koostootmisekavadega, on saadud kohalikus halduses olevatest metsadest ja puidujäätmetest. Toetada tuleb ka algatusi biokütuste võrgustike loomiseks erinevates Euroopa piirkondades. Nimetatud struktuuride eesmärk on kooskõlastada biokütuste tootmise ja tarbimise kooskõlastamist piirkondlikul tasandil. Eeldusel, et biokütuseid toodetakse jätkusuutlikul viisil, st kõiki majanduslikke, keskkonnaalaseid ja sotsiaalseid aspekte arvestades, võib sellega kaasneda panus piirkondliku majanduse arengusse; |
| --- | --- |

29.

märgib, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on edendanud biokütuste kasutamist, kogudes näiteks kasutatud toiduõli, et toota sellest omavalitsuse sõidukite tarbeks biodiislit. Lisaks toodetakse nende sõidukite tarbeks reoveest ja muudest biojäätmetest biogaasi. Kohalikust biomassist toodetud puidugraanuli varud, mida kasutatakse peamiselt sooja tootmiseks, kuid ka seoses koostootmisekavadega, on saadud kohalikus halduses olevatest metsadest ja puidujäätmetest. Toetada tuleb ka algatusi biokütuste võrgustike loomiseks erinevates Euroopa piirkondades. Nimetatud struktuuride eesmärk on kooskõlastada biokütuste tootmise ja tarbimise kooskõlastamist piirkondlikul tasandil. Eeldusel, et biokütuseid toodetakse jätkusuutlikul viisil, st kõiki majanduslikke, keskkonnaalaseid ja sotsiaalseid aspekte arvestades, võib sellega kaasneda panus piirkondliku majanduse arengusse;

| 30. | leiab, et taastuvenergia 10 % osakaalu eesmärki on transpordis kõige parem saavutada taastuvatest energiaallikatest toodetud energial töötavate elektrisõidukite suurema kasutamisega; |
| --- | --- |

30.

leiab, et taastuvenergia 10 % osakaalu eesmärki on transpordis kõige parem saavutada taastuvatest energiaallikatest toodetud energial töötavate elektrisõidukite suurema kasutamisega;

| 31. | väidab, et jäätmetest, kõrvalsaadustest ja jääkidest toodetud biokütused on kliimamuutuste seisukohalt kasulikud kahel viisil: väheneb transpordist tulenev heide ja piiratakse jäätmevoogude mahtu ning nii saavutatakse selliste varude nagu biomass arukas kokkuhoid. Samuti ei konkureeri need toiduainete tootmisega; |
| --- | --- |

31.

väidab, et jäätmetest, kõrvalsaadustest ja jääkidest toodetud biokütused on kliimamuutuste seisukohalt kasulikud kahel viisil: väheneb transpordist tulenev heide ja piiratakse jäätmevoogude mahtu ning nii saavutatakse selliste varude nagu biomass arukas kokkuhoid. Samuti ei konkureeri need toiduainete tootmisega;

| 32. | tõdeb, et biokütuste suurem kasutamine transpordis saab vaid siis positiivseid tagajärgi tuua, kui kõnealuste biokütuste tootmine ei kahjusta looduse ökoloogilist tasakaalu, toiduainetega isevarustamist, turu majanduslikku tasakaalu ega sotsiaalset tasakaalu; |
| --- | --- |

32.

tõdeb, et biokütuste suurem kasutamine transpordis saab vaid siis positiivseid tagajärgi tuua, kui kõnealuste biokütuste tootmine ei kahjusta looduse ökoloogilist tasakaalu, toiduainetega isevarustamist, turu majanduslikku tasakaalu ega sotsiaalset tasakaalu;

| 33. | märgib, et biokütuste kasutamisest transpordis tulenevate inimeste tervist kahjustavate õhusaasteainete heited erinevad sõltuvalt biokütuse allikast. Seetõttu on biokütustel võimalik anda panus õhukvaliteedi paranemisse või halvenemisse ning õhukvaliteedi juhtimisel on võtmeroll kohalikul omavalitsusel; |
| --- | --- |

33.

märgib, et biokütuste kasutamisest transpordis tulenevate inimeste tervist kahjustavate õhusaasteainete heited erinevad sõltuvalt biokütuse allikast. Seetõttu on biokütustel võimalik anda panus õhukvaliteedi paranemisse või halvenemisse ning õhukvaliteedi juhtimisel on võtmeroll kohalikul omavalitsusel;

| 34. | kutsub seetõttu üles viima läbi ulatuslikke uuringuid eri biokütuste heitgaaside kohta ning terviklikul viisil arvestama kõrvuti säästvuse hindamisega ka mõju õhukvaliteedile; |
| --- | --- |

34.

kutsub seetõttu üles viima läbi ulatuslikke uuringuid eri biokütuste heitgaaside kohta ning terviklikul viisil arvestama kõrvuti säästvuse hindamisega ka mõju õhukvaliteedile;

| 35. | soovitab riiklikesse tegevuskavadesse, mille koostamises osalevad ka kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, lisada üksikasjalikud sätted biokütuste tootmiseks kasutatavate toorainete kohta. Kõnealuste tegevuskavade koostamisel tuleb arvesse võtta eri liikmesriikide loodusressursse ning põllumajanduse ja metsanduse potentsiaali; |
| --- | --- |

35.

soovitab riiklikesse tegevuskavadesse, mille koostamises osalevad ka kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, lisada üksikasjalikud sätted biokütuste tootmiseks kasutatavate toorainete kohta. Kõnealuste tegevuskavade koostamisel tuleb arvesse võtta eri liikmesriikide loodusressursse ning põllumajanduse ja metsanduse potentsiaali;

| 36. | nõuab, et toetada tuleks neid biokütuseid, mis pakuvad märkimisväärset kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemist; |
| --- | --- |

36.

nõuab, et toetada tuleks neid biokütuseid, mis pakuvad märkimisväärset kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemist;

| 37. | mõistab, et tselluloosi biomassi (2) ja vetikaid saab koguda toiduainetetööstust vähem segades ning maad vähem kurnates, tingimusel et see sobib kokku teiste merega seotud tegevustega. Kuigi tootmismeetodid on alles väljatöötamisel, väidetakse, et kasvuhoonegaaside heitkogused vähenevad kuni 90 % (3). Lisaks saab sõidukikütusena kasutatavat biogaasi toota jäätmetest anaeroobse kääritamise teel, millega kasvuhoonegaaside heitkogused vähenevad samaväärses ulatuses; |
| --- | --- |

37.

mõistab, et tselluloosi biomassi (2) ja vetikaid saab koguda toiduainetetööstust vähem segades ning maad vähem kurnates, tingimusel et see sobib kokku teiste merega seotud tegevustega. Kuigi tootmismeetodid on alles väljatöötamisel, väidetakse, et kasvuhoonegaaside heitkogused vähenevad kuni 90 % (3). Lisaks saab sõidukikütusena kasutatavat biogaasi toota jäätmetest anaeroobse kääritamise teel, millega kasvuhoonegaaside heitkogused vähenevad samaväärses ulatuses;

| 38. | kutsub Euroopa Komisjoni üles veelgi enam arendama direktiivi artiklis 15 sätestatud biokütuste keskkonnasäästlikkuse kriteeriume. Nimetatud kriteeriumid peavad muu hulgas pakkuma lahendusi järgmistele küsimustele, mis on biokütuste üldise säästlikkuse seisukohalt olulise tähtsusega:






  — | tootmise aspektid (intensiivne tootmine, mille puhul kasutatakse sünteesitud väetisi ja pestitsiide); |
| --- | --- | --- |

38.

kutsub Euroopa Komisjoni üles veelgi enam arendama direktiivi artiklis 15 sätestatud biokütuste keskkonnasäästlikkuse kriteeriume. Nimetatud kriteeriumid peavad muu hulgas pakkuma lahendusi järgmistele küsimustele, mis on biokütuste üldise säästlikkuse seisukohalt olulise tähtsusega:

—

tootmise aspektid (intensiivne tootmine, mille puhul kasutatakse sünteesitud väetisi ja pestitsiide);

| — | vee kokkuhoid tootmismeetodites; |
| --- | --- |

—

vee kokkuhoid tootmismeetodites;

| — | sellise maa kasutamine, mis oleks sobinud toiduainete tootmiseks. |
| --- | --- |

—

sellise maa kasutamine, mis oleks sobinud toiduainete tootmiseks.

Võttes arvesse eelnevalt nimetatud piirkondlikke võrgustikke, kustub komitee komisjoni üles võtma asjakohaselt arvesse piirkondlike tootmis- ja tarbimisahelate potentsiaali;

| 39. | nõuab, et biokütuse säästlikkuse hindamine peab olema range ja pidama sammu tehnoloogiliste muutustega ning kasvuhoonegaaside vähendamise miinimumi tuleb muuta vastavalt tehnoloogia arengule; |
| --- | --- |

39.

nõuab, et biokütuse säästlikkuse hindamine peab olema range ja pidama sammu tehnoloogiliste muutustega ning kasvuhoonegaaside vähendamise miinimumi tuleb muuta vastavalt tehnoloogia arengule;

| 40. | on arvamusel, et säästlikkuse kriteeriumeid peaks olema võimalik rakendada nii ELis kui ka väljaspool ELi toodetud biokütustele, pakkudes üldsusele kindlustunde ostuotsuste tegemisel ja kõigi kavade suhtes, mida kohalikud omavalitsused rakendavad; |
| --- | --- |

40.

on arvamusel, et säästlikkuse kriteeriumeid peaks olema võimalik rakendada nii ELis kui ka väljaspool ELi toodetud biokütustele, pakkudes üldsusele kindlustunde ostuotsuste tegemisel ja kõigi kavade suhtes, mida kohalikud omavalitsused rakendavad;

| 41. | leiab, et biokütuseid tuleb toota keskkonda säästvalt ja võimalikult vähe kliimat mõjutades. Mitte mingil juhul ei tohi püsivalt metsastatud aladel metsa langetada, et teha ruumi energiakultuuridele, mis tegelikult seovad süsihappegaasi vähem. |
| --- | --- |

41.

leiab, et biokütuseid tuleb toota keskkonda säästvalt ja võimalikult vähe kliimat mõjutades. Mitte mingil juhul ei tohi püsivalt metsastatud aladel metsa langetada, et teha ruumi energiakultuuridele, mis tegelikult seovad süsihappegaasi vähem.

II.   MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Artikli 3 lõige 3

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Liikmesriik tagab, et taastuvenergia osakaal transpordisektoris on 2020. aastal vähemalt 10 % energia lõpptarbimisest transpordi-sektoris selles liikmesriigis.
  Esimese lõigu kohaldamisel ei võeta transpordisektoris tarbitud koguenergia arvutamisel arvesse muid naftatooteid kui bensiin ja diislikütus. | 3.   Liikmesriik tagab, et taastuvenergia osakaal transpordisektoris on 2020. aastal vähemalt 10 % energia lõpptarbimisest transpordi-sektoris selles liikmesriigis. Kõnealune energia võib pärineda vaid toorainetest, mille saamine ei kahjusta liikmesriikide looduse ökoloogilist tasakaalu ega turu majanduslikku tasakaalu.

  Esimese lõigu kohaldamisel ei võeta transpordisektoris tarbitud koguenergia arvutamisel arvesse muid naftatooteid kui bensiin ja diislikütus. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

3.   Liikmesriik tagab, et taastuvenergia osakaal transpordisektoris on 2020. aastal vähemalt 10 % energia lõpptarbimisest transpordi-sektoris selles liikmesriigis.

Esimese lõigu kohaldamisel ei võeta transpordisektoris tarbitud koguenergia arvutamisel arvesse muid naftatooteid kui bensiin ja diislikütus.

3.   Liikmesriik tagab, et taastuvenergia osakaal transpordisektoris on 2020. aastal vähemalt 10 % energia lõpptarbimisest transpordi-sektoris selles liikmesriigis. Kõnealune energia võib pärineda vaid toorainetest, mille saamine ei kahjusta liikmesriikide looduse ökoloogilist tasakaalu ega turu majanduslikku tasakaalu.

Esimese lõigu kohaldamisel ei võeta transpordisektoris tarbitud koguenergia arvutamisel arvesse muid naftatooteid kui bensiin ja diislikütus.

Motivatsioon

Kuna olulist kasvuhoonegaaside vähenemist tagavad biokütuste tootmismeetodid on alles väljatöötamisel, võib eesmärgi püstitamine praegu moonutada ülemaailmset toiduainete turgu.

Muudatusettepanek 2

Artikli 4 lõige 1

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1   Liikmesriik võtab vastu riikliku tegevuskava.
  Riiklikes tegevuskavades sätestatakse liikmesriikide eesmärgid seoses taastuvenergia osakaaluga transpordi-, elektri-, soojus- ja jahutussektoris 2020. aastal ning nende eesmärkide saavutamiseks vajalikud meetmed, sealhulgas riikliku poliitika olemasolevate biomassiressursside arendamiseks ja uute biomassiressursside erinevaks kasutuseks, ning artiklite 12–17 nõuete täitmiseks võetavad meetmed. | 1.   Liikmesriik võtab vastu riikliku tegevuskava kohalikul ja piirkondlikul tasandil väljatöötatud ning regionaal- ja maakasutuspoliitikaga kooskõlastatud energiategevuskavade alusel; liikmesriigid kaasavad aktiivselt kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ja konsulteerivad nendega riiklike tegevuskavade ettevalmistamise varases staadiumis.

  Riiklikes tegevuskavades sätestatakse liikmesriikide eesmärgid seoses taastuvenergia osakaaluga transpordi-, elektri-, soojus- ja jahutussektoris 2020. aastal ning nende eesmärkide saavutamiseks vajalikud meetmed, sealhulgas keskkonnahoidlike riigihangete kasutamine ökoloogiliste kriteeriumite kehtestamise teel, millega innustatakse valitsusasutusi energiateenuste hankimisel eelistama taastuvatest energiaallikatest toodetud energiat ning riikliku poliitika rakendamine olemasolevate biomassiressursside arendamiseks ja uute biomassiressursside erinevaks kasutuseks, ning artiklite 12–17 nõuete täitmiseks võetavad meetmed. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

1   Liikmesriik võtab vastu riikliku tegevuskava.

Riiklikes tegevuskavades sätestatakse liikmesriikide eesmärgid seoses taastuvenergia osakaaluga transpordi-, elektri-, soojus- ja jahutussektoris 2020. aastal ning nende eesmärkide saavutamiseks vajalikud meetmed, sealhulgas riikliku poliitika olemasolevate biomassiressursside arendamiseks ja uute biomassiressursside erinevaks kasutuseks, ning artiklite 12–17 nõuete täitmiseks võetavad meetmed.

1.   Liikmesriik võtab vastu riikliku tegevuskava kohalikul ja piirkondlikul tasandil väljatöötatud ning regionaal- ja maakasutuspoliitikaga kooskõlastatud energiategevuskavade alusel; liikmesriigid kaasavad aktiivselt kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ja konsulteerivad nendega riiklike tegevuskavade ettevalmistamise varases staadiumis.

Riiklikes tegevuskavades sätestatakse liikmesriikide eesmärgid seoses taastuvenergia osakaaluga transpordi-, elektri-, soojus- ja jahutussektoris 2020. aastal ning nende eesmärkide saavutamiseks vajalikud meetmed, sealhulgas keskkonnahoidlike riigihangete kasutamine ökoloogiliste kriteeriumite kehtestamise teel, millega innustatakse valitsusasutusi energiateenuste hankimisel eelistama taastuvatest energiaallikatest toodetud energiat ning riikliku poliitika rakendamine olemasolevate biomassiressursside arendamiseks ja uute biomassiressursside erinevaks kasutuseks, ning artiklite 12–17 nõuete täitmiseks võetavad meetmed.

Motivatsioon

Kuna mitmed riikliku tegevuskava meetmed jäävad kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rakendada, on oluline kaasata nad kõnealuste kavade väljatöötamisse.

25 liikmesriiki on ETAP strateegia (keskkonnatehnoloogia tegevuskava) osana võtnud vastu keskkonnahoidlike riigihangete riiklikud tegevuskavad (Itaalia kinnitas kõnealuse kava ministritevahelise määrusega 11. aprillil 2008). Keskkonnahoidlikke riigihankeid tuleks kasutada, kehtestamaks ökoloogilised kriteeriumid (taastuvenergia kasutamisega seoses) energiateenuste hankimisel valitsusasutuste poolt.

Praeguses direktiivi ettepanekus viidatakse väga vähe positiivsele rollile, mida kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad etendada (artikli 12 lõiked 1.a, 3 ja 7). Ehkki võib avaldada tunnustust asjaolule, et komisjon soovib prioriteetseks seada eesmärgi saavutamist, piiramata sealjuures liikmesriikide võimalikke valikuid, võib ülaltoodud muudatusettepanek aidata suurendada omavalitsustasandi ametivõimude nähtavust ja austust nende pädevuste suhtes ning oluliselt innustada riiklikke ametivõime tegema nendega aktiivset koostööd riiklike tegevuskavade väljatöötamisel ja elluviimisel.

Muudatusettepanek 3

Artikli 12 lõige 3

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid nõuavad, et kohalikud ja piirkondlikud asutused arutaksid tööstus- ja elamupiirkondade kavandamisel, projekteerimisel, ehitamisel ja ümberkorraldamisel selliste seadmete ja süsteemide paigaldamist, mis kasutaksid taastuvatest allikatest toodetud kütet, jahutust ja elektrit ning kaugkütet ja -jahutust. | Liikmesriigid nõuavad, et kohalikud ja piirkondlikud asutused arutaksid tööstus-, kaubandus-, büroo- ja elamupiirkondade kavandamisel, projekteerimisel, ehitamisel ja ümberkorraldamisel selliste seadmete ja süsteemide paigaldamist, mis kasutaksid taastuvatest allikatest toodetud kütet, jahutust ja elektrit ning kaugkütet ja -jahutust. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Liikmesriigid nõuavad, et kohalikud ja piirkondlikud asutused arutaksid tööstus- ja elamupiirkondade kavandamisel, projekteerimisel, ehitamisel ja ümberkorraldamisel selliste seadmete ja süsteemide paigaldamist, mis kasutaksid taastuvatest allikatest toodetud kütet, jahutust ja elektrit ning kaugkütet ja -jahutust.

Liikmesriigid nõuavad, et kohalikud ja piirkondlikud asutused arutaksid tööstus-, kaubandus-, büroo- ja elamupiirkondade kavandamisel, projekteerimisel, ehitamisel ja ümberkorraldamisel selliste seadmete ja süsteemide paigaldamist, mis kasutaksid taastuvatest allikatest toodetud kütet, jahutust ja elektrit ning kaugkütet ja -jahutust.

Muudatusettepanek 4

Artikli 13 lõige 1

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid tagavad, et toetusmeetmeid käsitlev teave tehakse kättesaadavaks suure biokütusesisaldusega segude või puhaste biokütuste kasutamiseks sobivate kütte-, jahutus- ja elektriseadmete ja -süsteemide ning sõidukite tarbijatele, ehitajatele, paigaldajatele, arhitektidele ja tarnijatele. | 1.   Liikmesriigid tagavad, et toetusmeetmeid käsitlev teave tehakse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasabil kättesaadavaks suure biokütusesisaldusega segude või puhaste biokütuste kasutamiseks sobivate kütte-, jahutus- ja elektriseadmete ja -süsteemide ning sõidukite tarbijatele, ehitajatele, paigaldajatele, arhitektidele ja tarnijatele. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid tagavad, et toetusmeetmeid käsitlev teave tehakse kättesaadavaks suure biokütusesisaldusega segude või puhaste biokütuste kasutamiseks sobivate kütte-, jahutus- ja elektriseadmete ja -süsteemide ning sõidukite tarbijatele, ehitajatele, paigaldajatele, arhitektidele ja tarnijatele.

1.   Liikmesriigid tagavad, et toetusmeetmeid käsitlev teave tehakse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasabil kättesaadavaks suure biokütusesisaldusega segude või puhaste biokütuste kasutamiseks sobivate kütte-, jahutus- ja elektriseadmete ja -süsteemide ning sõidukite tarbijatele, ehitajatele, paigaldajatele, arhitektidele ja tarnijatele.

Motivatsioon

Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel peaks taastuvenergia edendamisel koolituse ja teavitamise valdkonnas olema oluline roll, et tagada 20-20-20 programmi eesmärkide saavutamine.

Muudatusettepanek 5

Artikli 13 lõige 4

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Liikmesriigid koostavad kavandajate ja arhitektide jaoks suunised, et neil oleks võimalik tööstus- ja elamupiirkondade kavandamisel, projekteerimisel, ehitamisel ja ümberkorraldamisel nõuetekohaselt kaaluda taastuvenergia ning kaugkütte ja -jahutuse kasutamist. | 4.   Liikmesriigid koostavad kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasabil kavandajate ja arhitektide jaoks suunised, et neil oleks võimalik tööstus- ja elamupiirkondade kavandamisel, projekteerimisel, ehitamisel ja ümberkorraldamisel nõuetekohaselt kaaluda taastuvenergia ning kaugkütte ja -jahutuse kasutamist. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

4.   Liikmesriigid koostavad kavandajate ja arhitektide jaoks suunised, et neil oleks võimalik tööstus- ja elamupiirkondade kavandamisel, projekteerimisel, ehitamisel ja ümberkorraldamisel nõuetekohaselt kaaluda taastuvenergia ning kaugkütte ja -jahutuse kasutamist.

4.   Liikmesriigid koostavad kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasabil kavandajate ja arhitektide jaoks suunised, et neil oleks võimalik tööstus- ja elamupiirkondade kavandamisel, projekteerimisel, ehitamisel ja ümberkorraldamisel nõuetekohaselt kaaluda taastuvenergia ning kaugkütte ja -jahutuse kasutamist.

Motivatsioon

Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel peaks taastuvenergia edendamisel koolituse ja teavitamise valdkonnas olema oluline roll, et tagada 20-20-20 programmi eesmärkide saavutamine.

Muudatusettepanek 6

Artikkel 14a

| Komisjoni ettepaneku tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Liikmesriigid tagavad, et põhi- ja jaotusvõrguettevõtjad garanteerivad oma territooriumil taastuvatest energiaallikatest toodetud gaasi ning heitsoojuse pääsu asjaomasesse võrku mõistlikel tingimustel, ilma et see mõjutaks võrgusüsteemi terviklikkust ja ohutust. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Muudatusettepanek

Liikmesriigid tagavad, et põhi- ja jaotusvõrguettevõtjad garanteerivad oma territooriumil taastuvatest energiaallikatest toodetud gaasi ning heitsoojuse pääsu asjaomasesse võrku mõistlikel tingimustel, ilma et see mõjutaks võrgusüsteemi terviklikkust ja ohutust.

Motivatsioon

Taastuvatest energiaallikatest pärit gaasile (biogaas) ja soojusele tuleb perspektiivis tagada pääs asjaomasesse võrku. Tööstustegevuse heitsoojuse kasutamine, jäätmepõletus jms annavad hea võimaluse primaarenergia kokkuhoiuks.

Brüssel, 8. oktoober 2008

Regioonide Komitee

president

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  CdR 110/2007 fin.

1

(2)  Puit (nt paju, hübriidpappel, eukalüpt), kõrge mitmeaastane hein (nt vitshirss ja siidpööris, põllukultuuride jäägid ja orgaanilised olmejäätmed).

2

(3)  National Geographic, oktoober 2007 ja Engineering & Technology, mai 2008.

3

---

| 19.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 325/19 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 325/19

---

Regioonide Komitee arvamus „Kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemine”

(2008/C 325/04)

REGIOONIDE KOMITEE

| — | kutsub komisjoni üles võtma kiiremini vastu õigusakt, millega lisatakse heitkogustega kauplemise süsteemi õhutransport, ja lisama nimetatud süsteemi võimalikult kiiresti ka meretransport; |
| --- | --- |

—

kutsub komisjoni üles võtma kiiremini vastu õigusakt, millega lisatakse heitkogustega kauplemise süsteemi õhutransport, ja lisama nimetatud süsteemi võimalikult kiiresti ka meretransport;

| — | väljendab muret, et direktiiv ei innusta vähendama kasvuhoonegaaside heiteid jäätmekäitlussektoris, mis on ometi nii heitkoguste kui ka maakasutuse planeerimise vaatenurgast väga oluline sektor; |
| --- | --- |

—

väljendab muret, et direktiiv ei innusta vähendama kasvuhoonegaaside heiteid jäätmekäitlussektoris, mis on ometi nii heitkoguste kui ka maakasutuse planeerimise vaatenurgast väga oluline sektor;

| — | soovitab, et liikmesriigid peaksid vähemalt 30 % saastekvootide oksjoni käigus saadud tulust eraldama kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, et edendada taastuvenergiaallikate kasutamist ja energiatõhusust lõppkasutuses, saavutamaks ühenduse eesmärk, mille kohaselt on taastuvenergia osakaal 2020. aastaks 20 % ja energiatõhusust suurendatakse 2020. aastaks 20 % võrra, ning selleks et edendada meetmeid kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks sektorites, mis ei ole hõlmatud ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga, eelkõige transpordi- ja jäätmekäitlussektoris; |
| --- | --- |

—

soovitab, et liikmesriigid peaksid vähemalt 30 % saastekvootide oksjoni käigus saadud tulust eraldama kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, et edendada taastuvenergiaallikate kasutamist ja energiatõhusust lõppkasutuses, saavutamaks ühenduse eesmärk, mille kohaselt on taastuvenergia osakaal 2020. aastaks 20 % ja energiatõhusust suurendatakse 2020. aastaks 20 % võrra, ning selleks et edendada meetmeid kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks sektorites, mis ei ole hõlmatud ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga, eelkõige transpordi- ja jäätmekäitlussektoris;

| — | soovitab võtta meetmeid teatavate energiamahukate tööstusharude toetamiseks süsinikdioksiidi lekke korral; |
| --- | --- |

—

soovitab võtta meetmeid teatavate energiamahukate tööstusharude toetamiseks süsinikdioksiidi lekke korral;

| — | hiljemalt pool aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist peab komisjon pärast nõupidamist kõigi asjaomaste sotsiaalpartnerite ning Regioonide Komiteega esitama konkreetsed ettepanekud, kuidas vältida süsinikdioksiidi leket energiamahukates sektorites ja alasektorites. |
| --- | --- |

—

hiljemalt pool aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist peab komisjon pärast nõupidamist kõigi asjaomaste sotsiaalpartnerite ning Regioonide Komiteega esitama konkreetsed ettepanekud, kuidas vältida süsinikdioksiidi leket energiamahukates sektorites ja alasektorites.

| Raportöör | : | Pietro MARRAZZO (IT/PES, Lazio piirkonna maavanem |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

Pietro MARRAZZO (IT/PES, Lazio piirkonna maavanem

Viitedokument

Ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et täiustada ja laiendada ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi

KOM(2008) 16 lõplik — 2008/0013 (COD)

I.   Poliitilised soovitused

REGIOONIDE KOMITEE

Üldised soovitused

| 1. | tuletab meelde, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused annavad Euroopa algatuste õnnestumisse väga suure panuse ning neil on oluline ülesanne keskkonna-, tööstus- ja energeetikapoliitika rakendamisel; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused annavad Euroopa algatuste õnnestumisse väga suure panuse ning neil on oluline ülesanne keskkonna-, tööstus- ja energeetikapoliitika rakendamisel;

| 2. | toetab „saastaja maksab” põhimõtte tegelikku kohaldamist kõigis keskkonnakaitse ja kliimaga seotud ELi poliitikates. Kaupade ja teenuste keskkonnakuludega arvestamine moodustab olulise osa asjaomasest riiklikust poliitikast, mis juhindub säästva, tasakaalustatud ja keskkonnasäästliku majandusarengu põhimõtetest; |
| --- | --- |

2.

toetab „saastaja maksab” põhimõtte tegelikku kohaldamist kõigis keskkonnakaitse ja kliimaga seotud ELi poliitikates. Kaupade ja teenuste keskkonnakuludega arvestamine moodustab olulise osa asjaomasest riiklikust poliitikast, mis juhindub säästva, tasakaalustatud ja keskkonnasäästliku majandusarengu põhimõtetest;

| 3. | hindab seetõttu Euroopa Komisjoni seni tehtud pingutusi, et luua tõhus süsinikdioksiidi turg, mis suudaks vaba kauplemise süsteemis määrata täpselt ühe tonni süsinikdioksiidi tekitatud saastatuse hinna; |
| --- | --- |

3.

hindab seetõttu Euroopa Komisjoni seni tehtud pingutusi, et luua tõhus süsinikdioksiidi turg, mis suudaks vaba kauplemise süsteemis määrata täpselt ühe tonni süsinikdioksiidi tekitatud saastatuse hinna;

| 4. | kiidab heaks heitkogustega kauplemise süsteemi kohandamise ja ajakohastamise ettepaneku vastavuses seni saavutatud tulemustega ning süsteemi toimimise esimese perioodi jooksul (2005–2007) tekkinud probleemsete valdkondadega; |
| --- | --- |

4.

kiidab heaks heitkogustega kauplemise süsteemi kohandamise ja ajakohastamise ettepaneku vastavuses seni saavutatud tulemustega ning süsteemi toimimise esimese perioodi jooksul (2005–2007) tekkinud probleemsete valdkondadega;

| 5. | leiab, et hoolimata tehtud edusammudest tuleb jätkuvalt parandada heitkogustega kauplemise süsteemi läbipaistvust ja pikaajalist usaldusväärsust ning pöörata tähelepanu pakutud meetmete sotsiaalsetele ja keskkonnamõjudele, eriti kohalikul ja piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

5.

leiab, et hoolimata tehtud edusammudest tuleb jätkuvalt parandada heitkogustega kauplemise süsteemi läbipaistvust ja pikaajalist usaldusväärsust ning pöörata tähelepanu pakutud meetmete sotsiaalsetele ja keskkonnamõjudele, eriti kohalikul ja piirkondlikul tasandil;

Heitkogustega kauplemise süsteemi kohandused

Tehnilised kohandused

| 6. | tuletab meelde, et komisjoni pakutud lihtsustamine, mis sisaldab võimalust jätta välja kõige väiksemad käitised ning selgitada põletuskäitiste kontseptsiooni, suurendab süsinikdioksiidi turu kui terviku usaldusväärsust, tõhusust ja läbipaistvust; |
| --- | --- |

6.

tuletab meelde, et komisjoni pakutud lihtsustamine, mis sisaldab võimalust jätta välja kõige väiksemad käitised ning selgitada põletuskäitiste kontseptsiooni, suurendab süsinikdioksiidi turu kui terviku usaldusväärsust, tõhusust ja läbipaistvust;

| 7. | palub komisjonil mitte piirduda siiski ainult üldise viitega võimalike maksupoliitika meetmete kohta (süsinikdioksiidi maks) ja täpsustada, milliseid samaväärseid meetmeid võiksid võtta liikmesriigid, et väikestes käitistes heitkoguseid vähendada; |
| --- | --- |

7.

palub komisjonil mitte piirduda siiski ainult üldise viitega võimalike maksupoliitika meetmete kohta (süsinikdioksiidi maks) ja täpsustada, milliseid samaväärseid meetmeid võiksid võtta liikmesriigid, et väikestes käitistes heitkoguseid vähendada;

| 8. | märgib, et seoses saastekvootidega kauplemisega tuleks täielikust tasuta jagamise etapist minna üle järkjärgulisele eraldamisele avalikel oksjonitel; toetab igati vajadust kaitsta vaesemaid kasutajaterühmi tööstustoodete ja teiste energiaallikate, eelkõige elektri, hinna võimaliku tõusu puhul ning aidata neil suurendada kodude energiatõhusust; |
| --- | --- |

8.

märgib, et seoses saastekvootidega kauplemisega tuleks täielikust tasuta jagamise etapist minna üle järkjärgulisele eraldamisele avalikel oksjonitel; toetab igati vajadust kaitsta vaesemaid kasutajaterühmi tööstustoodete ja teiste energiaallikate, eelkõige elektri, hinna võimaliku tõusu puhul ning aidata neil suurendada kodude energiatõhusust;

| 9. | nõustub komisjoni ettepanekuga muuta senist lähenemist, mille kohaselt võetakse igas liikmesriigis vastu riiklik saastekvootide eraldamise kava, ja avaldab poolehoidu otsusele määratleda ELi ühised eesmärgid osana ühtsest ja solidaarsest lähenemisest Euroopa Liidule kui tervikule; |
| --- | --- |

9.

nõustub komisjoni ettepanekuga muuta senist lähenemist, mille kohaselt võetakse igas liikmesriigis vastu riiklik saastekvootide eraldamise kava, ja avaldab poolehoidu otsusele määratleda ELi ühised eesmärgid osana ühtsest ja solidaarsest lähenemisest Euroopa Liidule kui tervikule;

| 10. | nõustub komisjoni ettepanekuga kaasata heitkogustega kauplemise süsteemi kasvuhoonegaaside kogumine, transport ja geoloogiline ladustamine ning loodab sellega seoses, et asjaomaste tehnoloogiate uuringuid toetatakse piisavalt, sest neid on vaja veel arendada ja uurida. Sealjuures tuleb alati arvestada mõjuga, mida süsinikdioksiidi ladustamine võib avaldada ladustamiskoha ökosüsteemile; |
| --- | --- |

10.

nõustub komisjoni ettepanekuga kaasata heitkogustega kauplemise süsteemi kasvuhoonegaaside kogumine, transport ja geoloogiline ladustamine ning loodab sellega seoses, et asjaomaste tehnoloogiate uuringuid toetatakse piisavalt, sest neid on vaja veel arendada ja uurida. Sealjuures tuleb alati arvestada mõjuga, mida süsinikdioksiidi ladustamine võib avaldada ladustamiskoha ökosüsteemile;

| 11. | tuletab meelde, et energeetika ja keskkonna valdkonna uurimistegevus võib olla väga oluline heitkoguste vähendamises ja muutuste tegemises, ning loodab, et direktiivist saab tõhus vahend uurimistegevusele kindla rahastamise tagamiseks; |
| --- | --- |

11.

tuletab meelde, et energeetika ja keskkonna valdkonna uurimistegevus võib olla väga oluline heitkoguste vähendamises ja muutuste tegemises, ning loodab, et direktiivist saab tõhus vahend uurimistegevusele kindla rahastamise tagamiseks;

| 12. | rõhutab, et uute sektorite ja tegevuste kaasamist heitkogustega kauplemise süsteemi ei tuleks hinnata mitte üksnes lähtuvalt Euroopa tööstuse konkurentsivõime võimalikust nõrgenemisest rahvusvahelistel turgudel, vaid silmas tuleks pidada ka kõnealuse sektori poolt põhjustatud tegelikku reostust, võimalusi teha sektorites tehnoloogilisi edusamme ning uurida, mil määral saab lisakulusid üle kanda lõpptarbijatele; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et uute sektorite ja tegevuste kaasamist heitkogustega kauplemise süsteemi ei tuleks hinnata mitte üksnes lähtuvalt Euroopa tööstuse konkurentsivõime võimalikust nõrgenemisest rahvusvahelistel turgudel, vaid silmas tuleks pidada ka kõnealuse sektori poolt põhjustatud tegelikku reostust, võimalusi teha sektorites tehnoloogilisi edusamme ning uurida, mil määral saab lisakulusid üle kanda lõpptarbijatele;

| 13. | kutsub seetõttu komisjoni üles võtma kiiremini vastu õigusakt, millega lisatakse heitkogustega kauplemise süsteemi õhutransport, ja lisama nimetatud süsteemi võimalikult kiiresti ka meretransport (vt Regioonide Komitee arvamus CdR 22/2008, punkt 65); |
| --- | --- |

13.

kutsub seetõttu komisjoni üles võtma kiiremini vastu õigusakt, millega lisatakse heitkogustega kauplemise süsteemi õhutransport, ja lisama nimetatud süsteemi võimalikult kiiresti ka meretransport (vt Regioonide Komitee arvamus CdR 22/2008, punkt 65);

| 14. | kiidab heaks heitkogustega kauplemise uues süsteemis sätestatud koostöö ja solidaarsuse põhimõtte tehnoloogiliselt rohkem arenenud riikide (kelle tööstussektorid on energiatõhusamad) ja vähem arenenud riikide (kelle tööstuse energiakasutus on kõrgem ja kes peavad oma majanduskasvu tõstma) vahel; |
| --- | --- |

14.

kiidab heaks heitkogustega kauplemise uues süsteemis sätestatud koostöö ja solidaarsuse põhimõtte tehnoloogiliselt rohkem arenenud riikide (kelle tööstussektorid on energiatõhusamad) ja vähem arenenud riikide (kelle tööstuse energiakasutus on kõrgem ja kes peavad oma majanduskasvu tõstma) vahel;

Rahvusvaheline mõõde kliimamuutuste vastu võitlemisel

| 15. | hindab Euroopa Liidu seniseid pingutusi rahvusvahelistel läbirääkimistel (viimati Balis toimunud konverentsil) Kyoto protokolli rakendamise üle ning püüet määratleda ühised maailma tasandi strateegiad, eelkõige selleks, et hajutada tegevusi rikaste ja arenguriikide vahel; loodab seetõttu, et seni saavutatud tulemusi parandatakse ja arendatakse edasi kokkulepetega järgmistel, Poznanis ja Kopenhaagenis toimuvatel konverentsidel; |
| --- | --- |

15.

hindab Euroopa Liidu seniseid pingutusi rahvusvahelistel läbirääkimistel (viimati Balis toimunud konverentsil) Kyoto protokolli rakendamise üle ning püüet määratleda ühised maailma tasandi strateegiad, eelkõige selleks, et hajutada tegevusi rikaste ja arenguriikide vahel; loodab seetõttu, et seni saavutatud tulemusi parandatakse ja arendatakse edasi kokkulepetega järgmistel, Poznanis ja Kopenhaagenis toimuvatel konverentsidel;

| 16. | kutsub üles võtma kliimamuutuste vastu võitlemiseks lisameetmeid ja laiendama heitkogustega kauplemise süsteemi jaoks kehtestatud eesmärke, et ühildada neid asjaomastes rahvusvahelistes lepingutes sätestatud eesmärgiga vähendada heitkoguseid kokku 30 % võrra; |
| --- | --- |

16.

kutsub üles võtma kliimamuutuste vastu võitlemiseks lisameetmeid ja laiendama heitkogustega kauplemise süsteemi jaoks kehtestatud eesmärke, et ühildada neid asjaomastes rahvusvahelistes lepingutes sätestatud eesmärgiga vähendada heitkoguseid kokku 30 % võrra;

| 17. | rõhutab vajadust, et soovitud rahvusvaheline kokkulepe tooks endaga kaasa asjaomaste sektorite ülemaailmse võrdse kohtlemise. Seepärast tuleks kehtestada miinimumnõuded, millele kokkulepe peaks vastama, et see võiks olla rahvusvaheline kokkulepe direktiivi mõistes; |
| --- | --- |

17.

rõhutab vajadust, et soovitud rahvusvaheline kokkulepe tooks endaga kaasa asjaomaste sektorite ülemaailmse võrdse kohtlemise. Seepärast tuleks kehtestada miinimumnõuded, millele kokkulepe peaks vastama, et see võiks olla rahvusvaheline kokkulepe direktiivi mõistes;

Uued reguleeritud sektorid

| 18. | rõhutab vajadust analüüsida põhjalikult heitkogustega kauplemise süsteemi uute tootvate sektorite lisamise kulutasuvust, et vältida kasvuhoonegaaside vähendamise tagajärjel tekkivaid konkurentsimoonutusi erinevate tööstussektorite vahel; |
| --- | --- |

18.

rõhutab vajadust analüüsida põhjalikult heitkogustega kauplemise süsteemi uute tootvate sektorite lisamise kulutasuvust, et vältida kasvuhoonegaaside vähendamise tagajärjel tekkivaid konkurentsimoonutusi erinevate tööstussektorite vahel;

| 19. | väljendab muret, et direktiiv ei innusta vähendama kasvuhoonegaaside heiteid jäätmekäitlussektoris, mis on ometi nii heitkoguste kui ka maakasutuse planeerimise vaatenurgast väga oluline sektor; |
| --- | --- |

19.

väljendab muret, et direktiiv ei innusta vähendama kasvuhoonegaaside heiteid jäätmekäitlussektoris, mis on ometi nii heitkoguste kui ka maakasutuse planeerimise vaatenurgast väga oluline sektor;

| 20. | soovib meenutada, et paralleelselt saastekvootide süsteemiga on vajalik teha suuri jõupingutusi selleks, et hakata kasutama eelkõige keskkonnasõbralikke transpordiliike. Riiklikud valitsused peavad siinkohal võtma vastutuse raudteede ja veeteede infrastruktuuri väljaehitamise ning intermodaalsete transpordiliikide üldise tõhustamise eest; |
| --- | --- |

20.

soovib meenutada, et paralleelselt saastekvootide süsteemiga on vajalik teha suuri jõupingutusi selleks, et hakata kasutama eelkõige keskkonnasõbralikke transpordiliike. Riiklikud valitsused peavad siinkohal võtma vastutuse raudteede ja veeteede infrastruktuuri väljaehitamise ning intermodaalsete transpordiliikide üldise tõhustamise eest;

Ettevõtete konkurentsivõime ja tarbijakaitse

| 21. | märgib, et komisjon ei ole veel piisavalt hinnanud tööstussektorite konkurentsivõime langemise ohtu ning uues direktiivis ei pakuta veel asjakohaseid toetus- ja kaitsemeetmeid Euroopa majanduse jaoks; rõhutab selles osas stabiilse ja investeeringuid ligitõmbava keskkonna olulisust ning kiiret vajadust seista vastu ohtudele, mis tekivad, kui heitkoguseid kantakse üle vähem siduvate keskkonnastandardite ja väiksemate kuludega riikidesse (carbon leakage); kutsub komisjoni üles esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule esimesel võimalusel ettepanekud tasuta kvootide eraldamist käsitlevate kogu ühendust hõlmavate ja täielikult ühtlustatud eeskirjade kohta. Seejuures tuleks arvestada energiamahukate sektorite ja allsektorite olukorda, kus on märkimisväärne süsinikuheidete ülekandmise oht; |
| --- | --- |

21.

märgib, et komisjon ei ole veel piisavalt hinnanud tööstussektorite konkurentsivõime langemise ohtu ning uues direktiivis ei pakuta veel asjakohaseid toetus- ja kaitsemeetmeid Euroopa majanduse jaoks; rõhutab selles osas stabiilse ja investeeringuid ligitõmbava keskkonna olulisust ning kiiret vajadust seista vastu ohtudele, mis tekivad, kui heitkoguseid kantakse üle vähem siduvate keskkonnastandardite ja väiksemate kuludega riikidesse (carbon leakage); kutsub komisjoni üles esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule esimesel võimalusel ettepanekud tasuta kvootide eraldamist käsitlevate kogu ühendust hõlmavate ja täielikult ühtlustatud eeskirjade kohta. Seejuures tuleks arvestada energiamahukate sektorite ja allsektorite olukorda, kus on märkimisväärne süsinikuheidete ülekandmise oht;

| 22. | kutsub üles tegema vajalikke pingutusi, et kliimamuutuste vastu võitlemisel jagataks vastutus asjaomaste tööstusettevõtjate ja lõpptarbijate vahel õiglaselt, tagades, et viimased ei pea teatud tootmissektorites vastu võetud strateegiatega kaasnevaid lisakulusid üksi kandma; |
| --- | --- |

22.

kutsub üles tegema vajalikke pingutusi, et kliimamuutuste vastu võitlemisel jagataks vastutus asjaomaste tööstusettevõtjate ja lõpptarbijate vahel õiglaselt, tagades, et viimased ei pea teatud tootmissektorites vastu võetud strateegiatega kaasnevaid lisakulusid üksi kandma;

| 23. | märgib, et komisjoni ettepanekus ei pöörata piisavat tähelepanu vajadusele ennetada negatiivset mõju vaesematele ühiskonnakihtidele, eelkõige seetõttu, et direktiiv võib tuua kaasa elektrihinna tõusu; palub seega komisjonil turgusid lähemalt jälgida, et suurendada tarbijate usaldust ja vähendada turuga manipuleerimise ohtu; |
| --- | --- |

23.

märgib, et komisjoni ettepanekus ei pöörata piisavat tähelepanu vajadusele ennetada negatiivset mõju vaesematele ühiskonnakihtidele, eelkõige seetõttu, et direktiiv võib tuua kaasa elektrihinna tõusu; palub seega komisjonil turgusid lähemalt jälgida, et suurendada tarbijate usaldust ja vähendada turuga manipuleerimise ohtu;

| 24. | on selle poolt, et tunnustada kvootide tasuta eraldamisel teatud ettevõtteid juba saavutatud heitkoguste vähendamise eest. Seejuures võiks eraldada 100 % kvoote tasuta neile rajatistele, mis oma tootmisharus paiskavad ühe tootmisühiku kohta õhku kõige väiksema kasvuhoonegaaside heitkoguse ja mis oleksid nii teistele sihttasemeks; |
| --- | --- |

24.

on selle poolt, et tunnustada kvootide tasuta eraldamisel teatud ettevõtteid juba saavutatud heitkoguste vähendamise eest. Seejuures võiks eraldada 100 % kvoote tasuta neile rajatistele, mis oma tootmisharus paiskavad ühe tootmisühiku kohta õhku kõige väiksema kasvuhoonegaaside heitkoguse ja mis oleksid nii teistele sihttasemeks;

Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste panus

| 25. | rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on esimesed, kes kliimamuutuste tagajärgedega silmitsi seisavad, ning seetõttu tuleb nad kliimamuutuste vastu võitlemise ja kohandamise strateegiate vastuvõtmisse korralikult kaasata; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on esimesed, kes kliimamuutuste tagajärgedega silmitsi seisavad, ning seetõttu tuleb nad kliimamuutuste vastu võitlemise ja kohandamise strateegiate vastuvõtmisse korralikult kaasata;

| 26. | pöörab Euroopa Komisjoni tähelepanu vajadusele pidada heitkogustega kauplemise süsteemi läbivaatamisel silmas nii kavandatud meetmete mõju konkurentsivõimele riiklikul või rahvusvahelisel tasandil kui ka ohtu konkurentsivõimele ja investeeringute ligitõmbavusele Euroopa Liidu eri piirkondades; |
| --- | --- |

26.

pöörab Euroopa Komisjoni tähelepanu vajadusele pidada heitkogustega kauplemise süsteemi läbivaatamisel silmas nii kavandatud meetmete mõju konkurentsivõimele riiklikul või rahvusvahelisel tasandil kui ka ohtu konkurentsivõimele ja investeeringute ligitõmbavusele Euroopa Liidu eri piirkondades;

| 27. | soovitab seega võtta täielikult arvesse regionaalarengu poliitika nõudeid ning märgib, et läbipaistvama ja paremini toimiva süsinikdioksiidi turu edendamiseks tuleks mõningaid käitisi põhjalikult restruktureerida, et kõrvaldada tootmissüsteemist kõige ebatõhusamad või juba praegu kriisis olevad käitised; soovitab sellega seoses toetada tööstuse uuendamise protsessi ja asjaomaste töötajate koolitamist; |
| --- | --- |

27.

soovitab seega võtta täielikult arvesse regionaalarengu poliitika nõudeid ning märgib, et läbipaistvama ja paremini toimiva süsinikdioksiidi turu edendamiseks tuleks mõningaid käitisi põhjalikult restruktureerida, et kõrvaldada tootmissüsteemist kõige ebatõhusamad või juba praegu kriisis olevad käitised; soovitab sellega seoses toetada tööstuse uuendamise protsessi ja asjaomaste töötajate koolitamist;

| 28. | tunnistab, et heitkogustega kauplemise süsteemi tugevdamisel ja kohandamisel on vaja parandada meetmete üldist sidusust ja seada ambitsioonikamad eesmärgid, milleks on vastavalt arutlusel olevatele rahvusvahelistele lepingutele kasvuhoonegaaside vähendamine 2020. aastaks 30 % võrra; |
| --- | --- |

28.

tunnistab, et heitkogustega kauplemise süsteemi tugevdamisel ja kohandamisel on vaja parandada meetmete üldist sidusust ja seada ambitsioonikamad eesmärgid, milleks on vastavalt arutlusel olevatele rahvusvahelistele lepingutele kasvuhoonegaaside vähendamine 2020. aastaks 30 % võrra;

| 29. | leiab, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste abil kliimamuutuste vastu võitlemiseks võetud Euroopa Liidu meetmete puhul tuleks rohkem arvestada avaliku arvamusega; teadlikkuse tõstmisel peaks püüdma edendada inimeste vastutustundlikku käitumist ning selgitama avalikkusele peamisi tööstuslikke ja tehnoloogilisi küsimusi, mis on tihti vastuvõetud strateegiate aluseks; |
| --- | --- |

29.

leiab, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste abil kliimamuutuste vastu võitlemiseks võetud Euroopa Liidu meetmete puhul tuleks rohkem arvestada avaliku arvamusega; teadlikkuse tõstmisel peaks püüdma edendada inimeste vastutustundlikku käitumist ning selgitama avalikkusele peamisi tööstuslikke ja tehnoloogilisi küsimusi, mis on tihti vastuvõetud strateegiate aluseks;

| 30. | näeb vajadust tugevdada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tegevust nende lõppkasutajate ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete koolitamisel ja teavitamisel, kelle suhtes heitkogustega kauplemise süsteemi direktiivi kohaldatakse. |
| --- | --- |

30.

näeb vajadust tugevdada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tegevust nende lõppkasutajate ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete koolitamisel ja teavitamisel, kelle suhtes heitkogustega kauplemise süsteemi direktiivi kohaldatakse.

II.   MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Artikli 1 lõige 5 (artikkel 9)

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 9
  Ühenduse saastekvootide üldkogus
  Alates 2013. aastast vähendatakse igal aastal eraldatavat ühenduse saastekvootide üldkogust lineaarselt, arvutades alates ajavahemiku 2008–2012 keskelt. Kogust vähendatakse lineaarse teguri 1,74 % võrra, võrreldes kvootide keskmise üldkogusega, mille liikmesriigid on eraldanud vastavalt komisjoni otsustele riiklike saastekvootide eraldamise kavade kohta ajavahemikuks 2008–2012.
  30. juuniks 2010 avaldab komisjon aastaks 2013 ettenähtud kvootide absoluutkoguse, mis põhineb liikmesriikide poolt vastavalt komisjoni otsustele riiklike saastekvootide eraldamise kavade kohta ajavahemikuks 2008–2012 eraldatud kvootide üldkogustel.
  Komisjon vaatab kõnealuse lineaarse teguri läbi hiljemalt 2025. aastal. | Artikkel 9
  Ühenduse saastekvootide üldkogus
  Alates 2013. aastast vähendatakse igal aastal eraldatavat ühenduse saastekvootide üldkogust lineaarselt, arvutades alates ajavahemiku 2008–2012 keskelt. Kogust vähendatakse lineaarse teguri 1,74 % võrra, võrreldes kvootide keskmise üldkogusega, mille liikmesriigid on eraldanud vastavalt komisjoni otsustele riiklike saastekvootide eraldamise kavade kohta ajavahemikuks 2008–2012.
  30. juuniks 2010 avaldab komisjon aastaks 2013 ettenähtud kvootide absoluutkoguse, mis põhineb liikmesriikide poolt vastavalt komisjoni otsustele riiklike saastekvootide eraldamise kavade kohta ajavahemikuks 2008–2012 eraldatud kvootide üldkogustel.

  Komisjon vaatab kõnealuse lineaarse teguri läbi hiljemalt 2025. aastal.
  Komisjon vaatab direktiivi läbi hiljemalt 2018. aastal, pidades seejuures silmas arengut pärast aastat 2020. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Artikkel 9

Ühenduse saastekvootide üldkogus

Alates 2013. aastast vähendatakse igal aastal eraldatavat ühenduse saastekvootide üldkogust lineaarselt, arvutades alates ajavahemiku 2008–2012 keskelt. Kogust vähendatakse lineaarse teguri 1,74 % võrra, võrreldes kvootide keskmise üldkogusega, mille liikmesriigid on eraldanud vastavalt komisjoni otsustele riiklike saastekvootide eraldamise kavade kohta ajavahemikuks 2008–2012.

30. juuniks 2010 avaldab komisjon aastaks 2013 ettenähtud kvootide absoluutkoguse, mis põhineb liikmesriikide poolt vastavalt komisjoni otsustele riiklike saastekvootide eraldamise kavade kohta ajavahemikuks 2008–2012 eraldatud kvootide üldkogustel.

Komisjon vaatab kõnealuse lineaarse teguri läbi hiljemalt 2025. aastal.

Artikkel 9

Ühenduse saastekvootide üldkogus

Alates 2013. aastast vähendatakse igal aastal eraldatavat ühenduse saastekvootide üldkogust lineaarselt, arvutades alates ajavahemiku 2008–2012 keskelt. Kogust vähendatakse lineaarse teguri 1,74 % võrra, võrreldes kvootide keskmise üldkogusega, mille liikmesriigid on eraldanud vastavalt komisjoni otsustele riiklike saastekvootide eraldamise kavade kohta ajavahemikuks 2008–2012.

30. juuniks 2010 avaldab komisjon aastaks 2013 ettenähtud kvootide absoluutkoguse, mis põhineb liikmesriikide poolt vastavalt komisjoni otsustele riiklike saastekvootide eraldamise kavade kohta ajavahemikuks 2008–2012 eraldatud kvootide üldkogustel.

Komisjon vaatab kõnealuse lineaarse teguri läbi hiljemalt 2025. aastal.
  Komisjon vaatab direktiivi läbi hiljemalt 2018. aastal, pidades seejuures silmas arengut pärast aastat 2020.

Motivatsioon

Direktiivi ettepanekusse tehtav muudatus puudutab kauplemisperioodi 2013–2020. Seega ei kuulu sellesse sätted, mis puudutavad aega pärast aastat 2020. Suured muudatused võrreldes praegu kehtiva kauplemiskorraldusega õigustavad direktiivi üldist läbivaatamist hiljemalt 2018. aastal.

Muudatusettepanek 2

Artikli 1 lõige 7 (artikli 10 lõige 3)

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Vähemalt 20 % lõikes 2 osutatud saastekvootide oksjoni käigus saadud tulust, sealhulgas kogu tulu lõike 2 punktis b osutatud oksjonitest, tuleks kasutada järgmistel eesmärkidel: | Vähemalt 20
  50 % lõikes 2 osutatud saastekvootide oksjoni käigus saadud tulust, sealhulgas kogu tulu lõike 2 punktis b osutatud oksjonitest, tuleks liikmesriikidel ning kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel kasutada järgmistel eesmärkidel: |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Vähemalt 20 % lõikes 2 osutatud saastekvootide oksjoni käigus saadud tulust, sealhulgas kogu tulu lõike 2 punktis b osutatud oksjonitest, tuleks kasutada järgmistel eesmärkidel:

Vähemalt 20
  50 % lõikes 2 osutatud saastekvootide oksjoni käigus saadud tulust, sealhulgas kogu tulu lõike 2 punktis b osutatud oksjonitest, tuleks liikmesriikidel ning kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel kasutada järgmistel eesmärkidel:

Muudatusettepanek 3

Artikli 1 lõige 7 (artikli 10 lõike 3 alapunkt f)

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| f) | sotsiaalprobleemide lahendamine madalama ja keskmise sissetulekuga leibkondades, näiteks nende energiatõhususe suurendamise ja parema isoleerimise abil; ning |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

f)

sotsiaalprobleemide lahendamine madalama ja keskmise sissetulekuga leibkondades, näiteks nende energiatõhususe suurendamise ja parema isoleerimise abil; ning

| f) | sotsiaalprobleemide lahendamine madalama ja keskmise sissetulekuga leibkondades, näiteks nende energiatõhususe suurendamise ja parema isoleerimise abil
  võttes tarvitusele
  majanduslikke
  meetmeid elektrienergia võimaliku hinnatõusu kompenseerimiseks, samuti suurendades hoonete energiatõhusust ja parandades nende isolatsiooni; ning |
| --- | --- |

f)

sotsiaalprobleemide lahendamine madalama ja keskmise sissetulekuga leibkondades, näiteks nende energiatõhususe suurendamise ja parema isoleerimise abil
  võttes tarvitusele
  majanduslikke
  meetmeid elektrienergia võimaliku hinnatõusu kompenseerimiseks, samuti suurendades hoonete energiatõhusust ja parandades nende isolatsiooni; ning

Motivatsioon

Madala sissetulekuga leibkondade puhul rakendatavate kompenseerivate meetmete hulka tuleb lisada ka spetsiifiliselt majanduslikke meetmeid.

Muudatusettepanek 4

Artikli 1 lõige 7 (artikli 10 lõige 3) — lisada uus lõige 3a

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a   Liikmesriigid peaksid kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele eraldama vähemalt 30 % lõikes 2 osutatud saastekvootide oksjoni käigus saadud tulust, sealhulgas lõike 2 punktis b osutatud oksjonite kogutulu, et:








  a) | edendada taastuvenergiaallikate kasutamist ja energiatõhusust, saavutamaks ühenduse eesmärk, mille kohaselt on taastuvenergia osakaal 2020. aastaks 20 % ja energiatõhusust suurendatakse 2020. aastaks 20 % võrra; |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

3a   Liikmesriigid peaksid kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele eraldama vähemalt 30 % lõikes 2 osutatud saastekvootide oksjoni käigus saadud tulust, sealhulgas lõike 2 punktis b osutatud oksjonite kogutulu, et:

a)

edendada taastuvenergiaallikate kasutamist ja energiatõhusust, saavutamaks ühenduse eesmärk, mille kohaselt on taastuvenergia osakaal 2020. aastaks 20 % ja energiatõhusust suurendatakse 2020. aastaks 20 % võrra;

| b) | edendada meetmeid kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks sektorites, mis ei ole hõlmatud ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga, eelkõige transpordi- ja jäätmekäitlussektoris; |
| --- | --- |

b)

edendada meetmeid kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks sektorites, mis ei ole hõlmatud ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga, eelkõige transpordi- ja jäätmekäitlussektoris;

| c) | rahastada teavitustegevust, mille eesmärk on edendada lõppkasutajate häid tavasid elektrienergia võimaliku hinnatõusu kompenseerimiseks; |
| --- | --- |

c)

rahastada teavitustegevust, mille eesmärk on edendada lõppkasutajate häid tavasid elektrienergia võimaliku hinnatõusu kompenseerimiseks;

| d) | rahastada koolitusi ja teavitustegevust, mille eesmärk on edendada VKEde ja teiste majanduses osalejate häid tavasid. |
| --- | --- |

d)

rahastada koolitusi ja teavitustegevust, mille eesmärk on edendada VKEde ja teiste majanduses osalejate häid tavasid.

Motivatsioon

Muudatusettepaneku eesmärgid on järgmised:

| — | anda kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele roll kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks võetavates meetmetes ja tagada neile selleks vajalikud vahendid; |
| --- | --- |

—

anda kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele roll kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks võetavates meetmetes ja tagada neile selleks vajalikud vahendid;

| — | anda kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele eriülesanne edendada taastuvate energiaallikate kasutamist ja energiatõhusust; |
| --- | --- |

—

anda kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele eriülesanne edendada taastuvate energiaallikate kasutamist ja energiatõhusust;

| — | rahastada kohalikul ja piirkondlikul tasandil algatusi, mille eesmärk on kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine sektorites, mis jäävad välja ELi heitkogustega kauplemise süsteemi käsitleva direktiivi reguleerimisalast, nagu jäätmekäitlus- ja transpordisektor; |
| --- | --- |

—

rahastada kohalikul ja piirkondlikul tasandil algatusi, mille eesmärk on kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine sektorites, mis jäävad välja ELi heitkogustega kauplemise süsteemi käsitleva direktiivi reguleerimisalast, nagu jäätmekäitlus- ja transpordisektor;

| — | rahastada nii kodanikele kui ka neile tööstuses osalejatele suunatud koolitusi ja teavitustegevust, kes on hõlmatud ELi heitkogustega kauplemise süsteemi käsitleva direktiivi reguleerimisalaga. |
| --- | --- |

—

rahastada nii kodanikele kui ka neile tööstuses osalejatele suunatud koolitusi ja teavitustegevust, kes on hõlmatud ELi heitkogustega kauplemise süsteemi käsitleva direktiivi reguleerimisalaga.

Muudatusettepanek 5

Artikli 1 lõige 7 (artikli 10 lõige 5)

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Komisjon võtab 31. detsembriks 2010 vastu oksjoni ajakava, haldamist ja muid aspekte käsitleva määruse, tagamaks et oksjon toimub avatud, läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil. Oksjonid korraldatakse nii, et käitajatel, eelkõige ühenduse süsteemiga hõlmatud väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel on täielik juurdepääs ning teised osalejad ei kahjusta oksjoni toimimist. Kõnealune meede käesoleva direktiivi vähem oluliste sätete muutmiseks direktiivi täiendamise teel võetakse vastu artikli [23 lõikes 3] osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt. | 5.   Komisjon võtab 31. detsembriks 2010 vastu oksjoni ajakava, haldamist ja muid aspekte käsitleva määruse, tagamaks et oksjon toimub avatud, läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil. Oksjonid korraldatakse nii, et käitajatel, eelkõige ühenduse süsteemiga hõlmatud väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel on täielik juurdepääs ning teised osalejad ei kahjusta oksjoni toimimist. Soovimatute spekuleerimiskasumite vältimiseks võib oksjonile juurdepääsu piirata tegelike turul osalejatega. Kõnealune meede käesoleva direktiivi vähem oluliste sätete muutmiseks direktiivi täiendamise teel võetakse vastu artikli [23 lõikes 3] osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

5.   Komisjon võtab 31. detsembriks 2010 vastu oksjoni ajakava, haldamist ja muid aspekte käsitleva määruse, tagamaks et oksjon toimub avatud, läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil. Oksjonid korraldatakse nii, et käitajatel, eelkõige ühenduse süsteemiga hõlmatud väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel on täielik juurdepääs ning teised osalejad ei kahjusta oksjoni toimimist. Kõnealune meede käesoleva direktiivi vähem oluliste sätete muutmiseks direktiivi täiendamise teel võetakse vastu artikli [23 lõikes 3] osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

5.   Komisjon võtab 31. detsembriks 2010 vastu oksjoni ajakava, haldamist ja muid aspekte käsitleva määruse, tagamaks et oksjon toimub avatud, läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil. Oksjonid korraldatakse nii, et käitajatel, eelkõige ühenduse süsteemiga hõlmatud väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel on täielik juurdepääs ning teised osalejad ei kahjusta oksjoni toimimist. Soovimatute spekuleerimiskasumite vältimiseks võib oksjonile juurdepääsu piirata tegelike turul osalejatega. Kõnealune meede käesoleva direktiivi vähem oluliste sätete muutmiseks direktiivi täiendamise teel võetakse vastu artikli [23 lõikes 3] osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Motivatsioon

Kuna saastekvoote saab ilmselt vähe olema, tekib ülemäärase hinnatõusu oht puhtspekulatiivsetel põhjustel.

Muudatusettepanek 6

Artikli 1 lõige 8 (artikli 10a lõige 1)

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   30. juuniks 2011 võtab komisjon vastu kogu ühenduses kohaldatavad ja täielikult ühtlustatud rakendusmeetmed lõigetes 2–6 ja lõikes 8 osutatud kvootide eraldamiseks ühtlustatud viisil.
  Kõnealused meetmed käesoleva direktiivi vähem oluliste sätete muutmiseks direktiivi täiendamise teel võetakse vastu artikli [23 lõikes 3] osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.
  Kuivõrd see on võimalik, tagatakse esimeses lõigus osutatud meetmetega kvootide eraldamine sellisel viisil, et kõige tõhusamaid tehnoloogiaid, asendajaid, alternatiivseid tootmisviise, biomassi kasutamist, kasvuhoonegaaside kogumist ja säilitamist arvesse võttes stimuleeritaks kasvuhoonegaaside ja energia seisukohast kõige tõhusamate tehnoloogiate kasutamist ja heitkoguste vähendamist ning ei stimuleeritaks heitkoguste suurendamist. Elektritootmise eest tasuta kvoote ei eraldata.
  Pärast seda, kui ühendus on sõlminud rahvusvahelise kliimamuutusi käsitleva kokkuleppe, mille tulemusel toimub kasvuhoonegaaside heitkoguste kohustuslik vähendamine ühendusega samaväärses ulatuses, vaatab komisjon kõnealused meetmed läbi, tagamaks et kvootide tasuta eraldamine toimub üksnes juhul, kui see on kõnealuse kokkuleppe põhjal nõuetekohaselt põhjendatud. | 1.   30. juuniks 2011 võtab komisjon vastu kogu ühenduses kohaldatavad ja täielikult ühtlustatud rakendusmeetmed lõigetes 2–6 ja lõikes 8 osutatud kvootide eraldamiseks ühtlustatud viisil.
  Kõnealused meetmed käesoleva direktiivi vähem oluliste sätete muutmiseks direktiivi täiendamise teel võetakse vastu artikli [23 lõikes 3] osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.
  Kuivõrd see on võimalik, tagatakse esimeses lõigus osutatud meetmetega kvootide eraldamine sellisel viisil, et kõige tõhusamaid tehnoloogiaid, asendajaid, alternatiivseid tootmisviise, biomassi kasutamist, kasvuhoonegaaside kogumist ja säilitamist arvesse võttes stimuleeritaks kasvuhoonegaaside ja energia seisukohast kõige tõhusamate tehnoloogiate, sh soojuse ja elektri koostootmise kasutamist ja heitkoguste vähendamist ning ei stimuleeritaks heitkoguste suurendamist. Elektritootmise eest tasuta kvoote ei eraldata. Seevastu võib kõigile teistele sektoritele saastekvoote eraldada tasuta.

  Pärast seda, kui ühendus on sõlminud rahvusvahelise kliimamuutusi käsitleva kokkuleppe, mille tulemusel toimub kasvuhoonegaaside heitkoguste kohustuslik vähendamine ühendusega samaväärses ulatuses, vaatab komisjon kõnealused meetmed läbi, tagamaks et kvootide tasuta eraldamine toimub üksnes juhul, kui see on kõnealuse kokkuleppe põhjal nõuetekohaselt põhjendatud. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

1.   30. juuniks 2011 võtab komisjon vastu kogu ühenduses kohaldatavad ja täielikult ühtlustatud rakendusmeetmed lõigetes 2–6 ja lõikes 8 osutatud kvootide eraldamiseks ühtlustatud viisil.

Kõnealused meetmed käesoleva direktiivi vähem oluliste sätete muutmiseks direktiivi täiendamise teel võetakse vastu artikli [23 lõikes 3] osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Kuivõrd see on võimalik, tagatakse esimeses lõigus osutatud meetmetega kvootide eraldamine sellisel viisil, et kõige tõhusamaid tehnoloogiaid, asendajaid, alternatiivseid tootmisviise, biomassi kasutamist, kasvuhoonegaaside kogumist ja säilitamist arvesse võttes stimuleeritaks kasvuhoonegaaside ja energia seisukohast kõige tõhusamate tehnoloogiate kasutamist ja heitkoguste vähendamist ning ei stimuleeritaks heitkoguste suurendamist. Elektritootmise eest tasuta kvoote ei eraldata.

Pärast seda, kui ühendus on sõlminud rahvusvahelise kliimamuutusi käsitleva kokkuleppe, mille tulemusel toimub kasvuhoonegaaside heitkoguste kohustuslik vähendamine ühendusega samaväärses ulatuses, vaatab komisjon kõnealused meetmed läbi, tagamaks et kvootide tasuta eraldamine toimub üksnes juhul, kui see on kõnealuse kokkuleppe põhjal nõuetekohaselt põhjendatud.

1.   30. juuniks 2011 võtab komisjon vastu kogu ühenduses kohaldatavad ja täielikult ühtlustatud rakendusmeetmed lõigetes 2–6 ja lõikes 8 osutatud kvootide eraldamiseks ühtlustatud viisil.

Kõnealused meetmed käesoleva direktiivi vähem oluliste sätete muutmiseks direktiivi täiendamise teel võetakse vastu artikli [23 lõikes 3] osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Kuivõrd see on võimalik, tagatakse esimeses lõigus osutatud meetmetega kvootide eraldamine sellisel viisil, et kõige tõhusamaid tehnoloogiaid, asendajaid, alternatiivseid tootmisviise, biomassi kasutamist, kasvuhoonegaaside kogumist ja säilitamist arvesse võttes stimuleeritaks kasvuhoonegaaside ja energia seisukohast kõige tõhusamate tehnoloogiate, sh soojuse ja elektri koostootmise kasutamist ja heitkoguste vähendamist ning ei stimuleeritaks heitkoguste suurendamist. Elektritootmise eest tasuta kvoote ei eraldata. Seevastu võib kõigile teistele sektoritele saastekvoote eraldada tasuta.

Pärast seda, kui ühendus on sõlminud rahvusvahelise kliimamuutusi käsitleva kokkuleppe, mille tulemusel toimub kasvuhoonegaaside heitkoguste kohustuslik vähendamine ühendusega samaväärses ulatuses, vaatab komisjon kõnealused meetmed läbi, tagamaks et kvootide tasuta eraldamine toimub üksnes juhul, kui see on kõnealuse kokkuleppe põhjal nõuetekohaselt põhjendatud.

Motivatsioon

Tuleb täpsustada, et kõigile sektoritele — v.a elektrienergia tootmine — võib saastekvoote eraldada tasuta (täiel määral või osaliselt).

Muudatusettepanek 7

Artikli 1 lõige 8 (artikli 10a lõige 3), lisada uus lõige 3a

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Elektritootjatele võib eraldada tasuta kvoote toodetud soojuse eest direktiivis 2004/8/EÜ määratletud suure tõhususega koostootmise eest majanduslikult õigustatud nõudluse osas, et tagada võrdne kohtlemine võrreldes teiste soojatootjatega. Pärast 2013. aastat kohandatakse kõnealustele käitistele eraldatavaid kvoote kõnealuse soojuse tootmise eest igal aastal artiklis 9 osutatud lineaarse teguri võrra. | Tuginedes soojuse ja elektri eraldi toomise võrdlusnäitajatele, võibelektritootjatele eraldada tasuta kvoote toodetud soojuse eest direktiivis 2004/8/EÜ määratletud suure tõhususega koostootmise eest majanduslikult õigustatud nõudluse osas, et tagada võrdne kohtlemine võrreldes teiste soojatootjatega. Pärast 2013. aastat kohandatakse kõnealustele käitistele eraldatavaid kvoote kõnealuse soojuse tootmise eest igal aastal artiklis 9 osutatud lineaarse teguri võrra. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Elektritootjatele võib eraldada tasuta kvoote toodetud soojuse eest direktiivis 2004/8/EÜ määratletud suure tõhususega koostootmise eest majanduslikult õigustatud nõudluse osas, et tagada võrdne kohtlemine võrreldes teiste soojatootjatega. Pärast 2013. aastat kohandatakse kõnealustele käitistele eraldatavaid kvoote kõnealuse soojuse tootmise eest igal aastal artiklis 9 osutatud lineaarse teguri võrra.

Tuginedes soojuse ja elektri eraldi toomise võrdlusnäitajatele, võibelektritootjatele eraldada tasuta kvoote toodetud soojuse eest direktiivis 2004/8/EÜ määratletud suure tõhususega koostootmise eest majanduslikult õigustatud nõudluse osas, et tagada võrdne kohtlemine võrreldes teiste soojatootjatega. Pärast 2013. aastat kohandatakse kõnealustele käitistele eraldatavaid kvoote kõnealuse soojuse tootmise eest igal aastal artiklis 9 osutatud lineaarse teguri võrra.

Muudatusettepanek 8

Artikli 1 lõige 8 (artikli 10a lõige 5)

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Kvootide maksimumkogus, mille alusel arvutatakse sellistele käitistele eraldatavad kvoodid, mis on ühenduse süsteemiga hõlmatud alles alates 2013. aastast, ei ületa 2013. aastal kõnealuste käitiste tõendatud heitkoguseid ajavahemikus 2005–2007. Igal järgneval aastal kohandatakse sellistele käitistele eraldatavate kvootide koguhulka artiklis 9 osutatud lineaarse teguri võrra. | 5.   Kvootide maksimumkogus, mille alusel arvutatakse sellistele käitistele eraldatavad kvoodid, mis on ühenduse süsteemiga hõlmatud alles alates 2013. aastast, ei ületa 2013. aastal kõnealuste käitiste tõendatud heitkoguseid
  te keskmist määra ajavahemikus 2005–2007. Igal järgneval aastal kohandatakse sellistele käitistele eraldatavate kvootide koguhulka artiklis 9 osutatud lineaarse teguri võrra. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

5.   Kvootide maksimumkogus, mille alusel arvutatakse sellistele käitistele eraldatavad kvoodid, mis on ühenduse süsteemiga hõlmatud alles alates 2013. aastast, ei ületa 2013. aastal kõnealuste käitiste tõendatud heitkoguseid ajavahemikus 2005–2007. Igal järgneval aastal kohandatakse sellistele käitistele eraldatavate kvootide koguhulka artiklis 9 osutatud lineaarse teguri võrra.

5.   Kvootide maksimumkogus, mille alusel arvutatakse sellistele käitistele eraldatavad kvoodid, mis on ühenduse süsteemiga hõlmatud alles alates 2013. aastast, ei ületa 2013. aastal kõnealuste käitiste tõendatud heitkoguseid
  te keskmist määra ajavahemikus 2005–2007. Igal järgneval aastal kohandatakse sellistele käitistele eraldatavate kvootide koguhulka artiklis 9 osutatud lineaarse teguri võrra.

Motivatsioon

Tuleb täpsustada, et asjaomaseid käitisi ei saa kontrollida, kuna need ei kuulu aastatel 2008–2013 ELi kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemiga.

Muudatusettepanek 9

Artikli 1 lõige 8 (artikli 10a lõige 6)

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Viis protsenti ajavahemikul 2013–2020 vastavalt artiklitele 9 ja 9a kindlaksmääratud ühenduse kvootide üldkogusest eraldatakse uutele osalistele kui suurim kogus, mille võib eraldada uutele osalistele käesoleva artikli lõike 1 kohaselt vastuvõetud korras.
  Kvoote kohandatakse artiklis 9 osutatud lineaarse teguri võrra.
  Uutele elektritootjatele tasuta kvoote ei eraldata. | 6.   Viis protsenti ajavahemikul 2013–2020 vastavalt artiklitele 9 ja 9a kindlaksmääratud ühenduse kvootide üldkogusest eraldatakse uutele osalistele kui suurim kogus, mille võib eraldada uutele osalistele käesoleva artikli lõike 1 kohaselt vastuvõetud korras, määratletakse 2020. aasta ühenduse tööstuse SKT arenguprognooside kohaselt. Suurim eraldatavate saatekvootide hulk ei tohi ületada viit protsenti kogu ühenduse saastekvootidest, mis on artiklite 9 ja 9a kohaselt aastateks 2013–2020 kehtestatud.

  Kvoote kohandatakse artiklis 9 osutatud lineaarse teguri võrra.
  Uutele elektritootjatele tasuta kvoote ei eraldata. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

6.   Viis protsenti ajavahemikul 2013–2020 vastavalt artiklitele 9 ja 9a kindlaksmääratud ühenduse kvootide üldkogusest eraldatakse uutele osalistele kui suurim kogus, mille võib eraldada uutele osalistele käesoleva artikli lõike 1 kohaselt vastuvõetud korras.

Kvoote kohandatakse artiklis 9 osutatud lineaarse teguri võrra.

Uutele elektritootjatele tasuta kvoote ei eraldata.

6.   Viis protsenti ajavahemikul 2013–2020 vastavalt artiklitele 9 ja 9a kindlaksmääratud ühenduse kvootide üldkogusest eraldatakse uutele osalistele kui suurim kogus, mille võib eraldada uutele osalistele käesoleva artikli lõike 1 kohaselt vastuvõetud korras, määratletakse 2020. aasta ühenduse tööstuse SKT arenguprognooside kohaselt. Suurim eraldatavate saatekvootide hulk ei tohi ületada viit protsenti kogu ühenduse saastekvootidest, mis on artiklite 9 ja 9a kohaselt aastateks 2013–2020 kehtestatud.

Kvoote kohandatakse artiklis 9 osutatud lineaarse teguri võrra.

Uutele elektritootjatele tasuta kvoote ei eraldata.

Motivatsioon

Uutele osalejatele reserveeritud kvoote tuleb määratleda ühenduse tööstussektori 2020. aasta SKT arenguprognooside kohaselt. Viis protsenti tundub ühenduse tööstussektori SKT kasvuprognooside suhtes liiga suurena.

Muudatusettepanek 10

Artikli 1 lõige 8 (artikli 10a lõige 8)

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 8.   2013. aastal ja igal järgneval aastal kuni 2020. aastani eraldatakse käitistele sektorites, mille puhul on kõrge süsinikdioksiidi lekke oht, tasuta kvoote kuni 100 % ulatuses lõigete 2–6 kohaselt kindlaksmääratud kogusest. | 8.   2013. aastal ja igal järgneval aastal kuni 2020. aastani eraldatakse käitistele sektorites, mille puhul on kõrge süsinikdioksiidi lekke oht, tasuta kvoote kuni 100 % ulatuses lõigete 2–6 kohaselt kindlaksmääratud kogusest. Sealjuures tuleb eelistada käitisi, mis tekitavad ühe tootmisüksuse kohta kõige vähem süsinikdioksiidi heitkoguseid (võrdlusuuringud). |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

8.   2013. aastal ja igal järgneval aastal kuni 2020. aastani eraldatakse käitistele sektorites, mille puhul on kõrge süsinikdioksiidi lekke oht, tasuta kvoote kuni 100 % ulatuses lõigete 2–6 kohaselt kindlaksmääratud kogusest.

8.   2013. aastal ja igal järgneval aastal kuni 2020. aastani eraldatakse käitistele sektorites, mille puhul on kõrge süsinikdioksiidi lekke oht, tasuta kvoote kuni 100 % ulatuses lõigete 2–6 kohaselt kindlaksmääratud kogusest. Sealjuures tuleb eelistada käitisi, mis tekitavad ühe tootmisüksuse kohta kõige vähem süsinikdioksiidi heitkoguseid (võrdlusuuringud).

Motivatsioon

Komisjoni ettepanek paneb halvemasse olukorda need ettevõtted, mis on juba vabatahtlikult teinud märkimisväärseid pingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks. „Puhaste” rajatiste ja „mustade” rajatiste võrdne kohtlemine tasuta kvootide eraldamisel tooks endaga kaasa konkurentsimoonutusi ühenduse ühe sektori ettevõtete vahel. Seepärast on õiglane arvestada heitkoguste vähendamiseks tehtud pingutustega. Väljapakutud sihttaseme mudel, kus 100 % kvooti eraldataks tasuta üksnes „kõige puhtamatele” rajatistele on teostatav, läbipaistev ega moonuta konkurentsi.

Muudatusettepanek 11

Artikli 1 lõige 8 (artikkel 10b)

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Meetmed teatavate energiamahukate tööstusharude toetamiseks süsinikdioksiidi lekke korral
  Pidades silmas rahvusvaheliste läbirääkimiste tulemusi ja seda, mil määral aitavad kõnealused läbirääkimised saavutada kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist kogu maailmas, ning pärast nõupidamist kõigi asjakohaste sotsiaalpartneritega esitab komisjon hiljemalt 2011. aasta juuniks Euroopa Parlamendile ja nõukogule analüüsiaruande, milles hinnatakse olukorda energiamahukates sektorites või alasektorites, mille puhul on tehtud kindlaks märkimisväärne süsinikdioksiidi lekke oht. Aruandele lisatakse asjakohased ettepanekud, mis võivad sisaldada järgmist:






  — | kõnealustele sektoritele või alasektoritele artikli 10a raames tasuta eraldatavate kvootide osatähtsuse kohandamine; |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Meetmed teatavate energiamahukate tööstusharude toetamiseks süsinikdioksiidi lekke korral

Pidades silmas rahvusvaheliste läbirääkimiste tulemusi ja seda, mil määral aitavad kõnealused läbirääkimised saavutada kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist kogu maailmas, ning pärast nõupidamist kõigi asjakohaste sotsiaalpartneritega esitab komisjon hiljemalt 2011. aasta juuniks Euroopa Parlamendile ja nõukogule analüüsiaruande, milles hinnatakse olukorda energiamahukates sektorites või alasektorites, mille puhul on tehtud kindlaks märkimisväärne süsinikdioksiidi lekke oht. Aruandele lisatakse asjakohased ettepanekud, mis võivad sisaldada järgmist:

—

kõnealustele sektoritele või alasektoritele artikli 10a raames tasuta eraldatavate kvootide osatähtsuse kohandamine;

| — | vastavalt artiklile 10a kindlaks tehtud sektorite või alasektorite toodetavate toodete importijate kaasamine ühenduse süsteemi. |
| --- | --- |

—

vastavalt artiklile 10a kindlaks tehtud sektorite või alasektorite toodetavate toodete importijate kaasamine ühenduse süsteemi.

Asjakohaste meetmete üle otsustamisel võetakse samuti arvesse siduvaid sektorisiseseid kokkuleppeid, mille tulemusel vähendatakse üleilmseid heitkoguseid määral, mis on vajalik kliimamuutuste tõhusaks ärahoidmiseks, ning mis on jälgitavad, tõendatavad ja kohustuslikus korras jõustatavad.

Meetmed teatavate energiamahukate tööstusharude toetamiseks süsinikdioksiidi lekke korral

Hiljemalt pool aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist esitab komisjon pärast nõupidamist kõigi asjaomaste sotsiaalpartnerite ning Regioonide Komiteega konkreetsed ettepanekud, kuidas vältida süsinikdioksiidi leket energiamahukates sektorites ja alasektorites.

Pidades silmas rahvusvaheliste läbirääkimiste tulemusi ja seda, mil määral aitavad kõnealused läbirääkimised saavutada kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist kogu maailmas, ning pärast nõupidamist kõigi asjakohaste sotsiaalpartneritega esitab komisjon hiljemalt 2011. aasta juuniks Euroopa Parlamendile ja nõukogule analüüsiaruande, milles hinnatakse olukorda energiamahukates sektorites või alasektorites, mille puhul on tehtud kindlaks märkimisväärne süsinikdioksiidi lekke oht. Aruandele lisatakse asjakohased ettepanekud, mis võivad sisaldada järgmist:

| — | kõnealustele sektoritele või alasektoritele artikli 10a raames tasuta eraldatavate kvootide osatähtsuse kohandamine; |
| --- | --- |

—

kõnealustele sektoritele või alasektoritele artikli 10a raames tasuta eraldatavate kvootide osatähtsuse kohandamine;

| — | vastavalt artiklile 10a kindlaks tehtud sektorite või alasektorite toodetavate toodete importijate kaasamine ühenduse süsteemi. |
| --- | --- |

—

vastavalt artiklile 10a kindlaks tehtud sektorite või alasektorite toodetavate toodete importijate kaasamine ühenduse süsteemi.

Asjakohaste meetmete üle otsustamisel võetakse samuti arvesse siduvaid sektorisiseseid kokkuleppeid, mille tulemusel vähendatakse üleilmseid heitkoguseid määral, mis on vajalik kliimamuutuste tõhusaks ärahoidmiseks, ning mis on jälgitavad, tõendatavad ja kohustuslikus korras jõustatavad.

Motivatsioon

Kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele tuleb anda roll nende sektorite ja alasektorite määratlemisel, kus võib tekkida süsinikdioksiidi lekke oht, et vältida asjaomastes ettevõtetes, eelkõige väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes, konkurentsivõime langust ja töökohtade kaotamist.

Just energiamahukatesse sektoritesse tehtavad investeeringud nõuavad reeglina palju kapitali ja pikka käivitusaega. Seda tähtsamad on asjaomastele ettevõtetele usaldusväärsed ja etteaimatavad raamtingimused. Plaan otsustada alles 2011. aastal, kuidas saaks arvesse võtta energiamahukate sektorite erilisi olusid, ei sobi nendele kõnealustele ettevõtetele, kes nõuavad õigusega planeerimiskindlust. Ebakindlus tulevaste raamtingimuste suhtes tingib juba praegu investeeringute edasilükkamist või isegi ümberpaigutamist kolmandatesse riikidesse. Seega on komisjonil vaja nii kiiresti kui võimalik kujundada oma seisukoht ja teha teatavaks oma kavatsused.

Muudatusettepanek 12

Artikli 1 lõige 21 (artikli 27 lõige 1)

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid võivad ühenduse süsteemist välja arvata alla 25 MW nimisoojusvõimsusega põletuskäitised, mille pädevale asutusele teatatud heitkogused kõigil kolmel eelnenud aastal on olnud vähem kui 10 000 tonni süsinikdioksiidi ekvivalenti, välja arvatud biomassist saadud heitkogused, ning mille suhtes kohaldatakse meetmeid, millega saavutatakse samaväärne panus heitkoguste vähendamisse, kui asjaomane liikmesriik täidab järgmised tingimused:






  a) | ta teatab komisjonile igast sellisest käitisest, täpsustades kohaldatavad samaväärsed meetmed; |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid võivad ühenduse süsteemist välja arvata alla 25 MW nimisoojusvõimsusega põletuskäitised, mille pädevale asutusele teatatud heitkogused kõigil kolmel eelnenud aastal on olnud vähem kui 10 000 tonni süsinikdioksiidi ekvivalenti, välja arvatud biomassist saadud heitkogused, ning mille suhtes kohaldatakse meetmeid, millega saavutatakse samaväärne panus heitkoguste vähendamisse, kui asjaomane liikmesriik täidab järgmised tingimused:

a)

ta teatab komisjonile igast sellisest käitisest, täpsustades kohaldatavad samaväärsed meetmed;

| b) | ta kinnitab, et on kehtestatud seirekord, mille abil hinnatakse, kas käitis tekitab mõnel kalendriaastal heitkoguseid rohkem kui 10 000 tonni süsinikdioksiidi ekvivalenti, välja arvatud biomassist saadud heitkogused; |
| --- | --- |

b)

ta kinnitab, et on kehtestatud seirekord, mille abil hinnatakse, kas käitis tekitab mõnel kalendriaastal heitkoguseid rohkem kui 10 000 tonni süsinikdioksiidi ekvivalenti, välja arvatud biomassist saadud heitkogused;

| c) | ta kinnitab, et kui käitis tekitab mõnel kalendriaastal heitkoguseid rohkem kui 10 000 tonni süsinikdioksiidi ekvivalenti, välja arvatud biomassist saadud heitkogused, või samaväärseid meetmeid enam ei kohaldata, arvatakse käitis uuesti süsteemi; |
| --- | --- |

c)

ta kinnitab, et kui käitis tekitab mõnel kalendriaastal heitkoguseid rohkem kui 10 000 tonni süsinikdioksiidi ekvivalenti, välja arvatud biomassist saadud heitkogused, või samaväärseid meetmeid enam ei kohaldata, arvatakse käitis uuesti süsteemi;

| d) | ta avaldab punktides a, b ja c osutatud teabe üldsusele arvamusteavalduseks. |
| --- | --- |

d)

ta avaldab punktides a, b ja c osutatud teabe üldsusele arvamusteavalduseks.

1.   Liikmesriigid võivad, arvestades muu hulgas käitise omaniku avamust, arvata ühenduse süsteemist välja arvata alla 25 MW nimisoojusvõimsusega põletuskäitised, mille pädevale asutusele teatatud heitkogused kõigil kolmel eelnenud aastal on olnud vähem kui 10 000 tonni süsinikdioksiidi ekvivalenti, välja arvatud biomassist saadud heitkogused, ning mille suhtes kohaldatakse meetmeid, millega saavutatakse samaväärne panus heitkoguste vähendamisse,. Liikmesriigid otsustavad nimetatud meetmete üle koos kohalike ja piirkondlike omavalitsustega ning Euroopa Komisjoni vastuvõetud asjaomastel suunistel põhinedes.

2.   Lõikes 1 nimetatud käitised võib ühenduse süsteemist välja arvata,
  kui eeldusel, et asjaomane liikmesriik täidab järgmised tingimused:

| a) | ta teatab komisjonile igast sellisest käitisest, täpsustades kohaldatavad samaväärsed meetmed; |
| --- | --- |

a)

ta teatab komisjonile igast sellisest käitisest, täpsustades kohaldatavad samaväärsed meetmed;

| b) | ta kinnitab, et on kehtestatud seirekord, mille abil hinnatakse, kas käitis tekitab mõnel kalendriaastal heitkoguseid rohkem kui 10 000 tonni süsinikdioksiidi ekvivalenti, välja arvatud biomassist saadud heitkogused; |
| --- | --- |

b)

ta kinnitab, et on kehtestatud seirekord, mille abil hinnatakse, kas käitis tekitab mõnel kalendriaastal heitkoguseid rohkem kui 10 000 tonni süsinikdioksiidi ekvivalenti, välja arvatud biomassist saadud heitkogused;

| c) | ta kinnitab pärast kohalike ja piirkondlike omavalitsustega konsulteerimist, et kui käitis tekitab mõnel kalendriaastal heitkoguseid rohkem kui 10 000 tonni süsinikdioksiidi ekvivalenti, välja arvatud biomassist saadud heitkogused, või samaväärseid meetmeid enam ei kohaldata, arvatakse käitis uuesti süsteemi; |
| --- | --- |

c)

ta kinnitab pärast kohalike ja piirkondlike omavalitsustega konsulteerimist, et kui käitis tekitab mõnel kalendriaastal heitkoguseid rohkem kui 10 000 tonni süsinikdioksiidi ekvivalenti, välja arvatud biomassist saadud heitkogused, või samaväärseid meetmeid enam ei kohaldata, arvatakse käitis uuesti süsteemi;

| d) | ta avaldab punktides a, b ja c osutatud teabe üldsusele arvamusteavalduseks. |
| --- | --- |

d)

ta avaldab punktides a, b ja c osutatud teabe üldsusele arvamusteavalduseks.

Motivatsioon

Eesmärgiks on saada teavet kasvuhoonegaaside vähendamise meetmete kohta piirkondlikul tasandil, sest VKEdele tegevuslubade andmine kuulub kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevusse.

Brüssel,8. oktoober 2008

Regioonide Komitee

president

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 19.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 325/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 325/28

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Ühise põllumajanduspoliitika olukorra hindamise järgsed komisjoni õigusaktide ettepanekud”

(2008/C 325/05)

REGIOONIDE KOMITEE

| — | väljendab muret rahastamisvahendite ebapiisavuse üle maaelu arengu valdkonnas ning leiab, et edasised investeeringud uutesse väljakutsetesse ei tohiks toimuda ainult esimese samba vahendite arvelt, samuti kutsub üles siduma seda küsimust ka teiste ELi poliitikavaldkondadega, eelkõige ühtekuuluvuspoliitikaga; |
| --- | --- |

—

väljendab muret rahastamisvahendite ebapiisavuse üle maaelu arengu valdkonnas ning leiab, et edasised investeeringud uutesse väljakutsetesse ei tohiks toimuda ainult esimese samba vahendite arvelt, samuti kutsub üles siduma seda küsimust ka teiste ELi poliitikavaldkondadega, eelkõige ühtekuuluvuspoliitikaga;

| — | soovitab tungivalt toetada koostoimet maaelu arengu poliitika ja teiste ELi poliitikate, eelkõige ühtekuuluvuspoliitika vahel; |
| --- | --- |

—

soovitab tungivalt toetada koostoimet maaelu arengu poliitika ja teiste ELi poliitikate, eelkõige ühtekuuluvuspoliitika vahel;

| — | toetab pidevalt kasvavat üleskutset investeerida põllumajandusalastesse teadusuuringutesse ja rakendada uurimistulemusi ning tervitab Euroopa Komisjoni ettepanekut püüda saavutada koostoimet teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi raames; |
| --- | --- |

—

toetab pidevalt kasvavat üleskutset investeerida põllumajandusalastesse teadusuuringutesse ja rakendada uurimistulemusi ning tervitab Euroopa Komisjoni ettepanekut püüda saavutada koostoimet teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi raames;

| — | leiab, et Euroopa ees seisvate uute väljakutsetega toime tulemiseks peab Euroopa üritama saavutada suletud ringlusega majanduse; |
| --- | --- |

—

leiab, et Euroopa ees seisvate uute väljakutsetega toime tulemiseks peab Euroopa üritama saavutada suletud ringlusega majanduse;

| — | leiab, et kliimamuutuste vastu võitlemise eesmärgil tuleks julgustada ühtsete toidustrateegiate väljatöötamist; |
| --- | --- |

—

leiab, et kliimamuutuste vastu võitlemise eesmärgil tuleks julgustada ühtsete toidustrateegiate väljatöötamist;

| — | leiab, et seal, kus see tugevdab ökoloogilist tasakaalu, tuleks piirkondi julgustada arendama ja edendama kohalikult toodetud toiduaineid ja toiduainetega seotud tooteid; |
| --- | --- |

—

leiab, et seal, kus see tugevdab ökoloogilist tasakaalu, tuleks piirkondi julgustada arendama ja edendama kohalikult toodetud toiduaineid ja toiduainetega seotud tooteid;

| — | soovitab, et piimakvoote tõstetaks 2 % aastas, ning leiab, et komisjon peaks kaitsma haavatavates piirkondades tegutsevate põllumajandustootjate olukorda, kui piimakvootide suurendamine peaks seda halvendama; |
| --- | --- |

—

soovitab, et piimakvoote tõstetaks 2 % aastas, ning leiab, et komisjon peaks kaitsma haavatavates piirkondades tegutsevate põllumajandustootjate olukorda, kui piimakvootide suurendamine peaks seda halvendama;

| — | leiab, et ELil on sotsiaalne vastutus selle eest, et kõiki vahendeid rakendades püüda kaasata People, Planet and Profit (sotsiaalsed, keskkonnaalased ja majanduslikud) põhimõtteid WTO käimasolevate ja tulevaste läbirääkimiste tulemustesse; |
| --- | --- |

—

leiab, et ELil on sotsiaalne vastutus selle eest, et kõiki vahendeid rakendades püüda kaasata People, Planet and Profit (sotsiaalsed, keskkonnaalased ja majanduslikud) põhimõtteid WTO käimasolevate ja tulevaste läbirääkimiste tulemustesse;

| — | konstateerib, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on enamikus liikmesriikides omandanud palju kogemusi ning teadmisi maaelu arengu valdkonnas, ning nad tervitaksid võimalust võtta endale suurem vastutus ELi põllumajanduse ja maaelu arengu poliitika rakendamisel ja kavandamisel. |
| --- | --- |

—

konstateerib, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on enamikus liikmesriikides omandanud palju kogemusi ning teadmisi maaelu arengu valdkonnas, ning nad tervitaksid võimalust võtta endale suurem vastutus ELi põllumajanduse ja maaelu arengu poliitika rakendamisel ja kavandamisel.

| Raportöör | : | Lenie DWARSHUIS-VAN DE BEEK (NL/ALDE), Lõuna-Hollandi provintsivalitsuse liige |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

Lenie DWARSHUIS-VAN DE BEEK (NL/ALDE), Lõuna-Hollandi provintsivalitsuse liige

Viitedokumendid

„Ettepanek: nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks”

„Ettepanek: nõukogu määrus ühise põllumajanduspoliitika muudatuste kohta, muutes määrusi (EÜ) nr 320/2006, (EÜ) nr 1234/2007, (EÜ) nr 3/2008 ja (EÜ) nr [...]/2008”

„Ettepanek: nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta”

„Ettepanek: nõukogu otsus, millega muudetakse otsust 2006/144/EÜ ühenduse maaelu arengu strateegiasuuniste kohta (programmiperiood 2007–2013) (komisjoni esitatud) {SEK(2008) 1885} {SEK(2008) 1886}”

KOM(2008) 306 lõplik — 2008/0103 (CNS) — 2008/0104 (CNS) — 2008/0105 (CNS) — 2008/0106 (CNS)

REGIOONIDE KOMITEE

Arvamuse põhipunktid

| 1. | käsitleb põllumajanduse ning põllumajandus- ja toiduainetetööstuse strateegilist tähtsust Euroopa jaoks ning ettevõtete äärmiselt rahvusvahelise iseloomuga tegevust, toetab kvaliteetset põllumajandustootmist kõigis piirkondades ning nõustub Euroopa Komisjoniga selles, et ühine põllumajanduspoliitika on eriti oluline; |
| --- | --- |

1.

käsitleb põllumajanduse ning põllumajandus- ja toiduainetetööstuse strateegilist tähtsust Euroopa jaoks ning ettevõtete äärmiselt rahvusvahelise iseloomuga tegevust, toetab kvaliteetset põllumajandustootmist kõigis piirkondades ning nõustub Euroopa Komisjoniga selles, et ühine põllumajanduspoliitika on eriti oluline;

| 2. | nõustub sellega, et niisuguse süsteemi toimimiseks, mis tagaks Euroopa elanikkonnale toiduainetega omavarustatuse teatud taseme, tuleb vajadusel rakendada kriisiohjamise meetmeid, ning märgib, et toiduainetootmise osas ei ole turul alati võimalik põllumajandustootja sissetulekut avaliku nõudlusega ühitada ning seetõttu ongi vaja ühist põllumajanduspoliitikat; |
| --- | --- |

2.

nõustub sellega, et niisuguse süsteemi toimimiseks, mis tagaks Euroopa elanikkonnale toiduainetega omavarustatuse teatud taseme, tuleb vajadusel rakendada kriisiohjamise meetmeid, ning märgib, et toiduainetootmise osas ei ole turul alati võimalik põllumajandustootja sissetulekut avaliku nõudlusega ühitada ning seetõttu ongi vaja ühist põllumajanduspoliitikat;

| 3. | seoses õigusaktide ettepanekutesse juba inkorporeeritud soovitustega rõhutab komitee, et paljud soovitused, mis esitati perspektiivarvamuses „Ühise põllumajanduspoliitika praeguse olukorra hindamine” (CdR 197/2007), on jätkuvalt asjakohased. Lisaks juba esitatud õigusaktide ettepanekutele on siiski tarvis edasisi lihtsustusi, selleks et saavutada ühise põllumajanduspoliitika elluviimise eest vastutavate piirkondlike ametiasutuste ning ka põllumajandustootjate jaoks halduskoorma tõeline vähenemine. Eriti vajalikud on suuremad lihtsustused nõuetele vastavuse alal. Selles seoses ei tohi ka III lisas esitatud tingimuste laiendamine kaasa tuua halduskoormuse suurenemist. Üksikmeetmete rakendamisel seoses III lisas esitatud üksikute standarditega tuleb arvestada ka osalt väga erinevaid piirkondlikke ja looduslikke tingimusi. Arvesse tuleb võtta ka juba kehtivaid õigusnorme; |
| --- | --- |

3.

seoses õigusaktide ettepanekutesse juba inkorporeeritud soovitustega rõhutab komitee, et paljud soovitused, mis esitati perspektiivarvamuses „Ühise põllumajanduspoliitika praeguse olukorra hindamine” (CdR 197/2007), on jätkuvalt asjakohased. Lisaks juba esitatud õigusaktide ettepanekutele on siiski tarvis edasisi lihtsustusi, selleks et saavutada ühise põllumajanduspoliitika elluviimise eest vastutavate piirkondlike ametiasutuste ning ka põllumajandustootjate jaoks halduskoorma tõeline vähenemine. Eriti vajalikud on suuremad lihtsustused nõuetele vastavuse alal. Selles seoses ei tohi ka III lisas esitatud tingimuste laiendamine kaasa tuua halduskoormuse suurenemist. Üksikmeetmete rakendamisel seoses III lisas esitatud üksikute standarditega tuleb arvestada ka osalt väga erinevaid piirkondlikke ja looduslikke tingimusi. Arvesse tuleb võtta ka juba kehtivaid õigusnorme;

| 4. | vastupidiselt perspektiivarvamuses esitatule kutsub üles kombineerima maa tootmisest kõrvalejätmise kohustuse kaotamist vabatahtlike keskkonnakaitse meetmetega teatud maa-alade suhtes teise samba raames; |
| --- | --- |

4.

vastupidiselt perspektiivarvamuses esitatule kutsub üles kombineerima maa tootmisest kõrvalejätmise kohustuse kaotamist vabatahtlike keskkonnakaitse meetmetega teatud maa-alade suhtes teise samba raames;

| 5. | soovitab praegu piimaturul valitseva olukorra taustal uuesti järele mõelda ettepanekute üle suurendada kvoote ettevalmistusena kvoodisüsteemi lõppemisele. Tuleks valida sobivad meetmed ja näha nendeks vajadusel ette rahalised vahendid, et takistada kvootide kaotamisega osalt üliraskete tagajärgede tekkimist mõnes ebasoodsate konkurentsi- ja looduslike tingimustega piirkonnas; |
| --- | --- |

5.

soovitab praegu piimaturul valitseva olukorra taustal uuesti järele mõelda ettepanekute üle suurendada kvoote ettevalmistusena kvoodisüsteemi lõppemisele. Tuleks valida sobivad meetmed ja näha nendeks vajadusel ette rahalised vahendid, et takistada kvootide kaotamisega osalt üliraskete tagajärgede tekkimist mõnes ebasoodsate konkurentsi- ja looduslike tingimustega piirkonnas;

| 6. | leiab, et ühise põllumajanduspoliitika olukorra hindamine ei saa piirduda vaid 2003. aasta reformi jätkuks olemisega, vaid selle raames tuleb tegeleda uue rahvusvahelise olukorraga toiduainete valdkonnas. Komitee manitseb ettevaatlikkusele, et kõnealuse hindamise käigus ei kaotataks pöördumatult juba olemasolevaid turumeetmeid (välja arvatud kohustuslik maa tootmisest kõrvalejätmine). Ettevaatlikkus maailma toiduaineteturgude praeguse kõikuvuse olukorras nõuab, et kuigi kõnealuseid turumeetmeid praegu ei kasutata, võib neid vajaduse korral taaskäivitada; |
| --- | --- |

6.

leiab, et ühise põllumajanduspoliitika olukorra hindamine ei saa piirduda vaid 2003. aasta reformi jätkuks olemisega, vaid selle raames tuleb tegeleda uue rahvusvahelise olukorraga toiduainete valdkonnas. Komitee manitseb ettevaatlikkusele, et kõnealuse hindamise käigus ei kaotataks pöördumatult juba olemasolevaid turumeetmeid (välja arvatud kohustuslik maa tootmisest kõrvalejätmine). Ettevaatlikkus maailma toiduaineteturgude praeguse kõikuvuse olukorras nõuab, et kuigi kõnealuseid turumeetmeid praegu ei kasutata, võib neid vajaduse korral taaskäivitada;

| 7. | nõustub, et uued väljakutsed on olulised ning kõigis liikmesriikides on vaja suurt stiimulit uute väljakutsetega edukaks toimetulemiseks; |
| --- | --- |

7.

nõustub, et uued väljakutsed on olulised ning kõigis liikmesriikides on vaja suurt stiimulit uute väljakutsetega edukaks toimetulemiseks;

| 8. | samas juhib tähelepanu asjaolule, et komisjoni väljapakutud toetuste ümbersuunamise viis tähendab üldiselt põllumajandustootjate sissetulekute märkimisväärset vähenemist sõltuvalt piirkonnast; |
| --- | --- |

8.

samas juhib tähelepanu asjaolule, et komisjoni väljapakutud toetuste ümbersuunamise viis tähendab üldiselt põllumajandustootjate sissetulekute märkimisväärset vähenemist sõltuvalt piirkonnast;

| 9. | leiab, et komisjon ei tohiks alahinnata 2013. aastani kokku lepitud ühise põllumajanduspoliitika finantsraamistiku usaldusväärsuse olulisust; |
| --- | --- |

9.

leiab, et komisjon ei tohiks alahinnata 2013. aastani kokku lepitud ühise põllumajanduspoliitika finantsraamistiku usaldusväärsuse olulisust;

| 10. | soovitab osa vabanenud ressurssidest investeerida ka muudesse kui uute väljakutsetega toimetulemiseks loodud meetmesse, nagu uued esimese samba meetmed, millega toetatakse ühenduse lamba- ja kitsekasvatust, mis on sotsiaalsest, majanduslikust ja keskkonna vaatepunktist väga oluline majandusvaldkond ning mida praegu ähvardab Euroopa kariloomade arvu drastilise vähenemise oht; olemasolevad põllumajandusettevõtetega seotud teise samba meetmed; mitmed uued teise samba meetmed, mille eesmärk on aidata põllumajandusettevõtjatel kohaneda esimese samba uue olukorraga; muud uued teise samba meetmed, mille eesmärk on katta multifunktsionaalse põllumajanduse mitmete eri meetmete tõttu üldsusele tekkivad kulud; |
| --- | --- |

10.

soovitab osa vabanenud ressurssidest investeerida ka muudesse kui uute väljakutsetega toimetulemiseks loodud meetmesse, nagu uued esimese samba meetmed, millega toetatakse ühenduse lamba- ja kitsekasvatust, mis on sotsiaalsest, majanduslikust ja keskkonna vaatepunktist väga oluline majandusvaldkond ning mida praegu ähvardab Euroopa kariloomade arvu drastilise vähenemise oht; olemasolevad põllumajandusettevõtetega seotud teise samba meetmed; mitmed uued teise samba meetmed, mille eesmärk on aidata põllumajandusettevõtjatel kohaneda esimese samba uue olukorraga; muud uued teise samba meetmed, mille eesmärk on katta multifunktsionaalse põllumajanduse mitmete eri meetmete tõttu üldsusele tekkivad kulud;

| 11. | leiab, et eesmärkide ja meetmete tasakaal võiks olla erinev piirkondade puhul, mis praeguseks on juba rakendanud mitmeid uute väljakutsetega toimetulemise meetmeid või mis on oma ressursse juba suurel määral kasutanud vastavalt uutele väljakutsetele; |
| --- | --- |

11.

leiab, et eesmärkide ja meetmete tasakaal võiks olla erinev piirkondade puhul, mis praeguseks on juba rakendanud mitmeid uute väljakutsetega toimetulemise meetmeid või mis on oma ressursse juba suurel määral kasutanud vastavalt uutele väljakutsetele;

| 12. | leiab, et selleks, et Euroopa põllumajanduspoliitika vastaks Euroopa poliitika põhialustele, peab toetuste ümbersuunamise rakendamine põhinema eeskätt tootmistingimustel ning alles seejärel tuleks kaaluda globaalse konkurentsi kriteeriume; |
| --- | --- |

12.

leiab, et selleks, et Euroopa põllumajanduspoliitika vastaks Euroopa poliitika põhialustele, peab toetuste ümbersuunamise rakendamine põhinema eeskätt tootmistingimustel ning alles seejärel tuleks kaaluda globaalse konkurentsi kriteeriume;

| 13. | leiab, et parim tasand toetuste ümbersuunamist käsitlevate otsuste tegemiseks on asjakohane detsentraliseeritud tasand, et paremini peegeldada kohalike ja piirkondlike vajaduste mitmekesisust. Liikmesriikidel ja piirkondadel peaks olema võimalus suunata rahalisi vahendeid teise samba meetmetesse vastavalt oma tegelikele vajadustele; |
| --- | --- |

13.

leiab, et parim tasand toetuste ümbersuunamist käsitlevate otsuste tegemiseks on asjakohane detsentraliseeritud tasand, et paremini peegeldada kohalike ja piirkondlike vajaduste mitmekesisust. Liikmesriikidel ja piirkondadel peaks olema võimalus suunata rahalisi vahendeid teise samba meetmetesse vastavalt oma tegelikele vajadustele;

| 14. | väljendab käesolevas õigusaktide ettepanekuid käsitlevas arvamuses muret rahastamisvahendite ebapiisavuse üle maaelu arengu valdkonnas üldiselt ja eelkõige uute väljakutsete jaoks. Seetõttu on komitee kindlal veendumusel, et edasised investeeringud uutesse väljakutsetesse ei tohiks lähitulevikus toimuda ainult esimese samba vahendite arvelt, ning kutsub üles siduma seda küsimust ka teiste ELi poliitikavaldkondadega, eelkõige ühtekuuluvuspoliitikaga; |
| --- | --- |

14.

väljendab käesolevas õigusaktide ettepanekuid käsitlevas arvamuses muret rahastamisvahendite ebapiisavuse üle maaelu arengu valdkonnas üldiselt ja eelkõige uute väljakutsete jaoks. Seetõttu on komitee kindlal veendumusel, et edasised investeeringud uutesse väljakutsetesse ei tohiks lähitulevikus toimuda ainult esimese samba vahendite arvelt, ning kutsub üles siduma seda küsimust ka teiste ELi poliitikavaldkondadega, eelkõige ühtekuuluvuspoliitikaga;

| 15. | keskendub arvamuses maaelu arengut käsitleva määruse (EÜ) nr 1698/2005 ettepanekute reguleerimisala küsimusele, et saavutada parimad tulemused uute väljakutsetega toimetulemisel; |
| --- | --- |

15.

keskendub arvamuses maaelu arengut käsitleva määruse (EÜ) nr 1698/2005 ettepanekute reguleerimisala küsimusele, et saavutada parimad tulemused uute väljakutsetega toimetulemisel;

| 16. | võtab käesolevas arvamuses seisukoha tulevase ühise põllumajanduspoliitika kohta üleilmsest perspektiivist vaadatuna, käsitledes sealhulgas selliseid Maailma Kaubandusorganisatsiooniga (WTO) seonduvaid teemasid nagu intellektuaalne omand ning kvaliteeti ja energia tarbimist puudutav ELi märgistus; |
| --- | --- |

16.

võtab käesolevas arvamuses seisukoha tulevase ühise põllumajanduspoliitika kohta üleilmsest perspektiivist vaadatuna, käsitledes sealhulgas selliseid Maailma Kaubandusorganisatsiooniga (WTO) seonduvaid teemasid nagu intellektuaalne omand ning kvaliteeti ja energia tarbimist puudutav ELi märgistus;

| 17. | kutsub selles arvamuses komisjoni üles kutsuma Regioonide Komiteed osalema edasistes aruteludes ja poliitikaloome protsessis ning teeb teatavaks komitee uued algatused, nagu huvirühmade konverentsi korraldamine ja strateegilise kava koostamine põllumajanduse ja maaelu arengu kohta Euroopas, keskendudes piirkondliku otsustusprotsessi mõjule ning edasisele tööle keskkonnatingimuste parandamiseks põllumajandussektoris; |
| --- | --- |

17.

kutsub selles arvamuses komisjoni üles kutsuma Regioonide Komiteed osalema edasistes aruteludes ja poliitikaloome protsessis ning teeb teatavaks komitee uued algatused, nagu huvirühmade konverentsi korraldamine ja strateegilise kava koostamine põllumajanduse ja maaelu arengu kohta Euroopas, keskendudes piirkondliku otsustusprotsessi mõjule ning edasisele tööle keskkonnatingimuste parandamiseks põllumajandussektoris;

| 18. | rõhutab Euroopa omamaise põllumajandus- ja toiduainetetööstuse olulisust ning toiduohutuse ja -turvalisuse suurt tähtsust ajal, mil EL on praegu suurim põllumajandustoodete importija maailmas; |
| --- | --- |

18.

rõhutab Euroopa omamaise põllumajandus- ja toiduainetetööstuse olulisust ning toiduohutuse ja -turvalisuse suurt tähtsust ajal, mil EL on praegu suurim põllumajandustoodete importija maailmas;

| 19. | leiab, et sujuva ülemineku tagamiseks 2015. aastal, mil piimakvoodisüsteem kehtivuse kaotab, on vaja tagada pehme maandumine. Sel eesmärgil toetab komitee piimakvootide suurendamist minimaalselt 2 % aastas, vähemalt suure tootmispotentsiaaliga piirkondadele ja riikidele. Mahtude ja hindade praeguse väga suure kõikumise tõttu tuleks turukorraldusmehhanismid alles jätta kuni kvoodisüsteemi kehtivuse kaotamiseni; |
| --- | --- |

19.

leiab, et sujuva ülemineku tagamiseks 2015. aastal, mil piimakvoodisüsteem kehtivuse kaotab, on vaja tagada pehme maandumine. Sel eesmärgil toetab komitee piimakvootide suurendamist minimaalselt 2 % aastas, vähemalt suure tootmispotentsiaaliga piirkondadele ja riikidele. Mahtude ja hindade praeguse väga suure kõikumise tõttu tuleks turukorraldusmehhanismid alles jätta kuni kvoodisüsteemi kehtivuse kaotamiseni;

I   POLIITILISED SOOVITUSED

Ühine põllumajanduspoliitika

| 20. | leiab, et ühine põllumajanduspoliitika on praegu väga oluline, ning näib, et see võib jääda oluliseks ka lähitulevikus, sest ühise põllumajanduspoliitika tõhususe üle toimuv arutelu jätkub seoses pidevalt kasvava üleilmse nõudlusega toitainete, sööda, fossiilkütuste ja kiudude järele; |
| --- | --- |

20.

leiab, et ühine põllumajanduspoliitika on praegu väga oluline, ning näib, et see võib jääda oluliseks ka lähitulevikus, sest ühise põllumajanduspoliitika tõhususe üle toimuv arutelu jätkub seoses pidevalt kasvava üleilmse nõudlusega toitainete, sööda, fossiilkütuste ja kiudude järele;

| 21. | leiab, et Euroopa põllumajandus ei saa järjest enam globaliseeruvas maailmas hakkama ilma turu reguleerimise mehhanismideta ja ELi tugeva ühise poliitikata, mis Euroopa piirkondade geograafilist, sotsiaalset ja majanduslikku mitmekesisust arvesse võttes keskendub strateegilistele eesmärkidele ja tarbijate nõudmisele, pakub piirkondadele uusi väljavaateid ja osalemisvõimalusi, eelkõige uute väljakutsete valdkonnas, ning on jätkusuutlik nii majanduslikust, sotsiaalsest kui ka keskkonnaalasest aspektist, aidates kaasa maaelu elavdamisele; |
| --- | --- |

21.

leiab, et Euroopa põllumajandus ei saa järjest enam globaliseeruvas maailmas hakkama ilma turu reguleerimise mehhanismideta ja ELi tugeva ühise poliitikata, mis Euroopa piirkondade geograafilist, sotsiaalset ja majanduslikku mitmekesisust arvesse võttes keskendub strateegilistele eesmärkidele ja tarbijate nõudmisele, pakub piirkondadele uusi väljavaateid ja osalemisvõimalusi, eelkõige uute väljakutsete valdkonnas, ning on jätkusuutlik nii majanduslikust, sotsiaalsest kui ka keskkonnaalasest aspektist, aidates kaasa maaelu elavdamisele;

| 22. | jagab Euroopa Komisjoni seisukohta, et kliimamuutused, bioenergia, veemajandus ja bioloogiline mitmekesisus on tulevikus olulised väljakutsed — ka põllumajanduse jaoks. Sellega seoses tuleb uurida, millise panuse võib anda ühine põllumajanduspoliitika, et aidata vajalikud kohandused positiivselt läbi viia. Komitee nõuab, et liikmesriikide ja piirkondade sellekohaseid eelnevaid panuseid arvestataks piisavalt; |
| --- | --- |

22.

jagab Euroopa Komisjoni seisukohta, et kliimamuutused, bioenergia, veemajandus ja bioloogiline mitmekesisus on tulevikus olulised väljakutsed — ka põllumajanduse jaoks. Sellega seoses tuleb uurida, millise panuse võib anda ühine põllumajanduspoliitika, et aidata vajalikud kohandused positiivselt läbi viia. Komitee nõuab, et liikmesriikide ja piirkondade sellekohaseid eelnevaid panuseid arvestataks piisavalt;

| 23. | väljendab muret komisjoni ettepanekute üle jätkata ELi sekkumismeetmete kaotamist turgude ebastabiilsuse olukorras; leiab, et tuleb säilitada olemasolevad turule sekkumise vahendid, mida rahastatakse ELi vahenditest; |
| --- | --- |

23.

väljendab muret komisjoni ettepanekute üle jätkata ELi sekkumismeetmete kaotamist turgude ebastabiilsuse olukorras; leiab, et tuleb säilitada olemasolevad turule sekkumise vahendid, mida rahastatakse ELi vahenditest;

| 24. | soovib jätkata oma tööd tagamaks, et ühise põllumajanduspoliitika vajalik läbivaatamine ei tooks endaga kaasa selle poliitika tagasiviimist liikmesriikide tasandile, pidades siinjuures silmas seda, et isegi kui poliitika rakendamine ja kaasrahastamine võib toimuda piirkondade ja liikmesriikide tasandil, siis ühist põllumajanduspoliitikat, sealhulgas strateegiat ja eelarvet, tuleb teostada ELi tasandil. Komitee pooldab seda, et ELi finantsraamistikus 2007–2013 ühisele põllumajanduspoliitikale kehtestatud rahastamise ülemmäärad kehtiksid muutmatult kuni finantsperioodi lõpuni; |
| --- | --- |

24.

soovib jätkata oma tööd tagamaks, et ühise põllumajanduspoliitika vajalik läbivaatamine ei tooks endaga kaasa selle poliitika tagasiviimist liikmesriikide tasandile, pidades siinjuures silmas seda, et isegi kui poliitika rakendamine ja kaasrahastamine võib toimuda piirkondade ja liikmesriikide tasandil, siis ühist põllumajanduspoliitikat, sealhulgas strateegiat ja eelarvet, tuleb teostada ELi tasandil. Komitee pooldab seda, et ELi finantsraamistikus 2007–2013 ühisele põllumajanduspoliitikale kehtestatud rahastamise ülemmäärad kehtiksid muutmatult kuni finantsperioodi lõpuni;

| 25. | soovitab Euroopa Komisjonil, arvestades praegust majanduslikku olukorda ja Euroopa riike mõjutavat tõsist kriisi, mis avaldab eriti halba mõju maapiirkondadele, mitte võtta meetmeid, mis tooksid kaasa töötuse suurenemise ja majandustegevuse vähenemise; |
| --- | --- |

25.

soovitab Euroopa Komisjonil, arvestades praegust majanduslikku olukorda ja Euroopa riike mõjutavat tõsist kriisi, mis avaldab eriti halba mõju maapiirkondadele, mitte võtta meetmeid, mis tooksid kaasa töötuse suurenemise ja majandustegevuse vähenemise;

| 26. | leiab, et otsetoetused tuleb siduda põllumajandustegevuse säilitamisega, kuigi need võib lahti siduda konkreetsest toodangust. Selles mõttes ei tohiks ühise põllumajanduspoliitika olukorra hindamine tuua kaasa uusi samme otsetoetuste lahtisidumisel; |
| --- | --- |

26.

leiab, et otsetoetused tuleb siduda põllumajandustegevuse säilitamisega, kuigi need võib lahti siduda konkreetsest toodangust. Selles mõttes ei tohiks ühise põllumajanduspoliitika olukorra hindamine tuua kaasa uusi samme otsetoetuste lahtisidumisel;

| 27. | pooldab seda, et nii ajalooline kui ka piirkondlik mudel areneksid järk-järgult ühtse, tööühikul põhineva ELi tasandi toetuse poole, mida muudetakse vastavalt multifunktsionaalse põllumajandusmudeli raames ühiskonnale pakutavatele toodetele ja teenustele; |
| --- | --- |

27.

pooldab seda, et nii ajalooline kui ka piirkondlik mudel areneksid järk-järgult ühtse, tööühikul põhineva ELi tasandi toetuse poole, mida muudetakse vastavalt multifunktsionaalse põllumajandusmudeli raames ühiskonnale pakutavatele toodetele ja teenustele;

| 28. | märgib, et komisjoni ettepanek kehtestada ümbersuunamise künnis, millest väiksema summa puhul toetusi ei vähendata, võib sotsiaalses mõttes muutuda regressiivseks meetmeks ning piirkondlikku mitmekesisust arvestades võib sellel olla suur sotsiaalne mõju paljudele piirkondadele. Seepärast peab komitee vajalikuks määratleda lihtsustamismeetmed iga liikmesriigi puhul eraldi; |
| --- | --- |

28.

märgib, et komisjoni ettepanek kehtestada ümbersuunamise künnis, millest väiksema summa puhul toetusi ei vähendata, võib sotsiaalses mõttes muutuda regressiivseks meetmeks ning piirkondlikku mitmekesisust arvestades võib sellel olla suur sotsiaalne mõju paljudele piirkondadele. Seepärast peab komitee vajalikuks määratleda lihtsustamismeetmed iga liikmesriigi puhul eraldi;

| 29. | arvestades komisjoni ettepanekut esitada enne 30. juunit 2011 aruanne piimakvoodisüsteemi sujuva järkjärgulise kaotamise tingimuste kohta, leiab komitee, et igasugune otsustamine kvoodisüsteemi tuleviku kohta tuleb lükata edasi nimetatud kuupäevani; |
| --- | --- |

29.

arvestades komisjoni ettepanekut esitada enne 30. juunit 2011 aruanne piimakvoodisüsteemi sujuva järkjärgulise kaotamise tingimuste kohta, leiab komitee, et igasugune otsustamine kvoodisüsteemi tuleviku kohta tuleb lükata edasi nimetatud kuupäevani;

| 30. | märgib, et komisjon ise tunnistab, et kvoodisüsteemi kaotamine või lihtsalt kvootide järkjärguline suurendamine võib lõpuks kaasa tuua madalamad hinnad; |
| --- | --- |

30.

märgib, et komisjon ise tunnistab, et kvoodisüsteemi kaotamine või lihtsalt kvootide järkjärguline suurendamine võib lõpuks kaasa tuua madalamad hinnad;

| 31. | soovitab kõnealuse hindamise raames ja ka pärast piimakvootide süsteemi kaotamist jätta alles sobivad turukorraldusmehhanismid, et suuta turvaabinõude abil reageerida mahtude ja hindade väga suurele kõikumisele; |
| --- | --- |

31.

soovitab kõnealuse hindamise raames ja ka pärast piimakvootide süsteemi kaotamist jätta alles sobivad turukorraldusmehhanismid, et suuta turvaabinõude abil reageerida mahtude ja hindade väga suurele kõikumisele;

| 32. | soovitab alles jätta ka piima ja piimatoodete turumeetmete võimaluse niikaua, kui seda peetakse vajalikuks, sh ka pärast 2015. aastat; |
| --- | --- |

32.

soovitab alles jätta ka piima ja piimatoodete turumeetmete võimaluse niikaua, kui seda peetakse vajalikuks, sh ka pärast 2015. aastat;

| 33. | kutsub komisjoni üles looma ELi tasandil eelarve erivahendid, mida vajaduse korral täiendada riiklike vahenditega ja mille eesmärk on parandada nende põllumajandusettevõtete elujõulisust, mis asuvad vähem konkurentsivõimelistes ja/või looduslikult ebasoodsates piirkondades või tingimustes; |
| --- | --- |

33.

kutsub komisjoni üles looma ELi tasandil eelarve erivahendid, mida vajaduse korral täiendada riiklike vahenditega ja mille eesmärk on parandada nende põllumajandusettevõtete elujõulisust, mis asuvad vähem konkurentsivõimelistes ja/või looduslikult ebasoodsates piirkondades või tingimustes;

| 34. | soovitab, et liikmesriikidel lubataks toetada kõnealuseid põllumajandusettevõtteid mitmel viisil, näiteks nimetades taas vähem soodsad piirkonnad, pakkudes välja teise samba meetmeid ja/või kohaldades artiklit 68, tagades sel viisil turvaabinõud; |
| --- | --- |

34.

soovitab, et liikmesriikidel lubataks toetada kõnealuseid põllumajandusettevõtteid mitmel viisil, näiteks nimetades taas vähem soodsad piirkonnad, pakkudes välja teise samba meetmeid ja/või kohaldades artiklit 68, tagades sel viisil turvaabinõud;

| 35. | manitseb ettevaatlikkusele, et kõnealuse hindamise käigus ei kaotataks pöördumatult piima ja piimatoodete turumeetmeid, ning leiab, et praegu olemasolevad meetmed tuleb säilitada; |
| --- | --- |

35.

manitseb ettevaatlikkusele, et kõnealuse hindamise käigus ei kaotataks pöördumatult piima ja piimatoodete turumeetmeid, ning leiab, et praegu olemasolevad meetmed tuleb säilitada;

| 36. | leiab, et põllumajanduse mõju keskkonnale on suur väljakutse ning EL peab seadma prioriteediks põllumajanduse keskkonnasäästlikumaks muutmise. Seepärast soovib komitee rõhutada, kui oluline on edasine arutelu põllumajandussektori keskkonnatingimuste teemal; |
| --- | --- |

36.

leiab, et põllumajanduse mõju keskkonnale on suur väljakutse ning EL peab seadma prioriteediks põllumajanduse keskkonnasäästlikumaks muutmise. Seepärast soovib komitee rõhutada, kui oluline on edasine arutelu põllumajandussektori keskkonnatingimuste teemal;

Ühise põllumajanduspoliitika koostoime, vastastikune täiendavus ja piiritlemine

| 37. | tunneb siiski muret, et püüdlused viia üha suuremat hulka küsimusi „maaelu arendamise” nimetuse alla võib osutuda problemaatiliseks, ja sooviks igal juhul analüüsida, kas maaelu arendamise programmid on parim raamistik kõigi kõnealuste väljakutsete käsitlemiseks; |
| --- | --- |

37.

tunneb siiski muret, et püüdlused viia üha suuremat hulka küsimusi „maaelu arendamise” nimetuse alla võib osutuda problemaatiliseks, ja sooviks igal juhul analüüsida, kas maaelu arendamise programmid on parim raamistik kõigi kõnealuste väljakutsete käsitlemiseks;

| 38. | leiab, et lõhe teise samba raames olemasolevate vahendite ja eesmärkide mõju vahel, sealhulgas nii uute kui ka praeguste väljakutsete valdkonnas, mis seonduvad maapiirkondade majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaarenguga, kasvab pidevalt ning sellega tuleb tegeleda; |
| --- | --- |

38.

leiab, et lõhe teise samba raames olemasolevate vahendite ja eesmärkide mõju vahel, sealhulgas nii uute kui ka praeguste väljakutsete valdkonnas, mis seonduvad maapiirkondade majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaarenguga, kasvab pidevalt ning sellega tuleb tegeleda;

| 39. | on seisukohal, et ühine põllumajanduspoliitika on eelkõige suunatud põllumajandusele ning seda ei tuleks muuta ühtekuuluvuspoliitika üheks osaks. Kui ühises põllumajanduspoliitikas võetakse piisavalt arvesse piirkondlikke eripärasid ja erinevaid tootmissüsteeme, siis annab see ka panuse territoriaalsesse ühtekuuluvusse. Igasugune ettepanek muutuseks ühise põllumajanduspoliitika olukorra hindamise tulemusena peaks piisavalt arvestama Euroopa Liidus eksisteerivaid mitmesuguseid piirkondlikke eripärasid ja tootmissüsteeme; |
| --- | --- |

39.

on seisukohal, et ühine põllumajanduspoliitika on eelkõige suunatud põllumajandusele ning seda ei tuleks muuta ühtekuuluvuspoliitika üheks osaks. Kui ühises põllumajanduspoliitikas võetakse piisavalt arvesse piirkondlikke eripärasid ja erinevaid tootmissüsteeme, siis annab see ka panuse territoriaalsesse ühtekuuluvusse. Igasugune ettepanek muutuseks ühise põllumajanduspoliitika olukorra hindamise tulemusena peaks piisavalt arvestama Euroopa Liidus eksisteerivaid mitmesuguseid piirkondlikke eripärasid ja tootmissüsteeme;

| 40. | tervitab ettepanekut muuta määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikkel 69 paindlikumaks, kuid samas peab seda ebapiisavaks, et korvata komisjoni kavandatavat turumehhanismide kaotamist ning eelkõige piimakvootide kaotamise tagajärgi; |
| --- | --- |

40.

tervitab ettepanekut muuta määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikkel 69 paindlikumaks, kuid samas peab seda ebapiisavaks, et korvata komisjoni kavandatavat turumehhanismide kaotamist ning eelkõige piimakvootide kaotamise tagajärgi;

| 41. | rõhutab seisukohta, et maapiirkondade arendamine tõhusama uuendustegevuse, jätkusuutlikkuse ja teenuste kvaliteedi eesmärgil kõigi elanike ja majanduslike sidusrühmade jaoks ulatub palju kaugemale kui üksnes põllumajanduse arendamine; |
| --- | --- |

41.

rõhutab seisukohta, et maapiirkondade arendamine tõhusama uuendustegevuse, jätkusuutlikkuse ja teenuste kvaliteedi eesmärgil kõigi elanike ja majanduslike sidusrühmade jaoks ulatub palju kaugemale kui üksnes põllumajanduse arendamine;

| 42. | toetab pidevalt kasvavat üleskutset investeerida põllumajandusalastesse teadusuuringutesse ja rakendada uurimistulemusi ning tervitab Euroopa Komisjoni ettepanekut püüda saavutada koostoimet teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi raames; |
| --- | --- |

42.

toetab pidevalt kasvavat üleskutset investeerida põllumajandusalastesse teadusuuringutesse ja rakendada uurimistulemusi ning tervitab Euroopa Komisjoni ettepanekut püüda saavutada koostoimet teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi raames;

| 43. | kutsub komisjoni üles tagama seda, et põllumajandus- ja toiduainetetööstusettevõtete innovatsiooni ja moderniseerimise tõhustamist, mis tuleneb vajadusest tegeleda uue konkurentsivõime loomisega seonduvate väljakutsetega, ei takistaks riigiabi poliitika; |
| --- | --- |

43.

kutsub komisjoni üles tagama seda, et põllumajandus- ja toiduainetetööstusettevõtete innovatsiooni ja moderniseerimise tõhustamist, mis tuleneb vajadusest tegeleda uue konkurentsivõime loomisega seonduvate väljakutsetega, ei takistaks riigiabi poliitika;

| 44. | soovitab tungivalt toetada koostoimet maaelu arengu poliitika ja teiste ELi poliitikate, eelkõige ühtekuuluvuspoliitika vahel ja tervitab kõiki võimalusi panustada arutelude kohta algavatesse konsultatsioonidesse, mille eesmärk on analüüsida kõnealust koostoimet; |
| --- | --- |

44.

soovitab tungivalt toetada koostoimet maaelu arengu poliitika ja teiste ELi poliitikate, eelkõige ühtekuuluvuspoliitika vahel ja tervitab kõiki võimalusi panustada arutelude kohta algavatesse konsultatsioonidesse, mille eesmärk on analüüsida kõnealust koostoimet;

Piirkondliku otsustusprotsessi tugevdamine

| 45. | rõhutab, et ühise põllumajanduspoliitika kõigi meetmete rakendamisel on kohalik mõju, ning toonitab, et piirkondlikul tasandil on võimalik kõige paremini saavutada maksimaalseid tulemusi ühise poliitika rakendamisel. Samas ei tohi see põhjustada konkurentsimoonutusi liikmesriikide ega piirkondade vahel; |
| --- | --- |

45.

rõhutab, et ühise põllumajanduspoliitika kõigi meetmete rakendamisel on kohalik mõju, ning toonitab, et piirkondlikul tasandil on võimalik kõige paremini saavutada maksimaalseid tulemusi ühise poliitika rakendamisel. Samas ei tohi see põhjustada konkurentsimoonutusi liikmesriikide ega piirkondade vahel;

| 46. | konstateerib, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on enamikus liikmesriikides omandanud palju kogemusi ning teadmisi maaelu arengu valdkonnas, sealhulgas PRODERi ja LEADERi programmide rakendamisel viimase kümne aasta jooksul, ning nad tervitaksid võimalust võtta endale suurem vastutus ELi põllumajanduse ja maaelu arengu poliitika rakendamisel ja kavandamisel; |
| --- | --- |

46.

konstateerib, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on enamikus liikmesriikides omandanud palju kogemusi ning teadmisi maaelu arengu valdkonnas, sealhulgas PRODERi ja LEADERi programmide rakendamisel viimase kümne aasta jooksul, ning nad tervitaksid võimalust võtta endale suurem vastutus ELi põllumajanduse ja maaelu arengu poliitika rakendamisel ja kavandamisel;

| 47. | märgib, et piirkondlik tasand on sobivaim, et võtta meetmeid ühise põllumajanduspoliitika halduskulude vähendamiseks. Komitee leiab, et nende põllumajandustootjate vabastamine kohustuslikust ümbersuunamisest, kes saavad toetust teatud kindlaksmääratud summast vähem, tähendaks teatud piirkondades nimetatud kulude märkimisväärset vähenemist; |
| --- | --- |

47.

märgib, et piirkondlik tasand on sobivaim, et võtta meetmeid ühise põllumajanduspoliitika halduskulude vähendamiseks. Komitee leiab, et nende põllumajandustootjate vabastamine kohustuslikust ümbersuunamisest, kes saavad toetust teatud kindlaksmääratud summast vähem, tähendaks teatud piirkondades nimetatud kulude märkimisväärset vähenemist;

| 48. | rõhutab, et komisjoni toetatav üleminek ajalooliselt toetussüsteemilt piirkondlikule toetussüsteemile toob esile vajaduse kohaldada kriteeriumeid, mille koostamisel on enam arvestatud geograafiliselt määratletud kriteeriumidega, ning käsitleda kohaliku ja piirkondliku taseme pädevusi, nagu veemajandus, energiavarustus ja ruumiline planeerimine; |
| --- | --- |

48.

rõhutab, et komisjoni toetatav üleminek ajalooliselt toetussüsteemilt piirkondlikule toetussüsteemile toob esile vajaduse kohaldada kriteeriumeid, mille koostamisel on enam arvestatud geograafiliselt määratletud kriteeriumidega, ning käsitleda kohaliku ja piirkondliku taseme pädevusi, nagu veemajandus, energiavarustus ja ruumiline planeerimine;

| 49. | leiab, et maaelu arengu poliitika rakendamist tuleb tõhustada suurema tehnilise ja haridusalase toetuse abil; |
| --- | --- |

49.

leiab, et maaelu arengu poliitika rakendamist tuleb tõhustada suurema tehnilise ja haridusalase toetuse abil;

| 50. | toonitab vajadust tõhustada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tasandil nii tootjatele kui tarbijatele suunatud igakülgset põllumajandusalast teavitustööd, suurendamaks erinevate ühiskonnagruppide teadlikkust ja vastutustunnet seoses põllumajanduse tähtsusega meie igapäevasele toimetulekule ning selle mõjuga majanduslikule, sotsiaalsele ja looduskeskkonna arengule eile, täna ja homme; |
| --- | --- |

50.

toonitab vajadust tõhustada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tasandil nii tootjatele kui tarbijatele suunatud igakülgset põllumajandusalast teavitustööd, suurendamaks erinevate ühiskonnagruppide teadlikkust ja vastutustunnet seoses põllumajanduse tähtsusega meie igapäevasele toimetulekule ning selle mõjuga majanduslikule, sotsiaalsele ja looduskeskkonna arengule eile, täna ja homme;

| 51. | soovitab, et ettevõtete liigitamisel toetuste ümbersuunamise künnise alla tuleb määratleda ja sisse viia täiendav kriteerium, mille abil oleks võimalik eristada suuri, keskselt hallatavaid ettevõtteid kohalikult, koostöö raames hallatavatest ettevõtetest ning võimaldada liikmesriikidel rakendada toetusmeetmeid, et tagada kõnealustele ühistutele pehme maandumine; |
| --- | --- |

51.

soovitab, et ettevõtete liigitamisel toetuste ümbersuunamise künnise alla tuleb määratleda ja sisse viia täiendav kriteerium, mille abil oleks võimalik eristada suuri, keskselt hallatavaid ettevõtteid kohalikult, koostöö raames hallatavatest ettevõtetest ning võimaldada liikmesriikidel rakendada toetusmeetmeid, et tagada kõnealustele ühistutele pehme maandumine;

Ühise põllumajanduspoliitika üleilmne perspektiiv, kaubandusaspektid ja tulevik

| 52. | märgib, et oluliselt suurenenud nõudmine põllumajandustoodete ja toiduainete järele, mille põhjuseks on maailma rahvastiku äärmiselt kiire kasv ning jõukuse ja ostujõu suurenemine, jätkub ka lähitulevikus ning edaspidigi; |
| --- | --- |

52.

märgib, et oluliselt suurenenud nõudmine põllumajandustoodete ja toiduainete järele, mille põhjuseks on maailma rahvastiku äärmiselt kiire kasv ning jõukuse ja ostujõu suurenemine, jätkub ka lähitulevikus ning edaspidigi;

| 53. | märgib, et rahvastiku ning ostujõu kasv toovad endaga kaasa ka oluliselt suurenenud nõudmise kvaliteetsete toiduainete, töödeldud toiduainete, liha ja piimatoodete järele, mis toob omakorda kaasa põllukultuuride, sealhulgas teravilja, kiudude ning teiste põllumajanduslike söödavarude ja toorainete suureneva nappuse; |
| --- | --- |

53.

märgib, et rahvastiku ning ostujõu kasv toovad endaga kaasa ka oluliselt suurenenud nõudmise kvaliteetsete toiduainete, töödeldud toiduainete, liha ja piimatoodete järele, mis toob omakorda kaasa põllukultuuride, sealhulgas teravilja, kiudude ning teiste põllumajanduslike söödavarude ja toorainete suureneva nappuse;

| 54. | väljendab muret, et ettepanek tõsta piimakvoote 1 % aastas (2009–2013) ei ole piisav, ning soovitab, et piimakvoote tõstetaks 2 % aastas. Samuti leiab komitee, et komisjon peaks kaitsma haavatavates piirkondades tegutsevate põllumajandustootjate olukorda, kui piimakvootide suurendamine peaks seda halvendama; |
| --- | --- |

54.

väljendab muret, et ettepanek tõsta piimakvoote 1 % aastas (2009–2013) ei ole piisav, ning soovitab, et piimakvoote tõstetaks 2 % aastas. Samuti leiab komitee, et komisjon peaks kaitsma haavatavates piirkondades tegutsevate põllumajandustootjate olukorda, kui piimakvootide suurendamine peaks seda halvendama;

| 55. | peab vajalikuks, et ELi õigusaktid võimaldaksid tootmisharudevahelisi suhteid ambitsioonikamalt ümber kujundada, võimaldades muu hulgas seda, et piirkondlikul või riiklikul tasandil saaks kehtestada meetmeid, millega reguleerida toiduainete ahelate iga lüli kasumimarginaali, ilma et seda peetaks konkurentsireeglite muutmiseks; |
| --- | --- |

55.

peab vajalikuks, et ELi õigusaktid võimaldaksid tootmisharudevahelisi suhteid ambitsioonikamalt ümber kujundada, võimaldades muu hulgas seda, et piirkondlikul või riiklikul tasandil saaks kehtestada meetmeid, millega reguleerida toiduainete ahelate iga lüli kasumimarginaali, ilma et seda peetaks konkurentsireeglite muutmiseks;

| 56. | leiab, et ühises põllumajanduspoliitikas tuleb jätkata jõupingutusi eesmärkide saavutamiseks, milleks on ELi kodanikele mõistlike hindadega kvaliteetsete toiduainete pakkumine piisavas koguses ja tervishoiualaste garantiidega, elujõuliste põllumajandusettevõtete loomine, maapiirkondade kultuuripärandi säilitamine ja maakeskkonna kaitsmine. Samuti leiab komitee, et ühine põllumajanduspoliitika on edasi arenenud, et vastata väljakutsetele ja muutuvatele vajadustele, luues samas võrdsed konkurentsitingimused, mis võimaldavad Euroopa põllumajandusel säilitada arvestatav koht maailmakaubanduses; |
| --- | --- |

56.

leiab, et ühises põllumajanduspoliitikas tuleb jätkata jõupingutusi eesmärkide saavutamiseks, milleks on ELi kodanikele mõistlike hindadega kvaliteetsete toiduainete pakkumine piisavas koguses ja tervishoiualaste garantiidega, elujõuliste põllumajandusettevõtete loomine, maapiirkondade kultuuripärandi säilitamine ja maakeskkonna kaitsmine. Samuti leiab komitee, et ühine põllumajanduspoliitika on edasi arenenud, et vastata väljakutsetele ja muutuvatele vajadustele, luues samas võrdsed konkurentsitingimused, mis võimaldavad Euroopa põllumajandusel säilitada arvestatav koht maailmakaubanduses;

| 57. | soovitab tungivalt, et ülemaailmsete võrdsete tingimuste loomise eesmärgil kohaldataks ühtseid fütosanitaar-, veterinaar- ja keskkonnaalaseid norme ELis tarbitavatele toiduainetele, olgu need siis toodetud ELis või kolmandates riikides; nõuab ka, et piirikontrolliasutustele, Veterinaar- ja Toiduametile ning Euroopa Toiduohutusametile oleksid tagatud vajalikud vahendid; |
| --- | --- |

57.

soovitab tungivalt, et ülemaailmsete võrdsete tingimuste loomise eesmärgil kohaldataks ühtseid fütosanitaar-, veterinaar- ja keskkonnaalaseid norme ELis tarbitavatele toiduainetele, olgu need siis toodetud ELis või kolmandates riikides; nõuab ka, et piirikontrolliasutustele, Veterinaar- ja Toiduametile ning Euroopa Toiduohutusametile oleksid tagatud vajalikud vahendid;

| 58. | tõdeb, et põllumajanduse keskmeks ja peamiseks ülesandeks jääb toiduainete tootmine, ning märgib, et energiakultuuride kasvatamine annab täiendava panuse ühenduse energia- ja kliimapoliitiliste eesmärkide saavutamisse ning kujutab endast väärtuse loomise potentsiaali põllumajanduse ja maapiirkondade jaoks. Samuti soovitab komitee kõnealust teemat uute väljakutsete raames uuesti käsitleda; |
| --- | --- |

58.

tõdeb, et põllumajanduse keskmeks ja peamiseks ülesandeks jääb toiduainete tootmine, ning märgib, et energiakultuuride kasvatamine annab täiendava panuse ühenduse energia- ja kliimapoliitiliste eesmärkide saavutamisse ning kujutab endast väärtuse loomise potentsiaali põllumajanduse ja maapiirkondade jaoks. Samuti soovitab komitee kõnealust teemat uute väljakutsete raames uuesti käsitleda;

| 59. | leiab, et ELil on sotsiaalne vastutus selle eest, et kõiki vahendeid rakendades püüda kaasata People, Planet and Profit (sotsiaalsed, keskkonnaalased ja majanduslikud) põhimõtteid WTO käimasolevate ja tulevaste läbirääkimiste tulemustesse; |
| --- | --- |

59.

leiab, et ELil on sotsiaalne vastutus selle eest, et kõiki vahendeid rakendades püüda kaasata People, Planet and Profit (sotsiaalsed, keskkonnaalased ja majanduslikud) põhimõtteid WTO käimasolevate ja tulevaste läbirääkimiste tulemustesse;

| 60. | teeb ettepaneku, et komisjon peaks saavutama geograafilisi tähistusi katva kokkuleppe intellektuaalse omandi küsimuses (tunnustatud piirkondlikud tooted) enne WTO lepingu allkirjastamist põllumajanduse valdkonnas; |
| --- | --- |

60.

teeb ettepaneku, et komisjon peaks saavutama geograafilisi tähistusi katva kokkuleppe intellektuaalse omandi küsimuses (tunnustatud piirkondlikud tooted) enne WTO lepingu allkirjastamist põllumajanduse valdkonnas;

| 61. | teeb ettepaneku, et komisjon peaks määratlema eelnimetatud kriteeriumidel põhineva Euroopa toiduainete tähise; |
| --- | --- |

61.

teeb ettepaneku, et komisjon peaks määratlema eelnimetatud kriteeriumidel põhineva Euroopa toiduainete tähise;

Uued väljakutsed

| 62. | rõhutab, et ühise põllumajanduspoliitika uusi väljakutseid ei saa käsitleda ainuüksi ühise põllumajanduspoliitika raames, vaid nendega tuleb tegeleda kõigi ELi poliitikavaldkondade ühistööna; |
| --- | --- |

62.

rõhutab, et ühise põllumajanduspoliitika uusi väljakutseid ei saa käsitleda ainuüksi ühise põllumajanduspoliitika raames, vaid nendega tuleb tegeleda kõigi ELi poliitikavaldkondade ühistööna;

| 63. | leiab, et kliimamuutuste vastu võitlemise eesmärgil tuleks julgustada ühtsete toidustrateegiate väljatöötamist, vähendades seega toiduainete veokaugust, mis mõjutab omakorda jäätme- ning energiamajandust, ning võttes kasutusele märgistamissüsteemi, mis põhineb päritolu, kvaliteedi ja jätkusuutlikkuse kriteeriumidel ning näitab ära selle aja jooksul tarbitud koguenergia, mil toode jõuab tarbijani; |
| --- | --- |

63.

leiab, et kliimamuutuste vastu võitlemise eesmärgil tuleks julgustada ühtsete toidustrateegiate väljatöötamist, vähendades seega toiduainete veokaugust, mis mõjutab omakorda jäätme- ning energiamajandust, ning võttes kasutusele märgistamissüsteemi, mis põhineb päritolu, kvaliteedi ja jätkusuutlikkuse kriteeriumidel ning näitab ära selle aja jooksul tarbitud koguenergia, mil toode jõuab tarbijani;

| 64. | leiab, et seal, kus see tugevdab ökoloogilist tasakaalu, tuleks piirkondi julgustada arendama ja edendama kohalikult toodetud toiduaineid ja toiduainetega seotud tooteid; |
| --- | --- |

64.

leiab, et seal, kus see tugevdab ökoloogilist tasakaalu, tuleks piirkondi julgustada arendama ja edendama kohalikult toodetud toiduaineid ja toiduainetega seotud tooteid;

| 65. | on teadlik sellest, et EÜ asutamislepingu artiklitega 28 ja 29 keelatakse liikmesriikidevahelised koguselised impordi-, ekspordi või transiidipiirangud ning kõik samaväärse toimega meetmed, ent leiab, et lubada võiks käesoleva arvamuse punktides 60 ja 61 nimetatud meetmeid, teades, et Euroopa Kohus lubab meetmeid, mis on üldsuse huvides, nagu kliimamuutuste vastu võitlemise meetmed; seetõttu kutsub komitee üles kõnealuseid võimalusi kaaluma; |
| --- | --- |

65.

on teadlik sellest, et EÜ asutamislepingu artiklitega 28 ja 29 keelatakse liikmesriikidevahelised koguselised impordi-, ekspordi või transiidipiirangud ning kõik samaväärse toimega meetmed, ent leiab, et lubada võiks käesoleva arvamuse punktides 60 ja 61 nimetatud meetmeid, teades, et Euroopa Kohus lubab meetmeid, mis on üldsuse huvides, nagu kliimamuutuste vastu võitlemise meetmed; seetõttu kutsub komitee üles kõnealuseid võimalusi kaaluma;

| 66. | soovib lisada, et teatava piirkondliku sõltumatuse saavutamine mõnede toodetega varustamisel ei takista importi teistest riikidest; |
| --- | --- |

66.

soovib lisada, et teatava piirkondliku sõltumatuse saavutamine mõnede toodetega varustamisel ei takista importi teistest riikidest;

| 67. | selles suhtes kutsub üles eraldama ekspordisubsiidiume vaid juhul, kui see on vajalik kodumaiste turgude koormuse vähendamiseks ning ei kahjusta turgude rajamist arengumaades; |
| --- | --- |

67.

selles suhtes kutsub üles eraldama ekspordisubsiidiume vaid juhul, kui see on vajalik kodumaiste turgude koormuse vähendamiseks ning ei kahjusta turgude rajamist arengumaades;

| 68. | rõhutab Euroopa oma põllumajandus- ja toiduainetetööstuse olulisust, toiduohutuse ja -turvalisuse suurt tähtsust ning teadus- ja arendustegevuse suutlikkust töötada välja säästvuskriteeriumidele vastav tehnoloogia ajal, mil EL on praegu esimene põllumajandustoodete importija maailmas; |
| --- | --- |

68.

rõhutab Euroopa oma põllumajandus- ja toiduainetetööstuse olulisust, toiduohutuse ja -turvalisuse suurt tähtsust ning teadus- ja arendustegevuse suutlikkust töötada välja säästvuskriteeriumidele vastav tehnoloogia ajal, mil EL on praegu esimene põllumajandustoodete importija maailmas;

| 69. | leiab, et Euroopa põllumajandus võib väga hästi ühendada Lissaboni eesmärgid (teadmised, teadus- ja uuendustegevus) Göteborgi eesmärkidega (säästvus) ning olla eeskujuks maailma tasandil; |
| --- | --- |

69.

leiab, et Euroopa põllumajandus võib väga hästi ühendada Lissaboni eesmärgid (teadmised, teadus- ja uuendustegevus) Göteborgi eesmärkidega (säästvus) ning olla eeskujuks maailma tasandil;

Maaelu areng ja teise samba eesmärkide rakendamine

| 70. | leiab, et ühise põllumajanduspoliitikaga ja selle kohandatud teise sambaga peab jõudma sellise maaelu arenguni, mis on suunatud järgmistele aspektidele: kogu majandustegevus maapiirkonnas; uued põllumajandustootmise tingimused; kõiki ELi maapiirkondi hõlmav ulatuslikum maaelu areng; kõige tundlikumad piirkonnad, nagu ebasoodsate looduslike tingimustega alad (hõredalt asustatud alad, mille asukoht aeglustab nende arengut, mäestikualad, saared, äärepoolseimad piirkonnad); kõige dünaamilisemad alad, nagu linnalähedased piirkonnad, mis toidavad enamiku ELi kodanikest; teadmiste arengu väljakutse; nende alade integreerimine ELi peamistesse geograafilistesse piirkondadesse; |
| --- | --- |

70.

leiab, et ühise põllumajanduspoliitikaga ja selle kohandatud teise sambaga peab jõudma sellise maaelu arenguni, mis on suunatud järgmistele aspektidele: kogu majandustegevus maapiirkonnas; uued põllumajandustootmise tingimused; kõiki ELi maapiirkondi hõlmav ulatuslikum maaelu areng; kõige tundlikumad piirkonnad, nagu ebasoodsate looduslike tingimustega alad (hõredalt asustatud alad, mille asukoht aeglustab nende arengut, mäestikualad, saared, äärepoolseimad piirkonnad); kõige dünaamilisemad alad, nagu linnalähedased piirkonnad, mis toidavad enamiku ELi kodanikest; teadmiste arengu väljakutse; nende alade integreerimine ELi peamistesse geograafilistesse piirkondadesse;

| 71. | märgib, et uuemad tõendid näitavad, et suurem osa maailma rahvastikust elab linnastatud piirkondades ja linna piires, ning et see elanikkond sõltub oma toiduainetega ja joogiveega varustamisel põllumajandusmaa tõhusast kasutamisest, ning märgib, et linnastatud piirkonnad vajavad olulisel määral looduskaitsealasid ning atraktiivseid ja ligipääsetavaid maastikke. Seepärast on nende alade jätkusuutlikuks säilitamiseks vaja tagada neid harivate põllumajandustootjate sissetulekute piisav toetamine, et vaatamata ELi eeskirjadega kehtestatud suuremate kohustuste täitmisele suudaksid nad olla konkurentsivõimelised ja säilitada oma ettevõtete elujõulisuse; |
| --- | --- |

71.

märgib, et uuemad tõendid näitavad, et suurem osa maailma rahvastikust elab linnastatud piirkondades ja linna piires, ning et see elanikkond sõltub oma toiduainetega ja joogiveega varustamisel põllumajandusmaa tõhusast kasutamisest, ning märgib, et linnastatud piirkonnad vajavad olulisel määral looduskaitsealasid ning atraktiivseid ja ligipääsetavaid maastikke. Seepärast on nende alade jätkusuutlikuks säilitamiseks vaja tagada neid harivate põllumajandustootjate sissetulekute piisav toetamine, et vaatamata ELi eeskirjadega kehtestatud suuremate kohustuste täitmisele suudaksid nad olla konkurentsivõimelised ja säilitada oma ettevõtete elujõulisuse;

| 72. | rõhutab, et ELi multifunktsionaalne põllumajandusmudel peab aitama kliimamuutustega võidelda ja hõlmama selliseid põhimõtteid nagu jätkusuutlikkus, konkurentsivõime, mitmekesisus, omavarustatus toiduainetega, reageerimine ühiskonnale, tarbijatele ja avalikele hüvedele; see mudel ühendab endas head põllumajandusliku tootmise tavad, keskkonnakaitse ja loomade heaolu. Põllumajanduse nimetatud panused on üldsuse huvides ning kujutavad endast rahalist väärtust, mida tasub edendada, kui lisakulusid ei hüvitata õiglaste hindadega vaba turu tingimustes. Antud kontekstis tuleks pöörata erilist tähelepanu ka sellele, et põllumajandusega tegelev rahvastikuosa saaks osa majanduslikest ja sotsiaalsetest edusammudest; |
| --- | --- |

72.

rõhutab, et ELi multifunktsionaalne põllumajandusmudel peab aitama kliimamuutustega võidelda ja hõlmama selliseid põhimõtteid nagu jätkusuutlikkus, konkurentsivõime, mitmekesisus, omavarustatus toiduainetega, reageerimine ühiskonnale, tarbijatele ja avalikele hüvedele; see mudel ühendab endas head põllumajandusliku tootmise tavad, keskkonnakaitse ja loomade heaolu. Põllumajanduse nimetatud panused on üldsuse huvides ning kujutavad endast rahalist väärtust, mida tasub edendada, kui lisakulusid ei hüvitata õiglaste hindadega vaba turu tingimustes. Antud kontekstis tuleks pöörata erilist tähelepanu ka sellele, et põllumajandusega tegelev rahvastikuosa saaks osa majanduslikest ja sotsiaalsetest edusammudest;

| 73. | palub jätta välja artikli 13 lõige 2, millega kehtestatakse kohustus, et „liikmesriigid annavad eelisseisundi põllumajandustootjatele, kes saavad rohkem kui 15 000 eurot otsetoetusi aastas” seoses põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemis osalemise tingimustega; |
| --- | --- |

73.

palub jätta välja artikli 13 lõige 2, millega kehtestatakse kohustus, et „liikmesriigid annavad eelisseisundi põllumajandustootjatele, kes saavad rohkem kui 15 000 eurot otsetoetusi aastas” seoses põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemis osalemise tingimustega;

| 74. | märgib, et kliimamuutused nõuavad veemajanduse meetmete tõhustamist, sh sellised meetmed nagu vee varumine, veetaseme kontrollimine, üleujutuste ärahoidmine, veepuuduse vältimine ja mageveevarude majandamine; |
| --- | --- |

74.

märgib, et kliimamuutused nõuavad veemajanduse meetmete tõhustamist, sh sellised meetmed nagu vee varumine, veetaseme kontrollimine, üleujutuste ärahoidmine, veepuuduse vältimine ja mageveevarude majandamine;

| 75. | leiab, et Euroopa peaks innustama ja toetama tõelise taastuvenergia tootmist ja kasutamist põllumajanduses, keskendudes seejuures mitte üksnes (teise põlvkonna) biokultuuridele ja biokütustele, vaid ka päikeseenergiale, tuuleenergiale, vee-energiale, geotermilisele energiale ja koostootmisele; |
| --- | --- |

75.

leiab, et Euroopa peaks innustama ja toetama tõelise taastuvenergia tootmist ja kasutamist põllumajanduses, keskendudes seejuures mitte üksnes (teise põlvkonna) biokultuuridele ja biokütustele, vaid ka päikeseenergiale, tuuleenergiale, vee-energiale, geotermilisele energiale ja koostootmisele;

| 76. | leiab, et Euroopa ees seisvate uute väljakutsetega toime tulemiseks peab Euroopa üritama saavutada suletud ringlusega majanduse. Selleks on vaja innustada ja toetada uuenduslikku põllumajandust tervikuna, toetudes sealjuures mitte üksnes teadmisasutustele, vaid edendades ka uuendustegevust süsteemide, võrgustike ja ahelate tasandil ning kõigi nende ettevõtete moderniseerimist, mis kuuluvad toiduainete tootmise, töötlemis-, jäätmekäitlus-, transpordi- ja tarneahelasse; |
| --- | --- |

76.

leiab, et Euroopa ees seisvate uute väljakutsetega toime tulemiseks peab Euroopa üritama saavutada suletud ringlusega majanduse. Selleks on vaja innustada ja toetada uuenduslikku põllumajandust tervikuna, toetudes sealjuures mitte üksnes teadmisasutustele, vaid edendades ka uuendustegevust süsteemide, võrgustike ja ahelate tasandil ning kõigi nende ettevõtete moderniseerimist, mis kuuluvad toiduainete tootmise, töötlemis-, jäätmekäitlus-, transpordi- ja tarneahelasse;

| 77. | leiab, et tuleb tagada professionaalne maakasutus viljaka põllumajandusmaa säilitamiseks heades tingimustes, et tagada jätkusuutlik toiduainete tootmine nii siseturu kui välisturu jaoks; |
| --- | --- |

77.

leiab, et tuleb tagada professionaalne maakasutus viljaka põllumajandusmaa säilitamiseks heades tingimustes, et tagada jätkusuutlik toiduainete tootmine nii siseturu kui välisturu jaoks;

| 78. | leiab, et teatud põllumajanduspiirkonnad on eriti olulised bioloogilise mitmekesisuse ja loodusrikkuste säilitamisel ja taastamisel ning et neil avalikel huvidel on rahaline väärtus ja nad võivad olla abikõlblikud; |
| --- | --- |

78.

leiab, et teatud põllumajanduspiirkonnad on eriti olulised bioloogilise mitmekesisuse ja loodusrikkuste säilitamisel ja taastamisel ning et neil avalikel huvidel on rahaline väärtus ja nad võivad olla abikõlblikud;

| 79. | leiab, et teatud põllumajanduspiirkonnad on eriti olulised vaba aja veetmise võimaluste pakkumisel ning et neil avalikel huvidel on rahaline väärtus ja nad võivad olla abikõlblikud; |
| --- | --- |

79.

leiab, et teatud põllumajanduspiirkonnad on eriti olulised vaba aja veetmise võimaluste pakkumisel ning et neil avalikel huvidel on rahaline väärtus ja nad võivad olla abikõlblikud;

| 80. | leiab, et teatud põllumajanduspiirkonnad on eriti olulised veemajanduse seisukohast ning et sel avalikul huvil on rahaline väärtus ja see võib olla abikõlblik. |
| --- | --- |

80.

leiab, et teatud põllumajanduspiirkonnad on eriti olulised veemajanduse seisukohast ning et sel avalikul huvil on rahaline väärtus ja see võib olla abikõlblik.

| 81. | ehkki ühist põllumajanduspoliitikat on selle loomisest alates edukalt kohandatud erinevatele väljakutsetele, leiab komitee, et komisjon ja selle esindajad peavad edasi töötama selle nimel, et kodanikke paremini teavitada ühise põllumajanduspoliitika eesmärkidest, saavutustest ja prioriteetidest ja neid sellesse kaasata. Komitee arvates peaks see olema komisjoni edasise teabevahetuse prioriteet. |
| --- | --- |

81.

ehkki ühist põllumajanduspoliitikat on selle loomisest alates edukalt kohandatud erinevatele väljakutsetele, leiab komitee, et komisjon ja selle esindajad peavad edasi töötama selle nimel, et kodanikke paremini teavitada ühise põllumajanduspoliitika eesmärkidest, saavutustest ja prioriteetidest ja neid sellesse kaasata. Komitee arvates peaks see olema komisjoni edasise teabevahetuse prioriteet.

II   MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Artikkel 6 ja III lisa — 2008/0103 (CNS) — KOM(2008) 306 lõplik

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 6
  Head põllumajandus- ja keskkonnatingimused
  1.   Liikmesriigid tagavad, et kogu põllumajandusmaa ning eelkõige maa, mida enam ei kasutata tootmise eesmärgil, oleks heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes. Liikmesriigid määratlevad riiklikul või piirkondlikul tasandil heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste miinimumnõuded III lisas sätestatud raamistiku alusel, võttes arvesse asjaomaste alade eriomadusi, sh mulla- ja ilmastikutingimusi, olemasolevat põllumajandustootmist, maakasutust, külvikorda, tootmisviise ja põllumajandusstruktuure.
  2.   Liikmesriigid, välja arvatud uued liikmesriigid, tagavad, et maa, mis oli 2003. aasta pindalatoetuste taotluste esitamiseks ettenähtud kuupäeval püsikarjamaa, ka säilitatakse sellisena. Uued liikmesriigid tagavad, et maa, mis oli 1. mail 2004 püsikarjamaa, ka säilitatakse sellisena. Bulgaaria ja Rumeenia tagavad aga, et maa, mis oli 1. jaanuaril 2007 püsikarjamaa, ka säilitatakse sellisena.
  Liikmesriik võib nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel esimesest lõigust siiski kõrvale kalduda, tingimusel et ta võtab kasutusele meetmed oma püsikarjamaa kogupindala märkimisväärse vähenemise vältimiseks.
  Esimest lõiku ei kohaldata metsastamiseks ettenähtud püsikarjamaa suhtes, tingimusel et selline metsastamine vastab keskkonnakaitsenõuetele; siia ei loeta jõulupuuistandusi ega lühikese raieringiga kiirekasvulisi puuliike. | Artikkel 6
  Head põllumajandus- ja keskkonnatingimused
  1.   Liikmesriigid tagavad, et kogu põllumajandusmaa ning eelkõige maa, mida enam ei kasutata tootmise eesmärgil, oleks heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes. Liikmesriigid määratlevad riiklikul või piirkondlikul tasandil heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste miinimumnõuded III lisas sätestatud raamistiku alusel, võttes arvesse asjaomaste alade eriomadusi, sh mulla- ja ilmastikutingimusi, olemasolevat põllumajandustootmist, maakasutust, külvikorda, tootmisviise ja põllumajandusstruktuure.
  2.   Liikmesriigid, välja arvatud uued liikmesriigid, tagavad, et maa, mis oli 2003. aasta pindalatoetuste taotluste esitamiseks ettenähtud kuupäeval püsikarjamaa, ka säilitatakse sellisena. Uued liikmesriigid tagavad, et maa, mis oli 1. mail 2004 püsikarjamaa, ka säilitatakse sellisena. Bulgaaria ja Rumeenia tagavad aga, et maa, mis oli 1. jaanuaril 2007 püsikarjamaa, ka säilitatakse sellisena.
  Liikmesriik võib nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel esimesest lõigust siiski kõrvale kalduda, tingimusel et ta võtab kasutusele meetmed oma püsikarjamaa kogupindala märkimisväärse vähenemise vältimiseks.
  Esimest lõiku ei kohaldata metsastamiseks ettenähtud püsikarjamaa suhtes, tingimusel et selline metsastamine vastab keskkonnakaitsenõuetele; siia ei loeta jõulupuuistandusi ega lühikese raieringiga kiirekasvulisi puuliike.

  III lisas nimetatud meetmeid tuleb pidada soovitusteks. Heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste tagamiseks kutsutakse liikmesriike üles võtma rohkem või täiendavaid meetmeid, mis sobivad riiklike, piirkondlike või kohalike oludega. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Artikkel 6

Head põllumajandus- ja keskkonnatingimused

1.   Liikmesriigid tagavad, et kogu põllumajandusmaa ning eelkõige maa, mida enam ei kasutata tootmise eesmärgil, oleks heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes. Liikmesriigid määratlevad riiklikul või piirkondlikul tasandil heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste miinimumnõuded III lisas sätestatud raamistiku alusel, võttes arvesse asjaomaste alade eriomadusi, sh mulla- ja ilmastikutingimusi, olemasolevat põllumajandustootmist, maakasutust, külvikorda, tootmisviise ja põllumajandusstruktuure.

2.   Liikmesriigid, välja arvatud uued liikmesriigid, tagavad, et maa, mis oli 2003. aasta pindalatoetuste taotluste esitamiseks ettenähtud kuupäeval püsikarjamaa, ka säilitatakse sellisena. Uued liikmesriigid tagavad, et maa, mis oli 1. mail 2004 püsikarjamaa, ka säilitatakse sellisena. Bulgaaria ja Rumeenia tagavad aga, et maa, mis oli 1. jaanuaril 2007 püsikarjamaa, ka säilitatakse sellisena.

Liikmesriik võib nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel esimesest lõigust siiski kõrvale kalduda, tingimusel et ta võtab kasutusele meetmed oma püsikarjamaa kogupindala märkimisväärse vähenemise vältimiseks.

Esimest lõiku ei kohaldata metsastamiseks ettenähtud püsikarjamaa suhtes, tingimusel et selline metsastamine vastab keskkonnakaitsenõuetele; siia ei loeta jõulupuuistandusi ega lühikese raieringiga kiirekasvulisi puuliike.

Artikkel 6

Head põllumajandus- ja keskkonnatingimused

1.   Liikmesriigid tagavad, et kogu põllumajandusmaa ning eelkõige maa, mida enam ei kasutata tootmise eesmärgil, oleks heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes. Liikmesriigid määratlevad riiklikul või piirkondlikul tasandil heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste miinimumnõuded III lisas sätestatud raamistiku alusel, võttes arvesse asjaomaste alade eriomadusi, sh mulla- ja ilmastikutingimusi, olemasolevat põllumajandustootmist, maakasutust, külvikorda, tootmisviise ja põllumajandusstruktuure.

2.   Liikmesriigid, välja arvatud uued liikmesriigid, tagavad, et maa, mis oli 2003. aasta pindalatoetuste taotluste esitamiseks ettenähtud kuupäeval püsikarjamaa, ka säilitatakse sellisena. Uued liikmesriigid tagavad, et maa, mis oli 1. mail 2004 püsikarjamaa, ka säilitatakse sellisena. Bulgaaria ja Rumeenia tagavad aga, et maa, mis oli 1. jaanuaril 2007 püsikarjamaa, ka säilitatakse sellisena.

Liikmesriik võib nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel esimesest lõigust siiski kõrvale kalduda, tingimusel et ta võtab kasutusele meetmed oma püsikarjamaa kogupindala märkimisväärse vähenemise vältimiseks.

Esimest lõiku ei kohaldata metsastamiseks ettenähtud püsikarjamaa suhtes, tingimusel et selline metsastamine vastab keskkonnakaitsenõuetele; siia ei loeta jõulupuuistandusi ega lühikese raieringiga kiirekasvulisi puuliike.

III lisas nimetatud meetmeid tuleb pidada soovitusteks. Heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste tagamiseks kutsutakse liikmesriike üles võtma rohkem või täiendavaid meetmeid, mis sobivad riiklike, piirkondlike või kohalike oludega.

III LISA

Artiklis 6 osutatud head põllumajandus- ja keskkonnatingimused

| Teema | Standardid |
| --- | --- |
| Mulla erosioon:
  Mulla kaitsmine asjakohaste vahenditega | — | Minimaalne muldkate |

Teema

Standardid

Mulla erosioon:

Mulla kaitsmine asjakohaste vahenditega

—

Minimaalne muldkate

| — | Kohaspetsiifilistele tingimustele vastav maakasutus |
| --- | --- |

—

Kohaspetsiifilistele tingimustele vastav maakasutus

| — | Veepüüde terrassid |
| --- | --- |

—

Veepüüde terrassid

Mulla orgaaniline aine:

Mulla orgaanilise aine säilitamine asjakohaste tegevuste abil

| — | Külvikordade standardid vajaduse korral |
| --- | --- |

—

Külvikordade standardid vajaduse korral

| — | Koristusjäätmete käitlus haritaval maal |
| --- | --- |

—

Koristusjäätmete käitlus haritaval maal

Mulla struktuur:

Mulla struktuuri säilitamine asjakohaste meetmete abil

| — | Masinate asjakohane kasutamine |
| --- | --- |

—

Masinate asjakohane kasutamine

Minimaalne hooldustööde tase:

Hooldustööde minimaalse taseme tagamine ja kasvukohtade kvaliteedi halvenemise vältimine

| — | Minimaalne loomkoormus ja/või asjakohane režiim |
| --- | --- |

—

Minimaalne loomkoormus ja/või asjakohane režiim

| — | Püsikarjamaade kaitse |
| --- | --- |

—

Püsikarjamaade kaitse

| — | Maastikule iseloomulike vormide säilitamine, sealhulgas hekid, tiigid, kraavid ja puude read, kogumid või üksikud puud ning põlluservad, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

—

Maastikule iseloomulike vormide säilitamine, sealhulgas hekid, tiigid, kraavid ja puude read, kogumid või üksikud puud ning põlluservad, kui see on asjakohane;

| — | oliivipuude väljajuurimise keelustamine, kui see on asjakohane |
| --- | --- |

—

oliivipuude väljajuurimise keelustamine, kui see on asjakohane

| — | Põllumajandusmaa võsastumise vältimine |
| --- | --- |

—

Põllumajandusmaa võsastumise vältimine

| — | Oliivisalude ja viinapuude heade kasvutingimuste säilitamine |
| --- | --- |

—

Oliivisalude ja viinapuude heade kasvutingimuste säilitamine

Veekaitse ja -majandus:

Veekogude kaitse reostuse ja äravoolu eest; veekasutuse reguleerimine

| — | Vooluveekogude äärde puhverribade rajamine; |
| --- | --- |

—

| — | lubade andmise menetluse järgmine niisutussüsteemide puhul |
| --- | --- |

—

lubade andmise menetluse järgmine niisutussüsteemide puhul

Motivatsioon

Subsidiaarsuse põhimõtet järgides peaks Euroopa Komisjon kehtestama eesmärke, mitte meetmeid. ELi tasandist allpool asuvatel tasanditel peaks olema lubatud määratleda ise sobivaid tõhusaid ja tulemuslikke meetmeid.

Üks eriti ebatõhus meede (vooluveekogude äärde puhverribade rajamine) tuleks III lisast välja jätta.

Veekogude kaitsmiseks reostuse ja äravoolu eest on eelistatud toetusmeetmed. Puhverribade rajamine vooluveekogude äärde võib mõnel juhul olla kasulik heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste saavutamiseks. Kuid üldnõue rajada puhverribad kõigile vooluveekogudele ei oleks tõhus ning kulutaks liialt tootlikkust.

Näiteks paljud liikmesriigid kasutavad kuivenduseks ja veetaseme reguleerimiseks väikeste ja peamiselt tehiskraavide tihedat võrgustikku. Sinna puhverribade rajamine võib enda alla võtta kuni 50 % nimetatud kraavidega ümbritsetud maalappide pindalast. Vee- ja pinnasekvaliteedi eesmärke on võimalik saavutada mitmel viisil.

Muudatusettepanek 2

Artikli 25 lõige 3 — 2008/0103 (CNS) — KOM(2008) 306 lõplik

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Olenemata lõikest 1 ja vastavalt artikli 26 lõikes 1 osutatud üksikasjalikes eeskirjades sätestatud tingimustele võivad liikmesriigid otsustada mitte kohaldada vähendamist või väljaarvaamist, mille suurus on kuni 100 eurot ühe põllumajandustootja ja kalendriaasta kohta ning mis hõlmab määruse (EÜ) 1698/2005 artikli 51 lõike 1 alusel toetuste suhtes kohaldatavaid vähendamisi või väljaarvamisi. | 3.   Olenemata lõikest 1 ja vastavalt artikli 26 lõikes 1 osutatud üksikasjalikes eeskirjades sätestatud tingimustele võivad liikmesriigid otsustada mitte kohaldada vähendamist või väljaarvaamist, mille suurus on kuni 100 eurot ühe toetuskava, põllumajandustootja ja kalendri
  taotlusaasta kohta ning mis hõlmab määruse (EÜ) 1698/2005 artikli 51 lõike 1 alusel toetuste suhtes kohaldatavaid vähendamisi või väljaarvamisi; |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

3.   Olenemata lõikest 1 ja vastavalt artikli 26 lõikes 1 osutatud üksikasjalikes eeskirjades sätestatud tingimustele võivad liikmesriigid otsustada mitte kohaldada vähendamist või väljaarvaamist, mille suurus on kuni 100 eurot ühe põllumajandustootja ja kalendriaasta kohta ning mis hõlmab määruse (EÜ) 1698/2005 artikli 51 lõike 1 alusel toetuste suhtes kohaldatavaid vähendamisi või väljaarvamisi.

3.   Olenemata lõikest 1 ja vastavalt artikli 26 lõikes 1 osutatud üksikasjalikes eeskirjades sätestatud tingimustele võivad liikmesriigid otsustada mitte kohaldada vähendamist või väljaarvaamist, mille suurus on kuni 100 eurot ühe toetuskava, põllumajandustootja ja kalendri
  taotlusaasta kohta ning mis hõlmab määruse (EÜ) 1698/2005 artikli 51 lõike 1 alusel toetuste suhtes kohaldatavaid vähendamisi või väljaarvamisi;

Motivatsioon

Üldiselt vastutavad ühise põllumajanduspoliitika meetmete rakendamise eest piirkondlikud või kohalikud asutused. Käesolev muudatus on vajalik, et saavutada süsteemi protsesside haldamise reaalne lihtsustamine. Seetõttu tuleks eri toetuskava eraldi vaadelda.

Muudatusettepanek 3

Artikkel 47 — 2008/0103 (CNS) — KOM(2008) 306 lõplik

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 47
  Artiklis 41 osutatud ülemmäära piirkondlik jaotamine
  1.   Määruse (EÜ) nr 1782/2003 III jaotise 1.–4. peatüki kohaselt ühtse otsemaksete kava kehtestatud liikmesriik võib hiljemalt 1. augustiks 2009 teha otsuse kohaldada ühtset otsemaksete kava alates 2010. aastast piirkondlikul tasandil käesolevas jaos sätestatud tingimustel.
  2.   Liikmesriigid määratlevad piirkonnad selliste objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel nagu nende institutsiooniline või haldusstruktuur ja/või piirkondlik põllumajanduspotentsiaal.
  Liikmesriike, kus on alla kolme miljoni toetuskõlbliku hektari, võib käsitada ühe piirkonnana.
  3.   Liikmesriigid jaotavad artiklis 41 osutatud ülemmäära piirkondade vahel objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide kohaselt. | Artikkel 47
  Artiklis 41 osutatud ülemmäära piirkondlik jaotamine
  1.   Määruse (EÜ) nr 1782/2003 III jaotise 1.–4. peatüki kohaselt ühtse otsemaksete kava kehtestatud liikmesriik võib hiljemalt 1. augustiks 2009 teha otsuse kohaldada ühtset otsemaksete kava alates 2010. aastast piirkondlikul tasandil käesolevas jaos sätestatud tingimustel.
  2.   Liikmesriigid määratlevad piirkonnad selliste objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel nagu nende institutsiooniline või haldusstruktuur ja/või piirkondlik põllumajanduspotentsiaal.
  Liikmesriike, kus on alla kolme miljoni toetuskõlbliku hektari, võib käsitada ühe piirkonnana.
  3.   Liikmesriigid jaotavad artiklis 41 osutatud ülemmäära piirkondade vahel objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide kohaselt.

  4.   Liikmesriigid täidavad lõigetes 1, 2 ja 3 kirjeldatud ülesandeid oma kohalike ja piirkondlike omavalitsustega konsulteerides. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Artikkel 47

Artiklis 41 osutatud ülemmäära piirkondlik jaotamine

1.   Määruse (EÜ) nr 1782/2003 III jaotise 1.–4. peatüki kohaselt ühtse otsemaksete kava kehtestatud liikmesriik võib hiljemalt 1. augustiks 2009 teha otsuse kohaldada ühtset otsemaksete kava alates 2010. aastast piirkondlikul tasandil käesolevas jaos sätestatud tingimustel.

2.   Liikmesriigid määratlevad piirkonnad selliste objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel nagu nende institutsiooniline või haldusstruktuur ja/või piirkondlik põllumajanduspotentsiaal.

Liikmesriike, kus on alla kolme miljoni toetuskõlbliku hektari, võib käsitada ühe piirkonnana.

3.   Liikmesriigid jaotavad artiklis 41 osutatud ülemmäära piirkondade vahel objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide kohaselt.

Artikkel 47

Artiklis 41 osutatud ülemmäära piirkondlik jaotamine

1.   Määruse (EÜ) nr 1782/2003 III jaotise 1.–4. peatüki kohaselt ühtse otsemaksete kava kehtestatud liikmesriik võib hiljemalt 1. augustiks 2009 teha otsuse kohaldada ühtset otsemaksete kava alates 2010. aastast piirkondlikul tasandil käesolevas jaos sätestatud tingimustel.

2.   Liikmesriigid määratlevad piirkonnad selliste objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel nagu nende institutsiooniline või haldusstruktuur ja/või piirkondlik põllumajanduspotentsiaal.

Liikmesriike, kus on alla kolme miljoni toetuskõlbliku hektari, võib käsitada ühe piirkonnana.

3.   Liikmesriigid jaotavad artiklis 41 osutatud ülemmäära piirkondade vahel objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide kohaselt.

4.   Liikmesriigid täidavad lõigetes 1, 2 ja 3 kirjeldatud ülesandeid oma kohalike ja piirkondlike omavalitsustega konsulteerides.

Motivatsioon

Ei vaja selgitust.

Muudatusettepanek 4

Artikkel 68 — 2008/0103 (CNS) — KOM(2008) 306 lõplik

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 68
  Üldeeskirjad
  1.   Liikmesriigid võivad hiljemalt 1. augustiks 2009 otsustada alates 2010. aastast kasutada kuni 10 % oma artiklis 41 osutatud riiklikest ülemääradest põllumajandustootjate toetamiseks:






  a) | seoses:






  i) | teatavate põllumajanduslike tootmisviisidega, mis on keskkonna kaitsmiseks või parandamiseks olulised; |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Artikkel 68

Üldeeskirjad

1.   Liikmesriigid võivad hiljemalt 1. augustiks 2009 otsustada alates 2010. aastast kasutada kuni 10 % oma artiklis 41 osutatud riiklikest ülemääradest põllumajandustootjate toetamiseks:

a)

seoses:

i)

teatavate põllumajanduslike tootmisviisidega, mis on keskkonna kaitsmiseks või parandamiseks olulised;

| ii) | põllumajandustoodete kvaliteedi parandamisega või |
| --- | --- |

ii)

põllumajandustoodete kvaliteedi parandamisega või

| iii) | põllumajandustoodete turustamise parandamisega; |
| --- | --- |

iii)

põllumajandustoodete turustamise parandamisega;

| b) | et aidata toime tulla ebasoodsate asjaoludega, mis mõjutavad piima-, veiseliha-, lamba- ja kitseliha- ning riisisektori põllumajandustootjaid majanduslikult haavatavates või keskkonnatundlikes piirkondades; |
| --- | --- |

b)

et aidata toime tulla ebasoodsate asjaoludega, mis mõjutavad piima-, veiseliha-, lamba- ja kitseliha- ning riisisektori põllumajandustootjaid majanduslikult haavatavates või keskkonnatundlikes piirkondades;

| c) | piirkondades, kus kohaldatakse ümberkorraldus- ja/või arenguprogramme, et vältida maa kasutamisest loobumist ja/või et aidata põllumajandustootjatel toime tulla kõnealuste piirkondade ebasoodsate asjaoludega; |
| --- | --- |

c)

piirkondades, kus kohaldatakse ümberkorraldus- ja/või arenguprogramme, et vältida maa kasutamisest loobumist ja/või et aidata põllumajandustootjatel toime tulla kõnealuste piirkondade ebasoodsate asjaoludega;

| d) | saagi kindlustusmaksete toetamise vormis kooskõlas artiklis 69 sätestatud tingimustega; |
| --- | --- |

d)

saagi kindlustusmaksete toetamise vormis kooskõlas artiklis 69 sätestatud tingimustega;

| e) | investeerimisfondidega taime- ja loomahaiguste korral kooskõlas artiklis 70 sätestatud tingimustega. |
| --- | --- |

e)

investeerimisfondidega taime- ja loomahaiguste korral kooskõlas artiklis 70 sätestatud tingimustega.

2.   Lõike 1 punktis a osutatud meetmeid võib toetada üksnes:

| a) | siis, kui:






  i) | see täidab selle alapunktis i osutatud teatavate põllumajanduslike tootmisviiside osas määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 39 lõike 3 esimeses lõigus sätestatud põllumajandusliku keskkonnatoetusega seotud nõudeid, |
| --- | --- | --- |

a)

siis, kui:

i)

see täidab selle alapunktis i osutatud teatavate põllumajanduslike tootmisviiside osas määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 39 lõike 3 esimeses lõigus sätestatud põllumajandusliku keskkonnatoetusega seotud nõudeid,

| ii) | see on selle alapunktis ii osutatud põllumajandustoodete kvaliteedi parandamise toetuse osas kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 509/2006, nõukogu määrusega (EÜ) nr 510/2006, nõukogu määrusega (EÜ) nr 834/2007 ja määruse (EÜ) nr 1234/2007 II osa II jaotise I peatükiga ning |
| --- | --- |

ii)

see on selle alapunktis ii osutatud põllumajandustoodete kvaliteedi parandamise toetuse osas kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 509/2006, nõukogu määrusega (EÜ) nr 510/2006, nõukogu määrusega (EÜ) nr 834/2007 ja määruse (EÜ) nr 1234/2007 II osa II jaotise I peatükiga ning

| iii) | see täidab selle alapunktis iii osutatud põllumajandustoodete turustamise parandamise toetuse osas nõukogu määruse (EÜ) nr 3/2008 artiklites 2–5 sätestatud tingimusi; |
| --- | --- |

iii)

see täidab selle alapunktis iii osutatud põllumajandustoodete turustamise parandamise toetuse osas nõukogu määruse (EÜ) nr 3/2008 artiklites 2–5 sätestatud tingimusi;

| b) | tegelikult kantud lisakulude ja saamatajäänud tulu katmiseks, et täita asjaomast eesmärki. |
| --- | --- |

b)

tegelikult kantud lisakulude ja saamatajäänud tulu katmiseks, et täita asjaomast eesmärki.

3.   Lõike 1 punktis b osutatud meetmeid võib toetada üksnes:

| a) | ühtse otsemaksete kava täieliku rakendamise korral asjaomases sektoris kooskõlas artiklitega 54, 55 ja 71; |
| --- | --- |

a)

ühtse otsemaksete kava täieliku rakendamise korral asjaomases sektoris kooskõlas artiklitega 54, 55 ja 71;

| b) | määral, mis on vajalik praeguse tootmistaseme säilitamise innustamiseks. |
| --- | --- |

b)

määral, mis on vajalik praeguse tootmistaseme säilitamise innustamiseks.

4.   Lõike 1 punktides a, b ja e osutatud meetmete raames antav toetus piirdub 2,5 %-ga artiklis 41 osutatud riiklikest ülemmääradest. Liikmesriigid võivad meetmete osas kehtestada allpiirangud.

5.   Toetust meetmetele, millele on osutatud:

| a) | lõike 1 punktides a ja d, makstakse iga-aastase lisatoetusena; |
| --- | --- |

a)

lõike 1 punktides a ja d, makstakse iga-aastase lisatoetusena;

| b) | lõike 1 punktis b, makstakse iga-aastase lisatoetusena, näiteks loomühikute alusel makstavad toetused või rohumaa toetused; |
| --- | --- |

b)

lõike 1 punktis b, makstakse iga-aastase lisatoetusena, näiteks loomühikute alusel makstavad toetused või rohumaa toetused;

| c) | lõike 1 punktis c, antakse, suurendades põllumajandustootjate toetusõiguste ühikuväärtust ja/või arvu; |
| --- | --- |

c)

lõike 1 punktis c, antakse, suurendades põllumajandustootjate toetusõiguste ühikuväärtust ja/või arvu;

| d) | lõike 1 punktis e, makstakse artiklis 70 täpsustatud hüvitistena. |
| --- | --- |

d)

lõike 1 punktis e, makstakse artiklis 70 täpsustatud hüvitistena.

6.   Lõike 5 punktis c osutatud suurendatud ühikuväärtusega toetusõiguste ja täiendavate toetusõiguste üleandmine on lubatud üksnes siis, kui üleantavate toetusõigustega kaasneb samaväärse hektarite arvu üleandmine.

7.   Lõikes 1 osutatud meetmetele antav toetus peab olema kooskõlas ühenduse teiste meetmete ja poliitikatega.

8.   Liikmesriigid hangivad vajalikud vahendid, et katta toetused, millele on osutatud:

| a) | lõike 1 punktides a, b, c ja d, kohaldades põllumajandustootjatele jaotatud ja/või riiklikust reservist pärinevate toetusõiguste suhtes lineaarset vähendamist, |
| --- | --- |

a)

lõike 1 punktides a, b, c ja d, kohaldades põllumajandustootjatele jaotatud ja/või riiklikust reservist pärinevate toetusõiguste suhtes lineaarset vähendamist,

| b) | lõike 1 punktis e, kohaldades vajadusel ühe või mitme asjaomase toetuse saaja ühe või enama makse suhtes lineaarset vähendamist kooskõlas käesoleva jaotisega ning lõigetes 1 ja 3 sätestatud piirides. |
| --- | --- |

b)

lõike 1 punktis e, kohaldades vajadusel ühe või mitme asjaomase toetuse saaja ühe või enama makse suhtes lineaarset vähendamist kooskõlas käesoleva jaotisega ning lõigetes 1 ja 3 sätestatud piirides.

9.   Komisjon määratleb artikli 128 lõikes 2 osutatud korras käesolevas jaos osutatud toetuse andmise tingimused, et tagada eelkõige kooskõla ühenduse teiste meetmete ja poliitikatega ning vältida toetuse kumuleerumist.

Artikkel 68

Üldeeskirjad

1.   Liikmesriigid võivad hiljemalt 1. augustiks 2009, 2010 või 2011 otsustada alates 2010., 2011. või 2012. aastast kasutada kuni 10 % oma artiklis 41 osutatud riiklikest ülemääradest põllumajandustootjate toetamiseks:

| a) | seoses:






  i) | teatavate põllumajanduslike tootmisviisidega, mis on keskkonna, sh loomade heaolu kaitsmiseks või parandamiseks olulised; |
| --- | --- | --- |

a)

seoses:

i)

teatavate põllumajanduslike tootmisviisidega, mis on keskkonna, sh loomade heaolu kaitsmiseks või parandamiseks olulised;

| ii) | põllumajandustoodete kvaliteedi parandamisega või |
| --- | --- |

ii)

põllumajandustoodete kvaliteedi parandamisega või

| iii) | põllumajandustoodete turustamise parandamisega; |
| --- | --- |

iii)

põllumajandustoodete turustamise parandamisega;

| b) | et aidata toime tulla ebasoodsate asjaoludega, mis mõjutavad piima-, veiseliha-, lamba- ja kitseliha-, kartulitärklise, lina- ning riisisektori põllumajandustootjaid majanduslikult haavatavates või keskkonnatundlikes piirkondades; |
| --- | --- |

b)

et aidata toime tulla ebasoodsate asjaoludega, mis mõjutavad piima-, veiseliha-, lamba- ja kitseliha-, kartulitärklise, lina- ning riisisektori põllumajandustootjaid majanduslikult haavatavates või keskkonnatundlikes piirkondades;

| c) | piirkondades, kus kohaldatakse ümberkorraldus- ja/või arenguprogramme, et vältida maa kasutamisest loobumist ja/või et aidata põllumajandustootjatel toime tulla kõnealuste piirkondade ebasoodsate asjaoludega; |
| --- | --- |

c)

piirkondades, kus kohaldatakse ümberkorraldus- ja/või arenguprogramme, et vältida maa kasutamisest loobumist ja/või et aidata põllumajandustootjatel toime tulla kõnealuste piirkondade ebasoodsate asjaoludega;

| d) | saagi kindlustusmaksete toetamise vormis kooskõlas artiklis 69 sätestatud tingimustega; |
| --- | --- |

d)

saagi kindlustusmaksete toetamise vormis kooskõlas artiklis 69 sätestatud tingimustega;

| e) | investeerimisfondidega taime- ja loomahaiguste korral kooskõlas artiklis 70 sätestatud tingimustega. |
| --- | --- |

e)

investeerimisfondidega taime- ja loomahaiguste korral kooskõlas artiklis 70 sätestatud tingimustega.

2.   Lõike 1 punktis a osutatud meetmeid võib toetada üksnes:

| a) | siis, kui:






  i) | see täidab selle alapunktis i osutatud teatavate põllumajanduslike tootmisviiside osas määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 39 lõike 3 esimeses lõigus sätestatud põllumajandusliku keskkonnatoetusega seotud nõudeid, |
| --- | --- | --- |

a)

siis, kui:

i)

see täidab selle alapunktis i osutatud teatavate põllumajanduslike tootmisviiside osas määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 39 lõike 3 esimeses lõigus sätestatud põllumajandusliku keskkonnatoetusega seotud nõudeid,

| ii) | see on selle alapunktis ii osutatud põllumajandustoodete kvaliteedi parandamise toetuse osas kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 509/2006, nõukogu määrusega (EÜ) nr 510/2006, nõukogu määrusega (EÜ) nr 834/2007 ja määruse (EÜ) nr 1234/2007 II osa II jaotise I peatükiga ning |
| --- | --- |

ii)

see on selle alapunktis ii osutatud põllumajandustoodete kvaliteedi parandamise toetuse osas kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 509/2006, nõukogu määrusega (EÜ) nr 510/2006, nõukogu määrusega (EÜ) nr 834/2007 ja määruse (EÜ) nr 1234/2007 II osa II jaotise I peatükiga ning

| iii) | see täidab selle alapunktis iii osutatud põllumajandustoodete turustamise parandamise toetuse osas nõukogu määruse (EÜ) nr 3/2008 artiklites 2–5 sätestatud tingimusi; |
| --- | --- |

iii)

see täidab selle alapunktis iii osutatud põllumajandustoodete turustamise parandamise toetuse osas nõukogu määruse (EÜ) nr 3/2008 artiklites 2–5 sätestatud tingimusi;

| b) | tegelikult kantud lisakulude ja saamatajäänud tulu katmiseks, et täita asjaomast eesmärki. |
| --- | --- |

b)

tegelikult kantud lisakulude ja saamatajäänud tulu katmiseks, et täita asjaomast eesmärki.

3.   Lõike 1 punktis b osutatud meetmeid võib toetada üksnes:

| a) | ühtse otsemaksete kava täieliku rakendamise korral või selle täieliku rakendamise suunas liikumisel kolme aastaga asjaomases sektoris kooskõlas artiklitega 54, 55 ja 71; |
| --- | --- |

a)

ühtse otsemaksete kava täieliku rakendamise korral või selle täieliku rakendamise suunas liikumisel kolme aastaga asjaomases sektoris kooskõlas artiklitega 54, 55 ja 71;

| b) | määral, mis on vajalik praeguse tootmistaseme säilitamise innustamiseks. |
| --- | --- |

b)

määral, mis on vajalik praeguse tootmistaseme säilitamise innustamiseks.

4.   Lõike 1 punktides a, b ja e osutatud meetmete raames antav toetus piirdub 2,5 %-ga artiklis 41 osutatud riiklikest ülemmääradest. Liikmesriigid võivad meetmete osas kehtestada allpiirangud.

5.   Toetust meetmetele, millele on osutatud:

| a) | lõike 1 punktides a ja d, makstakse iga-aastase lisatoetusena; |
| --- | --- |

a)

lõike 1 punktides a ja d, makstakse iga-aastase lisatoetusena;

| b) | lõike 1 punktis b, makstakse iga-aastase lisatoetusena, näiteks loomühikute alusel makstavad toetused või rohumaa toetused; |
| --- | --- |

b)

lõike 1 punktis b, makstakse iga-aastase lisatoetusena, näiteks loomühikute alusel makstavad toetused või rohumaa toetused;

| c) | lõike 1 punktis c, antakse, suurendades põllumajandustootjate toetusõiguste ühikuväärtust ja/või arvu; |
| --- | --- |

c)

lõike 1 punktis c, antakse, suurendades põllumajandustootjate toetusõiguste ühikuväärtust ja/või arvu;

| d) | lõike 1 punktis e, makstakse artiklis 70 täpsustatud hüvitistena. |
| --- | --- |

d)

lõike 1 punktis e, makstakse artiklis 70 täpsustatud hüvitistena.

6.   Lõike 5 punktis c osutatud suurendatud ühikuväärtusega toetusõiguste ja täiendavate toetusõiguste üleandmine on lubatud üksnes siis, kui üleantavate toetusõigustega kaasneb samaväärse hektarite arvu üleandmine.

7.   Lõikes 1 osutatud meetmetele antav toetus peab olema kooskõlas ühenduse teiste meetmete ja poliitikatega.

8.   Liikmesriigid hangivad vajalikud vahendid, et katta toetused, millele on osutatud:

| a) | lõike 1 punktides a, b, c ja d, kohaldades põllumajandustootjatele jaotatud ja/või riiklikust reservist pärinevate toetusõiguste suhtes lineaarset vähendamist, |
| --- | --- |

a)

lõike 1 punktides a, b, c ja d, kohaldades põllumajandustootjatele jaotatud ja/või riiklikust reservist pärinevate toetusõiguste suhtes lineaarset vähendamist,

| b) | lõike 1 punktis e, kohaldades vajadusel ühe või mitme asjaomase toetuse saaja ühe või enama makse suhtes lineaarset vähendamist kooskõlas käesoleva jaotisega ning lõigetes 1 ja 3 sätestatud piirides. |
| --- | --- |

b)

lõike 1 punktis e, kohaldades vajadusel ühe või mitme asjaomase toetuse saaja ühe või enama makse suhtes lineaarset vähendamist kooskõlas käesoleva jaotisega ning lõigetes 1 ja 3 sätestatud piirides.

9.   Komisjon määratleb artikli 128 lõikes 2 osutatud korras käesolevas jaos osutatud toetuse andmise tingimused, et tagada eelkõige kooskõla ühenduse teiste meetmete ja poliitikatega ning vältida toetuse kumuleerumist.

10.   Tehes otsust kasutada alates 2010. aastast kuni 10 % oma riiklikest ülemääradest, konsulteerivad liikmesriigid oma kohalike ja piirkondlike omavalitsustega.

Motivatsioon

Artikli 68 üle on veel käimas palju arutelusid. Paljud liikmesriigid ja piirkonnad vajaksid enam aega, et otsustada selle rakendamise taseme ja viisi üle. Samuti võivad nad soovida lisada üldeeskirjade alla rohkem eesmärke. Et muuta toetuste täiendav tootmisest lahtisidumine vähem valusaks, peaks artikli 68 alusel olema võimalik viia ellu järkjärgulisem muutus, mis sisaldaks ka toetusmeetmeid.

Muudatusettepanek 5

Artikli 1 lõike 6 punkti 2 alapunkt b — 2008/0105 (CNS) — KOM(2008) 306 lõplik

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | Vastavalt käesoleva artikli lõikes 4 osutatud üksikasjalikes eeskirjades sätestatud tingimustele võivad liikmesriigid otsustada mitte kohaldada vähendamist või väljaarvamist, mille suurus on kuni 100 eurot ühe põllumajandustootja ja kalendriaasta kohta ning mis hõlmab määruse (EÜ) [nr XXXX/2008 (uus otsetoetuskavade määrus)] artikli 25 alusel otsetoetuste suhtes kohaldatud vähendamisi või väljaarvamisi. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

b)

Vastavalt käesoleva artikli lõikes 4 osutatud üksikasjalikes eeskirjades sätestatud tingimustele võivad liikmesriigid otsustada mitte kohaldada vähendamist või väljaarvamist, mille suurus on kuni 100 eurot ühe põllumajandustootja ja kalendriaasta kohta ning mis hõlmab määruse (EÜ) [nr XXXX/2008 (uus otsetoetuskavade määrus)] artikli 25 alusel otsetoetuste suhtes kohaldatud vähendamisi või väljaarvamisi.

| b) | Vastavalt käesoleva artikli lõikes 4 osutatud üksikasjalikes eeskirjades sätestatud tingimustele võivad liikmesriigid otsustada mitte kohaldada vähendamist või väljaarvamist, mille suurus on kuni 100 eurot ühe põllumajandustootja, ühe meetme ja kalendri
  taotlusaasta kohta ning mis hõlmab määruse (EÜ) [nr XXXX/2008 (uus otsetoetuskavade määrus)] artikli 25 alusel otsetoetuste suhtes kohaldatud vähendamisi või väljaarvamisi. |
| --- | --- |

b)

Vastavalt käesoleva artikli lõikes 4 osutatud üksikasjalikes eeskirjades sätestatud tingimustele võivad liikmesriigid otsustada mitte kohaldada vähendamist või väljaarvamist, mille suurus on kuni 100 eurot ühe põllumajandustootja, ühe meetme ja kalendri
  taotlusaasta kohta ning mis hõlmab määruse (EÜ) [nr XXXX/2008 (uus otsetoetuskavade määrus)] artikli 25 alusel otsetoetuste suhtes kohaldatud vähendamisi või väljaarvamisi.

Motivatsioon

Üldiselt vastutavad ühise põllumajanduspoliitika meetmete rakendamise eest piirkondlikud või kohalikud asutused. Käesolev muudatus on vajalik, et saavutada süsteemi protsesside haldamise reaalne lihtsustamine. Eri meetmeid tuleks eraldi käsitleda.

Muudatusettepanek 6

II LISA — 2008/0105 (CNS) — KOM(2008) 306 lõplik

II LISA

Artiklis 16a osutatud prioriteetidega seotud tegevuste soovituslikud liigid

| Prioriteet: Kliimamuutused |
| --- |
| Tegevuste liigid | Artiklid ja meetmed | Võimalik mõju |
| Lämmastikväetiste kasutamise tõhustamine (nt kasutuse vähendamine, seadmed, täppispõllumajandus), sõnnikuhoidlate parandamine | Artikkel 26: põllumajandusettevõtete moderniseerimine

  Artikkel 28: põllumajandustoodetele ja metsasaadustele lisandväärtuse andmine


  Artikkel 29: koostöö uute toodete, tootmisprotsesside ja tehnoloogiate väljaarendamisel põllumajandus- ja toiduainete ning metsandussektoris

  Artikkel 39: põllumajanduslik keskkonnatoetus | Metaani (CH4) ja dilämmastikoksiidi (N2O) heite vähendamine |
| Energiatõhususe parandamine | Artikkel 26: põllumajandusettevõtete moderniseerimine

  Artikkel 28: põllumajandustoodetele ja metsasaadustele lisandväärtuse andmine


  Artikkel 29: koostöö uute toodete, tootmisprotsesside ja tehnoloogiate väljaarendamisel põllumajandus- ja toiduainete ning metsandussektoris | Süsinikdioksiidi (CO2) heite vähendamine energia säästmise abil |
| Toiduainete veokauguse vähendamine | Artikkel 26: põllumajandusettevõtete moderniseerimine


  Artikkel 28: põllumajandustoodetele ja metsasaadustele lisandväärtuse andmine


  Artikkel 29: koostöö uute toodete, tootmisprotsesside ja tehnoloogiate väljaarendamisel põllumajandus- ja toiduainete ning metsandussektoris


  Artikkel 53: mitmekesistamine mittepõllumajandusliku tegevuse suunas


  Artikkel 54: ettevõtte rajamise ja arendamise toetus


  Artikkel 56: majanduse ja maaelanikkonna põhiteenused | Süsinikdioksiidi (CO
  2
  ) heite vähendamine energia säästmise abil |
| Mullaharimistavad (nt maaharimismeetodid, vahekultuurid, külvikordade mitmekesistamine) | Artikkel 39: põllumajanduslik keskkonnatoetus | süsinikdioksiidi sekvestreerimine dilämmastikoksiidi (N2O) vähendamine |
| Muutused maakasutuses (nt haritava maa muutmine rohumaaks, alaline tootmisest kõrvalejätmine, orgaanilise pinnase kasutamise vähendamine/taastamine | Artikkel 39: põllumajanduslik keskkonnatoetus | Dilämmastikoksiidi (N2O) vähendamine; süsinikdioksiidi sekvestreerimine |
| Loomakasvatuse ekstensiivistamine (nt loomkoormuse vähendamine, karjatamise suurendamine) | Artikkel 39: põllumajanduslik keskkonnatoetus | Metaani (CH4) vähendamine |
| Metsastamine | Artiklid 43 ja 45: põllumajandusliku maa ja muu maa esmane metsastamine | Dilämmastikoksiidi (N2O) vähendamine; süsinikdioksiidi sekvestreerimine |
| Metsatulekahjude vältimine | Artikkel 48: metsapotentsiaali taastamine ja ennetustegevus | Süsinikdioksiidi sekvestreerimine metsas ning süsinikdioksiidi (CO2) heite vältimine |
| Prioriteet: Taastuvenergia |
| Tegevuste liigid | Artiklid ja meetmed | Võimalik mõju |
| Biogaasi tootmine — loomsete jäätmete anaeroobsel kääritamisel töötavad jaamad (põllumajandusettevõttes ja kohalikus tootmises) | Artikkel 26: põllumajandusettevõtete moderniseerimine

  Artikkel 28: põllumajandustoodetele ja metsasaadustele lisandväärtuse andmine


  Artikkel 29: koostöö uute toodete, tootmisprotsesside ja tehnoloogiate väljaarendamisel põllumajandus- ja toiduainete ning metsandussektoris

  Artikkel 53: mitmekesistamine mittepõllumajandusliku tegevuse suunas | Fossiilkütuste asendamine; metaani (CH4) vähendamine |
| Mitmeaastased energiakultuurid (lühikese raieringiga madalmets ja kõrrelised heintaimed) | Artikkel 26: põllumajandusettevõtete moderniseerimine | Fossiilkütuste asendamine; süsinikdioksiidi sekvestreerimine dilämmastikoksiidi (N2O) vähendamine |
| Põllumajandusliku/metsa biomassi töötlemine taastuvenergiaks | Artikkel 28: põllumajandustoodetele ja metsasaadustele lisandväärtuse andmine

  Artikkel 29: koostöö uute toodete, tootmisprotsesside ja tehnoloogiate väljaarendamisel põllumajandus- ja toiduainete ning metsandussektoris | Fossiilkütuste asendamine |
| Biomassist saadava taastuvenergia rajatised/infrastruktuur | Artikkel 28: põllumajandustoodetele ja metsasaadustele lisandväärtuse andmine


  Artikkel 29: koostöö uute toodete, tootmisprotsesside ja tehnoloogiate väljaarendamisel põllumajandus- ja toiduainete ning metsandussektoris

  Artikkel 53: mitmekesistamine mittepõllumajandusliku tegevuse suunas
  Artikkel 54: ettevõtte rajamise ja arendamise toetus
  Artikkel 56: majanduse ja maaelanikkonna põhiteenused | Fossiilkütuste asendamine |
| Jäätmekäitluse parandamine seoses materjalide taaskasutusega | Artikkel 26: põllumajandusettevõtete moderniseerimine


  Artikkel 28: põllumajandustoodetele ja metsasaadustele lisandväärtuse andmine


  Artikkel 29: koostöö uute toodete, tootmisprotsesside ja tehnoloogiate väljaarendamisel põllumajandus- ja toiduainete ning metsandussektoris


  Artikkel 53: mitmekesistamine mittepõllumajandusliku tegevuse suunas


  Artikkel 54: ettevõtte rajamise ja arendamise toetus


  Artikkel 56: majanduse ja maaelanikkonna põhiteenused | Fossiilkütuste asendamine |
| Päikeseenergia, tuuleenergia, geotermilise energia ja koostootmisel saadud energia kasutamine ja tootmine | Artikkel 26: põllumajandusettevõtete moderniseerimine


  Artikkel 28: põllumajandustoodetele ja metsasaadustele lisandväärtuse andmine


  Artikkel 29: koostöö uute toodete, tootmisprotsesside ja tehnoloogiate väljaarendamisel põllumajandus- ja toiduainete ning metsandussektoris


  Artikkel 53: mitmekesistamine mittepõllumajandusliku tegevuse suunas


  Artikkel 54: ettevõtte rajamise ja arendamise toetus


  Artikkel 56: majanduse ja maaelanikkonna põhiteenused | Fossiilkütuste asendamine |
| Prioriteet: Veemajandus |
| Tegevuste liigid | Artiklid ja meetmed | Võimalik mõju |
| Vee kokkuhoiu tehnoloogiad, veevarud
  Vee kokkuhoiuga seotud tootmistehnoloogia | Artikkel 26: põllumajandusettevõtete moderniseerimine

  Artikkel 28: põllumajandustoodetele ja metsasaadustele lisandväärtuse andmine


  Artikkel 29: koostöö uute toodete, tootmisprotsesside ja tehnoloogiate väljaarendamisel põllumajandus- ja toiduainete ning metsandussektoris

  Artikkel 30: infrastruktuur | Suutlikkuse parandamine eesmärgiga kasutada vett tõhusamalt |
| Üleujutusohu maandamine | Artikkel 28: põllumajandustoodetele ja metsasaadustele lisandväärtuse andmine


  Artikkel 29: koostöö uute toodete, tootmisprotsesside ja tehnoloogiate väljaarendamisel põllumajandus- ja toiduainete ning metsandussektoris


  Artikkel 39: põllumajanduslik keskkonnatoetus


  Artikkel 41: vähetootlikud investeeringud | Suutlikkuse parandamine eesmärgiga kasutada vett tõhusamalt |
| Märgalade taastamine
  Põllumajandusmaa muutmine metsaks/metsandussüsteemid | Artikkel 39: põllumajanduslik keskkonnatoetus
  Artikkel 41: vähetootlikud investeeringud
  Artiklid 43 ja 45: põllumajandusliku maa ja muu maa esmane metsastamine | Väärtuslike veekogude säilitamine; kvaliteetse vee kaitsmine |
| Poollooduslike veekogude arendamine | Artikkel 57: maapiirkondade kultuuripärandi säilitamine ja selle kvaliteedi parandamine | Väärtuslike veekogude säilitamine; kvaliteetse vee kaitsmine |
| Mullaharimistavad (sh vahekultuurid) | Artikkel 39: põllumajanduslik keskkonnatoetus | Vees leiduvate erinevate ühendite, sh fosfori, kadumise vähendamine |
| Prioriteet: Bioloogiline mitmekesisus |
| Tegevuste liigid | Artiklid ja meetmed | Võimalik mõju |
| Väetiste ja pestitsiidide kasutamise vältimine suure loodusliku väär-tusega põllumajanduslikul maal
  Integreeritud ja orgaaniline tootmine | Artikkel 39: põllumajanduslik keskkonnatoetus

  Artikkel 28: põllumajandustoodetele ja metsasaadustele lisandväärtuse andmine


  Artikkel 29: koostöö uute toodete, tootmisprotsesside ja tehnoloogiate väljaarendamisel põllumajandus- ja toiduainete ning metsandussektoris | Liigirikka taimkatte säilitamine, rohumaade kaitsmine ja hooldamine |
| Mitmeaastaste taimedega põllud ja kaldavööndid
  Biotoopide/kasvukohtade loomine/haldamine Natura 2000 alade sees ja nendest väljaspool
  Muutused maakasutuses (ekstensiivsete rohumaade hooldamine, põllumaa muutmine karjamaaks, pikaajaline maa tootmisest kõrvalejätmine)
  Suure loodusliku väärtusega mitmeaastaste taimede hooldamine | Artiklid 38 ja 46: Natura 2000 toetused
  Artikkel 39: põllumajanduslik keskkonnatoetus
  Artikkel 41: vähetootlikud investeeringud
  Artikkel 47: metsanduse keskkonnatoetus
  Artikkel 57: maapiirkondade kultuuripärandi säilitamine ja selle kvaliteedi parandamine | Lindude ja metsloomade kaitse biotoopide võrgustiku täiustamine; kahjulike ainete vähendatud pääs piirnevatesse kasvukohtadesse |
| Geneetilise mitmekesisuse säilitamine | Artikkel 39: põllumajanduslik keskkonnatoetus | Geneetiline mitmekesisuse säilitamine |

Prioriteet: Kliimamuutused

Tegevuste liigid

Artiklid ja meetmed

Võimalik mõju

Lämmastikväetiste kasutamise tõhustamine (nt kasutuse vähendamine, seadmed, täppispõllumajandus), sõnnikuhoidlate parandamine

Artikkel 26: põllumajandusettevõtete moderniseerimine

Artikkel 28: põllumajandustoodetele ja metsasaadustele lisandväärtuse andmine

Artikkel 29: koostöö uute toodete, tootmisprotsesside ja tehnoloogiate väljaarendamisel põllumajandus- ja toiduainete ning metsandussektoris

Artikkel 39: põllumajanduslik keskkonnatoetus

Metaani (CH4) ja dilämmastikoksiidi (N2O) heite vähendamine

Energiatõhususe parandamine

Artikkel 26: põllumajandusettevõtete moderniseerimine

Artikkel 28: põllumajandustoodetele ja metsasaadustele lisandväärtuse andmine

Artikkel 29: koostöö uute toodete, tootmisprotsesside ja tehnoloogiate väljaarendamisel põllumajandus- ja toiduainete ning metsandussektoris

Süsinikdioksiidi (CO2) heite vähendamine energia säästmise abil

Toiduainete veokauguse vähendamine

Artikkel 26: põllumajandusettevõtete moderniseerimine

Artikkel 28: põllumajandustoodetele ja metsasaadustele lisandväärtuse andmine

Artikkel 29: koostöö uute toodete, tootmisprotsesside ja tehnoloogiate väljaarendamisel põllumajandus- ja toiduainete ning metsandussektoris

Artikkel 53: mitmekesistamine mittepõllumajandusliku tegevuse suunas

Artikkel 54: ettevõtte rajamise ja arendamise toetus

Artikkel 56: majanduse ja maaelanikkonna põhiteenused

Süsinikdioksiidi (CO
  2
  ) heite vähendamine energia säästmise abil

Mullaharimistavad (nt maaharimismeetodid, vahekultuurid, külvikordade mitmekesistamine)

Artikkel 39: põllumajanduslik keskkonnatoetus

süsinikdioksiidi sekvestreerimine dilämmastikoksiidi (N2O) vähendamine

Muutused maakasutuses (nt haritava maa muutmine rohumaaks, alaline tootmisest kõrvalejätmine, orgaanilise pinnase kasutamise vähendamine/taastamine

Artikkel 39: põllumajanduslik keskkonnatoetus

Dilämmastikoksiidi (N2O) vähendamine; süsinikdioksiidi sekvestreerimine

Loomakasvatuse ekstensiivistamine (nt loomkoormuse vähendamine, karjatamise suurendamine)

Artikkel 39: põllumajanduslik keskkonnatoetus

Metaani (CH4) vähendamine

Metsastamine

Artiklid 43 ja 45: põllumajandusliku maa ja muu maa esmane metsastamine

Dilämmastikoksiidi (N2O) vähendamine; süsinikdioksiidi sekvestreerimine

Metsatulekahjude vältimine

Artikkel 48: metsapotentsiaali taastamine ja ennetustegevus

Süsinikdioksiidi sekvestreerimine metsas ning süsinikdioksiidi (CO2) heite vältimine

Prioriteet: Taastuvenergia

Tegevuste liigid

Artiklid ja meetmed

Võimalik mõju

Biogaasi tootmine — loomsete jäätmete anaeroobsel kääritamisel töötavad jaamad (põllumajandusettevõttes ja kohalikus tootmises)

Artikkel 26: põllumajandusettevõtete moderniseerimine

Artikkel 28: põllumajandustoodetele ja metsasaadustele lisandväärtuse andmine

Artikkel 29: koostöö uute toodete, tootmisprotsesside ja tehnoloogiate väljaarendamisel põllumajandus- ja toiduainete ning metsandussektoris

Artikkel 53: mitmekesistamine mittepõllumajandusliku tegevuse suunas

Fossiilkütuste asendamine; metaani (CH4) vähendamine

Mitmeaastased energiakultuurid (lühikese raieringiga madalmets ja kõrrelised heintaimed)

Artikkel 26: põllumajandusettevõtete moderniseerimine

Fossiilkütuste asendamine; süsinikdioksiidi sekvestreerimine dilämmastikoksiidi (N2O) vähendamine

Põllumajandusliku/metsa biomassi töötlemine taastuvenergiaks

Artikkel 28: põllumajandustoodetele ja metsasaadustele lisandväärtuse andmine

Artikkel 29: koostöö uute toodete, tootmisprotsesside ja tehnoloogiate väljaarendamisel põllumajandus- ja toiduainete ning metsandussektoris

Fossiilkütuste asendamine

Biomassist saadava taastuvenergia rajatised/infrastruktuur

Artikkel 28: põllumajandustoodetele ja metsasaadustele lisandväärtuse andmine

Artikkel 29: koostöö uute toodete, tootmisprotsesside ja tehnoloogiate väljaarendamisel põllumajandus- ja toiduainete ning metsandussektoris

Artikkel 53: mitmekesistamine mittepõllumajandusliku tegevuse suunas

Artikkel 54: ettevõtte rajamise ja arendamise toetus

Artikkel 56: majanduse ja maaelanikkonna põhiteenused

Fossiilkütuste asendamine

Jäätmekäitluse parandamine seoses materjalide taaskasutusega

Artikkel 26: põllumajandusettevõtete moderniseerimine

Artikkel 28: põllumajandustoodetele ja metsasaadustele lisandväärtuse andmine

Artikkel 29: koostöö uute toodete, tootmisprotsesside ja tehnoloogiate väljaarendamisel põllumajandus- ja toiduainete ning metsandussektoris

Artikkel 53: mitmekesistamine mittepõllumajandusliku tegevuse suunas

Artikkel 54: ettevõtte rajamise ja arendamise toetus

Artikkel 56: majanduse ja maaelanikkonna põhiteenused

Fossiilkütuste asendamine

Päikeseenergia, tuuleenergia, geotermilise energia ja koostootmisel saadud energia kasutamine ja tootmine

Artikkel 26: põllumajandusettevõtete moderniseerimine

Artikkel 28: põllumajandustoodetele ja metsasaadustele lisandväärtuse andmine

Artikkel 29: koostöö uute toodete, tootmisprotsesside ja tehnoloogiate väljaarendamisel põllumajandus- ja toiduainete ning metsandussektoris

Artikkel 53: mitmekesistamine mittepõllumajandusliku tegevuse suunas

Artikkel 54: ettevõtte rajamise ja arendamise toetus

Artikkel 56: majanduse ja maaelanikkonna põhiteenused

Fossiilkütuste asendamine

Prioriteet: Veemajandus

Tegevuste liigid

Artiklid ja meetmed

Võimalik mõju

Vee kokkuhoiu tehnoloogiad, veevarud

Vee kokkuhoiuga seotud tootmistehnoloogia

Artikkel 26: põllumajandusettevõtete moderniseerimine

Artikkel 28: põllumajandustoodetele ja metsasaadustele lisandväärtuse andmine

Artikkel 29: koostöö uute toodete, tootmisprotsesside ja tehnoloogiate väljaarendamisel põllumajandus- ja toiduainete ning metsandussektoris

Artikkel 30: infrastruktuur

Suutlikkuse parandamine eesmärgiga kasutada vett tõhusamalt

Üleujutusohu maandamine

Artikkel 28: põllumajandustoodetele ja metsasaadustele lisandväärtuse andmine

Artikkel 29: koostöö uute toodete, tootmisprotsesside ja tehnoloogiate väljaarendamisel põllumajandus- ja toiduainete ning metsandussektoris

Artikkel 39: põllumajanduslik keskkonnatoetus

Artikkel 41: vähetootlikud investeeringud

Suutlikkuse parandamine eesmärgiga kasutada vett tõhusamalt

Märgalade taastamine

Põllumajandusmaa muutmine metsaks/metsandussüsteemid

Artikkel 39: põllumajanduslik keskkonnatoetus

Artikkel 41: vähetootlikud investeeringud

Artiklid 43 ja 45: põllumajandusliku maa ja muu maa esmane metsastamine

Väärtuslike veekogude säilitamine; kvaliteetse vee kaitsmine

Poollooduslike veekogude arendamine

Artikkel 57: maapiirkondade kultuuripärandi säilitamine ja selle kvaliteedi parandamine

Väärtuslike veekogude säilitamine; kvaliteetse vee kaitsmine

Mullaharimistavad (sh vahekultuurid)

Artikkel 39: põllumajanduslik keskkonnatoetus

Vees leiduvate erinevate ühendite, sh fosfori, kadumise vähendamine

Prioriteet: Bioloogiline mitmekesisus

Tegevuste liigid

Artiklid ja meetmed

Võimalik mõju

Väetiste ja pestitsiidide kasutamise vältimine suure loodusliku väär-tusega põllumajanduslikul maal

Integreeritud ja orgaaniline tootmine

Artikkel 39: põllumajanduslik keskkonnatoetus

Artikkel 28: põllumajandustoodetele ja metsasaadustele lisandväärtuse andmine

Artikkel 29: koostöö uute toodete, tootmisprotsesside ja tehnoloogiate väljaarendamisel põllumajandus- ja toiduainete ning metsandussektoris

Liigirikka taimkatte säilitamine, rohumaade kaitsmine ja hooldamine

Mitmeaastaste taimedega põllud ja kaldavööndid

Biotoopide/kasvukohtade loomine/haldamine Natura 2000 alade sees ja nendest väljaspool

Muutused maakasutuses (ekstensiivsete rohumaade hooldamine, põllumaa muutmine karjamaaks, pikaajaline maa tootmisest kõrvalejätmine)

Suure loodusliku väärtusega mitmeaastaste taimede hooldamine

Artiklid 38 ja 46: Natura 2000 toetused

Artikkel 39: põllumajanduslik keskkonnatoetus

Artikkel 41: vähetootlikud investeeringud

Artikkel 47: metsanduse keskkonnatoetus

Artikkel 57: maapiirkondade kultuuripärandi säilitamine ja selle kvaliteedi parandamine

Lindude ja metsloomade kaitse biotoopide võrgustiku täiustamine; kahjulike ainete vähendatud pääs piirnevatesse kasvukohtadesse

Geneetilise mitmekesisuse säilitamine

Artikkel 39: põllumajanduslik keskkonnatoetus

Geneetiline mitmekesisuse säilitamine

Motivatsioon

Uued väljakutsed muutuvad põllumajanduse oluliseks ja võimalik, et ka tulutoovaks osaks.

Et julgustada põllumajandusettevõtjaid asuma eestvedajana muutma oma ettevõtteid nii konkurentsivõimeliseks kui ka jätkusuutlikuks, leidma jätkusuutliku maaviljeluse lahendusi ja võtma endale aktiivset rolli uute keskkonnameetmete elluviimisel, peab neil olema võimalus kohaldada kõiki olemasolevaid asjaomaseid EAFRD meetmeid ning samuti meetmeid, mille eesmärk on edendada uuendustegevust, töötada välja uusi tehnoloogiaid ja arendada uusi strateegiaid. Komisjon ei ole neid veel loetlenud. Kõnealuste meetmete loetlemine julgustaks liikmesriike neid meetmeid võtma.

Brüssel, 8. oktoober 2008

Regioonide Komitee

president

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 19.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 325/44 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 325/44

---

Regioonide Komitee arvamus „Kommertskasutusele eelnevad hanked: innovatsiooni kiirendamine jätkusuutlike ja kõrgekvaliteediliste avalike teenuste tagamiseks Euroopas”

(2008/C 325/06)

REGIOONIDE KOMITEE

| — | tervitab Euroopa Komisjoni teatist, kuna see pakub piisava esialgse sissejuhatuse kommertskasutusele eelnevate hangete põhialuste ning rakendamisviiside kohta. Samas tuleb märkida, et kavandatud menetluse rakendamise käsitluses esineb teatud vajakajäämisi; |
| --- | --- |

—

tervitab Euroopa Komisjoni teatist, kuna see pakub piisava esialgse sissejuhatuse kommertskasutusele eelnevate hangete põhialuste ning rakendamisviiside kohta. Samas tuleb märkida, et kavandatud menetluse rakendamise käsitluses esineb teatud vajakajäämisi;

| — | rõhutab, et kui kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused valivad kommertskasutusele eelneva hanke eesmärgiga edendada innovatsiooni kui võimalust leida lahendus konkreetsetele probleemidele, mida nad kommertskasutusele eelneva hanke tulemustega üritavad mõjutada, siis seisavad nad silmitsi paljude väljakutsetega, mida komisjoni teatises ei ole asjakohaselt analüüsitud; |
| --- | --- |

—

rõhutab, et kui kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused valivad kommertskasutusele eelneva hanke eesmärgiga edendada innovatsiooni kui võimalust leida lahendus konkreetsetele probleemidele, mida nad kommertskasutusele eelneva hanke tulemustega üritavad mõjutada, siis seisavad nad silmitsi paljude väljakutsetega, mida komisjoni teatises ei ole asjakohaselt analüüsitud;

| — | leiab lisaks, et suuniste ja juhiste jagamine on tingimata vajalik, võttes arvesse asjaolu, et kommertskasutusele eelnevad hanked tõstatavad olulisi intellektuaal- ja tööstusomandiõiguse küsimusi, millega seni ei ole tegelenud isegi keskvalitsuste õigusteenistused; |
| --- | --- |

—

leiab lisaks, et suuniste ja juhiste jagamine on tingimata vajalik, võttes arvesse asjaolu, et kommertskasutusele eelnevad hanked tõstatavad olulisi intellektuaal- ja tööstusomandiõiguse küsimusi, millega seni ei ole tegelenud isegi keskvalitsuste õigusteenistused;

| — | ärgitab liikmesriike ja Euroopa Komisjoni looma tugistruktuure, millele kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saaksid toetuda, kui nad otsustavad kommertskasutusele eelnevaid uurimis- ja arendustegevuse hankeid kasutada. Tugistruktuurid peaksid pakkuma selget ja praktilist teavet ning reaalset tuge, eelkõige seoses riskide ja tulude sobiva jaotusega tellija ja pakkumiskutses osalejate või lõplike töövõtjate vahel. |
| --- | --- |

—

ärgitab liikmesriike ja Euroopa Komisjoni looma tugistruktuure, millele kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saaksid toetuda, kui nad otsustavad kommertskasutusele eelnevaid uurimis- ja arendustegevuse hankeid kasutada. Tugistruktuurid peaksid pakkuma selget ja praktilist teavet ning reaalset tuge, eelkõige seoses riskide ja tulude sobiva jaotusega tellija ja pakkumiskutses osalejate või lõplike töövõtjate vahel.

| Raportöör | : | Dimitrios TSIGKOUNIS (EL/EVP) |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

Dimitrios TSIGKOUNIS (EL/EVP)

Viitedokument

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kommertskasutusele eelnevad hanked: Innovatsiooni kiirendamine jätkusuutlike ja kõrgekvaliteediliste avalike teenuste tagamiseks Euroopas”

KOM(2007) 799 lõplik

POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

Üldised märkused kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli kohta

| 1. | soovitab edaspidi sel teemal peetavate arutelude käigus uurida kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli oluliste sotsiaalsete probleemide lahendamisel, sh selliste taskukohaste ja kvaliteetsete tervishoiuteenuste pakkumisel, mis oleksid kohandatud vastavalt elanikkonna vananemisele, kliimamuutustega kohanemisele, energiatõhususe parandamisele, parema kvaliteediga ja lihtsamini ligipääsetava hariduse pakkumisele ning julgeolekuohtude tõhusamale lahendamisele; |
| --- | --- |

1.

soovitab edaspidi sel teemal peetavate arutelude käigus uurida kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli oluliste sotsiaalsete probleemide lahendamisel, sh selliste taskukohaste ja kvaliteetsete tervishoiuteenuste pakkumisel, mis oleksid kohandatud vastavalt elanikkonna vananemisele, kliimamuutustega kohanemisele, energiatõhususe parandamisele, parema kvaliteediga ja lihtsamini ligipääsetava hariduse pakkumisele ning julgeolekuohtude tõhusamale lahendamisele;

| 2. | tõdeb, et nende probleemide lahendamiseks vajatakse tõenäoliselt uusi ja innovaatilisi lahendusi, mis ei ole tehnoloogiliste nõudmiste tõttu veel turustatavad, või juhul, kui need on juba kommertskasutuses, ei vasta veel piisaval määral esitatud nõudmistele, mistõttu nõuavad need lahendused vältimatult veel teadus- ja arendustegevust. Seepärast teeb komitee ettepaneku anda kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele võimalus aktiivselt osaleda kommertskasutusele eelnevaid hankeid käsitleva uue raamistiku koostamisel ning tugevdada nende olemasolevaid võimalusi nimetatud uut tüüpi hangete haldamiseks ja rakendamiseks; |
| --- | --- |

2.

tõdeb, et nende probleemide lahendamiseks vajatakse tõenäoliselt uusi ja innovaatilisi lahendusi, mis ei ole tehnoloogiliste nõudmiste tõttu veel turustatavad, või juhul, kui need on juba kommertskasutuses, ei vasta veel piisaval määral esitatud nõudmistele, mistõttu nõuavad need lahendused vältimatult veel teadus- ja arendustegevust. Seepärast teeb komitee ettepaneku anda kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele võimalus aktiivselt osaleda kommertskasutusele eelnevaid hankeid käsitleva uue raamistiku koostamisel ning tugevdada nende olemasolevaid võimalusi nimetatud uut tüüpi hangete haldamiseks ja rakendamiseks;

| 3. | toetab seisukohta, et teadus- ja arendustegevuse integreerimine hangetesse uuenduslike lahenduste edendamise huvides annab kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele võimaluse juba varases etapis mõjutada hangete abil pakutavate lahenduste kasumlikkust ja tõhusust keskpikas ja pikas perspektiivis ning edendada uuendustegevuse kaudu Euroopa tööstuse konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

3.

toetab seisukohta, et teadus- ja arendustegevuse integreerimine hangetesse uuenduslike lahenduste edendamise huvides annab kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele võimaluse juba varases etapis mõjutada hangete abil pakutavate lahenduste kasumlikkust ja tõhusust keskpikas ja pikas perspektiivis ning edendada uuendustegevuse kaudu Euroopa tööstuse konkurentsivõimet;

| 4. | leiab, et kuna suur osa hangeteks eraldatud summadest pärineb kohalikelt ja piirkondlikelt omavalitsustelt, siis peavad omavalitsused olema täiel määral valmis võtma kandva rolli uurimis- ja arendustegevuse edendamisel Euroopas; |
| --- | --- |

4.

leiab, et kuna suur osa hangeteks eraldatud summadest pärineb kohalikelt ja piirkondlikelt omavalitsustelt, siis peavad omavalitsused olema täiel määral valmis võtma kandva rolli uurimis- ja arendustegevuse edendamisel Euroopas;

| 5. | kutsub Euroopa Komisjoni üles arvestama komitee poliitiliste prioriteetidega aastateks 2008–2010. Prioriteetide seas on muu hulgas majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia elluviimine; kliimamuutustest tulenevatele väljakutsetele vastamine; energiaallikate mitmekesistamine ja säästev kasutamine; kodanike elukvaliteedi parandamine, sh piiriülene koostöö kvaliteetsete tervishoiuteenuste tagamiseks; kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tegevus solidaarsuse ning kultuuride- ja religioonidevahelise dialoogi edendamiseks ning igal kujul kohaliku kultuuri ja traditsioonide toetamiseks; osalemine ühist sisserände- ja varjupaigapoliitikat käsitlevas arutelus, eelkõige integratsiooni puudutavate heade tavade tutvustamisel ning ajakohase ühisturu asetamisel prioriteediks, nii et strateegiliseks eesmärgiks seatakse avalike teenuste kvaliteedi parandamine just nendes kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks olulistes valdkondades, mille puhul on riigihangete läbiviimine info- ja sidetehnoloogia valdkonna uurimis- ja arendustegevuse edendamiseks eriti paljulubav. Seepärast on need valdkonnad prioriteetsed kommertskasutusele eelnevate hangete valikul; |
| --- | --- |

5.

kutsub Euroopa Komisjoni üles arvestama komitee poliitiliste prioriteetidega aastateks 2008–2010. Prioriteetide seas on muu hulgas majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia elluviimine; kliimamuutustest tulenevatele väljakutsetele vastamine; energiaallikate mitmekesistamine ja säästev kasutamine; kodanike elukvaliteedi parandamine, sh piiriülene koostöö kvaliteetsete tervishoiuteenuste tagamiseks; kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tegevus solidaarsuse ning kultuuride- ja religioonidevahelise dialoogi edendamiseks ning igal kujul kohaliku kultuuri ja traditsioonide toetamiseks; osalemine ühist sisserände- ja varjupaigapoliitikat käsitlevas arutelus, eelkõige integratsiooni puudutavate heade tavade tutvustamisel ning ajakohase ühisturu asetamisel prioriteediks, nii et strateegiliseks eesmärgiks seatakse avalike teenuste kvaliteedi parandamine just nendes kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks olulistes valdkondades, mille puhul on riigihangete läbiviimine info- ja sidetehnoloogia valdkonna uurimis- ja arendustegevuse edendamiseks eriti paljulubav. Seepärast on need valdkonnad prioriteetsed kommertskasutusele eelnevate hangete valikul;

| 6. | tervitab Euroopa Komisjoni teatist KOM(2007) 799 lõplik, kuna see pakub piisava esialgse sissejuhatuse kommertskasutusele eelnevate hangete põhialuste ning rakendamisviiside kohta. Samas tuleb märkida, et kavandatud menetluse rakendamise käsitluses esineb teatud vajakajäämisi; |
| --- | --- |

6.

tervitab Euroopa Komisjoni teatist KOM(2007) 799 lõplik, kuna see pakub piisava esialgse sissejuhatuse kommertskasutusele eelnevate hangete põhialuste ning rakendamisviiside kohta. Samas tuleb märkida, et kavandatud menetluse rakendamise käsitluses esineb teatud vajakajäämisi;

| 7. | rõhutab, et kui kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused valivad kommertskasutusele eelneva hanke eesmärgiga edendada innovatsiooni kui võimalust leida lahendus konkreetsetele probleemidele, mida nad kommertskasutusele eelneva hanke tulemustega üritavad mõjutada, siis seisavad nad silmitsi paljude väljakutsetega, mida komisjoni teatises KOM(2007) 799 ei ole asjakohaselt analüüsitud; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et kui kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused valivad kommertskasutusele eelneva hanke eesmärgiga edendada innovatsiooni kui võimalust leida lahendus konkreetsetele probleemidele, mida nad kommertskasutusele eelneva hanke tulemustega üritavad mõjutada, siis seisavad nad silmitsi paljude väljakutsetega, mida komisjoni teatises KOM(2007) 799 ei ole asjakohaselt analüüsitud;

| 8. | on seisukohal, et riigihankeid käsitlevad kehtivad õigusaktid on juba praegu üsna keerulised ning paljudel kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on märkimisväärseid raskusi nende õige rakendamisega. Seetõttu leiab komitee, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused pigem ei toeta hangete süsteemi ja menetluse veel keerulisemaks muutmist viisil, nagu see on kavandatud Euroopa Komisjoni teatises. Seetõttu nõuab komitee riigihankeid reguleerivate õigusnormide kohaldamisest loobumist kommertskasutusele eelnevate hangete puhul; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et riigihankeid käsitlevad kehtivad õigusaktid on juba praegu üsna keerulised ning paljudel kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on märkimisväärseid raskusi nende õige rakendamisega. Seetõttu leiab komitee, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused pigem ei toeta hangete süsteemi ja menetluse veel keerulisemaks muutmist viisil, nagu see on kavandatud Euroopa Komisjoni teatises. Seetõttu nõuab komitee riigihankeid reguleerivate õigusnormide kohaldamisest loobumist kommertskasutusele eelnevate hangete puhul;

| 9. | teeb komisjonile ettepaneku uurida võimalust muuta hankedirektiivi nii, et uuendusi saaks teha näiteks partnerlusprojektide raames. Jäik hankemenetlus on uuendustele märkimisväärne takistus. EÜ asutamislepingust tulenev õiglase ja mittediskrimineeriva kohtlemise nõuet ei tohiks tõlgendada nii, et see takistaks ettevõtetel ja hanke esitanud üksustel ettevõtete teadus- ja arendustegevusest praktikas kasu saada; |
| --- | --- |

9.

teeb komisjonile ettepaneku uurida võimalust muuta hankedirektiivi nii, et uuendusi saaks teha näiteks partnerlusprojektide raames. Jäik hankemenetlus on uuendustele märkimisväärne takistus. EÜ asutamislepingust tulenev õiglase ja mittediskrimineeriva kohtlemise nõuet ei tohiks tõlgendada nii, et see takistaks ettevõtetel ja hanke esitanud üksustel ettevõtete teadus- ja arendustegevusest praktikas kasu saada;

| 10. | on veendunud, et innovatsiooni edendamisele suunatud pakkumiskutsete tehniliste osade kujundamine ja koostamine nõuab eriteadmisi ja -pädevusi, mida kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel üldjuhul ei ole, eriti võttes arvesse, et isegi paljude liikmesriikide keskvalitsustes on selliste teadmiste ja kvalifikatsiooniga personal olemas ainult vähestes osakondades; |
| --- | --- |

10.

on veendunud, et innovatsiooni edendamisele suunatud pakkumiskutsete tehniliste osade kujundamine ja koostamine nõuab eriteadmisi ja -pädevusi, mida kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel üldjuhul ei ole, eriti võttes arvesse, et isegi paljude liikmesriikide keskvalitsustes on selliste teadmiste ja kvalifikatsiooniga personal olemas ainult vähestes osakondades;

| 11. | leiab, et kommertskasutusele eelnevate uurimis- ja arendustegevuse hangete eri etapid nõuavad tehnilisi teadmisi ja kõnealuse valdkonna tundmist sellisel tasemel, mis kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel üldjuhul puudub; |
| --- | --- |

11.

leiab, et kommertskasutusele eelnevate uurimis- ja arendustegevuse hangete eri etapid nõuavad tehnilisi teadmisi ja kõnealuse valdkonna tundmist sellisel tasemel, mis kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel üldjuhul puudub;

| 12. | rõhutab, et isegi kui kommertskasutusele eelnevat uurimis- ja arendustegevuse hanget saadab lõpuks edu, on kodanike mobiliseerimine ja poliitiline pühendumus kohalikul ja piirkondlikul tasandil sellegipoolest raskesti saavutatav. Asjaolu, mis kohalike ja piirkondlike omavalitsuste otsuseid oluliselt mõjutab, seisneb kommertskasutusele eelnevate hangetega kaasnevates suurtes avalikes kuludes, mis koormavad käimasoleva aasta eelarvet, ent millest saadav kasu ilmneb üldiselt alles pikas perspektiivis. Lisaks on kodanikel hangetest saadava kasu mõistmiseks vaja aega ning see aeg on tavaliselt pikem kui kohalikul ja piirkondlikul tasandil korraldatavate järjestikuste valimiste vaheline aeg; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et isegi kui kommertskasutusele eelnevat uurimis- ja arendustegevuse hanget saadab lõpuks edu, on kodanike mobiliseerimine ja poliitiline pühendumus kohalikul ja piirkondlikul tasandil sellegipoolest raskesti saavutatav. Asjaolu, mis kohalike ja piirkondlike omavalitsuste otsuseid oluliselt mõjutab, seisneb kommertskasutusele eelnevate hangetega kaasnevates suurtes avalikes kuludes, mis koormavad käimasoleva aasta eelarvet, ent millest saadav kasu ilmneb üldiselt alles pikas perspektiivis. Lisaks on kodanikel hangetest saadava kasu mõistmiseks vaja aega ning see aeg on tavaliselt pikem kui kohalikul ja piirkondlikul tasandil korraldatavate järjestikuste valimiste vaheline aeg;

| 13. | on mures, et kui kommertskasutusele eelneva uurimis- ja arendustegevuse hanke pakkumiskutse avaldamine osutub poliitiliselt vastuoluliseks — mis on tõenäoline pärast valimisi, kui uus kohalik või piirkondlik omavalitsus moodustatakse parteidest, kes eelnevalt on vastavale hankele vastu seisnud — siis tekib kahtlusi, kas hankemenetlust juba kommertskasutuses oleva toote puhul jätkatakse. Sel juhul kaotataks need märkimisväärsed eelised, mida tellija taotles kommertskasutusele eelneva uurimis- ja arendustegevuse hanke pakkumiskutse avaldamisel; |
| --- | --- |

13.

on mures, et kui kommertskasutusele eelneva uurimis- ja arendustegevuse hanke pakkumiskutse avaldamine osutub poliitiliselt vastuoluliseks — mis on tõenäoline pärast valimisi, kui uus kohalik või piirkondlik omavalitsus moodustatakse parteidest, kes eelnevalt on vastavale hankele vastu seisnud — siis tekib kahtlusi, kas hankemenetlust juba kommertskasutuses oleva toote puhul jätkatakse. Sel juhul kaotataks need märkimisväärsed eelised, mida tellija taotles kommertskasutusele eelneva uurimis- ja arendustegevuse hanke pakkumiskutse avaldamisel;

| 14. | leiab, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tasandil võib tekkida tõsine poliitiline probleem juhul, kui kommertskasutusele eelneva uurimis- ja arendustegevuse hanke lõplik töövõtja ei ole registreeritud samas piirkonnas kui hanke tellinud kohalik või piirkondlik omavalitsus või asub koguni teises liikmesriigis; |
| --- | --- |

14.

leiab, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tasandil võib tekkida tõsine poliitiline probleem juhul, kui kommertskasutusele eelneva uurimis- ja arendustegevuse hanke lõplik töövõtja ei ole registreeritud samas piirkonnas kui hanke tellinud kohalik või piirkondlik omavalitsus või asub koguni teises liikmesriigis;

| 15. | märgib, et kui kommertskasutusele eelnev uurimis- ja arendustegevuse hange ei osutu tulemuslikuks — võimalus, mida ei saa välistada eelkõige uurimis- ja arendustegevuse teatud valdkondades, kus tulemuslikkus on veel üsna madal — siis võib kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel olla eriti keeruline kodanikele selgeks teha, et ka selline lõpptulemus on parem kui investeerimine juba olemasolevatesse ja kommertskasutuses järeleproovitud tehnoloogiatesse; |
| --- | --- |

15.

märgib, et kui kommertskasutusele eelnev uurimis- ja arendustegevuse hange ei osutu tulemuslikuks — võimalus, mida ei saa välistada eelkõige uurimis- ja arendustegevuse teatud valdkondades, kus tulemuslikkus on veel üsna madal — siis võib kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel olla eriti keeruline kodanikele selgeks teha, et ka selline lõpptulemus on parem kui investeerimine juba olemasolevatesse ja kommertskasutuses järeleproovitud tehnoloogiatesse;

| 16. | teeb kohalike ja piirkondlike omavalitsuste eespool kirjeldatud kommertskasutusele eelnevate uurimis- ja arendustegevuse riigihangetega seotud probleemidest tulenevalt ettepaneku, et Euroopa Komisjon ja liikmesriigid koostaksid ja rakendaksid teatud hulga vajalikke meetmeid, mis tagaksid kommertskasutusele eelnevate uurimis- ja arendustegevuse hangete eesmärgi täitmise kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Kohaliku ja piirkondliku tasandi tegevusel on märkimisväärne mõju Euroopa Liidu üldisele konkurentsivõimele uurimis- ja arendustegevuse valdkonnas võrreldes rahvusvaheliste konkurentidega; |
| --- | --- |

16.

teeb kohalike ja piirkondlike omavalitsuste eespool kirjeldatud kommertskasutusele eelnevate uurimis- ja arendustegevuse riigihangetega seotud probleemidest tulenevalt ettepaneku, et Euroopa Komisjon ja liikmesriigid koostaksid ja rakendaksid teatud hulga vajalikke meetmeid, mis tagaksid kommertskasutusele eelnevate uurimis- ja arendustegevuse hangete eesmärgi täitmise kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Kohaliku ja piirkondliku tasandi tegevusel on märkimisväärne mõju Euroopa Liidu üldisele konkurentsivõimele uurimis- ja arendustegevuse valdkonnas võrreldes rahvusvaheliste konkurentidega;

| 17. | rõhutab, et ei tasu unustada, et kui kommertskasutusele eelnevate uurimis- ja arendustegevuse hangetega seotud menetluste sujuv ja toimiv kasutuselevõtt kohalikul ja piirkondlikul tasandil peaks ebaõnnestuma, siis võivad uurimis- ja arendustegevusele Euroopa Liidu tasandil eraldatud toetused väheneda; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et ei tasu unustada, et kui kommertskasutusele eelnevate uurimis- ja arendustegevuse hangetega seotud menetluste sujuv ja toimiv kasutuselevõtt kohalikul ja piirkondlikul tasandil peaks ebaõnnestuma, siis võivad uurimis- ja arendustegevusele Euroopa Liidu tasandil eraldatud toetused väheneda;

| 18. | on seisukohal, et Euroopa Komisjon peab pakkuma kohalikest ja piirkondlikest omavalitsustest tellijatele selgeid ja üksikasjalikke suuniseid ning koolitusvõimalusi selle kohta, kuidas kommertskasutusele eelnevaid uurimis- ja arendustegevuse hankeid kasutada Euroopa õigust rikkumata; |
| --- | --- |

18.

on seisukohal, et Euroopa Komisjon peab pakkuma kohalikest ja piirkondlikest omavalitsustest tellijatele selgeid ja üksikasjalikke suuniseid ning koolitusvõimalusi selle kohta, kuidas kommertskasutusele eelnevaid uurimis- ja arendustegevuse hankeid kasutada Euroopa õigust rikkumata;

| 19. | leiab lisaks, et suuniste ja juhiste jagamine on tingimata vajalik, võttes arvesse asjaolu, et kommertskasutusele eelnevad hanked tõstatavad olulisi intellektuaal- ja tööstusomandiõiguse küsimusi, millega seni ei ole tegelenud isegi keskvalitsuste õigusteenistused; |
| --- | --- |

19.

leiab lisaks, et suuniste ja juhiste jagamine on tingimata vajalik, võttes arvesse asjaolu, et kommertskasutusele eelnevad hanked tõstatavad olulisi intellektuaal- ja tööstusomandiõiguse küsimusi, millega seni ei ole tegelenud isegi keskvalitsuste õigusteenistused;

| 20. | ärgitab liikmesriike ja Euroopa Komisjoni looma tugistruktuure, millele kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saaksid toetuda, kui nad otsustavad kommertskasutusele eelnevaid uurimis- ja arendustegevuse hankeid kasutada. Tugistruktuurid peaksid pakkuma selget ja praktilist teavet ning reaalset tuge, eelkõige seoses riskide ja tulude sobiva jaotusega tellija ja pakkumiskutses osalejate või lõplike töövõtjate vahel; |
| --- | --- |

20.

ärgitab liikmesriike ja Euroopa Komisjoni looma tugistruktuure, millele kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saaksid toetuda, kui nad otsustavad kommertskasutusele eelnevaid uurimis- ja arendustegevuse hankeid kasutada. Tugistruktuurid peaksid pakkuma selget ja praktilist teavet ning reaalset tuge, eelkõige seoses riskide ja tulude sobiva jaotusega tellija ja pakkumiskutses osalejate või lõplike töövõtjate vahel;

| 21. | rõhutab, et kommertskasutusele eelnevate uurimis- ja arendustegevuse hangetega kaasneb tellijaks oleva kohaliku ja piirkondliku omavalitsuse jaoks selgesti määratletavaid lühiajalisi riske, samas kui raskesti määratletavad ning hajusad eelised ilmnevad alles pikas perspektiivis. Seetõttu on kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused tihti põhjendatult mures. Komitee rõhutab, et liikmesriigid ja Euroopa Komisjon peaksid kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi eri tasanditel toetama ja selgitama kõigile asjaosalistele, et võimalik ebaõnnestumine moodustab lahutamatu osa protsessist, mille abil üritatakse leida uuenduslikke lahendusi Euroopa ettevõtete vanadele või uutele probleemidele; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et kommertskasutusele eelnevate uurimis- ja arendustegevuse hangetega kaasneb tellijaks oleva kohaliku ja piirkondliku omavalitsuse jaoks selgesti määratletavaid lühiajalisi riske, samas kui raskesti määratletavad ning hajusad eelised ilmnevad alles pikas perspektiivis. Seetõttu on kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused tihti põhjendatult mures. Komitee rõhutab, et liikmesriigid ja Euroopa Komisjon peaksid kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi eri tasanditel toetama ja selgitama kõigile asjaosalistele, et võimalik ebaõnnestumine moodustab lahutamatu osa protsessist, mille abil üritatakse leida uuenduslikke lahendusi Euroopa ettevõtete vanadele või uutele probleemidele;

| 22. | täheldab, et kuna kommertskasutusele eelnevate uurimis- ja arendustegevuse hangete pakkumiskutsed on avatud osalejatele kõigist liikmesriikidest, siis võivad ühe liikmesriigi piirkonna tegevuse toetuseks eraldatavad vahendid paratamatult (vähemalt osaliselt) liikuda mõne teise liikmesriigi piirkonda. Ehkki selline nähtus ei too ilmselt kaasa probleeme Euroopa Liidu tasandil, siis kohalikul või piirkondlikul tasandil on tegemist asjaoluga, mis võib oluliselt takistada kommertskasutusele eelnevate uurimis- ja arendustegevuse hangete rahastamist; |
| --- | --- |

22.

täheldab, et kuna kommertskasutusele eelnevate uurimis- ja arendustegevuse hangete pakkumiskutsed on avatud osalejatele kõigist liikmesriikidest, siis võivad ühe liikmesriigi piirkonna tegevuse toetuseks eraldatavad vahendid paratamatult (vähemalt osaliselt) liikuda mõne teise liikmesriigi piirkonda. Ehkki selline nähtus ei too ilmselt kaasa probleeme Euroopa Liidu tasandil, siis kohalikul või piirkondlikul tasandil on tegemist asjaoluga, mis võib oluliselt takistada kommertskasutusele eelnevate uurimis- ja arendustegevuse hangete rahastamist;

| 23. | kutsub Euroopa Komisjoni üles näitlikustama, et kommertskasutusele eelnevad hanked on pakkumiskutse avaldanud piirkonnale kasulikud isegi juhul, kui kutses osalevad kandidaadid ei tegutse samas piirkonnas; |
| --- | --- |

23.

kutsub Euroopa Komisjoni üles näitlikustama, et kommertskasutusele eelnevad hanked on pakkumiskutse avaldanud piirkonnale kasulikud isegi juhul, kui kutses osalevad kandidaadid ei tegutse samas piirkonnas;

| 24. | ärgitab Euroopa Komisjoni edendama ja toetama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suurte rühmituste moodustamist ühiste kommertskasutusele eelnevate hangete korraldamiseks, et vähendada riske, mis kaasneksid taolise hankega sel juhul, kui selle viiks eraldi läbi ühe liikmesriigi kohalik või piirkondlik omavalitsus; |
| --- | --- |

24.

ärgitab Euroopa Komisjoni edendama ja toetama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suurte rühmituste moodustamist ühiste kommertskasutusele eelnevate hangete korraldamiseks, et vähendada riske, mis kaasneksid taolise hankega sel juhul, kui selle viiks eraldi läbi ühe liikmesriigi kohalik või piirkondlik omavalitsus;

| 25. | tõdeb, et üksnes üleeuroopaliste võrgustike loomine ja tihedad kontaktid eri liikmesriikides asuvate sarnaste vajadustega kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel võivad olla määravaks siduvaks teguriks kommertskasutusele eelnevaid uurimis- ja arendustegevuse hankeid käsitleva valitsustevahelise/piirkondadevahelise koostöö ja kooskõlastamise arendamisel; |
| --- | --- |

25.

tõdeb, et üksnes üleeuroopaliste võrgustike loomine ja tihedad kontaktid eri liikmesriikides asuvate sarnaste vajadustega kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel võivad olla määravaks siduvaks teguriks kommertskasutusele eelnevaid uurimis- ja arendustegevuse hankeid käsitleva valitsustevahelise/piirkondadevahelise koostöö ja kooskõlastamise arendamisel;

| 26. | toetab kohalikul ja piirkondlikul tasandil kommertskasutusele eelnevate uurimis- ja arendustegevuse hangete arendamiseks ja tugevdamiseks võetud meetmete rahastamist Euroopa Liidu vahendite eraldamise kaudu, nt ühise põllumajanduspoliitika läbivaatamise teel; |
| --- | --- |

26.

toetab kohalikul ja piirkondlikul tasandil kommertskasutusele eelnevate uurimis- ja arendustegevuse hangete arendamiseks ja tugevdamiseks võetud meetmete rahastamist Euroopa Liidu vahendite eraldamise kaudu, nt ühise põllumajanduspoliitika läbivaatamise teel;

| 27. | leiab, et Euroopa teadusruumi saaks muuta ja tugevdada, kui olemasolevasse riigihankemenetlusse kaasataks ka kommertskasutusele eelnevad uurimis- ja arendustegevuse hanked; |
| --- | --- |

27.

leiab, et Euroopa teadusruumi saaks muuta ja tugevdada, kui olemasolevasse riigihankemenetlusse kaasataks ka kommertskasutusele eelnevad uurimis- ja arendustegevuse hanked;

| 28. | on seisukohal, et kommertskasutusele eelnevate uurimis- ja arendustegevuse hangete strateegiat saaks oluliselt arendada, kasutades selleks teadmismahukaid ja tehnoloogiliselt uuenduslikke kohalikke ja piirkondlikke ülikoole, teaduskeskusi ning eelkõige väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid, mis oleksid vastava liikmesriigi kohaliku või piirkondliku omavalitsusega sõlmitava raamkokkuleppe osapooleks ning kelle kaudu loodaks võrgustik eri liikmesriikides paiknevate teiste kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning samalaadsete ülikoolide, teadusasutuste ning VKEdega; |
| --- | --- |

28.

on seisukohal, et kommertskasutusele eelnevate uurimis- ja arendustegevuse hangete strateegiat saaks oluliselt arendada, kasutades selleks teadmismahukaid ja tehnoloogiliselt uuenduslikke kohalikke ja piirkondlikke ülikoole, teaduskeskusi ning eelkõige väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid, mis oleksid vastava liikmesriigi kohaliku või piirkondliku omavalitsusega sõlmitava raamkokkuleppe osapooleks ning kelle kaudu loodaks võrgustik eri liikmesriikides paiknevate teiste kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning samalaadsete ülikoolide, teadusasutuste ning VKEdega;

| 29. | rõhutab, et luues kohalikes ja piirkondlikes omavalitsustes infopunkte ja andmebaase, mis on mõeldud kohalikul või piirkondlikul tasandil andmete kogumiseks uuenduslikke lahendusi nõudvate prioriteetsete probleemide kohta ning teabe levitamiseks uurimis- ja arendustegevuse pakutavate kohalike võimaluste kohta, on võimalik omavahel lähendada samade probleemide all kannatavaid piirkondi ning uurimiskeskusi ja ettevõtteid, kes võivad koostöö abil leida probleemidele uuenduslikke täiendavaid või lisalahendusi; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et luues kohalikes ja piirkondlikes omavalitsustes infopunkte ja andmebaase, mis on mõeldud kohalikul või piirkondlikul tasandil andmete kogumiseks uuenduslikke lahendusi nõudvate prioriteetsete probleemide kohta ning teabe levitamiseks uurimis- ja arendustegevuse pakutavate kohalike võimaluste kohta, on võimalik omavahel lähendada samade probleemide all kannatavaid piirkondi ning uurimiskeskusi ja ettevõtteid, kes võivad koostöö abil leida probleemidele uuenduslikke täiendavaid või lisalahendusi;

| 30. | teeb ettepaneku, et Euroopa Regionaalarengu Fondist, Ühtekuuluvusfondist ja Sotsiaalfondist eraldataks vahendeid selliste meetmete toetuseks, mis on rahastatavas sektoris seotud kommertskasutusele eelnevate uurimis- ja arendustegevuse hangetega. |
| --- | --- |

30.

teeb ettepaneku, et Euroopa Regionaalarengu Fondist, Ühtekuuluvusfondist ja Sotsiaalfondist eraldataks vahendeid selliste meetmete toetuseks, mis on rahastatavas sektoris seotud kommertskasutusele eelnevate uurimis- ja arendustegevuse hangetega.

Brüssel, 8. oktoober 2008

Regioonide Komitee

president

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 19.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 325/48 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 325/48

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistik kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas” ja „Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide süsteem”

(2008/C 325/07)

REGIOONIDE KOMITEE

| — | nõustub, et ELis valitseb üksmeelne seisukoht, et Euroopa kutseharidust ja -koolitust on vaja ajakohastada ja parandada. Kvaliteedi tagamine kutsehariduses ja -koolituses on võti selle eesmärgi saavutamiseks; |
| --- | --- |

—

nõustub, et ELis valitseb üksmeelne seisukoht, et Euroopa kutseharidust ja -koolitust on vaja ajakohastada ja parandada. Kvaliteedi tagamine kutsehariduses ja -koolituses on võti selle eesmärgi saavutamiseks;

| — | arvab, et raskused eri liikmesriikide õpitulemuste tunnustamisel pidurdavad liikuvust ELis ja takistavad tõeliselt elukestvas õppes osalemise kogemist; |
| --- | --- |

—

arvab, et raskused eri liikmesriikide õpitulemuste tunnustamisel pidurdavad liikuvust ELis ja takistavad tõeliselt elukestvas õppes osalemise kogemist;

| — | rõhutab, et paljudes liikmesriikides vastutab kutsehariduse ja -koolituse eest kohalik ja piirkondlik tasand; |
| --- | --- |

—

rõhutab, et paljudes liikmesriikides vastutab kutsehariduse ja -koolituse eest kohalik ja piirkondlik tasand;

| — | tervitab komisjoni mõlemat soovitust, kuna nende eesmärk on pakkuda lahendusi globaliseerumise ja meid ümbritseva teadmistepõhise majanduse sotsiaalsetele ja majanduslikele probleemidele. Nende eesmärk on muu hulgas suurendada liikuvust Euroopa Liidus ja innustada oskuste edasiandmist. Seepärast on komitee arvates vältimatu arendada valdkondi, mis on kodanikele olulised, ning tegevusi, mille eest vastutavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused; |
| --- | --- |

—

tervitab komisjoni mõlemat soovitust, kuna nende eesmärk on pakkuda lahendusi globaliseerumise ja meid ümbritseva teadmistepõhise majanduse sotsiaalsetele ja majanduslikele probleemidele. Nende eesmärk on muu hulgas suurendada liikuvust Euroopa Liidus ja innustada oskuste edasiandmist. Seepärast on komitee arvates vältimatu arendada valdkondi, mis on kodanikele olulised, ning tegevusi, mille eest vastutavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused;

| — | on arvamusel, et Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistiku (EQAF) peamised kasutajad on riigi- ning kohaliku ja piirkondliku omavalitsuse asutused, kes vastutavad kvaliteedi tagamise ning hariduse ja koolituse parandamise eest; |
| --- | --- |

—

on arvamusel, et Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistiku (EQAF) peamised kasutajad on riigi- ning kohaliku ja piirkondliku omavalitsuse asutused, kes vastutavad kvaliteedi tagamise ning hariduse ja koolituse parandamise eest;

| — | palub, et riiklike/piirkondlike kvalifikatsiooniraamistike sidumisse ECVETiga tuleb kaasata pädevad kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused; |
| --- | --- |

—

palub, et riiklike/piirkondlike kvalifikatsiooniraamistike sidumisse ECVETiga tuleb kaasata pädevad kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused;

| — | toonitab aga, et süsteemi praktiline elluviimine ja kasutamine on selle tegeliku edu mõõdupuu. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste näol oleks tegu kasulike partneritega, kes avaldaksid toetust oma võrgustike kaudu ja tagaksid ECVETi usaldusväärsuse ja kasutatavuse. |
| --- | --- |

—

toonitab aga, et süsteemi praktiline elluviimine ja kasutamine on selle tegeliku edu mõõdupuu. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste näol oleks tegu kasulike partneritega, kes avaldaksid toetust oma võrgustike kaudu ja tagaksid ECVETi usaldusväärsuse ja kasutatavuse.

| Raportöör | : | Kent JOHANSSON (SV/ALDE), Västra Götalandi piirkonnanõukogu liige |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

Kent JOHANSSON (SV/ALDE), Västra Götalandi piirkonnanõukogu liige

Viitedokumendid

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistiku loomise kohta kutsehariduse ja koolituse valdkonnas”

KOM(2008) 179 lõplik, 2008/0069 (COD)

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide süsteemi (ECVET) loomise kohta”

KOM(2008) 180 lõplik, 2008/0070 (COD)

POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | märgib, et kutseharidus ja -koolitus on Lissaboni strateegia majanduskasvu, konkurentsivõime ja sotsiaalse kaasamise eesmärkide saavutamisel väga olulised. Haridus, koolitus, oskused ja elukestev õpe on Regioonide Komitee poliitilised prioriteedid; |
| --- | --- |

1.

märgib, et kutseharidus ja -koolitus on Lissaboni strateegia majanduskasvu, konkurentsivõime ja sotsiaalse kaasamise eesmärkide saavutamisel väga olulised. Haridus, koolitus, oskused ja elukestev õpe on Regioonide Komitee poliitilised prioriteedid;

| 2. | arvab, et raskused eri liikmesriikide õpitulemuste tunnustamisel pidurdavad liikuvust ELis ja takistavad tõeliselt elukestvas õppes osalemise kogemist; |
| --- | --- |

2.

arvab, et raskused eri liikmesriikide õpitulemuste tunnustamisel pidurdavad liikuvust ELis ja takistavad tõeliselt elukestvas õppes osalemise kogemist;

| 3. | nõustub, et ELis valitseb üksmeelne seisukoht, et Euroopa kutseharidust ja -koolitust on vaja ajakohastada ja parandada. Kvaliteedi tagamine kutsehariduses ja -koolituses on võti selle eesmärgi saavutamiseks; |
| --- | --- |

3.

nõustub, et ELis valitseb üksmeelne seisukoht, et Euroopa kutseharidust ja -koolitust on vaja ajakohastada ja parandada. Kvaliteedi tagamine kutsehariduses ja -koolituses on võti selle eesmärgi saavutamiseks;

| 4. | rõhutab, et paljudes liikmesriikides vastutab kutsehariduse ja -koolituse eest kohalik ja piirkondlik tasand. Kutseharidust rahastatakse mitmetest allikatest, ehkki enamikes liikmesriikides teeb seda valitsus nii riigi kui ka piirkondlikul tasandil, kusjuures kohalike ja piirkondlike vahendite osa on küllaltki märkimisväärne; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et paljudes liikmesriikides vastutab kutsehariduse ja -koolituse eest kohalik ja piirkondlik tasand. Kutseharidust rahastatakse mitmetest allikatest, ehkki enamikes liikmesriikides teeb seda valitsus nii riigi kui ka piirkondlikul tasandil, kusjuures kohalike ja piirkondlike vahendite osa on küllaltki märkimisväärne;

| 5. | avaldab arvamust kahe ettepaneku kohta, mille mõlema koostamisse suhtub komitee heakskiiduga. Neist esimese ettepaneku osas, mis käsitleb Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide süsteemi, on konsultatsioonid kestnud juba kaua, samas teine ettepanek Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistiku kohta on alles varases staadiumis. Seetõttu on konsultatsioonide jätkumine tähtis ja seda tuleb tervitada; |
| --- | --- |

5.

avaldab arvamust kahe ettepaneku kohta, mille mõlema koostamisse suhtub komitee heakskiiduga. Neist esimese ettepaneku osas, mis käsitleb Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide süsteemi, on konsultatsioonid kestnud juba kaua, samas teine ettepanek Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistiku kohta on alles varases staadiumis. Seetõttu on konsultatsioonide jätkumine tähtis ja seda tuleb tervitada;

| 6. | tervitab komisjoni mõlemat soovitust, kuna nende eesmärk on pakkuda lahendusi globaliseerumise ja meid ümbritseva teadmistepõhise majanduse sotsiaalsetele ja majanduslikele probleemidele. Nende eesmärk on muu hulgas suurendada liikuvust Euroopa Liidus ja innustada oskuste edasiandmist. Seepärast on komitee arvates vältimatu arendada valdkondi, mis on kodanikele olulised, ning tegevusi, mille eest vastutavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused; |
| --- | --- |

6.

tervitab komisjoni mõlemat soovitust, kuna nende eesmärk on pakkuda lahendusi globaliseerumise ja meid ümbritseva teadmistepõhise majanduse sotsiaalsetele ja majanduslikele probleemidele. Nende eesmärk on muu hulgas suurendada liikuvust Euroopa Liidus ja innustada oskuste edasiandmist. Seepärast on komitee arvates vältimatu arendada valdkondi, mis on kodanikele olulised, ning tegevusi, mille eest vastutavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused;

| 7. | märgib, et Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide süsteemi (ECVET) saab kasutada kvalifikatsiooni kirjeldamiseks õpitulemuste ühikutena ja ühikutega seotud ainepunktidena, eesmärgiga tulemusi üle kanda ja koguda. Eesmärk on luua metoodiline raamistik, mis aitab lihtsustada ühe kvalifikatsioonisüsteemi või õpikeskkonna ainepunktide ülekandmist teise; |
| --- | --- |

7.

märgib, et Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide süsteemi (ECVET) saab kasutada kvalifikatsiooni kirjeldamiseks õpitulemuste ühikutena ja ühikutega seotud ainepunktidena, eesmärgiga tulemusi üle kanda ja koguda. Eesmärk on luua metoodiline raamistik, mis aitab lihtsustada ühe kvalifikatsioonisüsteemi või õpikeskkonna ainepunktide ülekandmist teise;

| 8. | on arvamusel, et Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistiku (EQAF) peamised kasutajad on riigi- ning kohaliku ja piirkondliku omavalitsuse asutused, kes vastutavad kvaliteedi tagamise ning hariduse ja koolituse parandamise eest. Vastandina ECVETile on raamistiku eesmärk suurendada läbipaistvust ja kooskõla kutsehariduse ja -koolituse valdkonna poliitikaga; |
| --- | --- |

8.

on arvamusel, et Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistiku (EQAF) peamised kasutajad on riigi- ning kohaliku ja piirkondliku omavalitsuse asutused, kes vastutavad kvaliteedi tagamise ning hariduse ja koolituse parandamise eest. Vastandina ECVETile on raamistiku eesmärk suurendada läbipaistvust ja kooskõla kutsehariduse ja -koolituse valdkonna poliitikaga;

| 9. | nõustub, et ECVETi ja EQAFi elluviimine peaks olema vabatahtlik, kuid rõhutab, et süsteemi kohaseks haldamiseks on vaja luua juhised ja raamtingimused. Kasutajarühmades (ECVETi kasutajarühm ja ENQAVET) peab samuti olema otsemandaadiga esindajaid kohalikult ja piirkondlikult tasandilt. Samamoodi peavad olema esindatud eraõiguslikud ja sotsiaalpartnerid; |
| --- | --- |

9.

nõustub, et ECVETi ja EQAFi elluviimine peaks olema vabatahtlik, kuid rõhutab, et süsteemi kohaseks haldamiseks on vaja luua juhised ja raamtingimused. Kasutajarühmades (ECVETi kasutajarühm ja ENQAVET) peab samuti olema otsemandaadiga esindajaid kohalikult ja piirkondlikult tasandilt. Samamoodi peavad olema esindatud eraõiguslikud ja sotsiaalpartnerid;

| 10. | rõhutab, et sõltumata sellest, kas riik otsustab osaleda ECVETi ja/või EQAFi elluviimises või mitte, tuleb neile piirkondadele, kellel lasub põhiseaduslik vastutus haridussüsteemi eest, tagada otsene juurdepääs ühisfoorumitele, mis tegelevad süsteemi väljatöötamisega; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et sõltumata sellest, kas riik otsustab osaleda ECVETi ja/või EQAFi elluviimises või mitte, tuleb neile piirkondadele, kellel lasub põhiseaduslik vastutus haridussüsteemi eest, tagada otsene juurdepääs ühisfoorumitele, mis tegelevad süsteemi väljatöötamisega;

| 11. | rõhutab, et peatse väljatöötamisetapi kriitiliselt oluline moment on saavutada sobiv tasakaal ühelt poolt püüdluste vahel suurendada ülekantava ainepunktidesüsteemi ja meetmete kvaliteedi parandamise kaudu kodanike liikuvust ning teiselt poolt vajaduse vahel edendada liikmesriikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vastutuses oleva haridussüsteemi mitmekesisust; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et peatse väljatöötamisetapi kriitiliselt oluline moment on saavutada sobiv tasakaal ühelt poolt püüdluste vahel suurendada ülekantava ainepunktidesüsteemi ja meetmete kvaliteedi parandamise kaudu kodanike liikuvust ning teiselt poolt vajaduse vahel edendada liikmesriikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vastutuses oleva haridussüsteemi mitmekesisust;

| 12. | rõhutab, et ECVET ja EQAF kuuluvad ühte ritta mitmete Euroopa algatustega, sh Euroopa kõrghariduse ainepunktide ülekande süsteem (European Credit Transfer and Accumulation System — ECTS), Europass, liikuvust käsitlev Euroopa kvaliteediharta (European Quality Charter for Mobility — EQCM), Euroopa mitteformaalse õppe määratlemise ja valideerimise põhimõtted ning Euroopa kvalifikatsiooniraamistik elukestva õppe valdkonnas (European Qualification Framework for lifelong learning — EQF); |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et ECVET ja EQAF kuuluvad ühte ritta mitmete Euroopa algatustega, sh Euroopa kõrghariduse ainepunktide ülekande süsteem (European Credit Transfer and Accumulation System — ECTS), Europass, liikuvust käsitlev Euroopa kvaliteediharta (European Quality Charter for Mobility — EQCM), Euroopa mitteformaalse õppe määratlemise ja valideerimise põhimõtted ning Euroopa kvalifikatsiooniraamistik elukestva õppe valdkonnas (European Qualification Framework for lifelong learning — EQF);

| 13. | on varasemates arvamustes juhtinud tähelepanu sellele, et pidevalt täienevad töötajatele esitatavad nõuded, mis kätkevad uusi töösüsteeme ja kohanemist uute tehnoloogiatega, tingivad vajaduse tööjõu pideva koolitamise järele. Kutseharidus võib elukestva õppe seisukohalt osutuda tähtsaks vahendiks selle kujundamisel, moodustades säästva majandusliku ja sotsiaalse arengu olulise osa (1). Eelkõige demograafiliste arengute valguses tuleb olemasolevat tööjõudu tõhusamalt kasutada; |
| --- | --- |

13.

on varasemates arvamustes juhtinud tähelepanu sellele, et pidevalt täienevad töötajatele esitatavad nõuded, mis kätkevad uusi töösüsteeme ja kohanemist uute tehnoloogiatega, tingivad vajaduse tööjõu pideva koolitamise järele. Kutseharidus võib elukestva õppe seisukohalt osutuda tähtsaks vahendiks selle kujundamisel, moodustades säästva majandusliku ja sotsiaalse arengu olulise osa (1). Eelkõige demograafiliste arengute valguses tuleb olemasolevat tööjõudu tõhusamalt kasutada;

| 14. | rõhutab, et süsteemide katsetamiseks ja edasiseks täiustamiseks on vaja spetsiaalseid rahalisi vahendeid; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et süsteemide katsetamiseks ja edasiseks täiustamiseks on vaja spetsiaalseid rahalisi vahendeid;

Euroopa kutsehariduse ja koolituse ainepunktide süsteem (ECVET)

| 15. | märgib, et õppimis- ja tööalane liikuvus üle riigipiiride on Euroopas väga pikaajalise traditsiooniga. Sellel on olnud tohutu suur tähtsus käsitöö, tööstustegevuse, kaubavahetuse ja ettevõtluse jaoks, pannes aluse heaolu arengule kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil; |
| --- | --- |

15.

märgib, et õppimis- ja tööalane liikuvus üle riigipiiride on Euroopas väga pikaajalise traditsiooniga. Sellel on olnud tohutu suur tähtsus käsitöö, tööstustegevuse, kaubavahetuse ja ettevõtluse jaoks, pannes aluse heaolu arengule kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil;

| 16. | arvab, et piiriülene õppimine ja tööelu osutuvad tugevalt globaliseerunud majanduses ülitähtsaks. Kõnealuse õppimis- ja tööalase liikuvuse toetuseks on vaja ajakohaseid meetmeid. Komitee arvates sobib selleks ECVET; |
| --- | --- |

16.

arvab, et piiriülene õppimine ja tööelu osutuvad tugevalt globaliseerunud majanduses ülitähtsaks. Kõnealuse õppimis- ja tööalase liikuvuse toetuseks on vaja ajakohaseid meetmeid. Komitee arvates sobib selleks ECVET;

| 17. | toonitab, et pädevusvajadusi on üha enam vaja määratleda piirkonna tasandil. Komitee on rõhutanud, et kohalik ja piirkondlik areng toimub teatavasti erinevates tingimustes ja erinevatest lähtepositsioonidest sõltuvalt. Siiski ei tohi seda mingil juhul käsitleda ümbritsevast maailmast lahus. Piirkonnad ja kohalikud kogukonnad vajavad töökohti uutes tootmissektorites paralleelselt vanade töökohtade kadumisega, vältimaks stagnatsiooni, sotsiaalset tõrjutust töötuse näol jms ning haiguslehel viibivate ja tööturult enneaegselt lahkuvate inimeste suurt osakaalu (2). |
| --- | --- |

17.

toonitab, et pädevusvajadusi on üha enam vaja määratleda piirkonna tasandil. Komitee on rõhutanud, et kohalik ja piirkondlik areng toimub teatavasti erinevates tingimustes ja erinevatest lähtepositsioonidest sõltuvalt. Siiski ei tohi seda mingil juhul käsitleda ümbritsevast maailmast lahus. Piirkonnad ja kohalikud kogukonnad vajavad töökohti uutes tootmissektorites paralleelselt vanade töökohtade kadumisega, vältimaks stagnatsiooni, sotsiaalset tõrjutust töötuse näol jms ning haiguslehel viibivate ja tööturult enneaegselt lahkuvate inimeste suurt osakaalu (2).

| 18. | toonitab, et Euroopa tööelu peaks iseloomustama laiaulatuslik paindlikkus koos usaldusväärse sotsiaalkaitsega, nagu märgitud Euroopa Komisjoni dokumendis „Paindlikkuse ja turvalisuse ühised põhimõtted” (3); |
| --- | --- |

18.

toonitab, et Euroopa tööelu peaks iseloomustama laiaulatuslik paindlikkus koos usaldusväärse sotsiaalkaitsega, nagu märgitud Euroopa Komisjoni dokumendis „Paindlikkuse ja turvalisuse ühised põhimõtted” (3);

| 19. | on juba varem olnud Euroopa Komisjoniga ühel meelel, et riiklikud ja üleeuroopalised kutsekvalifikatsioonide raamistikud hõlbustavad õppimise tunnustamist igas mõttes (4); |
| --- | --- |

19.

on juba varem olnud Euroopa Komisjoniga ühel meelel, et riiklikud ja üleeuroopalised kutsekvalifikatsioonide raamistikud hõlbustavad õppimise tunnustamist igas mõttes (4);

| 20. | on tervitanud Euroopa Komisjoni pakutud kvalifikatsiooniraamistikku (EQF) ning toetanud selle kahte eesmärki — kvalifikatsioonide läbipaistvuse parandamist ning liikuvuse edendamist Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

20.

on tervitanud Euroopa Komisjoni pakutud kvalifikatsiooniraamistikku (EQF) ning toetanud selle kahte eesmärki — kvalifikatsioonide läbipaistvuse parandamist ning liikuvuse edendamist Euroopa Liidus;

| 21. | palub sarnaselt seoses EQFiga esitatud taotlusele, et riiklike/piirkondlike kvalifikatsiooniraamistike sidumisse ECVETiga tuleb kaasata pädevad kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused; |
| --- | --- |

21.

palub sarnaselt seoses EQFiga esitatud taotlusele, et riiklike/piirkondlike kvalifikatsiooniraamistike sidumisse ECVETiga tuleb kaasata pädevad kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused;

| 22. | avaldab toetust Euroopa Komisjonile, et see tunnustab vajadust kohandada ECVETi kultuuriliselt ja tehniliselt riikide, piirkondade ja sektorite eripäradele vastavaks ning meenutab, et piirkondlikel omavalitsustel on sageli võtmeroll kvalifikatsioonisüsteemide ja elukestva õppe määratlemisel, kujundamisel ja elluviimisel formaalse, mitteformaalse ja informaalse õppe käigus; |
| --- | --- |

22.

avaldab toetust Euroopa Komisjonile, et see tunnustab vajadust kohandada ECVETi kultuuriliselt ja tehniliselt riikide, piirkondade ja sektorite eripäradele vastavaks ning meenutab, et piirkondlikel omavalitsustel on sageli võtmeroll kvalifikatsioonisüsteemide ja elukestva õppe määratlemisel, kujundamisel ja elluviimisel formaalse, mitteformaalse ja informaalse õppe käigus;

| 23. | rõhutab, et elukestva õppe perspektiivis toimub suur osa kutseharidusest teadmistepõhistes ettevõtetes või ettevõtete võrgustikes ning üha sagedamini tegutsetakse piiriüleselt; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et elukestva õppe perspektiivis toimub suur osa kutseharidusest teadmistepõhistes ettevõtetes või ettevõtete võrgustikes ning üha sagedamini tegutsetakse piiriüleselt;

| 24. | märgib, et juba praegu leidub häid näiteid eri riikide valdkondlike organisatsioonide ja piirkondade vahelisest kutseharidusalasest koostööst, mis hõlmab muu hulgas ühisprojekte ja vastastikust tunnustamist (5). Niisuguseid algatusi tuleb toetada ja arvesse võtta; |
| --- | --- |

24.

märgib, et juba praegu leidub häid näiteid eri riikide valdkondlike organisatsioonide ja piirkondade vahelisest kutseharidusalasest koostööst, mis hõlmab muu hulgas ühisprojekte ja vastastikust tunnustamist (5). Niisuguseid algatusi tuleb toetada ja arvesse võtta;

| 25. | rõhutab, et tunnustamise süsteemi tuleb kaasata eri osapooli, mitte ainult avalik-õiguslikke, vaid ka eraõiguslikke tegijaid, ettevõtteid ja sotsiaalpartnereid; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et tunnustamise süsteemi tuleb kaasata eri osapooli, mitte ainult avalik-õiguslikke, vaid ka eraõiguslikke tegijaid, ettevõtteid ja sotsiaalpartnereid;

| 26. | tervitab protsesse ajakohastava ja koordineeriva ECVETi kasutajate rühma loomist. Ent komitee nõuab, et kasutajate rühma kaasataks nii kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kui ka kohalikud ettevõtted, ja sotsiaalparterid, tagades neile otsese juurdepääsu ECVETile, samas võttes arvesse riiklikke eeskirju ja määruseid; |
| --- | --- |

26.

tervitab protsesse ajakohastava ja koordineeriva ECVETi kasutajate rühma loomist. Ent komitee nõuab, et kasutajate rühma kaasataks nii kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kui ka kohalikud ettevõtted, ja sotsiaalparterid, tagades neile otsese juurdepääsu ECVETile, samas võttes arvesse riiklikke eeskirju ja määruseid;

| 27. | rõhutab, et just kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused suudavad sageli sätestada tõhusaid tegevusmeetmeid kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et just kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused suudavad sageli sätestada tõhusaid tegevusmeetmeid kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas;

| 28. | märgib, et ECVET on ühikupõhine ainepunktide süsteem, mis pakub õpitud teadmiste mõõtmise ja võrdlemise ning nende ülekandmise võimalust ühest asutusest teise; |
| --- | --- |

28.

märgib, et ECVET on ühikupõhine ainepunktide süsteem, mis pakub õpitud teadmiste mõõtmise ja võrdlemise ning nende ülekandmise võimalust ühest asutusest teise;

| 29. | tervitab asjaolu, et see sobib kõikide kvalifikatsioonisüsteemidega, eriti Euroopa ainepunktide ülekande süsteemiga, mis toetab ja hõlbustab üliõpilaste liikuvust Euroopas ja kaugemalgi; |
| --- | --- |

29.

tervitab asjaolu, et see sobib kõikide kvalifikatsioonisüsteemidega, eriti Euroopa ainepunktide ülekande süsteemiga, mis toetab ja hõlbustab üliõpilaste liikuvust Euroopas ja kaugemalgi;

| 30. | toonitab aga, et süsteemi praktiline elluviimine ja kasutamine on selle tegeliku edu mõõdupuu. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste näol oleks tegu kasulike partneritega, kes avaldaksid toetust oma võrgustike kaudu ja tagaksid ECVETi usaldusväärsuse ja kasutatavuse; |
| --- | --- |

30.

toonitab aga, et süsteemi praktiline elluviimine ja kasutamine on selle tegeliku edu mõõdupuu. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste näol oleks tegu kasulike partneritega, kes avaldaksid toetust oma võrgustike kaudu ja tagaksid ECVETi usaldusväärsuse ja kasutatavuse;

| 31. | arvab, et ECVETi hea kasutamise tagamiseks on vaja konkreetseid näiteid, kuidas süsteem pärast selle käivitamist tegelikult toimib. See annab tõuke laiemas plaanis, tagades ECVETi pakutavate võimaluste parima ärakasutamise; |
| --- | --- |

31.

arvab, et ECVETi hea kasutamise tagamiseks on vaja konkreetseid näiteid, kuidas süsteem pärast selle käivitamist tegelikult toimib. See annab tõuke laiemas plaanis, tagades ECVETi pakutavate võimaluste parima ärakasutamise;

Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistik kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas (EQAF)

| 32. | märgib, et kutsehariduse ja -koolituse suurem tõhusus sotsiaalmajanduslikust seisukohast saavutatakse siis, kui on tagatud kutsehariduse ja -koolitus parem vastavus teadmisteühiskonna tööturu pidevalt muutuvatele nõudmistele, edendades eelkõige kõrge kvalifikatsiooniga tööjõudu, kes on võimeline tulema toime globaliseerumise väljakutsetega; |
| --- | --- |

32.

märgib, et kutsehariduse ja -koolituse suurem tõhusus sotsiaalmajanduslikust seisukohast saavutatakse siis, kui on tagatud kutsehariduse ja -koolitus parem vastavus teadmisteühiskonna tööturu pidevalt muutuvatele nõudmistele, edendades eelkõige kõrge kvalifikatsiooniga tööjõudu, kes on võimeline tulema toime globaliseerumise väljakutsetega;

| 33. | rõhutab, et haridus- ja koolitussüsteeme ei tohi (nagu mõnikord on kombeks) arendada eraldiseisvalt kohaliku või piirkondliku tasandi ettevõtlus- ja sotsiaalsest keskkonnast ning uuendustegevusest, sest konkreetse piirkonna majanduskasv, konkurentsivõime ja tööhõivevõimalused sõltuvad üha enam selle praeguse ja tulevase tööjõu oskustest ning ka sellest, kuidas kutseharidus ja -koolitus ning ümberõpe aitavad kaasa nende oskuste jätkusuutlikule täiendamisele ja edasiarendamisele; |
| --- | --- |

33.

rõhutab, et haridus- ja koolitussüsteeme ei tohi (nagu mõnikord on kombeks) arendada eraldiseisvalt kohaliku või piirkondliku tasandi ettevõtlus- ja sotsiaalsest keskkonnast ning uuendustegevusest, sest konkreetse piirkonna majanduskasv, konkurentsivõime ja tööhõivevõimalused sõltuvad üha enam selle praeguse ja tulevase tööjõu oskustest ning ka sellest, kuidas kutseharidus ja -koolitus ning ümberõpe aitavad kaasa nende oskuste jätkusuutlikule täiendamisele ja edasiarendamisele;

| 34. | rõhutab seetõttu, et on oluline siduda EQAF kohaliku tööturu vajadustega ning kutsub üles, et kõnealuse protsessi osana akrediteeritaks kutsehariduse ja -koolituse keskused; |
| --- | --- |

34.

rõhutab seetõttu, et on oluline siduda EQAF kohaliku tööturu vajadustega ning kutsub üles, et kõnealuse protsessi osana akrediteeritaks kutsehariduse ja -koolituse keskused;

| 35. | tunnistab lisaväärtust, mida EQAF pakub haridus- ja koolituspoliitika edendamisel kogu ELis, kannustades eelkõige vastastikust õppimist, liikuvust ja parimate tavade edastamist; |
| --- | --- |

35.

tunnistab lisaväärtust, mida EQAF pakub haridus- ja koolituspoliitika edendamisel kogu ELis, kannustades eelkõige vastastikust õppimist, liikuvust ja parimate tavade edastamist;

| 36. | tervitab EQAFi põhimõttelist korraldust parandamise tsükli vormis ja rõhutab, et kvaliteedinäitajaid ei tule vaadelda mitte juhistena vaid võrdluspunktidena, mida saab erineval viisil jätkuvalt täiustada näiteks kahepoolses ja mitmepoolses kontekstis; |
| --- | --- |

36.

tervitab EQAFi põhimõttelist korraldust parandamise tsükli vormis ja rõhutab, et kvaliteedinäitajaid ei tule vaadelda mitte juhistena vaid võrdluspunktidena, mida saab erineval viisil jätkuvalt täiustada näiteks kahepoolses ja mitmepoolses kontekstis;

| 37. | rõhutab, et EQAFi ei tohiks sellega kitsendada ja muuta seda statistikasüsteemiks või omistada sellele mingit järelevalvefunktsiooni, vaid see peaks olema toimiv vahend kvaliteedi jätkuval parandamisel erinevatel tasanditel ning erinevate asjaomaste isikute ja sidusrühmade juures; |
| --- | --- |

37.

rõhutab, et EQAFi ei tohiks sellega kitsendada ja muuta seda statistikasüsteemiks või omistada sellele mingit järelevalvefunktsiooni, vaid see peaks olema toimiv vahend kvaliteedi jätkuval parandamisel erinevatel tasanditel ning erinevate asjaomaste isikute ja sidusrühmade juures;

| 38. | märgib, et „omandiõigus” võrdlusraamistiku üle ei tohi lasuda riiklikul tasandil, vaid sarnaseid protsesse tuleb innustada ka kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Sarnaseid võimalusi tuleks edasise parandamise ja arendamise eesmärgil pakkuda ka õppesüsteemidele, mis ei kuulu formaalsesse haridussüsteemi; |
| --- | --- |

38.

märgib, et „omandiõigus” võrdlusraamistiku üle ei tohi lasuda riiklikul tasandil, vaid sarnaseid protsesse tuleb innustada ka kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Sarnaseid võimalusi tuleks edasise parandamise ja arendamise eesmärgil pakkuda ka õppesüsteemidele, mis ei kuulu formaalsesse haridussüsteemi;

| 39. | on arvamusel, et tuleb arutada, kuidas võrdlusraamistik koostada ja kui üksikasjalik peaks see seatud eesmärkideni jõudmiseks olema. Komitee märgib, et näitajad ei tohi olla nii üksikasjalikult koostatud, et võrdlusraamistiku rakendamine ja selle järelmeetmed tooksid kaasa haridussüsteemi kaudse juhtimise; |
| --- | --- |

39.

on arvamusel, et tuleb arutada, kuidas võrdlusraamistik koostada ja kui üksikasjalik peaks see seatud eesmärkideni jõudmiseks olema. Komitee märgib, et näitajad ei tohi olla nii üksikasjalikult koostatud, et võrdlusraamistiku rakendamine ja selle järelmeetmed tooksid kaasa haridussüsteemi kaudse juhtimise;

| 40. | rõhutab, et komisjoni poolt pakutud võrdlusnäitajaid






  — | tuleks käsitleda tööriistadena, millega aidatakse hinnata ja parandada kutseharidussüsteemide kvaliteeti kooskõlas riiklike õigusaktide ja menetlustega; |
| --- | --- | --- |

40.

rõhutab, et komisjoni poolt pakutud võrdlusnäitajaid

—

tuleks käsitleda tööriistadena, millega aidatakse hinnata ja parandada kutseharidussüsteemide kvaliteeti kooskõlas riiklike õigusaktide ja menetlustega;

| — | ei kasutata uute standardite sisseviimiseks, vaid säilitades liikmesriikide lähenemisviiside paljususe, toetavad need liikmesriikide püüdlusi; |
| --- | --- |

—

ei kasutata uute standardite sisseviimiseks, vaid säilitades liikmesriikide lähenemisviiside paljususe, toetavad need liikmesriikide püüdlusi;

| — | kasutatakse vabatahtlikkuse alusel; näitajad on selgelt nõuandavad, mistõttu ei tohiks neid kasutada eri riikide süsteemide kvaliteedi ja tõhususe võrdlemise vahendina. |
| --- | --- |

—

kasutatakse vabatahtlikkuse alusel; näitajad on selgelt nõuandavad, mistõttu ei tohiks neid kasutada eri riikide süsteemide kvaliteedi ja tõhususe võrdlemise vahendina.

Seetõttu oleks positiivne, kui eri kasutajad saavad valida näitajaid, mis näivad nende kvaliteeditagamise süsteemi vajaduste seisukohalt kõige olulisemad;

| 41. | rõhutab, et kohalikku ja piirkondlikku mõõdet tuleb tugevdada, toetades eelkõige kohalikke ja piirkondlikke võrgustikke kõnealuses valdkonnas, ning avaldab kahetsust, et soovituses ei tunnustata piisavalt selgesõnaliselt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamise tähtsust; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, et kohalikku ja piirkondlikku mõõdet tuleb tugevdada, toetades eelkõige kohalikke ja piirkondlikke võrgustikke kõnealuses valdkonnas, ning avaldab kahetsust, et soovituses ei tunnustata piisavalt selgesõnaliselt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamise tähtsust;

| 42. | nõuab kohaliku ja piirkondliku tasandi ulatuslikumat otsest kaasamist ENQAVETi, Euroopa kutsehariduse ja -koolituse kvaliteeditagamise võrgustikku. Tuleks innustada ja toetada EQAFi ümber koonduvate eri piirkondade ja ettevõtete võrgustike loomist; |
| --- | --- |

42.

nõuab kohaliku ja piirkondliku tasandi ulatuslikumat otsest kaasamist ENQAVETi, Euroopa kutsehariduse ja -koolituse kvaliteeditagamise võrgustikku. Tuleks innustada ja toetada EQAFi ümber koonduvate eri piirkondade ja ettevõtete võrgustike loomist;

| 43. | soovitab kvaliteedimärgistuse kasutamist kutsehariduse ja -koolituse asutuste puhul sarnaselt olemasolevale kõrgharidusasutuste liigitusele; |
| --- | --- |

43.

soovitab kvaliteedimärgistuse kasutamist kutsehariduse ja -koolituse asutuste puhul sarnaselt olemasolevale kõrgharidusasutuste liigitusele;

| 44. | märgib, et kutsehariduse ja -koolituse täiustamine tuleb tohutult kasuks nii üksikisikutele kui ka ühiskonnale. Oskuste tasemete üldine tõstmine aitab parandada majandusnäitajaid, nagu tootlikkus ja töötus, ning sotsiaalnäitajaid, nagu kodanikuosalus, kuritegevus ja tervishoiukulud; |
| --- | --- |

44.

märgib, et kutsehariduse ja -koolituse täiustamine tuleb tohutult kasuks nii üksikisikutele kui ka ühiskonnale. Oskuste tasemete üldine tõstmine aitab parandada majandusnäitajaid, nagu tootlikkus ja töötus, ning sotsiaalnäitajaid, nagu kodanikuosalus, kuritegevus ja tervishoiukulud;

| 45. | arvab, et kutsekoolitusel on võime edendada selliste tööturul ebasoodsas olukorras olevate rühmade sotsiaalset kaasamist nagu sisserändajad ja eakad ning kooli pooleli jätnud; |
| --- | --- |

45.

arvab, et kutsekoolitusel on võime edendada selliste tööturul ebasoodsas olukorras olevate rühmade sotsiaalset kaasamist nagu sisserändajad ja eakad ning kooli pooleli jätnud;

| 46. | rõhutab, et keskenduda ei tohiks üksnes nendele rühmadele, kellel on juurdepääs haridusele, vaid arvesse tuleks võtta ka isikuid, kellel puudub süsteemile juurdepääs või kelle jaoks on juurdepääs raskendatud või kes langevad süsteemist välja. |
| --- | --- |

46.

rõhutab, et keskenduda ei tohiks üksnes nendele rühmadele, kellel on juurdepääs haridusele, vaid arvesse tuleks võtta ka isikuid, kellel puudub süsteemile juurdepääs või kelle jaoks on juurdepääs raskendatud või kes langevad süsteemist välja.

Brüssel, 8. oktoober 2008

Regioonide Komitee

president

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  CdR 226/98 fin.

1

(2)  Regioonide Komitee 14. juuni 2006. aasta arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus põhipädevuste kohta elukestvas õppes”.

2

(3)  Vt arvamust CdR 274/2007, milles käsitletakse dokumenti KOM(2007) 359 lõplik.

3

(4)  CdR 335/2006 fin.

4

(5)  Näiteks veoautode hoolduse Euroopa koolitus www.anfa-auto.fr

5

---

| 19.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 325/52 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 325/52

---

Regioonide Komitee arvamuse eelnõu teemal „Barcelona protsess: Vahemere Liit — Milline on selle mõju kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele?”

(2008/C 325/08)

REGIOONIDE KOMITEE

| — | rõhutab algatuse „Barcelona protsess: Vahemere Liit” olulisust, kuna see asetab Vahemere küsimused Euroopa tegevuskava prioriteetide hulka ning innustab arutelu ja mõttevahetust asjakohaste väljakutsete üle; |
| --- | --- |

—

rõhutab algatuse „Barcelona protsess: Vahemere Liit” olulisust, kuna see asetab Vahemere küsimused Euroopa tegevuskava prioriteetide hulka ning innustab arutelu ja mõttevahetust asjakohaste väljakutsete üle;

| — | on veendunud, et Vahemere riikide sellised algatused, mis on keskendunud üksnes diplomaatilisele lähenemisele, ei ole jätkusuutlikud lahendused seni, kuni arutelu keskmesse ei ole asetatud kohaliku tasandi demokraatia, seda nii demokraatia tugevdamise kui ka Vahemere riikide piirkondade ja linnade koostöö seisukohalt algatuse „Barcelona protsess: Vahemere Liit” raames; |
| --- | --- |

—

on veendunud, et Vahemere riikide sellised algatused, mis on keskendunud üksnes diplomaatilisele lähenemisele, ei ole jätkusuutlikud lahendused seni, kuni arutelu keskmesse ei ole asetatud kohaliku tasandi demokraatia, seda nii demokraatia tugevdamise kui ka Vahemere riikide piirkondade ja linnade koostöö seisukohalt algatuse „Barcelona protsess: Vahemere Liit” raames;

| — | tuletab meelde, et territoriaalne tasand on valitsustasand, mis võib koostöös teiste institutsionaalsete tasanditega välja töötada lahendusi, mis aitavad nii globaliseerumisega kaasnevate väljakutsetega kohaneda kui ka neile vastata. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on eelkõige Euroopas ennast üha enam tõestanud olulise lülina nimetatud lahenduste väljatöötamisel; |
| --- | --- |

—

tuletab meelde, et territoriaalne tasand on valitsustasand, mis võib koostöös teiste institutsionaalsete tasanditega välja töötada lahendusi, mis aitavad nii globaliseerumisega kaasnevate väljakutsetega kohaneda kui ka neile vastata. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on eelkõige Euroopas ennast üha enam tõestanud olulise lülina nimetatud lahenduste väljatöötamisel;

| — | nõuab sellest tulenevalt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tunnustamist oluliste partneritena Barcelona protsessis ning Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide koostöös; |
| --- | --- |

—

nõuab sellest tulenevalt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tunnustamist oluliste partneritena Barcelona protsessis ning Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide koostöös;

| — | otsustab tõhustada sellise Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste assamblee (ARLEM) loomist, kuhu kuuluks teatud arv Regioonide Komitee liikmeid, kes esindavad Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide koostöös Euroopa ja rahvusvahelisi ühendusi, ning sama arv Vahemere piirkonna lõuna- ja idapoolsete riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajaid. Assamblee peaks olema dialoogi, kogemuste vahetamise ja koostöö alaline platvorm ning kutsuma üles tunnustama ennast algatuse „Barcelona protsess: Vahemere Liit” tulevase juhtimise raames nõuandeorganina, vastavalt Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide parlamentaarse assamblee eeskujule riikide parlamentide osas. |
| --- | --- |

—

otsustab tõhustada sellise Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste assamblee (ARLEM) loomist, kuhu kuuluks teatud arv Regioonide Komitee liikmeid, kes esindavad Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide koostöös Euroopa ja rahvusvahelisi ühendusi, ning sama arv Vahemere piirkonna lõuna- ja idapoolsete riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajaid. Assamblee peaks olema dialoogi, kogemuste vahetamise ja koostöö alaline platvorm ning kutsuma üles tunnustama ennast algatuse „Barcelona protsess: Vahemere Liit” tulevase juhtimise raames nõuandeorganina, vastavalt Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide parlamentaarse assamblee eeskujule riikide parlamentide osas.

| Pearaportöör | : | Isidoro GOTTARDO, Sacile'i linnavolikogu liige |
| --- | --- | --- |

Pearaportöör

:

Isidoro GOTTARDO, Sacile'i linnavolikogu liige

Viitedokumendid

Eesistujariigi Prantsusmaa 13. juuni 2008. aasta taotlus teemal „Barcelona protsess: Vahemere Liit — milline on selle mõju kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele?” ja komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Barcelona protsess: Vahemere Liit”

KOM(2008) 319 lõplik

I.   ÜLDISED TÄHELEPANEKUD

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | rõhutab algatuse „Barcelona protsess: Vahemere Liit” olulisust, kuna see asetab Vahemere küsimused Euroopa tegevuskava prioriteetide hulka ning innustab arutelu ja mõttevahetust asjakohaste väljakutsete üle; tervitab eesistujariigi Prantsusmaa algatatud ning 16 Vahemere lõuna- ja idapoolse riigi toetuse saanud projekti pragmaatilist mõõdet ja poliitilist visiooni; |
| --- | --- |

1.

rõhutab algatuse „Barcelona protsess: Vahemere Liit” olulisust, kuna see asetab Vahemere küsimused Euroopa tegevuskava prioriteetide hulka ning innustab arutelu ja mõttevahetust asjakohaste väljakutsete üle; tervitab eesistujariigi Prantsusmaa algatatud ning 16 Vahemere lõuna- ja idapoolse riigi toetuse saanud projekti pragmaatilist mõõdet ja poliitilist visiooni;

| 2. | avaldab heameelt selle üle, et osa Barcelona protsessi raames seni läbi viidud meetmetest ja algatustest on olnud edukad; sellegipoolest avaldab kahetsust, et seni ei ole tehtud märkimisväärseid edusamme rahu, julgeoleku ning inim- ja sotsiaalarengu valdkonnas; samuti märgib, et siiani ei ole kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused olnud piisavalt kaasatud; |
| --- | --- |

2.

avaldab heameelt selle üle, et osa Barcelona protsessi raames seni läbi viidud meetmetest ja algatustest on olnud edukad; sellegipoolest avaldab kahetsust, et seni ei ole tehtud märkimisväärseid edusamme rahu, julgeoleku ning inim- ja sotsiaalarengu valdkonnas; samuti märgib, et siiani ei ole kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused olnud piisavalt kaasatud;

| 3. | rõhutab, et algatus „Barcelona protsess: Vahemere Liit” peaks uuel kujul võimaldama üleminekut puhtalt valitsustevaheliselt koostöösüsteemilt Vahemere äärsete riikide kodanike dialoogile ning pannes seejuures eelkõige aluse koostööle Vahemere lõunapoolsete ja idapoolsete riikide vahel, rakendades konkreetseid ja üksmeelseid projekte kodanike vajadustel ja solidaarsusel põhineva üldise strateegia raames; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et algatus „Barcelona protsess: Vahemere Liit” peaks uuel kujul võimaldama üleminekut puhtalt valitsustevaheliselt koostöösüsteemilt Vahemere äärsete riikide kodanike dialoogile ning pannes seejuures eelkõige aluse koostööle Vahemere lõunapoolsete ja idapoolsete riikide vahel, rakendades konkreetseid ja üksmeelseid projekte kodanike vajadustel ja solidaarsusel põhineva üldise strateegia raames;

| 4. | leiab, et Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide koostöös edu ning algatuse „Barcelona protsess: Vahemere Liit” kaudu partnerluse tugevdamise ühe tingimusena tuleb leida uued stimuleerivad teemad, et muuta konkreetsed eelised kodanikele arusaadavaks, muutes üldised deklaratsioonid nähtavateks meetmeteks, mis eeldab kohaliku ja piirkondliku tasandi valitud esindajate tugevat kaasamist ning läbipaistvat ja selget teabevahetust; |
| --- | --- |

4.

leiab, et Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide koostöös edu ning algatuse „Barcelona protsess: Vahemere Liit” kaudu partnerluse tugevdamise ühe tingimusena tuleb leida uued stimuleerivad teemad, et muuta konkreetsed eelised kodanikele arusaadavaks, muutes üldised deklaratsioonid nähtavateks meetmeteks, mis eeldab kohaliku ja piirkondliku tasandi valitud esindajate tugevat kaasamist ning läbipaistvat ja selget teabevahetust;

| 5. | märgib, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning kodanikuühiskonna suuremat aktiivsust riiklikus poliitikas piirab tihti kohaliku demokraatia nõrkus ning tõelise detsentraliseerimisprotsessi puudumine lõuna- ja idapoolsetes Vahemere riikides; |
| --- | --- |

5.

märgib, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning kodanikuühiskonna suuremat aktiivsust riiklikus poliitikas piirab tihti kohaliku demokraatia nõrkus ning tõelise detsentraliseerimisprotsessi puudumine lõuna- ja idapoolsetes Vahemere riikides;

| 6. | täheldab, et detsentraliseerimine ja osalemine kohaliku tasandi valitsemises ei käi alati käsikäes. Mõnes riigis nii Euroopa Liidus kui ka väljaspool seda on kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel ühine ülesanne suurendada valimisaktiivsust, edendada kodanike osalust ning kaasata ühendused strateegiate väljatöötamisse ja suurte linna- või piirkonnaprojektide ettevalmistamisse; |
| --- | --- |

6.

täheldab, et detsentraliseerimine ja osalemine kohaliku tasandi valitsemises ei käi alati käsikäes. Mõnes riigis nii Euroopa Liidus kui ka väljaspool seda on kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel ühine ülesanne suurendada valimisaktiivsust, edendada kodanike osalust ning kaasata ühendused strateegiate väljatöötamisse ja suurte linna- või piirkonnaprojektide ettevalmistamisse;

| 7. | on veendunud, et Vahemere riikide sellised algatused, mis on keskendunud üksnes diplomaatilisele lähenemisele, ei ole jätkusuutlikud lahendused seni, kuni arutelu keskmesse ei ole asetatud kohaliku tasandi demokraatia, seda nii demokraatia tugevdamise kui ka Vahemere riikide piirkondade ja linnade koostöö seisukohalt algatuse „Barcelona protsess: Vahemere Liit” raames; |
| --- | --- |

7.

on veendunud, et Vahemere riikide sellised algatused, mis on keskendunud üksnes diplomaatilisele lähenemisele, ei ole jätkusuutlikud lahendused seni, kuni arutelu keskmesse ei ole asetatud kohaliku tasandi demokraatia, seda nii demokraatia tugevdamise kui ka Vahemere riikide piirkondade ja linnade koostöö seisukohalt algatuse „Barcelona protsess: Vahemere Liit” raames;

| 8. | leiab siiski, et ühele tasandile ei tohiks asetada demokraatlikku õiguspärasust omavaid (kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused) ja mitteomavaid (kodanikuühiskond ja erasektor) üksusi; |
| --- | --- |

8.

leiab siiski, et ühele tasandile ei tohiks asetada demokraatlikku õiguspärasust omavaid (kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused) ja mitteomavaid (kodanikuühiskond ja erasektor) üksusi;

| 9. | tervitab nimetatud kontekstis Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide riigipeade ja valitsusjuhtide 13. juuli 2008 Pariisis vastu võetud deklaratsiooni, milles rõhutati kodanikuühiskonna, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning erasektori aktiivse osalemise olulisust algatuse „Barcelona protsess: Vahemere Liit” elluviimisel; |
| --- | --- |

9.

tervitab nimetatud kontekstis Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide riigipeade ja valitsusjuhtide 13. juuli 2008 Pariisis vastu võetud deklaratsiooni, milles rõhutati kodanikuühiskonna, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning erasektori aktiivse osalemise olulisust algatuse „Barcelona protsess: Vahemere Liit” elluviimisel;

| 10. | jagab Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide riigipeade ja valitsusjuhtide seisukohta, mille kohaselt tuleb protsessis vastutust senisest enam jagada, asetada valitsemine kõikide osapoolte vahel võrdsetele alustele ning viia protsessi ellu konkreetsete ja kodanikele arusaadavamate projektide kaudu, mis võimaldab muuta Vahemere riikide suhted konkreetsemaks ja nähtavamaks tänu piirkondlikele ja allpiirkondlikele lisaprojektidele, mis toovad kasu piirkonna elanikele; |
| --- | --- |

10.

jagab Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide riigipeade ja valitsusjuhtide seisukohta, mille kohaselt tuleb protsessis vastutust senisest enam jagada, asetada valitsemine kõikide osapoolte vahel võrdsetele alustele ning viia protsessi ellu konkreetsete ja kodanikele arusaadavamate projektide kaudu, mis võimaldab muuta Vahemere riikide suhted konkreetsemaks ja nähtavamaks tänu piirkondlikele ja allpiirkondlikele lisaprojektidele, mis toovad kasu piirkonna elanikele;

| 11. | märgib kohalike ja piirkondlike omavalitsuste valmisolekut ja pühendumust algatuse „Barcelona protsess: Vahemere Liit” rikastamiseks kohaliku tasandi demokraatia ja detsentraliseeritud koostöö edendamise kaudu; |
| --- | --- |

11.

märgib kohalike ja piirkondlike omavalitsuste valmisolekut ja pühendumust algatuse „Barcelona protsess: Vahemere Liit” rikastamiseks kohaliku tasandi demokraatia ja detsentraliseeritud koostöö edendamise kaudu;

| 12. | tuletab meelde kogemusi Euroopa poliitikate elluviimisest, mille puhul eeldab poliitika rakendamine enamasti kohalike omavalitsuste kaasatust, ressursse ja tegevust; samuti rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ulatuslikke kogemusi ja asjatundlikkust selliste linna- ja maaelu arengut käsitlevate küsimuste käsitlemisel ja haldamisel, mis on seotud keskkonna, energia, transpordi, tsiviilkaitse, rände, majandusarengu ning paljude teiste Barcelona protsessi prioriteetidega, nagu näiteks kultuuridevaheline dialoog, haridus, inim- ja sotsiaalmõõde; samas avaldab nördimust, et Pariisi tippkohtumise järelduste lisas esitatud arenguprojektide osas ei peetud eelnevalt nõu kohalike ja piirkondlike omavalitsustega vaatamata nende vajalikule kaasatusele rakendamise järgmises faasis, ning rõhutab vajadust tulevikus sellist puhtalt valitsustevahelist lähenemist muuta, kaasates otsustamisprotsessi kõik asjaomased valitsustasandid; |
| --- | --- |

12.

tuletab meelde kogemusi Euroopa poliitikate elluviimisest, mille puhul eeldab poliitika rakendamine enamasti kohalike omavalitsuste kaasatust, ressursse ja tegevust; samuti rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ulatuslikke kogemusi ja asjatundlikkust selliste linna- ja maaelu arengut käsitlevate küsimuste käsitlemisel ja haldamisel, mis on seotud keskkonna, energia, transpordi, tsiviilkaitse, rände, majandusarengu ning paljude teiste Barcelona protsessi prioriteetidega, nagu näiteks kultuuridevaheline dialoog, haridus, inim- ja sotsiaalmõõde; samas avaldab nördimust, et Pariisi tippkohtumise järelduste lisas esitatud arenguprojektide osas ei peetud eelnevalt nõu kohalike ja piirkondlike omavalitsustega vaatamata nende vajalikule kaasatusele rakendamise järgmises faasis, ning rõhutab vajadust tulevikus sellist puhtalt valitsustevahelist lähenemist muuta, kaasates otsustamisprotsessi kõik asjaomased valitsustasandid;

| 13. | tervitab programmi CIUDAD kohest käivitamist olemasoleva Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendi raames, mille abil püütakse edendada linnaarengu alast koostööd ja dialoogi Vahemere piirkonnas; nõustub asjaoluga, et prioriteetsete valdkondade hulka kuuluvad keskkonnasäästlikkus, energiatõhusus, säästev majandusareng ja sotsiaalsete erinevuste vähendamine. Need on valdkonnad, kus kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on ulatuslikud ja otsesed pädevused ning kus Euroopa kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad pakkuda suuri kogemusi ja oskusteadmisi; |
| --- | --- |

13.

tervitab programmi CIUDAD kohest käivitamist olemasoleva Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendi raames, mille abil püütakse edendada linnaarengu alast koostööd ja dialoogi Vahemere piirkonnas; nõustub asjaoluga, et prioriteetsete valdkondade hulka kuuluvad keskkonnasäästlikkus, energiatõhusus, säästev majandusareng ja sotsiaalsete erinevuste vähendamine. Need on valdkonnad, kus kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on ulatuslikud ja otsesed pädevused ning kus Euroopa kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad pakkuda suuri kogemusi ja oskusteadmisi;

| 14. | toonitab samuti nagu eelnevates teemakohastes arvamustes, et oluline on kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused mitte ainult rakendamise faasi, vaid kogu koostööprotsessi alates strateegiate koostamisest ja rakendamisest kuni seire ja tulemuste hindamiseni. See kehtib eriti valdkondade puhul, kus kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on ulatuslik ja otsene pädevus, näiteks linna- ja ruumiline planeerimine, veemajandus, jäätmekäitlus ja -töötlus, kliimamuutuste keskkonnaalane ja kohalik mõju, kohalik majandusareng, kultuuri- ja ajaloopärandi juhtimine ja väärtustamine, kohalik turismiarendus, üldine rahvatervis, rändepoliitika ja sotsiaalne ühtekuuluvus; |
| --- | --- |

14.

toonitab samuti nagu eelnevates teemakohastes arvamustes, et oluline on kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused mitte ainult rakendamise faasi, vaid kogu koostööprotsessi alates strateegiate koostamisest ja rakendamisest kuni seire ja tulemuste hindamiseni. See kehtib eriti valdkondade puhul, kus kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on ulatuslik ja otsene pädevus, näiteks linna- ja ruumiline planeerimine, veemajandus, jäätmekäitlus ja -töötlus, kliimamuutuste keskkonnaalane ja kohalik mõju, kohalik majandusareng, kultuuri- ja ajaloopärandi juhtimine ja väärtustamine, kohalik turismiarendus, üldine rahvatervis, rändepoliitika ja sotsiaalne ühtekuuluvus;

| 15. | märgib, et algatuse „Barcelona protsess: Vahemere Liit” rahalised aspektid on seni määratlemata ning et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused võivad osaleda partneritena nii poliitilises kui ka tehnilises ja rahalises mõttes selliste strateegiate ja projektide koostamisel ja rakendamisel, mis vastavad ühelt poolt kodanike tegelikele vajadustele ning teiselt poolt algatuse „Barcelona protsess: Vahemere Liit” eesmärkidele. Komitee märgib samuti, et algatus „Barcelona protsess: Vahemere Liit” ei too endaga kaasa mingeid muudatusi neis programmides ega eelarvevahendites, mis seonduvad ELi naabruspoliitika Vahemere mõõtmega; |
| --- | --- |

15.

märgib, et algatuse „Barcelona protsess: Vahemere Liit” rahalised aspektid on seni määratlemata ning et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused võivad osaleda partneritena nii poliitilises kui ka tehnilises ja rahalises mõttes selliste strateegiate ja projektide koostamisel ja rakendamisel, mis vastavad ühelt poolt kodanike tegelikele vajadustele ning teiselt poolt algatuse „Barcelona protsess: Vahemere Liit” eesmärkidele. Komitee märgib samuti, et algatus „Barcelona protsess: Vahemere Liit” ei too endaga kaasa mingeid muudatusi neis programmides ega eelarvevahendites, mis seonduvad ELi naabruspoliitika Vahemere mõõtmega;

| 16. | tuletab meelde, et territoriaalne tasand on valitsustasand, mis võib koostöös teiste institutsionaalsete tasanditega välja töötada lahendusi, mis aitavad nii globaliseerumisega kaasnevate väljakutsetega kohaneda kui ka neile vastata. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on eelkõige Euroopas ennast üha enam tõestanud olulise lülina nimetatud lahenduste väljatöötamisel; |
| --- | --- |

16.

tuletab meelde, et territoriaalne tasand on valitsustasand, mis võib koostöös teiste institutsionaalsete tasanditega välja töötada lahendusi, mis aitavad nii globaliseerumisega kaasnevate väljakutsetega kohaneda kui ka neile vastata. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on eelkõige Euroopas ennast üha enam tõestanud olulise lülina nimetatud lahenduste väljatöötamisel;

| 17. | nõuab sellest tulenevalt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tunnustamist oluliste partneritena Barcelona protsessis ning Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide koostöös; |
| --- | --- |

17.

nõuab sellest tulenevalt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tunnustamist oluliste partneritena Barcelona protsessis ning Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide koostöös;

| 18. | tunnustab Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide detsentraliseeritud koostöös osalevate kohalike ja piirkondlike, Euroopa ning rahvusvaheliste võrgustike ja ühenduste rolli ja kogemusi ning nende oskusteavet ja asjatundlikkust (1). Sellest tulenevalt on vaja detsentraliseeritud koostöö projektide jõupingutusi ning eesmärke senisest enam jagada ning ühtlustada Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide partnerluse jõupingutuste ja eesmärkidega, et saavutada optimaalseid tulemusi; |
| --- | --- |

18.

tunnustab Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide detsentraliseeritud koostöös osalevate kohalike ja piirkondlike, Euroopa ning rahvusvaheliste võrgustike ja ühenduste rolli ja kogemusi ning nende oskusteavet ja asjatundlikkust (1). Sellest tulenevalt on vaja detsentraliseeritud koostöö projektide jõupingutusi ning eesmärke senisest enam jagada ning ühtlustada Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide partnerluse jõupingutuste ja eesmärkidega, et saavutada optimaalseid tulemusi;

| 19. | kinnitab veelkord oma toetust Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide esindajate deklaratsioonile, mis võeti vastu 23. juunil 2008 Marseille's Vahemere piirkonna riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste foorumil; |
| --- | --- |

19.

kinnitab veelkord oma toetust Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide esindajate deklaratsioonile, mis võeti vastu 23. juunil 2008 Marseille's Vahemere piirkonna riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste foorumil;

| 20. | jagab antud kontekstis kohalike ja piirkondlike valitud esindajate ning nende esindusühenduste soovi luua institutsiooniline vahend, mis tagaks nende püsiva poliitilise esindatuse ja aktiivse osalemise algatuses „Barcelona protsess: Vahemere Liit”, st mõjuvõimsa territorialiseerimise vahendi, korrates nii Regioonide Komitee teemakohastes arvamustes juba varem esitatud soovitust; |
| --- | --- |

20.

jagab antud kontekstis kohalike ja piirkondlike valitud esindajate ning nende esindusühenduste soovi luua institutsiooniline vahend, mis tagaks nende püsiva poliitilise esindatuse ja aktiivse osalemise algatuses „Barcelona protsess: Vahemere Liit”, st mõjuvõimsa territorialiseerimise vahendi, korrates nii Regioonide Komitee teemakohastes arvamustes juba varem esitatud soovitust;

| 21. | on sellest tulenevalt seadnud eesmärgi luua Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste assamblee (ARLEM), mis koosneks võrdsest arvust ELi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste valitud esindajatest ning Vahemere riikide valitud esindajatest, vastavalt parlamentaarset mõõdet esindava Euroopa ja Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee eeskujule; |
| --- | --- |

21.

on sellest tulenevalt seadnud eesmärgi luua Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste assamblee (ARLEM), mis koosneks võrdsest arvust ELi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste valitud esindajatest ning Vahemere riikide valitud esindajatest, vastavalt parlamentaarset mõõdet esindava Euroopa ja Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee eeskujule;

II.   POLIITILISED SOOVITUSED

| 22. | kutsub algatuse „Barcelona protsess: Vahemere Liit” juhtorganeid üles mitte üksnes tagama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste poliitilist tunnustamist, vaid kaasama neid ametlikult ja tõhusalt koostööprotsessi ja algatusse „Barcelona protsess: Vahemere Liit”; |
| --- | --- |

22.

kutsub algatuse „Barcelona protsess: Vahemere Liit” juhtorganeid üles mitte üksnes tagama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste poliitilist tunnustamist, vaid kaasama neid ametlikult ja tõhusalt koostööprotsessi ja algatusse „Barcelona protsess: Vahemere Liit”;

| 23. | kutsub seega üles määratlema uutes töödokumentides kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi kui taaskäivitatud algatuse „Barcelona protsess: Vahemere Liit” raames toimuva koostööprotsessi täieõiguslikke partnereid; |
| --- | --- |

23.

kutsub seega üles määratlema uutes töödokumentides kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi kui taaskäivitatud algatuse „Barcelona protsess: Vahemere Liit” raames toimuva koostööprotsessi täieõiguslikke partnereid;

| 24. | rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid keskvalitsuste kõrval osalema Euroopa Liidu ja Vahemere piirkonna lõuna- ja idapoolsete partnerriikide vahel sõlmitud kahepoolsete assotsiatsioonilepingute, strateegiliste dokumentide ja tegevuskavade väljatöötamisel võimalikult varajasest faasist alates, eelkõige Euroopa naabruspoliitika raames; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid keskvalitsuste kõrval osalema Euroopa Liidu ja Vahemere piirkonna lõuna- ja idapoolsete partnerriikide vahel sõlmitud kahepoolsete assotsiatsioonilepingute, strateegiliste dokumentide ja tegevuskavade väljatöötamisel võimalikult varajasest faasist alates, eelkõige Euroopa naabruspoliitika raames;

| 25. | kutsub sel põhjusel Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide valitsusi üles looma struktureeritud riikliku dialoogi ja konsultatsiooni mehhanisme riigi tasandist allpool olevate (kohalike ja piirkondlike) osalejate, sotsiaalpartnerite ning kodanikuühiskonnaga, kaasates kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võrgustikke ja ühendusi; |
| --- | --- |

25.

kutsub sel põhjusel Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide valitsusi üles looma struktureeritud riikliku dialoogi ja konsultatsiooni mehhanisme riigi tasandist allpool olevate (kohalike ja piirkondlike) osalejate, sotsiaalpartnerite ning kodanikuühiskonnaga, kaasates kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võrgustikke ja ühendusi;

| 26. | otsustab tõhustada sellise Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste assamblee loomist, kuhu kuuluks teatud arv Regioonide Komitee liikmeid, kes esindavad Euroopa ja Vahemere piirkonna koostöös Euroopa ja rahvusvahelisi ühendusi, ning sama arv Vahemere piirkonna lõuna- ja idapoolsete riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajaid. Assamblee peaks olema dialoogi, kogemuste vahetamise ja koostöö alaline platvorm ning kutsuma üles tunnustama ennast algatuse „Barcelona protsess: Vahemere Liit” tulevase juhtimise raames nõuandeorganina, vastavalt Euroopa ja Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee eeskujule riikide parlamentide osas; |
| --- | --- |

26.

otsustab tõhustada sellise Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste assamblee loomist, kuhu kuuluks teatud arv Regioonide Komitee liikmeid, kes esindavad Euroopa ja Vahemere piirkonna koostöös Euroopa ja rahvusvahelisi ühendusi, ning sama arv Vahemere piirkonna lõuna- ja idapoolsete riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajaid. Assamblee peaks olema dialoogi, kogemuste vahetamise ja koostöö alaline platvorm ning kutsuma üles tunnustama ennast algatuse „Barcelona protsess: Vahemere Liit” tulevase juhtimise raames nõuandeorganina, vastavalt Euroopa ja Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee eeskujule riikide parlamentide osas;

| 27. | kutsub Euroopa Komisjoni üles ühtlustama, kooskõlastama ja selgelt väljendama uut lähenemisviisi erinevate ELi programmide, projektide ja vahendite (2) osas ning olemasolevate Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide koostöövormide (3) osas, et kasutada ära kogemusi, vältida tegevuste kordamist ja suurendada edusamme; |
| --- | --- |

27.

kutsub Euroopa Komisjoni üles ühtlustama, kooskõlastama ja selgelt väljendama uut lähenemisviisi erinevate ELi programmide, projektide ja vahendite (2) osas ning olemasolevate Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide koostöövormide (3) osas, et kasutada ära kogemusi, vältida tegevuste kordamist ja suurendada edusamme;

| 28. | teeb ettepaneku viia läbi teostatavusuuring olemasolevate toetusvahendite Vahemere piirkonnale kohandamise kohta. Uuring hõlmaks majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse poliitikat, mille abil ELi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja Vahemere piirkonna riikide koostöö põhineks piirkondlikul mõõtmel; |
| --- | --- |

28.

teeb ettepaneku viia läbi teostatavusuuring olemasolevate toetusvahendite Vahemere piirkonnale kohandamise kohta. Uuring hõlmaks majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse poliitikat, mille abil ELi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja Vahemere piirkonna riikide koostöö põhineks piirkondlikul mõõtmel;

| 29. | kutsub algatuse „Barcelona protsess: Vahemere Liit” juhtorganeid üles kasutama kõnealuse protsessi taaskäivitamisega avanevat võimalust teha edusamme kohaliku valitsemise ja detsentraliseerimise reformimiseks Vahemere piirkonna teatud lõuna- ja idapoolsetes riikides ning detsentraliseerimisprotsessi algatamiseks teistes riikides; |
| --- | --- |

29.

kutsub algatuse „Barcelona protsess: Vahemere Liit” juhtorganeid üles kasutama kõnealuse protsessi taaskäivitamisega avanevat võimalust teha edusamme kohaliku valitsemise ja detsentraliseerimise reformimiseks Vahemere piirkonna teatud lõuna- ja idapoolsetes riikides ning detsentraliseerimisprotsessi algatamiseks teistes riikides;

| 30. | teeb ettepaneku pidada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste institutsioonilise tugevdamise strateegiat prioriteediks, luua programme administratsiooni kaasajastamiseks ning projekte kohaliku ja piirkondliku tasandi personali koolitamiseks; |
| --- | --- |

30.

teeb ettepaneku pidada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste institutsioonilise tugevdamise strateegiat prioriteediks, luua programme administratsiooni kaasajastamiseks ning projekte kohaliku ja piirkondliku tasandi personali koolitamiseks;

| 31. | leiab, et suurema vastutuse andmine kohaliku ja piirkondliku tasandi valitud esindajatele aitaks kaasa sellise mitmetasandilise valitsemise tekkele, mis ühendaks erinevaid institutsionaalseid tasandeid otsustamis-, ettevalmistus- ja rakendamisprotsessis ning riikliku avaliku ja arengupoliitika hindamisel; |
| --- | --- |

31.

leiab, et suurema vastutuse andmine kohaliku ja piirkondliku tasandi valitud esindajatele aitaks kaasa sellise mitmetasandilise valitsemise tekkele, mis ühendaks erinevaid institutsionaalseid tasandeid otsustamis-, ettevalmistus- ja rakendamisprotsessis ning riikliku avaliku ja arengupoliitika hindamisel;

| 32. | teeb ettepaneku kaasata kohaliku tasandi inim-, tehnilised ja akadeemilised ressursid projektide rakendamisse ning suurendada avalikkuse osalemist, et kodanikud tunneksid end koostööprotsessi ja sellest tulenevate projektide eest vastutavatena; |
| --- | --- |

32.

teeb ettepaneku kaasata kohaliku tasandi inim-, tehnilised ja akadeemilised ressursid projektide rakendamisse ning suurendada avalikkuse osalemist, et kodanikud tunneksid end koostööprotsessi ja sellest tulenevate projektide eest vastutavatena;

| 33. | lõpetuseks leiab, et algatuse „Barcelona protsess: Vahemere Liit” dünaamiline areng võib pakkuda kõigile eri tasandi osalejatele õppimisvõimalusi, uusi suhteid ja vastastikuse tunnustamise vorme, aidates samal ajal eri osalejatel (tsentraliseeritud ja detsentraliseeritud haldusasutused, kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, kodanikuühiskond jne) omandada uut lähenemisviisi kohaliku arengu ja demokraatia küsimuses; |
| --- | --- |

33.

lõpetuseks leiab, et algatuse „Barcelona protsess: Vahemere Liit” dünaamiline areng võib pakkuda kõigile eri tasandi osalejatele õppimisvõimalusi, uusi suhteid ja vastastikuse tunnustamise vorme, aidates samal ajal eri osalejatel (tsentraliseeritud ja detsentraliseeritud haldusasutused, kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, kodanikuühiskond jne) omandada uut lähenemisviisi kohaliku arengu ja demokraatia küsimuses;

| 34. | teeb komitee presidendile ülesandeks esitada käesolev arvamus ELi eesistujariigile Prantsusmaale, Vahemere Liidu kaaseesistujatele, Euroopa Komisjonile, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Euroopa — Vahemere piirkonna parlamentaarsele assambleele ning Vahemere lõuna- ja idakaldal asuvate riikide riigipeadele; |
| --- | --- |

34.

teeb komitee presidendile ülesandeks esitada käesolev arvamus ELi eesistujariigile Prantsusmaale, Vahemere Liidu kaaseesistujatele, Euroopa Komisjonile, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Euroopa — Vahemere piirkonna parlamentaarsele assambleele ning Vahemere lõuna- ja idakaldal asuvate riikide riigipeadele;

Brüssel, 9. oktoober 2008

Regioonide Komitee

president

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Paljud võrgustikud, ühendused ja keskused osalevad Euroopa ja Vahemere piirkonna riike ning koostööd käsitlevates konkreetsetes meetmetes, uuringutes ja teadustöös. Nende tegevus tuleks kaardistada, et sellega oleks võimalik teistel tutvuda, sellest järeldusi teha ning saadud kogemuste alusel uusi algatusi luua. Ühe näitena võib nimetada „Ühinenud Linnade ja Kohalike Omavalitsuste maailmaaruannet detsentraliseerimise ja kohaliku demokraatia teemal”, milles käsitletakse algatuses „Barcelona protsess: Vahemere Liit” osalevate riikide olukorda.

1

(2)  Sealhulgas piirkondadevahelise koostöö fondid, Euroopa Liidu laienemispoliitika, mida rakendatakse selliste kandidaatriikide nagu Horvaatia ja Türgi liitumise suhtes.

2

(3)  Sealhulgas Euroopa naabruspoliitika, ELi programmid nagu Erasmus Mundus või teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmes raamprogramm, dialoog 5 + 5 ELi Vahemere piirkonna riikide ja Magribi riikide vahel.

3

---

| 19.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 325/56 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 325/56

---

Regioonide Komitee arvamus „Valitsemistava ja partnerlus riiklikul, piirkondlikul ja projektide tasandil regionaalpoliitika valdkonnas”

(2008/C 325/09)

REGIOONIDE KOMITEE

| — | kutsub üles mitte käsitlema kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi partnerluse kontekstis samas kategoorias kodanikuühiskonna ning majandus- ja sotsiaalpartneritega; |
| --- | --- |

—

kutsub üles mitte käsitlema kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi partnerluse kontekstis samas kategoorias kodanikuühiskonna ning majandus- ja sotsiaalpartneritega;

| — | juhib tähelepanu sellele, et puudub üldine Euroopa metoodika selliste partnerluste algatamiseks, mis puudutavad ruumilise planeerimise valdkonna programm- ja kavandamisdokumentide ettevalmistamist, rakendamist, seiret ja hindamist. Sellest lähtuvalt on võimatu faktiliselt hinnata, kas partnerluse põhimõtet on järgitud tõeliselt, mitte vaid vormi täiteks, ning hinnata selle tegelikku mõju; |
| --- | --- |

—

juhib tähelepanu sellele, et puudub üldine Euroopa metoodika selliste partnerluste algatamiseks, mis puudutavad ruumilise planeerimise valdkonna programm- ja kavandamisdokumentide ettevalmistamist, rakendamist, seiret ja hindamist. Sellest lähtuvalt on võimatu faktiliselt hinnata, kas partnerluse põhimõtet on järgitud tõeliselt, mitte vaid vormi täiteks, ning hinnata selle tegelikku mõju;

| — | soovitab, et Euroopa Parlament ja Euroopa Komisjon hindaksid võimalusi kasutada liikmesriikide valitsuste ja/või piirkondlike omavalitsuste suutlikkust jälgida tegevuskavade rakendamist ning struktuurifondi ja ühtekuuluvusfondi kasutamist kulutuste ja saavutatud tulemuste kontrollimiseks. See aitaks nii lihtsustada menetlusi kui ka vähendada kulusid; |
| --- | --- |

—

soovitab, et Euroopa Parlament ja Euroopa Komisjon hindaksid võimalusi kasutada liikmesriikide valitsuste ja/või piirkondlike omavalitsuste suutlikkust jälgida tegevuskavade rakendamist ning struktuurifondi ja ühtekuuluvusfondi kasutamist kulutuste ja saavutatud tulemuste kontrollimiseks. See aitaks nii lihtsustada menetlusi kui ka vähendada kulusid;

| — | on veendumusel, et komiteele tuleks anda suurem roll ELi poliitika ettevalmistamisel, elluviimisel ja seirel, aktiivselt kaasates komitee liikmed kui kohalike ja piirkondlike omavalitsuste huvide esindajad kohaliku ja piirkondliku tasandi dialoogi avalike ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega; |
| --- | --- |

—

on veendumusel, et komiteele tuleks anda suurem roll ELi poliitika ettevalmistamisel, elluviimisel ja seirel, aktiivselt kaasates komitee liikmed kui kohalike ja piirkondlike omavalitsuste huvide esindajad kohaliku ja piirkondliku tasandi dialoogi avalike ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega;

| — | võtab endale kohustuse kavandada ja ellu viia algatusi, tutvustamaks häid tavasid partnerluse kasutamisel kohaliku, piirkondliku, riikliku ja riigiülese poliitika prioriteetide seadmisel liikmesriikides. |
| --- | --- |

—

võtab endale kohustuse kavandada ja ellu viia algatusi, tutvustamaks häid tavasid partnerluse kasutamisel kohaliku, piirkondliku, riikliku ja riigiülese poliitika prioriteetide seadmisel liikmesriikides.

| Raportöör | : | Vladimir KISSIOV (BG/EPP), Sofia linnavolikogu liige |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

Vladimir KISSIOV (BG/EPP), Sofia linnavolikogu liige

POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

Üldised märkused, mis käsitlevad valitsemistava ja partnerlust riiklikul, piirkondlikul, kohalikul ja projektide tasandil regionaalpoliitika valdkonnas

| 1. | toetab täiel määral algatust uurida ja analüüsida partnerlust seoses riikliku, piirkondliku, kohaliku tasandi valitsemisega ja projektide kavandamisega regionaalpoliitika valdkonnas territoriaalse arengu programm- ja kavandamisdokumentide ettevalmistamisel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

1.

toetab täiel määral algatust uurida ja analüüsida partnerlust seoses riikliku, piirkondliku, kohaliku tasandi valitsemisega ja projektide kavandamisega regionaalpoliitika valdkonnas territoriaalse arengu programm- ja kavandamisdokumentide ettevalmistamisel ja rakendamisel;

| 2. | tervitab liikmesriikide ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste jõupingutusi luua ja järjekindlalt kasutusele võtta riigi-, piirkondlike ja kohalike asutuste ning kodanikuühiskonna esindajate partnerlust, samuti sotsiaalpartnerite ja äriringkondade partnerlust piirkonnaplaneerimise ja piirkondliku arengu poliitika programmdokumentide ettevalmistamisel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

2.

tervitab liikmesriikide ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste jõupingutusi luua ja järjekindlalt kasutusele võtta riigi-, piirkondlike ja kohalike asutuste ning kodanikuühiskonna esindajate partnerlust, samuti sotsiaalpartnerite ja äriringkondade partnerlust piirkonnaplaneerimise ja piirkondliku arengu poliitika programmdokumentide ettevalmistamisel ja rakendamisel;

| 3. | tervitab eriti seda, et liikmesriikide valitsused teevad jõupingutusi dialoogi edendamiseks kohalike ja piirkondlike omavalitsustega territoriaalse arengu eesmärkide, prioriteetide ja vahendite ning nende rakendamise määratlemisel Euroopa ja liikmesriikide poliitika kontekstis; |
| --- | --- |

3.

tervitab eriti seda, et liikmesriikide valitsused teevad jõupingutusi dialoogi edendamiseks kohalike ja piirkondlike omavalitsustega territoriaalse arengu eesmärkide, prioriteetide ja vahendite ning nende rakendamise määratlemisel Euroopa ja liikmesriikide poliitika kontekstis;

| 4. | rõhutab linnade ja piirkondade juhtivat rolli strateegiadokumentide ettevalmistamisel, programmi rakendamisel ja seires ning ELi poliitika rakendamisel; |
| --- | --- |

4.

rõhutab linnade ja piirkondade juhtivat rolli strateegiadokumentide ettevalmistamisel, programmi rakendamisel ja seires ning ELi poliitika rakendamisel;

| 5. | kutsub jätkuvalt üles mitte käsitlema kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi partnerluse kontekstis samas kategoorias kodanikuühiskonna ning majandus- ja sotsiaalpartneritega. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on valitud organid, kes vastutavad otseselt ELi kodanike ees. Ka partnerlus liikmesriikide ametiasutuste, Euroopa institutsioonide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel on kvaliteedi poolest teisel tasandil kui muude vormide partnerlused. Kodanike poolt valitud ja riiklikke ülesandeid täitma volitatud kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll peaks seega olema selgelt väljendatud määrustes ja ülddokumentides; |
| --- | --- |

5.

kutsub jätkuvalt üles mitte käsitlema kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi partnerluse kontekstis samas kategoorias kodanikuühiskonna ning majandus- ja sotsiaalpartneritega. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on valitud organid, kes vastutavad otseselt ELi kodanike ees. Ka partnerlus liikmesriikide ametiasutuste, Euroopa institutsioonide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel on kvaliteedi poolest teisel tasandil kui muude vormide partnerlused. Kodanike poolt valitud ja riiklikke ülesandeid täitma volitatud kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll peaks seega olema selgelt väljendatud määrustes ja ülddokumentides;

| 6. | on veendunud, et hea valitsemistava põhimõtteid saab ellu rakendada kohalikus ja piirkondlikus poliitikas kodanikuühiskonna ja tööandjate majandus- ja sotsiaalpartnerite esindajate suurema kaasamisega; |
| --- | --- |

6.

on veendunud, et hea valitsemistava põhimõtteid saab ellu rakendada kohalikus ja piirkondlikus poliitikas kodanikuühiskonna ja tööandjate majandus- ja sotsiaalpartnerite esindajate suurema kaasamisega;

Valitsemistavadega seonduvad peamised küsimused struktuuripoliitikas

| 7. | toetab ühtset lähenemist struktuuripoliitika valitsemistavade küsimusse Euroopa Liidu mitmetasandilises süsteemis; |
| --- | --- |

7.

toetab ühtset lähenemist struktuuripoliitika valitsemistavade küsimusse Euroopa Liidu mitmetasandilises süsteemis;

| 8. | leiab, et regionaalpoliitika heade valitsemistavade jaoks on määrava tähtsusega integreeritud lähenemine poliitikavahenditele, kõigi asjaomaste osalejate aktiivne osalemine, selge suundumus poliitikate rakendamise tulemuslikkusele ja tõhususele, mis põhineb erinevate vahendite horisontaalsel ja vertikaalsel integreerimisel ning annab selged ja mõõdetavad tulemused; |
| --- | --- |

8.

leiab, et regionaalpoliitika heade valitsemistavade jaoks on määrava tähtsusega integreeritud lähenemine poliitikavahenditele, kõigi asjaomaste osalejate aktiivne osalemine, selge suundumus poliitikate rakendamise tulemuslikkusele ja tõhususele, mis põhineb erinevate vahendite horisontaalsel ja vertikaalsel integreerimisel ning annab selged ja mõõdetavad tulemused;

| 9. | tunnustab Euroopa struktuuripoliitika rolli halduse detsentraliseerimise protsessi tõhusa toetusmeetmena eri liikmesriikide piirkondlike planeerimis- ja näitajapõhiste juhtimisprotsesside juures, mis on etendanud tähtsat rolli kohalikult ja piirkondlikult tasandilt lähtuvate avalike sekkumiste parandamisel; |
| --- | --- |

9.

tunnustab Euroopa struktuuripoliitika rolli halduse detsentraliseerimise protsessi tõhusa toetusmeetmena eri liikmesriikide piirkondlike planeerimis- ja näitajapõhiste juhtimisprotsesside juures, mis on etendanud tähtsat rolli kohalikult ja piirkondlikult tasandilt lähtuvate avalike sekkumiste parandamisel;

| 10. | näeb struktuuripoliitika praeguses mudelis head alust struktuuripoliitika edasiseks suunitlemiseks; |
| --- | --- |

10.

näeb struktuuripoliitika praeguses mudelis head alust struktuuripoliitika edasiseks suunitlemiseks;

| 11. | juhib tähelepanu sellele, et puudub üldine Euroopa metoodika selliste partnerluste algatamiseks, mis puudutavad ruumilise planeerimise valdkonna programm- ja kavandamisdokumentide ettevalmistamist, rakendamist, seiret ja hindamist. Sellest lähtuvalt on võimatu faktiliselt hinnata, kas partnerluse põhimõtet on järgitud tõeliselt, mitte vaid vormil täiteks, ning hinnata selle tegelikku mõju; |
| --- | --- |

11.

juhib tähelepanu sellele, et puudub üldine Euroopa metoodika selliste partnerluste algatamiseks, mis puudutavad ruumilise planeerimise valdkonna programm- ja kavandamisdokumentide ettevalmistamist, rakendamist, seiret ja hindamist. Sellest lähtuvalt on võimatu faktiliselt hinnata, kas partnerluse põhimõtet on järgitud tõeliselt, mitte vaid vormil täiteks, ning hinnata selle tegelikku mõju;

Partnerluse poliitiline mõõde regionaalpoliitika juhtimisel

| 12. | peab õnnestunuks samme laiendada partnerlust eesmärgiga viia ellu jätkusuutlikumat poliitikat, et integreerida valitsemistava ja partnerlus lähemalt ja tugevamalt, nii vertikaalselt kui ka horisontaalselt riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

12.

peab õnnestunuks samme laiendada partnerlust eesmärgiga viia ellu jätkusuutlikumat poliitikat, et integreerida valitsemistava ja partnerlus lähemalt ja tugevamalt, nii vertikaalselt kui ka horisontaalselt riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil;

| 13. | peab demokraatlikeks saavutusteks uute liikmesriikide valitsuste püüdeid võtta hea valitsemistava põhimõtted kasutusse programmidokumentide koostamisel ja ellurakendamisel; |
| --- | --- |

13.

peab demokraatlikeks saavutusteks uute liikmesriikide valitsuste püüdeid võtta hea valitsemistava põhimõtted kasutusse programmidokumentide koostamisel ja ellurakendamisel;

| 14. | leiab, et riiklikud ja piirkondlikud ametiasutused ja valitsusorganid peavad välja töötama ja vastu võtma metoodika partnerluse loomiseks regionaalpoliitika valdkonnas seoses programm- ja kavandamisdokumentidega, millega määratletakse selgelt partnerluse toimimine ja minimaalne kohaldamisala selle kõigis etappides (ettevalmistamine, rakendamine, seire ja hindamine). Seejuures tuleb arvestada partnerluse kahte eri kvaliteediga taset:






  — | valitud organid, kellel on ELi kodanike eest otsene vastutus, nt kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, |
| --- | --- | --- |

14.

leiab, et riiklikud ja piirkondlikud ametiasutused ja valitsusorganid peavad välja töötama ja vastu võtma metoodika partnerluse loomiseks regionaalpoliitika valdkonnas seoses programm- ja kavandamisdokumentidega, millega määratletakse selgelt partnerluse toimimine ja minimaalne kohaldamisala selle kõigis etappides (ettevalmistamine, rakendamine, seire ja hindamine). Seejuures tuleb arvestada partnerluse kahte eri kvaliteediga taset:

—

valitud organid, kellel on ELi kodanike eest otsene vastutus, nt kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused,

| — | majandus- ja sotsiaalpartnerid ning kodanikuühiskond. |
| --- | --- |

—

majandus- ja sotsiaalpartnerid ning kodanikuühiskond.

Osalevad partnerid erinevad sekkumisvaldkonna, eriala, pädevuse ja tegeliku panuse poolest. Lisaks tuleks arvestada, et detsentraliseerumine toimub ELi liikmesriikides eri tasanditel. Uurida tuleks, kas teatavate tegevusprogrammide juhtimine kuulub kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevusse. Uurida tuleks, kas teatavate tegevusprogrammide juhtimine kuulub kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevusse;

| 15. | leiab, et ELi vanad, eelkõige äärmiselt detsentraliseeritud liikmesriigid on heade valitsemistavadega aidanud oluliselt kaasa partnerlussüsteemi parandamisele riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning projektide kavandamisel regionaalpoliitika valdkonnas ning nad võivad jagada teistele riikidele heade tavade kogemusi; |
| --- | --- |

15.

leiab, et ELi vanad, eelkõige äärmiselt detsentraliseeritud liikmesriigid on heade valitsemistavadega aidanud oluliselt kaasa partnerlussüsteemi parandamisele riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning projektide kavandamisel regionaalpoliitika valdkonnas ning nad võivad jagada teistele riikidele heade tavade kogemusi;

| 16. | väidab, et partnerite võrgustike kaasamine piirkondliku arengu poliitika kavandamisse ja ellurakendamisse pakub eri asjaosalistele ja protsessis osalejatele märkimisväärseid võimalusi väljendada oma huve ning suurendab inimeste usaldust valitsuse suhtes. Siiski tuleb jälgida, et asjaomastel partneritel, kellel on sekkumiseks vajalikud volitused, pädevus ja nõutud võimekus ning kelle osalemine annaks tõelise panuse, oleksid piisavad rahalised vahendid, et arutelus täielikul määral osaleda. Need rahalised ressursid võiksid moodustada osa tehnilisest abist ning peaksid sisaldama tõeliselt õigustatud uuringute ja teadusuuringute kulusid, mis on teostatud Euroopa, riiklikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

16.

väidab, et partnerite võrgustike kaasamine piirkondliku arengu poliitika kavandamisse ja ellurakendamisse pakub eri asjaosalistele ja protsessis osalejatele märkimisväärseid võimalusi väljendada oma huve ning suurendab inimeste usaldust valitsuse suhtes. Siiski tuleb jälgida, et asjaomastel partneritel, kellel on sekkumiseks vajalikud volitused, pädevus ja nõutud võimekus ning kelle osalemine annaks tõelise panuse, oleksid piisavad rahalised vahendid, et arutelus täielikul määral osaleda. Need rahalised ressursid võiksid moodustada osa tehnilisest abist ning peaksid sisaldama tõeliselt õigustatud uuringute ja teadusuuringute kulusid, mis on teostatud Euroopa, riiklikul ja kohalikul tasandil;

| 17. | kutsub Euroopa Komisjoni üles julgustama kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, nende riiklikke ja riigiüleseid liitusid ja teisi asjaomaseid partnereid kasutama käesoleva kavandamisperioodi raames tehnilise abi jaoks eraldatud vahendeid (kuna paljud tegevusprogrammid neid ei hõlma) ning andma selleks luba; nimetatud osalejad võiksid seega korraldada kohalikul, piirkondlikul ja Euroopa tasandil uuringuid ja analüüse, mis võimaldavad määratleda uue ühtekuuluvuspoliitika vajadused ja prioriteedid; |
| --- | --- |

17.

kutsub Euroopa Komisjoni üles julgustama kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, nende riiklikke ja riigiüleseid liitusid ja teisi asjaomaseid partnereid kasutama käesoleva kavandamisperioodi raames tehnilise abi jaoks eraldatud vahendeid (kuna paljud tegevusprogrammid neid ei hõlma) ning andma selleks luba; nimetatud osalejad võiksid seega korraldada kohalikul, piirkondlikul ja Euroopa tasandil uuringuid ja analüüse, mis võimaldavad määratleda uue ühtekuuluvuspoliitika vajadused ja prioriteedid;

| 18. | on veendunud, et on üha olulisem tugevdada valitsemistava ja projektide kavandamisega seotud partnerlust ELi kohaliku ja piirkondliku arengu poliitika kujundamise kõigis etappides: ettevalmistamisel, rakendamisel ja seirel ning hindamisel; |
| --- | --- |

18.

on veendunud, et on üha olulisem tugevdada valitsemistava ja projektide kavandamisega seotud partnerlust ELi kohaliku ja piirkondliku arengu poliitika kujundamise kõigis etappides: ettevalmistamisel, rakendamisel ja seirel ning hindamisel;

| 19. | leiab, et ELi territoriaalse arengu poliitika ettevalmistamise, rakendamise, seire ja hindamisega seotud valitsemisele ja partnerlusele tuleb anda üha olulisem koht ELi teabevahetusstrateegias; |
| --- | --- |

19.

leiab, et ELi territoriaalse arengu poliitika ettevalmistamise, rakendamise, seire ja hindamisega seotud valitsemisele ja partnerlusele tuleb anda üha olulisem koht ELi teabevahetusstrateegias;

| 20. | kutsub Euroopa Parlamenti ja Euroopa Komisjoni üles ELi poliitika väljatöötamisel laiaulatuslikumalt kasutama partnerlust, valitsemistavasid ja avatud kooskõlastamismeetodit ning kaasama võimalikult arvukalt sidusrühmi, eelkõige kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, sest tähelepanuväärne osa liidu poliitikast viiakse ellu just nendel tasanditel. Seepärast kutsub komitee komisjoni üles edendama nende kohalike või piirkondlike omavalitsuste määramist rakenduskavasid korraldavateks asutusteks, kes seda soovivad ja kellel on Euroopa piirkondliku arengu programmide juhtimiseks vajalikud pädevused; |
| --- | --- |

20.

kutsub Euroopa Parlamenti ja Euroopa Komisjoni üles ELi poliitika väljatöötamisel laiaulatuslikumalt kasutama partnerlust, valitsemistavasid ja avatud kooskõlastamismeetodit ning kaasama võimalikult arvukalt sidusrühmi, eelkõige kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, sest tähelepanuväärne osa liidu poliitikast viiakse ellu just nendel tasanditel. Seepärast kutsub komitee komisjoni üles edendama nende kohalike või piirkondlike omavalitsuste määramist rakenduskavasid korraldavateks asutusteks, kes seda soovivad ja kellel on Euroopa piirkondliku arengu programmide juhtimiseks vajalikud pädevused;

| 21. | rõhutab, et lisaks riiklike, piirkondlike ja kohalike strateegia- ja programmdokumentide ettevalmistamisega seotud riikliku ja piirkondliku tasandi valitsemist ja partnerlust käsitlevatele küsimustele tuleb välja töötada ja käivitada algatusi, mis aitavad näiteks vastata sellistele väljakutsetele nagu kliimamuutused, linnatransport, bioteaduste ja biotehnoloogia edendamine, teadus- ja uurimistegevus ning innovatsioon ELis ja teistes piirkondades; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et lisaks riiklike, piirkondlike ja kohalike strateegia- ja programmdokumentide ettevalmistamisega seotud riikliku ja piirkondliku tasandi valitsemist ja partnerlust käsitlevatele küsimustele tuleb välja töötada ja käivitada algatusi, mis aitavad näiteks vastata sellistele väljakutsetele nagu kliimamuutused, linnatransport, bioteaduste ja biotehnoloogia edendamine, teadus- ja uurimistegevus ning innovatsioon ELis ja teistes piirkondades;

Partnerluse julgustamine heade valitsemistavade valdkonnas

| 22. | leiab, et uue majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse poliitika ettevalmistamise valguses, pidades silmas eelkõige piirkondi, kus valitsevad rasked ja püsivad ebasoodsad looduslikud või demograafilised tingimused, on eriliselt oluline tagada, et eelkõige kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, aga ka majandus- ja sotsiaalpartnerid ning kodanikuühiskond kaasataks riiklike seisukohtade ja prioriteetide ning dokumentide väljatöötamisse võimalikult varakult ja et nende arvamust võetaks kohaselt arvesse; |
| --- | --- |

22.

leiab, et uue majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse poliitika ettevalmistamise valguses, pidades silmas eelkõige piirkondi, kus valitsevad rasked ja püsivad ebasoodsad looduslikud või demograafilised tingimused, on eriliselt oluline tagada, et eelkõige kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, aga ka majandus- ja sotsiaalpartnerid ning kodanikuühiskond kaasataks riiklike seisukohtade ja prioriteetide ning dokumentide väljatöötamisse võimalikult varakult ja et nende arvamust võetaks kohaselt arvesse;

| 23. | leiab, et on asjakohane jätkata liikmesriikide tavade ja kogemuste põhjalikku uurimist partnerluse kasutamisel prioriteetide seadmiseks kohaliku, piirkondliku, riikliku ja piiriülese arengu jaoks. Niisugused hindamised toetavad lihtsamate ja tõhusamate teabevahetuse vormide rakendamist partnerite vahel kohalikul ja piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

23.

leiab, et on asjakohane jätkata liikmesriikide tavade ja kogemuste põhjalikku uurimist partnerluse kasutamisel prioriteetide seadmiseks kohaliku, piirkondliku, riikliku ja piiriülese arengu jaoks. Niisugused hindamised toetavad lihtsamate ja tõhusamate teabevahetuse vormide rakendamist partnerite vahel kohalikul ja piirkondlikul tasandil;

| 24. | leiab, et seoses liikmesriikide valitsemistavade erineva detsentraliseerituse astmega esineb erinevusi ka konsultatsiooniprotsessides ja projektide kavandamise juhtimisel; |
| --- | --- |

24.

leiab, et seoses liikmesriikide valitsemistavade erineva detsentraliseerituse astmega esineb erinevusi ka konsultatsiooniprotsessides ja projektide kavandamise juhtimisel;

| 25. | tunnistab liikmesriikides riiklikul ja piirkondlikul tasandil valitsemises ja partnerluses osalejate vajadust olla ELi järgmisel kavandamisperioodil valmis tegevuses osalema partnerite ja kodanikuühiskonna osapoolte konsulteerimises järeleproovitud ja tõhusaks osutunud meetodite kaudu. Nimetatud meetodid on näiteks heade tavade käsiraamatud, avaliku ja erasektori partnerlus ning koostöö kodanikuühiskonna osapooltega tulevase kohaliku ja piirkondliku arengu konsultatsioonide puhul; |
| --- | --- |

25.

tunnistab liikmesriikides riiklikul ja piirkondlikul tasandil valitsemises ja partnerluses osalejate vajadust olla ELi järgmisel kavandamisperioodil valmis tegevuses osalema partnerite ja kodanikuühiskonna osapoolte konsulteerimises järeleproovitud ja tõhusaks osutunud meetodite kaudu. Nimetatud meetodid on näiteks heade tavade käsiraamatud, avaliku ja erasektori partnerlus ning koostöö kodanikuühiskonna osapooltega tulevase kohaliku ja piirkondliku arengu konsultatsioonide puhul;

| 26. | soovitab kooskõlas Lissaboni strateegias seatud teadmistepõhise majanduse arendamise eesmärgiga võtta kasutusele sihipäraseid meetmeid ülikoolide, erinevate uurimis- ning teadusasutuste ja tehnoloogiakeskuste kaasamiseks liikmesriikide seisukohtade ja uue kavandamisperioodi dokumentide ettevalmistamisse mitte üksnes riiklikul, vaid ka piirkondlikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

26.

soovitab kooskõlas Lissaboni strateegias seatud teadmistepõhise majanduse arendamise eesmärgiga võtta kasutusele sihipäraseid meetmeid ülikoolide, erinevate uurimis- ning teadusasutuste ja tehnoloogiakeskuste kaasamiseks liikmesriikide seisukohtade ja uue kavandamisperioodi dokumentide ettevalmistamisse mitte üksnes riiklikul, vaid ka piirkondlikul ja kohalikul tasandil;

| 27. | leiab, et haldussuutlikkuse suurendamiseks tehtavate jõupingutuste raames on hädavajalik võtta sihipäraseid meetmeid noorte kaasamiseks territoriaalse arengu poliitika ettevalmistamise, arutamise ja kavandamise võimalikult varases etapis; sellel oleks sügav ja kauakestev mõju ELi poliitika rakendamisele, samuti julgustaks see noori kodanikuühiskonnas aktiivselt osalema; |
| --- | --- |

27.

leiab, et haldussuutlikkuse suurendamiseks tehtavate jõupingutuste raames on hädavajalik võtta sihipäraseid meetmeid noorte kaasamiseks territoriaalse arengu poliitika ettevalmistamise, arutamise ja kavandamise võimalikult varases etapis; sellel oleks sügav ja kauakestev mõju ELi poliitika rakendamisele, samuti julgustaks see noori kodanikuühiskonnas aktiivselt osalema;

| 28. | tunnistab vajadust jätkata aktiivset partnerlust (kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning valitsusväliste organisatsioonide initsiatiivil) valitsemisprotsessis. Komitee on arvamusel, et liikmesriigid peavad võtma konkreetsete riiklike asjaoludega kohandatud meetmeid ja julgustama oma partnereid organiseeruma, et suurendada kodanikuühiskonna sidusrühmade kaasatust, vastutust ja huvi; |
| --- | --- |

28.

tunnistab vajadust jätkata aktiivset partnerlust (kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning valitsusväliste organisatsioonide initsiatiivil) valitsemisprotsessis. Komitee on arvamusel, et liikmesriigid peavad võtma konkreetsete riiklike asjaoludega kohandatud meetmeid ja julgustama oma partnereid organiseeruma, et suurendada kodanikuühiskonna sidusrühmade kaasatust, vastutust ja huvi;

| 29. | soovitab, et Euroopa Parlament ja Euroopa Komisjon hindaksid võimalusi kasutada liikmesriikide valitsuste ja/või piirkondlike omavalitsuste suutlikkust jälgida tegevuskavade rakendamist ning struktuurifondi ja ühtekuuluvusfondi kasutamist kulutuste ja saavutatud tulemuste kontrollimiseks. See aitaks nii lihtsustada menetlusi kui ka vähendada kulusid; |
| --- | --- |

29.

soovitab, et Euroopa Parlament ja Euroopa Komisjon hindaksid võimalusi kasutada liikmesriikide valitsuste ja/või piirkondlike omavalitsuste suutlikkust jälgida tegevuskavade rakendamist ning struktuurifondi ja ühtekuuluvusfondi kasutamist kulutuste ja saavutatud tulemuste kontrollimiseks. See aitaks nii lihtsustada menetlusi kui ka vähendada kulusid;

| 30. | leiab, et horisontaalse ja vertikaalse lähenemise rakendamise hõlbustamiseks on vaja arendada institutsioonilisi vahendeid. Nimetatud vahendid võivad olla näiteks platvormid, poliitika juhtimine piirkondlikul tasandil ja ümarlauad, mis hõlbustavad teabevahetust sektoripõhistes võrgustikes poliitilisel ja haldustasandil; |
| --- | --- |

30.

leiab, et horisontaalse ja vertikaalse lähenemise rakendamise hõlbustamiseks on vaja arendada institutsioonilisi vahendeid. Nimetatud vahendid võivad olla näiteks platvormid, poliitika juhtimine piirkondlikul tasandil ja ümarlauad, mis hõlbustavad teabevahetust sektoripõhistes võrgustikes poliitilisel ja haldustasandil;

| 31. | leiab, et tuleb arvestada ja edendada Euroopa territoriaalse koostöö rühmituste rolli regionaalpoliitika juhtimise valdkonnas. Need uued rühmitused ei ole ainult ühenduse vahendite haldamise mehhanism, vaid eelkõige mehhanism, millega edendada naaberpiirkondade kodanikuühiskonna osalemist ühises valdkonnaüleses tegevuses; |
| --- | --- |

31.

leiab, et tuleb arvestada ja edendada Euroopa territoriaalse koostöö rühmituste rolli regionaalpoliitika juhtimise valdkonnas. Need uued rühmitused ei ole ainult ühenduse vahendite haldamise mehhanism, vaid eelkõige mehhanism, millega edendada naaberpiirkondade kodanikuühiskonna osalemist ühises valdkonnaüleses tegevuses;

| 32. | on seisukohal, et valitsemise ja partnerluse hindamisel ja projektide koostamisel tuleb järjest enam rõhku panna pigem kvalitatiivsetele kui kvantitatiivsetele näitajatele. Seetõttu on tähtis, et keskvalitsuse ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste partnereid ei hinnataks valitsemisprotsessis ühel ja samal alusel, vaid et nad liigitataks nende suutlikkuse ja võimaliku panuse järgi; |
| --- | --- |

32.

on seisukohal, et valitsemise ja partnerluse hindamisel ja projektide koostamisel tuleb järjest enam rõhku panna pigem kvalitatiivsetele kui kvantitatiivsetele näitajatele. Seetõttu on tähtis, et keskvalitsuse ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste partnereid ei hinnataks valitsemisprotsessis ühel ja samal alusel, vaid et nad liigitataks nende suutlikkuse ja võimaliku panuse järgi;

| 33. | leiab, et kuna piirkondlike poliitikameetmete mõju avalikkusele on keerukas tagada, on äärmiselt oluline, et eri tasanditel, kus poliitika puutub kokku eri sektoritega, arendataks välja vajalikud liidesed; |
| --- | --- |

33.

leiab, et kuna piirkondlike poliitikameetmete mõju avalikkusele on keerukas tagada, on äärmiselt oluline, et eri tasanditel, kus poliitika puutub kokku eri sektoritega, arendataks välja vajalikud liidesed;

| 34. | üks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning keskvalitsuste ülesandeid peab olema haldussuutlikkuse suurendamine ja pidev parandamine. Seetõttu ei saa iga-aastane haldussuutlikkuse hindamine jääda pelgalt formaalsuseks, vaid peab analüüsima saavutusi, mis tuleks seejärel avaldada ja võtta lähtekohaks suutlikkuse arendamisele tulevikus; |
| --- | --- |

34.

üks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning keskvalitsuste ülesandeid peab olema haldussuutlikkuse suurendamine ja pidev parandamine. Seetõttu ei saa iga-aastane haldussuutlikkuse hindamine jääda pelgalt formaalsuseks, vaid peab analüüsima saavutusi, mis tuleks seejärel avaldada ja võtta lähtekohaks suutlikkuse arendamisele tulevikus;

Regioonide Komitee roll

| 35. | Regioonide Komitee on veendumusel, et komiteele tuleks anda suurem roll ELi poliitika ettevalmistamisel, elluviimisel ja seirel, aktiivselt kaasates komitee liikmed kui kohalike ja piirkondlike omavalitsuste huvide esindajad kohaliku ja piirkondliku tasandi dialoogi avalike ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega. See on territoriaalse arengu eduka planeerimise ning kohaliku ja piirkondliku tasandi haldus- ja teabevahetussuutlikkuse arendamise ja laiendamise eeltingimus. Nii on võimalik välja tulla vähesest haldussuutlikkusest, mida ELi dokumentides sageli arengut takistava tegurina esile tuuakse; |
| --- | --- |

35.

Regioonide Komitee on veendumusel, et komiteele tuleks anda suurem roll ELi poliitika ettevalmistamisel, elluviimisel ja seirel, aktiivselt kaasates komitee liikmed kui kohalike ja piirkondlike omavalitsuste huvide esindajad kohaliku ja piirkondliku tasandi dialoogi avalike ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega. See on territoriaalse arengu eduka planeerimise ning kohaliku ja piirkondliku tasandi haldus- ja teabevahetussuutlikkuse arendamise ja laiendamise eeltingimus. Nii on võimalik välja tulla vähesest haldussuutlikkusest, mida ELi dokumentides sageli arengut takistava tegurina esile tuuakse;

| 36. | koostab kohaliku ja piirkondliku tasandi partnerluse tõhustamiseks iga-aastaseid soovitusi, mis lisatakse automaatselt iga-aastastesse kõrgetasemelistesse aruteludesse; |
| --- | --- |

36.

koostab kohaliku ja piirkondliku tasandi partnerluse tõhustamiseks iga-aastaseid soovitusi, mis lisatakse automaatselt iga-aastastesse kõrgetasemelistesse aruteludesse;

| 37. | toetab liikmesriikide, Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni algatusi partnerluse arendamiseks kohalike ja piirkondlike omavalitsustega mitte üksnes poliitika rakendamise seire etapis, vaid eelkõige selle kavandamisel; |
| --- | --- |

37.

toetab liikmesriikide, Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni algatusi partnerluse arendamiseks kohalike ja piirkondlike omavalitsustega mitte üksnes poliitika rakendamise seire etapis, vaid eelkõige selle kavandamisel;

| 38. | leiab, et partnerlusi valitsusväliste organisatsioonide ja tööandjatega juhtimise madalamatel tasanditel tuleb toetada, edendada ja arendada erinevate algatuste abil, eelkõige kavandamise etapis ja erimeetmete rakendamise ajal; |
| --- | --- |

38.

leiab, et partnerlusi valitsusväliste organisatsioonide ja tööandjatega juhtimise madalamatel tasanditel tuleb toetada, edendada ja arendada erinevate algatuste abil, eelkõige kavandamise etapis ja erimeetmete rakendamise ajal;

| 39. | võtab endale kohustuse kavandada ja ellu viia algatusi, tutvustamaks häid tavasid partnerluse kasutamisel kohaliku, piirkondliku, riikliku ja riigiülese poliitika prioriteetide seadmisel liikmesriikides. Kohalikud omavalitsused tuleb kaasata teabevahetusse, sest neil on parim positsioon selgitamaks Euroopa Liidu tähendust inimeste igapäevaelus; |
| --- | --- |

39.

võtab endale kohustuse kavandada ja ellu viia algatusi, tutvustamaks häid tavasid partnerluse kasutamisel kohaliku, piirkondliku, riikliku ja riigiülese poliitika prioriteetide seadmisel liikmesriikides. Kohalikud omavalitsused tuleb kaasata teabevahetusse, sest neil on parim positsioon selgitamaks Euroopa Liidu tähendust inimeste igapäevaelus;

| 40. | võtab kõik vajalikud meetmed, et võimalikult hästi ära kasutada Euroopa Liidu, liikmesriikide ja piirkondliku poliitika kooskõlastamis- ja rakendamismehhanisme Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (European Grouping of Territorial Cooperation, EGTC) vahendusel, mis võimaldab rahvusvahelise detsentraliseeritud koostöö vahendina valitsemisse kaasata ka eri partnerite rühmad. |
| --- | --- |

40.

võtab kõik vajalikud meetmed, et võimalikult hästi ära kasutada Euroopa Liidu, liikmesriikide ja piirkondliku poliitika kooskõlastamis- ja rakendamismehhanisme Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (European Grouping of Territorial Cooperation, EGTC) vahendusel, mis võimaldab rahvusvahelise detsentraliseeritud koostöö vahendina valitsemisse kaasata ka eri partnerite rühmad.

Brüssel, 9. oktoober 2008

Regioonide Komitee

president

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 19.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 325/60 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 325/60

---

Regioonide Komitee arvamus „Tööstusheited”

(2008/C 325/10)

REGIOONIDE KOMITEE

| — | rõhutab, et tööstusheidete vähendamine on kõige olulisem õhusaaste puhul; tööstusheidete direktiiv on oluline Euroopa tasandi meede, mis võimaldab liikmesriikidel saavutada 2020. aastaks seatud heitkoguste eesmärgid; |
| --- | --- |

—

rõhutab, et tööstusheidete vähendamine on kõige olulisem õhusaaste puhul; tööstusheidete direktiiv on oluline Euroopa tasandi meede, mis võimaldab liikmesriikidel saavutada 2020. aastaks seatud heitkoguste eesmärgid;

| — | leiab, et õhusaaste osas ei ole direktiiv piisavalt ambitsioonikas; on pettunud, et suurte põletusseadmete heite piirväärtus on madal (vt I lisa); juhib tähelepanu ka sellele, et ettepanekus esitatud heite piirväärtused ja vastavas suurte põletusseadmete BREF-dokumendis (viitedokumendid parima võimaliku tehnika kohta) esitatud heite piirväärtused on märkimisväärselt erinevad; kõnealused väärtused tuleks viia omavahel kooskõlla ning muuta karmimaks; |
| --- | --- |

—

leiab, et õhusaaste osas ei ole direktiiv piisavalt ambitsioonikas; on pettunud, et suurte põletusseadmete heite piirväärtus on madal (vt I lisa); juhib tähelepanu ka sellele, et ettepanekus esitatud heite piirväärtused ja vastavas suurte põletusseadmete BREF-dokumendis (viitedokumendid parima võimaliku tehnika kohta) esitatud heite piirväärtused on märkimisväärselt erinevad; kõnealused väärtused tuleks viia omavahel kooskõlla ning muuta karmimaks;

| — | soovitab tungivalt lisada praktiline läbivaatamissüsteem, mis võimaldab direktiivi osalist läbivaatamist (nt tehnilised peatükid ning heitepiirväärtused) kaasotsustamismenetluse teel; tunneb muret ka õigusaktide edaspidiste muudatuste pärast, mida menetletakse vastavalt Sevilla protsessile (vt I lisa); kõnealune õiguslik menetlus ei ole aga asutamislepingus ette nähtud ning sellele ei kohaldata demokraatlikku järelevalvet; |
| --- | --- |

—

soovitab tungivalt lisada praktiline läbivaatamissüsteem, mis võimaldab direktiivi osalist läbivaatamist (nt tehnilised peatükid ning heitepiirväärtused) kaasotsustamismenetluse teel; tunneb muret ka õigusaktide edaspidiste muudatuste pärast, mida menetletakse vastavalt Sevilla protsessile (vt I lisa); kõnealune õiguslik menetlus ei ole aga asutamislepingus ette nähtud ning sellele ei kohaldata demokraatlikku järelevalvet;

| — | on kindlalt vastu komisjoni ettepanekule kehtestada komiteemenetluse raames selliste erandite tegemise kriteeriumid, mis põhinevad kohalikel tingimustel;






  — | erandite tegemise kriteeriumid oleks tulnud määratleda juba direktiivi tekstis (ja seega otsustada kaasotsustamismenetluse teel) ning neid ei tohiks tulevikus määratleda ELi tasandil komiteemenetluse teel, nii et Regioonide Komitee ning teiste kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajatega ei konsulteerita; |
| --- | --- | --- |

—

on kindlalt vastu komisjoni ettepanekule kehtestada komiteemenetluse raames selliste erandite tegemise kriteeriumid, mis põhinevad kohalikel tingimustel;

—

erandite tegemise kriteeriumid oleks tulnud määratleda juba direktiivi tekstis (ja seega otsustada kaasotsustamismenetluse teel) ning neid ei tohiks tulevikus määratleda ELi tasandil komiteemenetluse teel, nii et Regioonide Komitee ning teiste kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajatega ei konsulteerita;

| — | subsidiaarsuse põhimõtet silmas pidades peaksid kohalike keskkonnatingimuste hindamisega keskkonnakulude ja keskkonnaalase kasu ning tehnilise teostatavuse aspektidest tegelema kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kohalike ja piirkondlike demokraatlike protsesside teel. |
| --- | --- |

—

subsidiaarsuse põhimõtet silmas pidades peaksid kohalike keskkonnatingimuste hindamisega keskkonnakulude ja keskkonnaalase kasu ning tehnilise teostatavuse aspektidest tegelema kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kohalike ja piirkondlike demokraatlike protsesside teel.

| Raportöör | : | Cor LAMERS (NL/EPP), Houteni linnapea |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

Cor LAMERS (NL/EPP), Houteni linnapea

Viitedokumendid

Euroopa Komisjoni teatis „Tõhusama tööstusheidete poliitika suunas”,

KOM(2007) 843 lõplik

ja

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll),

KOM(2007) 844 lõplik — 2007/0286/COD

I.   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

Üldised soovitused

| 1. | märgib, et eri liikmesriikide kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused etendavad olulist rolli keskkonna- ja tööstuspoliitika rakendamisel ning neil on laialdased teadmised ennetustegevusest ning saastuse kontrolli rakendamisest; |
| --- | --- |

1.

märgib, et eri liikmesriikide kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused etendavad olulist rolli keskkonna- ja tööstuspoliitika rakendamisel ning neil on laialdased teadmised ennetustegevusest ning saastuse kontrolli rakendamisest;

| 2. | avaldab jõuliselt toetust saastuse vältimisele ja põhimõttele „saastaja maksab” ning tunnustab seepärast tööstusheidete direktiivi kõnealust eesmärki; |
| --- | --- |

2.

avaldab jõuliselt toetust saastuse vältimisele ja põhimõttele „saastaja maksab” ning tunnustab seepärast tööstusheidete direktiivi kõnealust eesmärki;

| 3. | rõhutab põhjustest lähtuvate meetmete tähtsust. Oluline on teha kindlaks saaste põhjused ja tegeleda heidetega nende tekkekohas kõige ökonoomsemal ja keskkonnasäästlikumal viisil; |
| --- | --- |

3.

rõhutab põhjustest lähtuvate meetmete tähtsust. Oluline on teha kindlaks saaste põhjused ja tegeleda heidetega nende tekkekohas kõige ökonoomsemal ja keskkonnasäästlikumal viisil;

| 4. | märgib, et nii linna- kui ka maapiirkondades mõjutab õhu-, vee- ja pinnase kvaliteet otseselt kodanike igapäevaelu. Suured tööstuskäitised moodustavad Euroopa Liidus endiselt olulise osa peamiste saasteainete koguheitest; |
| --- | --- |

4.

märgib, et nii linna- kui ka maapiirkondades mõjutab õhu-, vee- ja pinnase kvaliteet otseselt kodanike igapäevaelu. Suured tööstuskäitised moodustavad Euroopa Liidus endiselt olulise osa peamiste saasteainete koguheitest;

| 5. | märgib, et puhta õhu ja vee poliitikal on piiriülene mõõde ja seepärast tuleb meetmeid võtta Euroopa Liidu tasandil. Seetõttu tervitab komitee tööstusheidete direktiivi, kuna see on vahend, millega saab vähendada tööstusheiteid nende tekkekohas; |
| --- | --- |

5.

märgib, et puhta õhu ja vee poliitikal on piiriülene mõõde ja seepärast tuleb meetmeid võtta Euroopa Liidu tasandil. Seetõttu tervitab komitee tööstusheidete direktiivi, kuna see on vahend, millega saab vähendada tööstusheiteid nende tekkekohas;

Keskkonnaalane kasu

| 6. | on kindlal seisukohal, et ettepanek sisaldab vajalikke meetmeid, mis võivad suure tõenäosusega saavutada keskkonnaalast kasu. Selles kontekstis tunnustab komitee BREF-dokumentide (viitedokumendid parima võimaliku tehnika kohta, vt I lisa) paremat kasutamist, nagu direktiivis välja pakuti, kuna see suurendab keskkonnaalast kasu; |
| --- | --- |

6.

on kindlal seisukohal, et ettepanek sisaldab vajalikke meetmeid, mis võivad suure tõenäosusega saavutada keskkonnaalast kasu. Selles kontekstis tunnustab komitee BREF-dokumentide (viitedokumendid parima võimaliku tehnika kohta, vt I lisa) paremat kasutamist, nagu direktiivis välja pakuti, kuna see suurendab keskkonnaalast kasu;

| 7. | rõhutab, et tööstusheidete vähendamine on oluline enamasti õhusaaste puhul. Tööstusheidete direktiiv on oluline Euroopa tasandi meede, mis võimaldab liikmesriikidel saavutada 2020. aastaks seatud heitkoguste eesmärgid. Suurte põletusseadmete madalama kategooria — 20–50 megavatti (MW) — kaasamine on seega uue direktiivi oluline aspekt; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et tööstusheidete vähendamine on oluline enamasti õhusaaste puhul. Tööstusheidete direktiiv on oluline Euroopa tasandi meede, mis võimaldab liikmesriikidel saavutada 2020. aastaks seatud heitkoguste eesmärgid. Suurte põletusseadmete madalama kategooria — 20–50 megavatti (MW) — kaasamine on seega uue direktiivi oluline aspekt;

| 8. | leiab, et õhusaaste osas ei ole direktiiv piisavalt ambitsioonikas:






  — | on pettunud, et suurte põletusseadmete heite piirväärtus on madal (vt I lisa). Juhime tähelepanu ka sellele, et ettepanekus esitatud heite piirväärtus ja vastavas suurte põletusseadmete BREF-dokumendis (vt I lisa) esitatud heite piirväärtus on märkimisväärselt erinevad. Kõnealused väärtused tuleks viia omavahel kooskõlla ning muuta karmimaks; |
| --- | --- | --- |

8.

leiab, et õhusaaste osas ei ole direktiiv piisavalt ambitsioonikas:

—

on pettunud, et suurte põletusseadmete heite piirväärtus on madal (vt I lisa). Juhime tähelepanu ka sellele, et ettepanekus esitatud heite piirväärtus ja vastavas suurte põletusseadmete BREF-dokumendis (vt I lisa) esitatud heite piirväärtus on märkimisväärselt erinevad. Kõnealused väärtused tuleks viia omavahel kooskõlla ning muuta karmimaks;

| — | ei nõustu suurte põletusseadmete viieaastase rakendusperioodiga ning teeb ettepaneku kolmeaastaseks rakendusperioodiks sarnaselt direktiivi teiste peatükkidega; |
| --- | --- |

—

ei nõustu suurte põletusseadmete viieaastase rakendusperioodiga ning teeb ettepaneku kolmeaastaseks rakendusperioodiks sarnaselt direktiivi teiste peatükkidega;

| 9. | juhib seetõttu tähelepanu asjaolule, et direktiiv võib kasu tuua peamiselt lühiajalises perspektiivis, ning tunneb suurt muret, et pikaajaline kasu võib olla piiratud (vt punkt 17); |
| --- | --- |

9.

juhib seetõttu tähelepanu asjaolule, et direktiiv võib kasu tuua peamiselt lühiajalises perspektiivis, ning tunneb suurt muret, et pikaajaline kasu võib olla piiratud (vt punkt 17);

Praegune IPPC-süsteem

| 10. | rõhutab, et IPPC-load (IPPC — saastuse kompleksne vältimine ja kontroll; vt I lisa) peaks jätkuvalt põhinema ühtsel lähenemisel, milles võetakse arvesse keskkonda, tootmist, tehnilist teostatavust, kulutõhusust ning samavõrra ka kohalikke tingimusi; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et IPPC-load (IPPC — saastuse kompleksne vältimine ja kontroll; vt I lisa) peaks jätkuvalt põhinema ühtsel lähenemisel, milles võetakse arvesse keskkonda, tootmist, tehnilist teostatavust, kulutõhusust ning samavõrra ka kohalikke tingimusi;

| 11. | nõustub Euroopa Komisjoniga, et IPPC-direktiivi ei kohaldata praegu kõikides liikmesriikides korrektselt. IPPC-direktiivi on olnud üsna raske kohaldada ning BREF-dokumente ei ole alati kasutatud, muuhulgas nende üsna tehnilise ja keerulise iseloomu tõttu; |
| --- | --- |

11.

nõustub Euroopa Komisjoniga, et IPPC-direktiivi ei kohaldata praegu kõikides liikmesriikides korrektselt. IPPC-direktiivi on olnud üsna raske kohaldada ning BREF-dokumente ei ole alati kasutatud, muuhulgas nende üsna tehnilise ja keerulise iseloomu tõttu;

| 12. | on märganud, et saasteload kajastavad rohkem tsentraliseeritud ja homogeenseid norme ja nõudeid. Kuigi see näib olevat positiivne, on seetõttu järjest raskem lubade alusel kindlaks teha, millised ettevõtted teevad, toodavad, käitlevad või optimeerivad; |
| --- | --- |

12.

on märganud, et saasteload kajastavad rohkem tsentraliseeritud ja homogeenseid norme ja nõudeid. Kuigi see näib olevat positiivne, on seetõttu järjest raskem lubade alusel kindlaks teha, millised ettevõtted teevad, toodavad, käitlevad või optimeerivad;

| 13. | leiab, et tööstusheidete direktiiv (mis sisaldab ka IPPC-direktiivi läbivaatamist) esitati ainult paar nädalat pärast kehtiva IPPC-õigusakti rakendamise tähtaega, mis oli 31. oktoober 2007. Seega toimub läbivaatamine enne, kui IPPC-õigusakt on saanud võimaluse tõestada oma toimimist ja tõhusust, ning eelkõige enne, kui selle mõju heitkoguste vähendamisele on jõutud igakülgselt hinnata; |
| --- | --- |

13.

leiab, et tööstusheidete direktiiv (mis sisaldab ka IPPC-direktiivi läbivaatamist) esitati ainult paar nädalat pärast kehtiva IPPC-õigusakti rakendamise tähtaega, mis oli 31. oktoober 2007. Seega toimub läbivaatamine enne, kui IPPC-õigusakt on saanud võimaluse tõestada oma toimimist ja tõhusust, ning eelkõige enne, kui selle mõju heitkoguste vähendamisele on jõutud igakülgselt hinnata;

Seitsme direktiivi koondamine üheks direktiiviks

| 14. | leiab, et seitsme direktiivi koondamine üheks direktiiviks on väga ambitsioonikas lähenemisviis ning et eelistatum oleks olnud järkjärguline lähenemisviis või raamdirektiiv ja selle tütardirektiivid. Raamdirektiiv annaks võimaluse kaasata ka teised otseselt seotud direktiivid, nagu asula reovee direktiiv, seadmata ohtu raamdirektiivi läbivaatamise tulevikus; |
| --- | --- |

14.

leiab, et seitsme direktiivi koondamine üheks direktiiviks on väga ambitsioonikas lähenemisviis ning et eelistatum oleks olnud järkjärguline lähenemisviis või raamdirektiiv ja selle tütardirektiivid. Raamdirektiiv annaks võimaluse kaasata ka teised otseselt seotud direktiivid, nagu asula reovee direktiiv, seadmata ohtu raamdirektiivi läbivaatamise tulevikus;

| 15. | pooldab parema õigusliku reguleerimise põhimõtet. Komisjoni ettepanek koondada ühte seitse direktiivi tundub olevat kõnealuse põhimõttega kooskõlas. Uus direktiiv lihtsustab loamenetlust teatud määral. Komitee leiab siiski, et direktiivi eri osad ei ole täielikult koondatud ning kuna direktiivi ja BREF-dokumentide vahel on märkimisväärsed erinevused, ei ole kõik praktilised probleemid lahendatud; |
| --- | --- |

15.

pooldab parema õigusliku reguleerimise põhimõtet. Komisjoni ettepanek koondada ühte seitse direktiivi tundub olevat kõnealuse põhimõttega kooskõlas. Uus direktiiv lihtsustab loamenetlust teatud määral. Komitee leiab siiski, et direktiivi eri osad ei ole täielikult koondatud ning kuna direktiivi ja BREF-dokumentide vahel on märkimisväärsed erinevused, ei ole kõik praktilised probleemid lahendatud;

| 16. | seab küsimuse alla, kas määratluste praegused ebajärjepidevused ja ebaselgused on kõnealuse ettepanekuga lahendatud. Näiteks on ebaselge, milline on PVT uue määratluse (parima võimaliku tehnoloogia asemel parim võimalik tehnika) mõju. Tehnoloogia laiema perspektiivi arvestamine vaid ühe tehnika asemel seondub paremini äriinvesteeringutega, aitab kaasa võrdsete võimaluste loomisele ning viib seega loovamate lahendusteni keskkonnaküsimustega tegelemisel; |
| --- | --- |

16.

seab küsimuse alla, kas määratluste praegused ebajärjepidevused ja ebaselgused on kõnealuse ettepanekuga lahendatud. Näiteks on ebaselge, milline on PVT uue määratluse (parima võimaliku tehnoloogia asemel parim võimalik tehnika) mõju. Tehnoloogia laiema perspektiivi arvestamine vaid ühe tehnika asemel seondub paremini äriinvesteeringutega, aitab kaasa võrdsete võimaluste loomisele ning viib seega loovamate lahendusteni keskkonnaküsimustega tegelemisel;

| 17. | tunneb tõsist muret selle üle, kuidas konsolideerimine võib mõjutada edaspidiseid läbivaatamisi. Ettepanek sisaldab nüüd mitut erinevat tehniliste ekspertteadmiste valdkonda. Direktiivi pikkus ja eriti selle keerukus muudavad väga raskeks, isegi võimatuks direktiivi edaspidise läbivaatamise ning õigusaktide kohandamise tulevastele vajadustele ja tehnoloogilistele arengutele rangemate toimimisnõuete, nt heite piirväärtuste seadmise teel; |
| --- | --- |

17.

tunneb tõsist muret selle üle, kuidas konsolideerimine võib mõjutada edaspidiseid läbivaatamisi. Ettepanek sisaldab nüüd mitut erinevat tehniliste ekspertteadmiste valdkonda. Direktiivi pikkus ja eriti selle keerukus muudavad väga raskeks, isegi võimatuks direktiivi edaspidise läbivaatamise ning õigusaktide kohandamise tulevastele vajadustele ja tehnoloogilistele arengutele rangemate toimimisnõuete, nt heite piirväärtuste seadmise teel;

| 18. | mõistab, et komisjon teeb ettepaneku tegeleda edaspidiste läbivaatamiste keerukuse probleemiga direktiivi ja BREF-dokumentide seostamise kaudu. Direktiivis sätestatakse miinimumstandardid, millele peab vastama, ning BREF-dokumendid, mida on lihtne läbi vaadata, tagavad, et süsteem oleks ajakohastatud vastavalt tehnoloogilistele arengutele ning rangematele heite piirväärtustele (PVTga seotud heitkogused, vt I lisa). Komitee tunneb tõsist muret võimalike tulevaste erinevuste pärast PVTga seotud heitkoguste (mis on esitatud BREF-dokumentides, mida on võimalik läbi vaadata) ja heite piirväärtuste (mis on esitatud direktiivis) vahel. On suur oht, et süsteem aegub ning selle panus tulevastesse keskkonnaalastesse arengutesse on seetõttu väike; |
| --- | --- |

18.

mõistab, et komisjon teeb ettepaneku tegeleda edaspidiste läbivaatamiste keerukuse probleemiga direktiivi ja BREF-dokumentide seostamise kaudu. Direktiivis sätestatakse miinimumstandardid, millele peab vastama, ning BREF-dokumendid, mida on lihtne läbi vaadata, tagavad, et süsteem oleks ajakohastatud vastavalt tehnoloogilistele arengutele ning rangematele heite piirväärtustele (PVTga seotud heitkogused, vt I lisa). Komitee tunneb tõsist muret võimalike tulevaste erinevuste pärast PVTga seotud heitkoguste (mis on esitatud BREF-dokumentides, mida on võimalik läbi vaadata) ja heite piirväärtuste (mis on esitatud direktiivis) vahel. On suur oht, et süsteem aegub ning selle panus tulevastesse keskkonnaalastesse arengutesse on seetõttu väike;

| 19. | soovitab tungivalt lisada praktiline läbivaatamissüsteem, mis võimaldab direktiivi osalist läbivaatamist (nt tehnilised peatükid ning heitepiirväärtused) kaasotsustamismenetluse teel. Komitee tunneb muret ka õigusaktide edaspidiste muudatuste pärast, mida menetletakse vastavalt Sevilla protsessile (vt I lisa). Kõnealune õiguslik menetlus ei ole aga asutamislepingus ette nähtud ning sellele ei kohaldata demokraatlikku järelevalvet; |
| --- | --- |

19.

soovitab tungivalt lisada praktiline läbivaatamissüsteem, mis võimaldab direktiivi osalist läbivaatamist (nt tehnilised peatükid ning heitepiirväärtused) kaasotsustamismenetluse teel. Komitee tunneb muret ka õigusaktide edaspidiste muudatuste pärast, mida menetletakse vastavalt Sevilla protsessile (vt I lisa). Kõnealune õiguslik menetlus ei ole aga asutamislepingus ette nähtud ning sellele ei kohaldata demokraatlikku järelevalvet;

BREF-dokumentide uus staatus

| 20. | on rahul hiljutiste parandustega BREF-dokumentides ning hindab neid kui kasulikke viitedokumente. BREF-dokumentide põhiosa on kättesaadaval siiski ainult inglise keeles, mis võib põhjustada raskusi kohalikele ja piirkondlikele järelevalvet teostavatele ja lube väljastavatele asutustele. Seetõttu palub komitee, et BREF-dokumentide olulised peatükid (nt peatükid, milles sätestatakse mingi konkreetse tööstusharu parim võimalik tehnika (PVT, vt I lisa)) tõlgitaks kõikidesse ELi keeltesse; |
| --- | --- |

20.

on rahul hiljutiste parandustega BREF-dokumentides ning hindab neid kui kasulikke viitedokumente. BREF-dokumentide põhiosa on kättesaadaval siiski ainult inglise keeles, mis võib põhjustada raskusi kohalikele ja piirkondlikele järelevalvet teostavatele ja lube väljastavatele asutustele. Seetõttu palub komitee, et BREF-dokumentide olulised peatükid (nt peatükid, milles sätestatakse mingi konkreetse tööstusharu parim võimalik tehnika (PVT, vt I lisa)) tõlgitaks kõikidesse ELi keeltesse;

| 21. | leiab, et on õigustamatu, et BREF-dokumente ei kasutata ELis sagedamini, ning soovitab neid rohkem kasutada. Seetõttu nõustume BREF-dokumentide uue staatusega ning edasise kohustusega kasutada neid loamenetluses. Komitee tõlgendab BREF-dokumentide uut staatust siduvamana, kuna kõnealused dokumendid (mis on praegu ainult viitedokumendid, millega tuleb konsulteerida, kuid mitte kohustuslikud) muutuvad praktikas kohustuslikeks; |
| --- | --- |

21.

leiab, et on õigustamatu, et BREF-dokumente ei kasutata ELis sagedamini, ning soovitab neid rohkem kasutada. Seetõttu nõustume BREF-dokumentide uue staatusega ning edasise kohustusega kasutada neid loamenetluses. Komitee tõlgendab BREF-dokumentide uut staatust siduvamana, kuna kõnealused dokumendid (mis on praegu ainult viitedokumendid, millega tuleb konsulteerida, kuid mitte kohustuslikud) muutuvad praktikas kohustuslikeks;

| 22. | leiab, et BREF-dokumente on võimalik parandada. Mõnikord puuduvad neist andmed tootmisprotsesse puudutavate uuenduste ja paranduste kohta. Näiteks kasutatakse praegu proovides esinevate erinevuste seiret ettevõtete karistamiseks, samas kui seda võiks kasutada ka tehnikate parandamiseks. Teise näitena võib nimetada vastuolu direktiivi lenduvaid orgaanilisi ühendeid käsitleva peatüki ja vastava BREF-dokumendi vahel. Selle tulemusena kardetakse, et puhtaimat lähenemisviisi ei pruugita alati esmatähtsaks pidada. Kohalikud omavalitsused peaksid võimaluse korral alati edendama uuendusi kohaliku keskkonna parandamiseks ning BREF-dokumentide kvaliteet peaks olema piisav selleks, et pakkuda abi pädevatele ametiasutustele; |
| --- | --- |

22.

leiab, et BREF-dokumente on võimalik parandada. Mõnikord puuduvad neist andmed tootmisprotsesse puudutavate uuenduste ja paranduste kohta. Näiteks kasutatakse praegu proovides esinevate erinevuste seiret ettevõtete karistamiseks, samas kui seda võiks kasutada ka tehnikate parandamiseks. Teise näitena võib nimetada vastuolu direktiivi lenduvaid orgaanilisi ühendeid käsitleva peatüki ja vastava BREF-dokumendi vahel. Selle tulemusena kardetakse, et puhtaimat lähenemisviisi ei pruugita alati esmatähtsaks pidada. Kohalikud omavalitsused peaksid võimaluse korral alati edendama uuendusi kohaliku keskkonna parandamiseks ning BREF-dokumentide kvaliteet peaks olema piisav selleks, et pakkuda abi pädevatele ametiasutustele;

| 23. | leiab, et BREF-dokumentide uus staatus edendab poliitika järjepidevust saastelubade väljastamise osas ning aitab omakorda luua konkureerivatele Euroopa ettevõtetele võrdseid võimalusi; |
| --- | --- |

23.

leiab, et BREF-dokumentide uus staatus edendab poliitika järjepidevust saastelubade väljastamise osas ning aitab omakorda luua konkureerivatele Euroopa ettevõtetele võrdseid võimalusi;

| 24. | leiab, et Sevilla protsess (vt I lisa) on vajalik ja hästi käima läinud protsess. BREF-dokumendid koostatakse ja ajakohastatakse Sevillas koosolekute käigus, kus osalevad Euroopa Komisjoni ametnikud ning eksperdid liikmesriikidest, tööstusharudest ja valitsusvälistest organisatsioonidest. Kõnealuste osapoolte koostöö on oluline, et luua uut parimat võimalikku tehnikat ning koostada uusi või läbivaadatud BREF-dokumente. Seetõttu tuleks kõnealust protsessi käsitleda direktiivis laiemalt, kui seda praegu tehtud on; |
| --- | --- |

24.

leiab, et Sevilla protsess (vt I lisa) on vajalik ja hästi käima läinud protsess. BREF-dokumendid koostatakse ja ajakohastatakse Sevillas koosolekute käigus, kus osalevad Euroopa Komisjoni ametnikud ning eksperdid liikmesriikidest, tööstusharudest ja valitsusvälistest organisatsioonidest. Kõnealuste osapoolte koostöö on oluline, et luua uut parimat võimalikku tehnikat ning koostada uusi või läbivaadatud BREF-dokumente. Seetõttu tuleks kõnealust protsessi käsitleda direktiivis laiemalt, kui seda praegu tehtud on;

| 25. | tõdeb, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajad ei ole Sevilla protsessi osa, ning palub, et kõnealused esindajad kutsutaks osalema Sevilla protsessis. Järelevalve eest vastutavate lube väljastavate asutustena ja/või organitena on kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel olulised ekspertteadmised parimate võimalike tehnikate kohta ning Sevilla protsessi saab seega kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamisega paremaks muuta; |
| --- | --- |

25.

tõdeb, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajad ei ole Sevilla protsessi osa, ning palub, et kõnealused esindajad kutsutaks osalema Sevilla protsessis. Järelevalve eest vastutavate lube väljastavate asutustena ja/või organitena on kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel olulised ekspertteadmised parimate võimalike tehnikate kohta ning Sevilla protsessi saab seega kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamisega paremaks muuta;

| 26. | soovib märkida, et BREF-dokumentide uus staatus võib Sevilla protsessi (vt I lisa) negatiivselt mõjutada. BREF-dokumentide uue olemuse tõttu muutub üksmeele saavutamine parima võimaliku tehnika suhtes keerulisemaks, kuna liikmesriigid, tööstusharud ja valitsusvälised organisatsioonid võivad BREFi määramisel käituda strateegilisemalt. Tootmiskulude tõttu oleks tööstusharude jaoks kasulikum lisada BREF-dokumentidesse vähem uuenduslikud normid. Sellisel juhul võib Sevilla protsess muutuda parimate tehniliste lahenduste otsimise asemel aeglaseks ja raskesti mõistetavaks protsessiks; |
| --- | --- |

26.

soovib märkida, et BREF-dokumentide uus staatus võib Sevilla protsessi (vt I lisa) negatiivselt mõjutada. BREF-dokumentide uue olemuse tõttu muutub üksmeele saavutamine parima võimaliku tehnika suhtes keerulisemaks, kuna liikmesriigid, tööstusharud ja valitsusvälised organisatsioonid võivad BREFi määramisel käituda strateegilisemalt. Tootmiskulude tõttu oleks tööstusharude jaoks kasulikum lisada BREF-dokumentidesse vähem uuenduslikud normid. Sellisel juhul võib Sevilla protsess muutuda parimate tehniliste lahenduste otsimise asemel aeglaseks ja raskesti mõistetavaks protsessiks;

| 27. | leiab, et kõnealuse olukorra tõttu võivad dokumendid muutuda nõrgemaks. Selle tulemusena jääb meile üks aegunud ja nõrk vahend, mis ei stimuleeri uuendustegevust ega paranda keskkonna kvaliteeti, vaid hoopis nõrgestab uue tööstusheidete direktiivi rakendamist; |
| --- | --- |

27.

leiab, et kõnealuse olukorra tõttu võivad dokumendid muutuda nõrgemaks. Selle tulemusena jääb meile üks aegunud ja nõrk vahend, mis ei stimuleeri uuendustegevust ega paranda keskkonna kvaliteeti, vaid hoopis nõrgestab uue tööstusheidete direktiivi rakendamist;

Poliitikakujundus: paindlikkus ja kohalikud keskkonnatingimused

| 28. | nõustub uue tööstusheidete direktiivi eesmärgiga parandada saastelubade väljastamise korra sidusust; |
| --- | --- |

28.

nõustub uue tööstusheidete direktiivi eesmärgiga parandada saastelubade väljastamise korra sidusust;

| 29. | märgib, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on liikmesriigiti erinevad pädevused väljastada lube. Näiteks Taanis on lubade väljastamine nii kohalike omavalitsuste kui ka riigivalitsuse ülesanne. Madalmaades väljastavad saastajatele lubasid kohalikud omavalitsused ja provintsid, samas kui Ühendkuningriigis tegeleb suuremate õhusaasteallikate küsimusega keskvalitsus. Kõige enam levinud mudel, kuidas Euroopa Liidu kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kõnealuses poliitikas osalevad, on selline, et normide kehtestamine toimub riiklikul tasandil ja nende jõustamine riiklikust allpool asuvatel tasanditel; |
| --- | --- |

29.

märgib, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on liikmesriigiti erinevad pädevused väljastada lube. Näiteks Taanis on lubade väljastamine nii kohalike omavalitsuste kui ka riigivalitsuse ülesanne. Madalmaades väljastavad saastajatele lubasid kohalikud omavalitsused ja provintsid, samas kui Ühendkuningriigis tegeleb suuremate õhusaasteallikate küsimusega keskvalitsus. Kõige enam levinud mudel, kuidas Euroopa Liidu kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kõnealuses poliitikas osalevad, on selline, et normide kehtestamine toimub riiklikul tasandil ja nende jõustamine riiklikust allpool asuvatel tasanditel;

| 30. | märgib, et puhtama tootmisega seotud uuendustegevus toimub kohalikes kogukondades. Puhtama tootmise arendamises osaleb mitu osapoolt, nagu valitsusvälised organisatsioonid, ettevõtted ja pädevad ametiasutused. Praegu tegelevad kohalikud omavalitsused tihti vaid seirega. Direktiivis tuleks pakkuda ka võimalusi eri osapoolte (kohalikud haldusasutused ja ettevõtted) koostööks, mis võimaldaks neil edendada uuendustegevust. Selle kohta võib häid näiteid leida nii Madalmaades ja Taanis kui ka sellistes Ida-Euroopa riikides nagu Rumeenia; |
| --- | --- |

30.

märgib, et puhtama tootmisega seotud uuendustegevus toimub kohalikes kogukondades. Puhtama tootmise arendamises osaleb mitu osapoolt, nagu valitsusvälised organisatsioonid, ettevõtted ja pädevad ametiasutused. Praegu tegelevad kohalikud omavalitsused tihti vaid seirega. Direktiivis tuleks pakkuda ka võimalusi eri osapoolte (kohalikud haldusasutused ja ettevõtted) koostööks, mis võimaldaks neil edendada uuendustegevust. Selle kohta võib häid näiteid leida nii Madalmaades ja Taanis kui ka sellistes Ida-Euroopa riikides nagu Rumeenia;

| 31. | rõhutab, et on vaja mõningast paindlikkust. Kohalikud olud on erinevad ning rajatised, isegi kui nad toodavad sarnaseid tooteid, toimivad kohalike olude mitmekesisuse tõttu kogu Euroopa Liidus erinevalt. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused loovad lahendusi, mis on kujundatud vastavalt nende geograafilise piirkonna vajadustele. Kohalikul ja piirkondlikul tasandil on pidev mure selle pärast, kuidas säilitada tasakaal piisava keskkonnakaitse ja majandustegurite vahel. Isegi kui poliitika keskne eesmärk on keskkonna parandamine, valivad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused igapäevaelus eri keskkonnaparameetrite vahel ning teevad eri meetmete keskkonnamõjude osas sageli kompromisse. Lubade väljastamise puhul on parima võimaliku tehnikaga seotud heitkoguste suhtes erandite tegemine eriti oluline liikmesriikide nende piirkondade jaoks, kus on olnud tööstusega vabatahtlike lepingute sõlmimise traditsioon ja kus halduslikku kaalutlusõigust ei ole õigusaktidega palju kärbitud; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et on vaja mõningast paindlikkust. Kohalikud olud on erinevad ning rajatised, isegi kui nad toodavad sarnaseid tooteid, toimivad kohalike olude mitmekesisuse tõttu kogu Euroopa Liidus erinevalt. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused loovad lahendusi, mis on kujundatud vastavalt nende geograafilise piirkonna vajadustele. Kohalikul ja piirkondlikul tasandil on pidev mure selle pärast, kuidas säilitada tasakaal piisava keskkonnakaitse ja majandustegurite vahel. Isegi kui poliitika keskne eesmärk on keskkonna parandamine, valivad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused igapäevaelus eri keskkonnaparameetrite vahel ning teevad eri meetmete keskkonnamõjude osas sageli kompromisse. Lubade väljastamise puhul on parima võimaliku tehnikaga seotud heitkoguste suhtes erandite tegemine eriti oluline liikmesriikide nende piirkondade jaoks, kus on olnud tööstusega vabatahtlike lepingute sõlmimise traditsioon ja kus halduslikku kaalutlusõigust ei ole õigusaktidega palju kärbitud;

| 32. | on siiski kindlal seisukohal, et paindlikkus peaks olema piiratud. Kõigile võrdsete võimaluste kindlustamine ja kohaliku tasandi otsustusprotsess peaksid olema tasakaalus. Komitee tervitab seetõttu heite piirväärtuste fikseerimist direktiivi tekstis, mis toob kaasa üldise keskkonnakaitse kogu Euroopa Liidu piires. Paindlikkust võidakse kuritarvitada. Seetõttu on komiteel väga hea meel, et kohaliku tasandi otsustamismenetlus sisaldab piisavaid tagatisi selle vältimiseks, kuna lubade väljastajad võivad teha erandeid ainult mõjuhinnangu alusel (artikli 16 lõige 3) ning on kohustatud tegema põhjenduse üldsusele kättesaadavaks (artikli 26 lõige 3 (f)); |
| --- | --- |

32.

on siiski kindlal seisukohal, et paindlikkus peaks olema piiratud. Kõigile võrdsete võimaluste kindlustamine ja kohaliku tasandi otsustusprotsess peaksid olema tasakaalus. Komitee tervitab seetõttu heite piirväärtuste fikseerimist direktiivi tekstis, mis toob kaasa üldise keskkonnakaitse kogu Euroopa Liidu piires. Paindlikkust võidakse kuritarvitada. Seetõttu on komiteel väga hea meel, et kohaliku tasandi otsustamismenetlus sisaldab piisavaid tagatisi selle vältimiseks, kuna lubade väljastajad võivad teha erandeid ainult mõjuhinnangu alusel (artikli 16 lõige 3) ning on kohustatud tegema põhjenduse üldsusele kättesaadavaks (artikli 26 lõige 3 (f));

| 33. | on kindlalt vastu komisjoni ettepanekule kehtestada komiteemenetluse raames selliste erandite tegemise kriteeriumid, mis põhinevad kohalikel tingimustel (artikli 16 lõige 3), seda järgmistel põhjustel:






  — | erandite tegemise kriteeriumid oleks tulnud määratleda juba direktiivi tekstis (ja seega otsustada kaasotsustamismenetluse teel) ning neid ei tohiks tulevikus määratleda ELi tasandil komiteemenetluse teel, nii et Regioonide Komitee ning teiste kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajatega ei konsulteerita; |
| --- | --- | --- |

33.

on kindlalt vastu komisjoni ettepanekule kehtestada komiteemenetluse raames selliste erandite tegemise kriteeriumid, mis põhinevad kohalikel tingimustel (artikli 16 lõige 3), seda järgmistel põhjustel:

—

erandite tegemise kriteeriumid oleks tulnud määratleda juba direktiivi tekstis (ja seega otsustada kaasotsustamismenetluse teel) ning neid ei tohiks tulevikus määratleda ELi tasandil komiteemenetluse teel, nii et Regioonide Komitee ning teiste kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajatega ei konsulteerita;

| — | väga erinevate kohalike ja piirkondlike tingimuste tõttu on väga raske, isegi võimatu kehtestada ELi tasandil ühtseid kriteeriume; |
| --- | --- |

—

väga erinevate kohalike ja piirkondlike tingimuste tõttu on väga raske, isegi võimatu kehtestada ELi tasandil ühtseid kriteeriume;

| — | komitee on kindlal seisukohal, et erandite tegemise menetlus, nagu see on kehtestatud punktis 29, sisaldab piisavaid tagatisi kuritarvitamise vältimiseks; |
| --- | --- |

—

komitee on kindlal seisukohal, et erandite tegemise menetlus, nagu see on kehtestatud punktis 29, sisaldab piisavaid tagatisi kuritarvitamise vältimiseks;

| — | subsidiaarsuse põhimõtet silmas pidades peaksid kohalike keskkonnatingimuste hindamisega keskkonnakulude ja keskkonnaalase kasu ning tehnilise teostatavuse aspektidest tegelema kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kohalike ja piirkondlike demokraatlike protsesside teel; |
| --- | --- |

—

subsidiaarsuse põhimõtet silmas pidades peaksid kohalike keskkonnatingimuste hindamisega keskkonnakulude ja keskkonnaalase kasu ning tehnilise teostatavuse aspektidest tegelema kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kohalike ja piirkondlike demokraatlike protsesside teel;

Uuendustegevus ja puhtamad tehnoloogiad

| 34. | toetab uuendustegevuse ergutamise ideed, kuid leiab, et on küsitav, kas uue direktiiviga laotakse sellise arengu jaoks piisavalt tugev vundament; |
| --- | --- |

34.

toetab uuendustegevuse ergutamise ideed, kuid leiab, et on küsitav, kas uue direktiiviga laotakse sellise arengu jaoks piisavalt tugev vundament;

| 35. | tervitab lubade sagedast läbivaatamist. Loanõuete pidev muutmine aitab võtta kasutusele puhtama tehnoloogia ning vähendada seega tööstusheidete mõju keskkonnale. Tagamaks, et uuendustegevus ka tegelikult toimub, tuleb täita kaks nõuet. Esimene nõue on õiguskindlus, mis tagab investeerimiskapitali kättesaadavuse. Majandustsükleid tuleb austada ning üldine tava liikmesriikides on säilitada samad loatingimused kaheksaks aastaks. Sätted loatingimuste kohandamiseks vastavalt uutele või ajakohastatud BREF-dokumentidele (artikli 22 lõige 3) peavad olema sellega kooskõlas. Teine tingimus on tagada võimalused erandite tegemiseks, mis võimaldaksid arenevate ja uute tehnoloogiate sobivat testimist. Komitee leiab, et artikli 16 lõikes 5 sätestatud ajapiirang võib olla mõnel juhul liiga range, seda vähemalt nelja aasta jooksul pärast uue BREF-dokumendi avaldamist; |
| --- | --- |

35.

tervitab lubade sagedast läbivaatamist. Loanõuete pidev muutmine aitab võtta kasutusele puhtama tehnoloogia ning vähendada seega tööstusheidete mõju keskkonnale. Tagamaks, et uuendustegevus ka tegelikult toimub, tuleb täita kaks nõuet. Esimene nõue on õiguskindlus, mis tagab investeerimiskapitali kättesaadavuse. Majandustsükleid tuleb austada ning üldine tava liikmesriikides on säilitada samad loatingimused kaheksaks aastaks. Sätted loatingimuste kohandamiseks vastavalt uutele või ajakohastatud BREF-dokumentidele (artikli 22 lõige 3) peavad olema sellega kooskõlas. Teine tingimus on tagada võimalused erandite tegemiseks, mis võimaldaksid arenevate ja uute tehnoloogiate sobivat testimist. Komitee leiab, et artikli 16 lõikes 5 sätestatud ajapiirang võib olla mõnel juhul liiga range, seda vähemalt nelja aasta jooksul pärast uue BREF-dokumendi avaldamist;

| 36. | tunneb muret, et BREF-dokumentide uus staatus võib takistada tööstuse uuenemist, sest säästvusega kaasnev kasu on väike. Niimoodi ei julgustataks Euroopa tööstusharusid muutuma või jääma maailma liidriteks uute, puhaste tehnoloogiate valdkonnas ning ka olemasolevate keskkonnaprobleemide lahendamine muutuks Euroopa Liidus keerukamaks; |
| --- | --- |

36.

tunneb muret, et BREF-dokumentide uus staatus võib takistada tööstuse uuenemist, sest säästvusega kaasnev kasu on väike. Niimoodi ei julgustataks Euroopa tööstusharusid muutuma või jääma maailma liidriteks uute, puhaste tehnoloogiate valdkonnas ning ka olemasolevate keskkonnaprobleemide lahendamine muutuks Euroopa Liidus keerukamaks;

| 37. | soovitab direktiivi rakendada nii, et see ei põhjustaks kaudselt juba olemasoleva tööstuse ulatuslikku ümberpaigutamist välismaistesse saastamist lubavatesse riikidesse; |
| --- | --- |

37.

soovitab direktiivi rakendada nii, et see ei põhjustaks kaudselt juba olemasoleva tööstuse ulatuslikku ümberpaigutamist välismaistesse saastamist lubavatesse riikidesse;

| 38. | soovib märkida, et kuigi suurte põletusseadmete madalama kategooria — 20–50 megavatti (MW) — kaasamine on uue direktiivi oluline aspekt, on seoses põllumajandusettevõtetega siiski küsitav, kas suurema arvu väikeste loomakasvatusettevõtete kaasamine toob kaasa piisava keskkonnaalase kasu, et õigustada halduskoormust; |
| --- | --- |

38.

soovib märkida, et kuigi suurte põletusseadmete madalama kategooria — 20–50 megavatti (MW) — kaasamine on uue direktiivi oluline aspekt, on seoses põllumajandusettevõtetega siiski küsitav, kas suurema arvu väikeste loomakasvatusettevõtete kaasamine toob kaasa piisava keskkonnaalase kasu, et õigustada halduskoormust;

Halduskulud

| 39. | on arvamusel, et parema õigusliku reguleerimise saavutamiseks on lisaks õigusaktide tõhustamisele vaja suurendada kulutõhusust ja vähendada halduskulusid. Komitee peab küsitavaks, kas ettepanek vastab praegusel kujul viimatinimetatud nõuetele; |
| --- | --- |

39.

on arvamusel, et parema õigusliku reguleerimise saavutamiseks on lisaks õigusaktide tõhustamisele vaja suurendada kulutõhusust ja vähendada halduskulusid. Komitee peab küsitavaks, kas ettepanek vastab praegusel kujul viimatinimetatud nõuetele;

| 40. | tunneb muret selle üle, et direktiivis sätestatakse palju nõudeid kontrollimisele, seirele, loatingimuste läbivaatamisele ja nõuete täitmisega seotud aruandlusele; |
| --- | --- |

40.

tunneb muret selle üle, et direktiivis sätestatakse palju nõudeid kontrollimisele, seirele, loatingimuste läbivaatamisele ja nõuete täitmisega seotud aruandlusele;

| 41. | leiab, et kontrollimine on oluline osa direktiivi korrektsest rakendamisest. Komitee tervitab asjaolu, et direktiivis on seda tunnustatud. On aga küsitav, kui suurel määral tuleks seda käsitleda direktiivi tekstis, selle asemel, et käsitleda seda soovituses, milles sätestatakse keskkonnajärelevalve miinimumnõuded. Seeläbi piirataks ka võimalikke erinevusi direktiivi ja (hetkel läbivaatamisel oleva) soovituse vahel; |
| --- | --- |

41.

leiab, et kontrollimine on oluline osa direktiivi korrektsest rakendamisest. Komitee tervitab asjaolu, et direktiivis on seda tunnustatud. On aga küsitav, kui suurel määral tuleks seda käsitleda direktiivi tekstis, selle asemel, et käsitleda seda soovituses, milles sätestatakse keskkonnajärelevalve miinimumnõuded. Seeläbi piirataks ka võimalikke erinevusi direktiivi ja (hetkel läbivaatamisel oleva) soovituse vahel;

| 42. | leiab, et ettepanekus viidatakse sellele, et aastaaruanded, mis puudutavad vastavust parimale võimalikule tehnikale (artikkel 8), peaksid sisaldama võrdlust parima võimaliku tehnikaga (artikkel 24). See tundub olevat tarbetu halduskoormus. Kuna kõigi loanõuete aluseks peab olema parim võimalik tehnika, piisab sellest, kui aruandluses nimetatakse, et loanõuded on sellega vastavuses. Enamik seireandmeid on täis ebakindlusi ning nimetatud andmeid käsitlev aruandlus ei vii kasutatavate tehnikate konstruktiivse parandamiseni. Seepärast on küsitav, kas see aitab kaasa paremale õiguslikule reguleerimisele; |
| --- | --- |

42.

leiab, et ettepanekus viidatakse sellele, et aastaaruanded, mis puudutavad vastavust parimale võimalikule tehnikale (artikkel 8), peaksid sisaldama võrdlust parima võimaliku tehnikaga (artikkel 24). See tundub olevat tarbetu halduskoormus. Kuna kõigi loanõuete aluseks peab olema parim võimalik tehnika, piisab sellest, kui aruandluses nimetatakse, et loanõuded on sellega vastavuses. Enamik seireandmeid on täis ebakindlusi ning nimetatud andmeid käsitlev aruandlus ei vii kasutatavate tehnikate konstruktiivse parandamiseni. Seepärast on küsitav, kas see aitab kaasa paremale õiguslikule reguleerimisele;

| 43. | märgib, et liikmesriigid esitavad iga kolme aasta järel aruande direktiivi järgimise kohta. Ehkki seda tehakse ainult iga kolme aasta järel, on kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks tegemist märkimisväärse halduskoormusega. Seetõttu soovitame liikmesriikidel tungivalt töötada välja sisemine andmebaas, mis sisaldaks kõiki asjaomaseid andmeid, mida komisjon saaks igal ajal kasutada. See asendaks aruandlussüsteemi ning oleks kooskõlas parema õigusliku reguleerimise põhimõttega; |
| --- | --- |

43.

märgib, et liikmesriigid esitavad iga kolme aasta järel aruande direktiivi järgimise kohta. Ehkki seda tehakse ainult iga kolme aasta järel, on kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks tegemist märkimisväärse halduskoormusega. Seetõttu soovitame liikmesriikidel tungivalt töötada välja sisemine andmebaas, mis sisaldaks kõiki asjaomaseid andmeid, mida komisjon saaks igal ajal kasutada. See asendaks aruandlussüsteemi ning oleks kooskõlas parema õigusliku reguleerimise põhimõttega;

| 44. | märgib, et tegevuse täieliku lõpetamise korral peab käitaja viima tegevuskoha tagasi algsesse seisukorda, nagu kirjeldatud lähteolukorra aruandes (artikkel 23). Seal tõlgendatakse seda nii, et pinnas tuleb jätta puhtamasse seisukorda, kui see oli tegevuse alguses. Komitee leiab ka, et saastatud pinnas tuleks tervendada vastavalt sellele, milleks ala edaspidi kasutatakse. See oleks rohkem kooskõlas põhimõttega „saastaja maksab”; |
| --- | --- |

44.

märgib, et tegevuse täieliku lõpetamise korral peab käitaja viima tegevuskoha tagasi algsesse seisukorda, nagu kirjeldatud lähteolukorra aruandes (artikkel 23). Seal tõlgendatakse seda nii, et pinnas tuleb jätta puhtamasse seisukorda, kui see oli tegevuse alguses. Komitee leiab ka, et saastatud pinnas tuleks tervendada vastavalt sellele, milleks ala edaspidi kasutatakse. See oleks rohkem kooskõlas põhimõttega „saastaja maksab”;

| 45. | leiab, et ettepanekus nõutakse pinnase ja põhjavee korrapärast seiret enne käitise käitamist ja käitamise ajal. Loa saamise aluseks on siiski pinnase ja põhjavee juba piisav kaitse. Mõnel juhul võib olla — ja peakski olema — põhjendatud täiendav kontroll, kuid see ei peaks olema kõikidel juhtudel kohustuslik; |
| --- | --- |

45.

leiab, et ettepanekus nõutakse pinnase ja põhjavee korrapärast seiret enne käitise käitamist ja käitamise ajal. Loa saamise aluseks on siiski pinnase ja põhjavee juba piisav kaitse. Mõnel juhul võib olla — ja peakski olema — põhjendatud täiendav kontroll, kuid see ei peaks olema kõikidel juhtudel kohustuslik;

| 46. | nõustub, et üldsusele tuleks anda piisavalt teavet IPPC-direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate käitiste kohta. Komitee rõhutab, et teave peaks olema alati kättesaadav, kuid ainult vastava taotluse esitamisel; |
| --- | --- |

46.

nõustub, et üldsusele tuleks anda piisavalt teavet IPPC-direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate käitiste kohta. Komitee rõhutab, et teave peaks olema alati kättesaadav, kuid ainult vastava taotluse esitamisel;

| 47. | ei saa toetada väljapakutud komiteemenetlust mitmete kriteeriumide nagu pinnase ja põhjavee seire ning riskidel põhineva analüüsi kehtestamiseks. Komitee on seisukohal, et kõnealused kriteeriumid tuleks kehtestada direktiivi tekstis ning neid tuleks arutada praegu seoses käimasoleva seadusandliku menetlusega. |
| --- | --- |

47.

ei saa toetada väljapakutud komiteemenetlust mitmete kriteeriumide nagu pinnase ja põhjavee seire ning riskidel põhineva analüüsi kehtestamiseks. Komitee on seisukohal, et kõnealused kriteeriumid tuleks kehtestada direktiivi tekstis ning neid tuleks arutada praegu seoses käimasoleva seadusandliku menetlusega.

II.   MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Artikkel 6

Loa väljastamine

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Pädev asutus annab välja loa, kui käitis vastab käesoleva direktiivi nõuetele. | Pädev asutus annab välja loa, kui käitis vastab käesoleva direktiivi nõuetele.


  Kahjustamata muid nõudeid, mis tulenevad riiklikest või ühenduse eeskirjadest, annab pädev asutus loa tingimustel, mis tagavad, et käitis vastab käesoleva direktiivi nõuetele. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Pädev asutus annab välja loa, kui käitis vastab käesoleva direktiivi nõuetele.

Pädev asutus annab välja loa, kui käitis vastab käesoleva direktiivi nõuetele.

Kahjustamata muid nõudeid, mis tulenevad riiklikest või ühenduse eeskirjadest, annab pädev asutus loa tingimustel, mis tagavad, et käitis vastab käesoleva direktiivi nõuetele.

Motivatsioon

IPPC-direktiivi muutmise ettepaneku lähenemisviis on vastuolus vee raamdirektiivi tingimustega ning ei ole seega kooskõlas ühenduse kehtiva õigusega. Nii põhinevad vee raamdirektiivi artikli 11 lõikes 3 sätestatud juhtimiseesmärkide saavutamise reeglid ulatuslikul riiklikul juhtimisnõudel.

Muudatusettepanek 2

Artikli 16 lõige 3

Heite piirväärtused, võrdväärsed parameetrid ja tehnilised meetmed

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Erandina lõike 2 teisest lõigust võib pädev asutus keskkonna ja majandusega seotud kulude ja tulude hinnangu alusel ning asjaomase käitise tehnilisi näitajaid, geograafilist asukohta ja kohalikke keskkonnatingimusi arvesse võttes erijuhtudel kehtestada heite piirväärtused, mis ületavad heitetasemeid, mis on seotud PVT-viitedokumentides kirjeldatud parima võimaliku tehnikaga.
  Kõnealused heite piirväärtused ei tohi siiski ületada vastavalt V–VIII lisa kohaseid heite piirväärtusi.
  Komisjon võib kehtestada käesolevast lõikest erandi tegemise kriteeriumid.
  Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähem olulisi sätteid seda täiendades, võetakse vastu artikli 69 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt. | Erandina lõike 2 teisest lõigust võib pädev asutus keskkonna ja majandusega seotud kulude ja tulude hinnangu alusel ning asjaomase käitise tehnilisi näitajaid, geograafilist asukohta ja kohalikke keskkonnatingimusi arvesse võttes erijuhtudel kehtestada heite piirväärtused, mis ületavad heitetasemeid, mis on seotud PVT-viitedokumentides kirjeldatud parima võimaliku tehnikaga.
  Kõnealused heite piirväärtused ei tohi siiski ületada vastavalt V–VIII lisa kohaseid heite piirväärtusi.

  Komisjon võib kehtestada käesolevast lõikest erandi tegemise kriteeriumid.


  Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähem olulisi sätteid seda täiendades, võetakse vastu artikli 69 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Erandina lõike 2 teisest lõigust võib pädev asutus keskkonna ja majandusega seotud kulude ja tulude hinnangu alusel ning asjaomase käitise tehnilisi näitajaid, geograafilist asukohta ja kohalikke keskkonnatingimusi arvesse võttes erijuhtudel kehtestada heite piirväärtused, mis ületavad heitetasemeid, mis on seotud PVT-viitedokumentides kirjeldatud parima võimaliku tehnikaga.

Kõnealused heite piirväärtused ei tohi siiski ületada vastavalt V–VIII lisa kohaseid heite piirväärtusi.

Komisjon võib kehtestada käesolevast lõikest erandi tegemise kriteeriumid.

Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähem olulisi sätteid seda täiendades, võetakse vastu artikli 69 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Erandina lõike 2 teisest lõigust võib pädev asutus keskkonna ja majandusega seotud kulude ja tulude hinnangu alusel ning asjaomase käitise tehnilisi näitajaid, geograafilist asukohta ja kohalikke keskkonnatingimusi arvesse võttes erijuhtudel kehtestada heite piirväärtused, mis ületavad heitetasemeid, mis on seotud PVT-viitedokumentides kirjeldatud parima võimaliku tehnikaga.

Kõnealused heite piirväärtused ei tohi siiski ületada vastavalt V–VIII lisa kohaseid heite piirväärtusi.

Komisjon võib kehtestada käesolevast lõikest erandi tegemise kriteeriumid.

Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähem olulisi sätteid seda täiendades, võetakse vastu artikli 69 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Motivatsioon

Regioonide Komitee on kindlalt vastu komisjoni ettepanekule kehtestada komiteemenetluse raames kriteeriumid selliste erandite tegemiseks, mis põhinevad kohalikel tingimustel (artikli 16 lõige 3). Erandite tegemise kriteeriumid oleks tulnud määratleda juba direktiivi tekstis (ja seega otsustada kaasotsustamismenetluse teel) ning neid ei tohiks tulevikus määratleda ELi tasandil komiteemenetluse teel, nii et Regioonide Komitee ning teiste kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajatega ei konsulteerita. Väga erinevate kohalike ja piirkondlike tingimuste tõttu on väga raske, isegi võimatu kehtestada ELi tasandil ühtseid kriteeriume. Erandimenetlus sisaldab piisavalt tagatisi kuritarvitamise vältimiseks, kuna lube väljastavad asutused võivad teha erandeid ainult mõjuhinnangu alusel (artikli 16 lõige 3) ning on kohustatud tegema põhjenduse üldsusele kättesaadavaks (artikli 26 lõige 3 (f)). Subsidiaarsuse põhimõtet silmas pidades peaksid kohalike keskkonnatingimuste hindamisega keskkonnakulude ja keskkonnaalase kasu ning tehnilise teostatavuse aspektidest tegelema kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kohalike ja piirkondlike demokraatlike protsesside teel.

Brüssel, 9. oktoober 2008

Regioonide Komitee

president

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 19.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 325/66 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 325/66

---

Regioonide Komitee arvamus „Euroopa tööalase liikuvuse tegevuskava (2007–2010)”

(2008/C 325/11)

REGIOONIDE KOMITEE

| — | toetab igati komisjoni seisukohta, et „töötajate liikuvus on ühtse turu tõhusa toimimise põhitegur ja sellel on oluline tähtsus, et pakkuda võimalusi, kuidas rohkem inimesi leiaksid parema töökoha — nagu kõlab Lissaboni strateegia üks põhieesmärke”; |
| --- | --- |

—

toetab igati komisjoni seisukohta, et „töötajate liikuvus on ühtse turu tõhusa toimimise põhitegur ja sellel on oluline tähtsus, et pakkuda võimalusi, kuidas rohkem inimesi leiaksid parema töökoha — nagu kõlab Lissaboni strateegia üks põhieesmärke”;

| — | rõhutab, et liikuvust tuleb käesolevas kontekstis käsitleda ja edendada nii geograafilises mõttes (ELi liikmesriikide siseselt ja ka nende vahel) kui ka majanduslikus ja sotsiaalses mõttes ning seoses ühelt töökohalt teisele liikumisega; |
| --- | --- |

—

rõhutab, et liikuvust tuleb käesolevas kontekstis käsitleda ja edendada nii geograafilises mõttes (ELi liikmesriikide siseselt ja ka nende vahel) kui ka majanduslikus ja sotsiaalses mõttes ning seoses ühelt töökohalt teisele liikumisega;

| — | toetab komisjoni eesmärki suurendada üldsuse teadmisi liikuvuse võimalustest ja eelistest ning rõhutab erilist rolli, mida kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad mängida asjaomase teabe levitamisel; |
| --- | --- |

—

toetab komisjoni eesmärki suurendada üldsuse teadmisi liikuvuse võimalustest ja eelistest ning rõhutab erilist rolli, mida kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad mängida asjaomase teabe levitamisel;

| — | kutsub üles kõrvaldama tegevuskava lõpuks, 2011. aastaks kõik liikuvuse õiguslikud ja haldusalased tõkked:






  — | sh kõrvaldama ka kõik 2004. aastal ELiga liitunud kümne uue liikmesriigi ning Bulgaaria ja Rumeenia töötajate vaba liikumise tõkked; |
| --- | --- | --- |

—

kutsub üles kõrvaldama tegevuskava lõpuks, 2011. aastaks kõik liikuvuse õiguslikud ja haldusalased tõkked:

—

sh kõrvaldama ka kõik 2004. aastal ELiga liitunud kümne uue liikmesriigi ning Bulgaaria ja Rumeenia töötajate vaba liikumise tõkked;

| — | samuti ei tohiks kehtida mingeid piiranguid uute riikide liitumisel ELiga; |
| --- | --- |

—

samuti ei tohiks kehtida mingeid piiranguid uute riikide liitumisel ELiga;

| — | soovitab kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel suurendada võimalusi lühiajalise või keskpika perspektiiviga töökohtade pakkumisel teiste liikmesriikide kodanikele; |
| --- | --- |

—

soovitab kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel suurendada võimalusi lühiajalise või keskpika perspektiiviga töökohtade pakkumisel teiste liikmesriikide kodanikele;

| — | on seisukohal, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel peab olema õiguslik pädevus täita kirjeldatud ülesandeid tööalase liikuvuse valdkonnas, eelkõige teabe edastamisel nii töötajatele kui ka tööandjatele kohalikul ja piirkondlikul tasandil; samuti on tähtis, et vajadusel annaksid riiklikud ja Euroopa organid neile selleks vastavad pädevused. |
| --- | --- |

—

on seisukohal, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel peab olema õiguslik pädevus täita kirjeldatud ülesandeid tööalase liikuvuse valdkonnas, eelkõige teabe edastamisel nii töötajatele kui ka tööandjatele kohalikul ja piirkondlikul tasandil; samuti on tähtis, et vajadusel annaksid riiklikud ja Euroopa organid neile selleks vastavad pädevused.

| Raportöör | : | Dave QUAYLE, Traffordi volikogu liige (UK/PES) |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

Dave QUAYLE, Traffordi volikogu liige (UK/PES)

Viitedokument

Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Liikuvus aitab luua rohkem ja paremaid töökohti: Euroopa tööalase liikuvuse tegevuskava (2007–2010)”

KOM(2007) 773 lõplik

POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

Üldised märkused

| 1. | toetab igati komisjoni seisukohta, et „töötajate liikuvus on ühtse turu tõhusa toimimise põhitegur ja sellel on oluline tähtsus, et pakkuda võimalusi, kuidas rohkem inimesi leiaksid parema töökoha — nagu kõlab Lissaboni strateegia üks põhieesmärke”; |
| --- | --- |

1.

toetab igati komisjoni seisukohta, et „töötajate liikuvus on ühtse turu tõhusa toimimise põhitegur ja sellel on oluline tähtsus, et pakkuda võimalusi, kuidas rohkem inimesi leiaksid parema töökoha — nagu kõlab Lissaboni strateegia üks põhieesmärke”;

| 2. | rõhutab, et liikuvust tuleb käesolevas kontekstis käsitleda ja edendada nii geograafilises mõttes (ELi liikmesriikide siseselt ja ka nende vahel) kui ka majanduslikus ja sotsiaalses mõttes ning seoses ühelt töökohalt teisele liikumisega; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et liikuvust tuleb käesolevas kontekstis käsitleda ja edendada nii geograafilises mõttes (ELi liikmesriikide siseselt ja ka nende vahel) kui ka majanduslikus ja sotsiaalses mõttes ning seoses ühelt töökohalt teisele liikumisega;

| 3. | rõhutab, et kokkulepitud paindlikkuse ja turvalisuse põhimõttest lähtuvalt peaks liikuvus olema töötajate vaba valik ja seda tuleks toetada, et vähendada sellega seotud riske ning tuua töötajatele ja tööandjatele võimalikult suurt kasu; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et kokkulepitud paindlikkuse ja turvalisuse põhimõttest lähtuvalt peaks liikuvus olema töötajate vaba valik ja seda tuleks toetada, et vähendada sellega seotud riske ning tuua töötajatele ja tööandjatele võimalikult suurt kasu;

2002. aasta tegevuskava järelmeetmed

| 4. | pooldab haridus- ja koolitussüsteemide vastavusse viimist tööturu vajadustega ning inimeste ettevalmistamist liikuvuseks keeleõppe ja oskuste süvendamise teel; |
| --- | --- |

4.

pooldab haridus- ja koolitussüsteemide vastavusse viimist tööturu vajadustega ning inimeste ettevalmistamist liikuvuseks keeleõppe ja oskuste süvendamise teel;

| 5. | toetab õiguslike ja haldusalaste tõkete kõrvaldamist ning kutsekvalifikatsioonide piiriülese tunnustamise edendamist; |
| --- | --- |

5.

toetab õiguslike ja haldusalaste tõkete kõrvaldamist ning kutsekvalifikatsioonide piiriülese tunnustamise edendamist;

| 6. | toetab EURESi vabade töökohtade võrgustikul põhineva ühtse tööalase liikuvuse teabeportaali loomist; |
| --- | --- |

6.

toetab EURESi vabade töökohtade võrgustikul põhineva ühtse tööalase liikuvuse teabeportaali loomist;

Euroopa tööalase liikuvuse tegevuskava (2007–2010)

| 7. | toetab kavatsusi parandada kehtivaid tööalast liikuvust käsitlevaid õigusakte ja haldustavasid tagamaks, et liikuvusõiguse kasutamine ei too kaasa sotsiaalkindlustuskaitse kadumist ega muid ebaproportsionaalselt suuri riske; |
| --- | --- |

7.

toetab kavatsusi parandada kehtivaid tööalast liikuvust käsitlevaid õigusakte ja haldustavasid tagamaks, et liikuvusõiguse kasutamine ei too kaasa sotsiaalkindlustuskaitse kadumist ega muid ebaproportsionaalselt suuri riske;

| 8. | tunnustab vajadust tagada liikuvuse poliitiline toetamine kõikide tasandite — kohaliku, piirkondliku, riikliku ja Euroopa — ametivõimude poolt; |
| --- | --- |

8.

tunnustab vajadust tagada liikuvuse poliitiline toetamine kõikide tasandite — kohaliku, piirkondliku, riikliku ja Euroopa — ametivõimude poolt;

| 9. | nõustub vajadusega tugevdada EURESi süsteemi kui vahendit töötajate ja nende perekondade liikuvuse hõlbustamisel; |
| --- | --- |

9.

nõustub vajadusega tugevdada EURESi süsteemi kui vahendit töötajate ja nende perekondade liikuvuse hõlbustamisel;

| 10. | toetab komisjoni eesmärki suurendada üldsuse teadmisi liikuvuse võimalustest ja eelistest ning rõhutab erilist rolli, mida kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad mängida asjaomase teabe levitamisel; |
| --- | --- |

10.

toetab komisjoni eesmärki suurendada üldsuse teadmisi liikuvuse võimalustest ja eelistest ning rõhutab erilist rolli, mida kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad mängida asjaomase teabe levitamisel;

| 11. | tervitab Euroopa tööalase liikuvuse partnerluse algatamist (tegemist on algatusega, millega moodustatakse ELi tööalase liikuvuse arendamisega seotud huvirühmade võrgustik; 14. meede) ning programmi PROGRESS raames toetuse pakkumist pilootprojektide rahastamiseks, heade tavade vahetuseks, uute arengusuundade tulemuste avaldamiseks ja uuenduslike programmide väljatöötamiseks (15. meede); |
| --- | --- |

11.

tervitab Euroopa tööalase liikuvuse partnerluse algatamist (tegemist on algatusega, millega moodustatakse ELi tööalase liikuvuse arendamisega seotud huvirühmade võrgustik; 14. meede) ning programmi PROGRESS raames toetuse pakkumist pilootprojektide rahastamiseks, heade tavade vahetuseks, uute arengusuundade tulemuste avaldamiseks ja uuenduslike programmide väljatöötamiseks (15. meede);

| 12. | kutsub üles kõrvaldama tegevuskava lõpuks, 2011. aastaks kõik liikuvuse õiguslikud ja haldusalased tõkked:






  (i) | sh kõrvaldama ka kõik 2004. aastal ELiga liitunud kümne uue liikmesriigi ning Bulgaaria ja Rumeenia töötajate vaba liikumise tõkked; |
| --- | --- | --- |

12.

kutsub üles kõrvaldama tegevuskava lõpuks, 2011. aastaks kõik liikuvuse õiguslikud ja haldusalased tõkked:

(i)

sh kõrvaldama ka kõik 2004. aastal ELiga liitunud kümne uue liikmesriigi ning Bulgaaria ja Rumeenia töötajate vaba liikumise tõkked;

| (ii) | samuti ei tohiks kehtida mingeid piiranguid uutele ELiga liituvatele riikidele; |
| --- | --- |

(ii)

samuti ei tohiks kehtida mingeid piiranguid uutele ELiga liituvatele riikidele;

| 13. | tagamaks selle strateegia edu, nii et liikuvusest saaks kõigi teises riigis tööd otsida soovivate töötajate jaoks reaalsus, on tarvis järgmist:






  (i) | teavet vabade töökohtade kohta tuleb pakkuda EURESi kaudu, riiklike tööturuasutuste kaudu ning kohalikul ja piirkondlikul tasandil kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaudu; |
| --- | --- | --- |

13.

tagamaks selle strateegia edu, nii et liikuvusest saaks kõigi teises riigis tööd otsida soovivate töötajate jaoks reaalsus, on tarvis järgmist:

(i)

teavet vabade töökohtade kohta tuleb pakkuda EURESi kaudu, riiklike tööturuasutuste kaudu ning kohalikul ja piirkondlikul tasandil kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaudu;

| (ii) | liikmesriike tuleks julgustada lisama riiklikesse tööhõive- ja elukestva õppe strateegiatesse prioriteedina geograafilise ja töökohalt töökohale liikumise (5. meede); |
| --- | --- |

(ii)

liikmesriike tuleks julgustada lisama riiklikesse tööhõive- ja elukestva õppe strateegiatesse prioriteedina geograafilise ja töökohalt töökohale liikumise (5. meede);

| (iii) | töötajaid tuleb teavitada nende õigusest otsida tööd teistes liikmesriikides ning tutvustada neile täpsemalt, kuidas see käib ja mida on vaja teha oma sotsiaalkindlustusõiguste tagamiseks selles protsessis; |
| --- | --- |

(iii)

töötajaid tuleb teavitada nende õigusest otsida tööd teistes liikmesriikides ning tutvustada neile täpsemalt, kuidas see käib ja mida on vaja teha oma sotsiaalkindlustusõiguste tagamiseks selles protsessis;

| (iv) | tööandjaid, eelkõige kohaliku tasandi VKEsid, tuleb teavitada sellest, et nad võivad palgata töötajaid teistest liikmesriikidest, järgides sealjuures rangelt kõiki kehtivaid tööõiguse ning töötajate kaitse ja sotsiaalkaitse sätteid, ning tutvustada neile selle võimalikke positiivseid külgi; |
| --- | --- |

(iv)

tööandjaid, eelkõige kohaliku tasandi VKEsid, tuleb teavitada sellest, et nad võivad palgata töötajaid teistest liikmesriikidest, järgides sealjuures rangelt kõiki kehtivaid tööõiguse ning töötajate kaitse ja sotsiaalkaitse sätteid, ning tutvustada neile selle võimalikke positiivseid külgi;

| (v) | suuremat rõhku tuleb panna keeleõppele ja mitmekeelsuse edendamisele; |
| --- | --- |

(v)

suuremat rõhku tuleb panna keeleõppele ja mitmekeelsuse edendamisele;

| (vi) | kvalifikatsioone, sh kutsekvalifikatsioone, tuleks piiriüleselt suuremas ulatuses tunnustada; |
| --- | --- |

(vi)

kvalifikatsioone, sh kutsekvalifikatsioone, tuleks piiriüleselt suuremas ulatuses tunnustada;

| (vii) | kõikidesse tööalase liikuvuse küsimustesse tuleks kaasata sotsiaalpartnerid; |
| --- | --- |

(vii)

kõikidesse tööalase liikuvuse küsimustesse tuleks kaasata sotsiaalpartnerid;

| (viii) | oluliseks tuleb pidada pensioniõiguste ülekandmise võimalusi (4. meede) ja paindlikumaid sotsiaalkindlustuskaitsesätteid nii ühe liikmesriigi piires kui ka liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

(viii)

oluliseks tuleb pidada pensioniõiguste ülekandmise võimalusi (4. meede) ja paindlikumaid sotsiaalkindlustuskaitsesätteid nii ühe liikmesriigi piires kui ka liikmesriikide vahel;

| (ix) | tuleb tagada sobiv väljaõpe töötajate liikuvuse valdkonnas tegutsevatele kohaliku, piirkondliku ja riikliku tasandi riigiteenistujatele, et nad suudaksid anda kiiresti täpset teavet töötajatele, kes otsivad tööd teises riigis, ning et nad võiksid vastuvõtva riigi asjaomaste asutustega suhtlemise kaudu aidata tagada nende õigust sotsiaalkaitsele; |
| --- | --- |

(ix)

tuleb tagada sobiv väljaõpe töötajate liikuvuse valdkonnas tegutsevatele kohaliku, piirkondliku ja riikliku tasandi riigiteenistujatele, et nad suudaksid anda kiiresti täpset teavet töötajatele, kes otsivad tööd teises riigis, ning et nad võiksid vastuvõtva riigi asjaomaste asutustega suhtlemise kaudu aidata tagada nende õigust sotsiaalkaitsele;

| 14. | peab vajalikuks tagada see, et liikuvus ei põhjusta vastuvõtvates kogukondades pingeid ega sotsiaalset ebastabiilsust, järgmiste meetmete abil:






  (i) | toetades Euroopa Komisjoni nn võrdsete tingimustega liikuvuse edendamisel; |
| --- | --- | --- |

14.

peab vajalikuks tagada see, et liikuvus ei põhjusta vastuvõtvates kogukondades pingeid ega sotsiaalset ebastabiilsust, järgmiste meetmete abil:

(i)

toetades Euroopa Komisjoni nn võrdsete tingimustega liikuvuse edendamisel;

| (ii) | jätkates võitlust deklareerimata töö ja sotsiaalse dumpingu vastu (6. meede); |
| --- | --- |

(ii)

jätkates võitlust deklareerimata töö ja sotsiaalse dumpingu vastu (6. meede);

| (iii) | toetades üldist põhimõtet, et võõrtöötajad töötavad sama palga eest ja samaväärsetel (töö)tingimustel kui asjaomasel töökohal või vastavas valdkonnas töötav vastuvõtjariigi töötaja; |
| --- | --- |

(iii)

toetades üldist põhimõtet, et võõrtöötajad töötavad sama palga eest ja samaväärsetel (töö)tingimustel kui asjaomasel töökohal või vastavas valdkonnas töötav vastuvõtjariigi töötaja;

| (iv) | toetades sotsiaalse solidaarsuse ning võõrtöötajate ja vastuvõtjariigi töötajate võrdse kaasamise põhimõtet; |
| --- | --- |

(iv)

toetades sotsiaalse solidaarsuse ning võõrtöötajate ja vastuvõtjariigi töötajate võrdse kaasamise põhimõtet;

Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll tööalase liikuvuse edendamisel

| 15. | leiab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on oluline roll koos muude riiklike ja Euroopa asutustega teiste liikmesriikide vabade ametikohtade ja neile kandideerimise kohta teabe pakkumisel; |
| --- | --- |

15.

leiab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on oluline roll koos muude riiklike ja Euroopa asutustega teiste liikmesriikide vabade ametikohtade ja neile kandideerimise kohta teabe pakkumisel;

| 16. | peab vajalikuks tagada, et kohalikud tööandjad, eelkõige VKEd, mõistaksid oma õigust palgata töötajaid kogu Euroopa Liidust, ning pakkuda neile nende soovi korral praktilist abi ja nõu; |
| --- | --- |

16.

peab vajalikuks tagada, et kohalikud tööandjad, eelkõige VKEd, mõistaksid oma õigust palgata töötajaid kogu Euroopa Liidust, ning pakkuda neile nende soovi korral praktilist abi ja nõu;

| 17. | mõistab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on sageli peamised põhi- ja keskkoolihariduse pakkujad, ning on seisukohal, et see peaks hõlmama keeleõpet, mitmekeelsuse edendamist ja kultuuridevahelist pädevust, mis on vajalikud inimeste ettevalmistamiseks teistsuguses kultuurikeskkonnas elamiseks ja töötamiseks; |
| --- | --- |

17.

mõistab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on sageli peamised põhi- ja keskkoolihariduse pakkujad, ning on seisukohal, et see peaks hõlmama keeleõpet, mitmekeelsuse edendamist ja kultuuridevahelist pädevust, mis on vajalikud inimeste ettevalmistamiseks teistsuguses kultuurikeskkonnas elamiseks ja töötamiseks;

| 18. | rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused edendavad ja pakuvad elukestvat õpet (sageli koostöös teiste asutustega); |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused edendavad ja pakuvad elukestvat õpet (sageli koostöös teiste asutustega);

| 19. | juhib tähelepanu asjaolule, et kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused on peamised tööandjad ning neid tuleks julgustada otsima vabade ametikohtade täitmiseks töötajaid kõigist Euroopa Liidu liikmesriikidest; soovitab kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel suurendada võimalusi lühiajalise või keskpika perspektiiviga töökohtade pakkumisel teiste liikmesriikide kodanikele; |
| --- | --- |

19.

juhib tähelepanu asjaolule, et kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused on peamised tööandjad ning neid tuleks julgustada otsima vabade ametikohtade täitmiseks töötajaid kõigist Euroopa Liidu liikmesriikidest; soovitab kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel suurendada võimalusi lühiajalise või keskpika perspektiiviga töökohtade pakkumisel teiste liikmesriikide kodanikele;

Kõnealuste eesmärkide saavutamiseks ja tööalases liikuvuses osalemiseks on kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel vaja järgmist:

—   õiguslik alus ja pädevused

| 20. | on seisukohal, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel peab olema õiguslik pädevus täita kirjeldatud ülesandeid tööalase liikuvuse valdkonnas, eelkõige teabe edastamisel nii töötajatele kui ka tööandjatele kohalikul ja piirkondlikul tasandil; samuti on tähtis, et vajadusel annaksid riiklikud ja Euroopa organid neile selleks vastavad pädevused; |
| --- | --- |

20.

on seisukohal, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel peab olema õiguslik pädevus täita kirjeldatud ülesandeid tööalase liikuvuse valdkonnas, eelkõige teabe edastamisel nii töötajatele kui ka tööandjatele kohalikul ja piirkondlikul tasandil; samuti on tähtis, et vajadusel annaksid riiklikud ja Euroopa organid neile selleks vastavad pädevused;

—   ressursid

| 21. | arvukate võõrtöötajate piirkonda elama ja tööle saabumine võib tuua asjaomastele kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele kaasa lisakoormust, eriti kui see toimub ootamatult. Eelkõige kehtib see sotsiaalteenuste, hariduse, arstiabi ja elamispinna osas ning seega tuleb nende küsimustega tegelemiseks leida ressursid. See ei ole mitte üksnes kasulik uute võõrtöötajate saabumise puhul, vaid leevendab ka võimalikke pingeid võõrtöötajate ja vastuvõtva kogukonna vahel. Regioonide Komitee toetab jõupingutusi statistiliste andmete kogumiseks tööturu eri osade vajaduste kohta ja selle teabe vahetamiseks Euroopa tasandil, et parandada tööalase liikuvuse kavandamist ja juhtimist. Riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused peavad üksteisega koostöös kavandama seda, kuidas kujundada sotsiaalteenuseid nii, et Euroopa võõrtöötajate liikumist paremini hallata. See on vajalik ühelt poolt seetõttu, et Euroopa-sisene tööjõu ränne suureneb tulevikus märgatavalt, ning teiselt poolt seetõttu, et planeerimise puudumisel ning sellest tulenevatel sotsiaalsetel pingetel ja kogukondade suhete halvenemisel on negatiivne mõju Euroopa-sisesele rändele ning see võib isegi kahjustada Euroopa enda ühtsust; |
| --- | --- |

21.

arvukate võõrtöötajate piirkonda elama ja tööle saabumine võib tuua asjaomastele kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele kaasa lisakoormust, eriti kui see toimub ootamatult. Eelkõige kehtib see sotsiaalteenuste, hariduse, arstiabi ja elamispinna osas ning seega tuleb nende küsimustega tegelemiseks leida ressursid. See ei ole mitte üksnes kasulik uute võõrtöötajate saabumise puhul, vaid leevendab ka võimalikke pingeid võõrtöötajate ja vastuvõtva kogukonna vahel. Regioonide Komitee toetab jõupingutusi statistiliste andmete kogumiseks tööturu eri osade vajaduste kohta ja selle teabe vahetamiseks Euroopa tasandil, et parandada tööalase liikuvuse kavandamist ja juhtimist. Riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused peavad üksteisega koostöös kavandama seda, kuidas kujundada sotsiaalteenuseid nii, et Euroopa võõrtöötajate liikumist paremini hallata. See on vajalik ühelt poolt seetõttu, et Euroopa-sisene tööjõu ränne suureneb tulevikus märgatavalt, ning teiselt poolt seetõttu, et planeerimise puudumisel ning sellest tulenevatel sotsiaalsetel pingetel ja kogukondade suhete halvenemisel on negatiivne mõju Euroopa-sisesele rändele ning see võib isegi kahjustada Euroopa enda ühtsust;

| 22. | samuti tuleb eraldada ressursse teabe pakkumiseks tööalase liikuvuse kohta ja keeleõppevõimaluste avardamise kohta; |
| --- | --- |

22.

samuti tuleb eraldada ressursse teabe pakkumiseks tööalase liikuvuse kohta ja keeleõppevõimaluste avardamise kohta;

—   teadlikkus ja heade tavade rakendamise võimalused

| 23. | rõhutab Regioonide Komitee soovi jätkata aktiivset tegutsemist tööalase liikuvuse valdkonnas — nii selle edendamisel kui ka parimate tavade tuvastamisel, et seejärel tagada nende laialdane kättesaadavus teistele kohalikele ja piirkondlikele ametiasutustele; |
| --- | --- |

23.

rõhutab Regioonide Komitee soovi jätkata aktiivset tegutsemist tööalase liikuvuse valdkonnas — nii selle edendamisel kui ka parimate tavade tuvastamisel, et seejärel tagada nende laialdane kättesaadavus teistele kohalikele ja piirkondlikele ametiasutustele;

| 24. | ärgitab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi töötama koos teiste liikmesriikide asjaomaste institutsioonidega välja kõnealuse valdkonna parimad tavad ning edendama neid nii riigisiseselt kui ka kõikides liikmesriikides (7. ja 15. meede); |
| --- | --- |

24.

ärgitab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi töötama koos teiste liikmesriikide asjaomaste institutsioonidega välja kõnealuse valdkonna parimad tavad ning edendama neid nii riigisiseselt kui ka kõikides liikmesriikides (7. ja 15. meede);

EURES

| 25. | toetab komisjoni kavatsust arendada ja tugevdada EURESi süsteemi kui „keskset vahendit töötajate ja nende perekondade liikuvuse hõlbustamisel”, kuid kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega tuleks see kaasata riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi struktuuridesse; |
| --- | --- |

25.

toetab komisjoni kavatsust arendada ja tugevdada EURESi süsteemi kui „keskset vahendit töötajate ja nende perekondade liikuvuse hõlbustamisel”, kuid kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega tuleks see kaasata riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi struktuuridesse;

| 26. | jagab komisjoni seisukohta, et EURESi peamine ülesanne on „parandada teavitamistegevust võrdse kohtlemise põhimõtete ja Euroopa tööturgudel kehtivate töönormide tutvustamisel” (9. meede); |
| --- | --- |

26.

jagab komisjoni seisukohta, et EURESi peamine ülesanne on „parandada teavitamistegevust võrdse kohtlemise põhimõtete ja Euroopa tööturgudel kehtivate töönormide tutvustamisel” (9. meede);

| 27. | nõustub, et EURES peaks tõhustama oma teenuseid, et vastata teatavate töötajate kategooriate vajadustele (nt pikaajaliselt töötud, noored töötajad, vanemaealised töötajad, naised jne) (10. meede). |
| --- | --- |

27.

nõustub, et EURES peaks tõhustama oma teenuseid, et vastata teatavate töötajate kategooriate vajadustele (nt pikaajaliselt töötud, noored töötajad, vanemaealised töötajad, naised jne) (10. meede).

Brüssel, 9. oktoober 2008

Regioonide Komitee

president

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 19.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 325/70 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 325/70

---

Regioonide Komitee arvamus „Meediapädevus” ja „Interneti-põhine loominguline infosisu”

(2008/C 325/12)

REGIOONIDE KOMITEE

| — | palub nõukogul ja Euroopa Parlamendil arendada edasi ELi meediapädevuse poliitikat (koos strateegiliste eesmärkide ja edusammude jälgimisega) ja võtta vastu meediapädevust käsitlev soovitus, arvestades sealjuures Regioonide Komitee käesolevat arvamust ja subsidiaarsuse põhimõtet. Järgmisse MEDIA programmi tuleks lisada eraldi meediapädevuse osa. Samal ajal või alternatiivina tuleks käivitada Euroopa Liidu rahastatavaid pilootprojekte; |
| --- | --- |

—

palub nõukogul ja Euroopa Parlamendil arendada edasi ELi meediapädevuse poliitikat (koos strateegiliste eesmärkide ja edusammude jälgimisega) ja võtta vastu meediapädevust käsitlev soovitus, arvestades sealjuures Regioonide Komitee käesolevat arvamust ja subsidiaarsuse põhimõtet. Järgmisse MEDIA programmi tuleks lisada eraldi meediapädevuse osa. Samal ajal või alternatiivina tuleks käivitada Euroopa Liidu rahastatavaid pilootprojekte;

| — | rõhutab, et aruannetes, nagu nähakse ette uue audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artiklis 26, ning komisjoni ja liikmesriikide asjaomases tegevuses tuleb arvestada meediapädevuse osas piirkondlikul tasandil täheldatavate erinevuste ja saavutatud edusammudega ning edendada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning asjaomaste sidusrühmade häid tavasid; |
| --- | --- |

—

rõhutab, et aruannetes, nagu nähakse ette uue audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artiklis 26, ning komisjoni ja liikmesriikide asjaomases tegevuses tuleb arvestada meediapädevuse osas piirkondlikul tasandil täheldatavate erinevuste ja saavutatud edusammudega ning edendada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning asjaomaste sidusrühmade häid tavasid;

| — | ärgitab riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi toetama meediapädevust ja soodustama eelkõige kodanikuühiskonna panust. Komitee soovitab kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel arendada meediapädevuse soosimiseks koostööd nii formaalse kui ka mitteformaalse hariduse ja koolituse valdkonnas. Need tegevused on suunatud kodanikele, eelkõige lastele ja noortele, puuetega inimestele ja sotsiaalse tõrjutuse riskirühmadele; |
| --- | --- |

—

ärgitab riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi toetama meediapädevust ja soodustama eelkõige kodanikuühiskonna panust. Komitee soovitab kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel arendada meediapädevuse soosimiseks koostööd nii formaalse kui ka mitteformaalse hariduse ja koolituse valdkonnas. Need tegevused on suunatud kodanikele, eelkõige lastele ja noortele, puuetega inimestele ja sotsiaalse tõrjutuse riskirühmadele;

| — | kutsub kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles etendama otsustavat osa oma kultuurilise ja keelelise pärandi haldamisel, edendama uusi ettevõtlusmudeleid kohaliku tasandi loovtööstuses ja kohalikus meedias, julgustama loomingulist tegevust, mida kaasrahastavad meediainstituudid ja -organisatsioonid, ning rakendama e-haldust, pakkudes teenuseid erinevate kanalite kaudu; |
| --- | --- |

—

kutsub kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles etendama otsustavat osa oma kultuurilise ja keelelise pärandi haldamisel, edendama uusi ettevõtlusmudeleid kohaliku tasandi loovtööstuses ja kohalikus meedias, julgustama loomingulist tegevust, mida kaasrahastavad meediainstituudid ja -organisatsioonid, ning rakendama e-haldust, pakkudes teenuseid erinevate kanalite kaudu;

| — | suhtub kriitiliselt komisjoni hooletusse mitte arvestada selle esilekerkiva sektori, mida esindab Interneti-põhine loominguline infosisu, kultuurilisi ja sotsiaalseid tagajärgi: pakutud soovituse ja Interneti-põhise infosisu platvormi rakendusala peavad suurendama kultuurilist mitmekesisust. |
| --- | --- |

—

suhtub kriitiliselt komisjoni hooletusse mitte arvestada selle esilekerkiva sektori, mida esindab Interneti-põhine loominguline infosisu, kultuurilisi ja sotsiaalseid tagajärgi: pakutud soovituse ja Interneti-põhise infosisu platvormi rakendusala peavad suurendama kultuurilist mitmekesisust.

| Raportöör | : | Evangelia SCHOINARAKI-ILIAKI (EL/PES), Heraklioni linna prefekt |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

Evangelia SCHOINARAKI-ILIAKI (EL/PES), Heraklioni linna prefekt

Viitedokumendid

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Meediapädevus digitaalkeskkonnas — Euroopa lähenemisviis”

KOM(2007) 833 lõplik

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Interneti-põhise loomingulise infosisu kohta ühtsel turul

KOM(2007) 836 lõplik

POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

A.   Meediapädevus (1)

| 1. | arvestades oma ülesannet edendada piirkondlikul tasandil sotsiaalset ühtekuuluvust, mis toimub suuresti digitaalse ühtlustamise kaudu, tervitab komisjoni teatist meediapädevuse kohta digitaalkeskkonnas ja eriti dokumendis antavat meediapädevuse mõiste terviklikku määratlust, mis hõlmab oskust ja võimalust meediat kasutada, aga ka oskust selle toimimist mõista ning meediasisu kriitiliselt hinnata; |
| --- | --- |

1.

arvestades oma ülesannet edendada piirkondlikul tasandil sotsiaalset ühtekuuluvust, mis toimub suuresti digitaalse ühtlustamise kaudu, tervitab komisjoni teatist meediapädevuse kohta digitaalkeskkonnas ja eriti dokumendis antavat meediapädevuse mõiste terviklikku määratlust, mis hõlmab oskust ja võimalust meediat kasutada, aga ka oskust selle toimimist mõista ning meediasisu kriitiliselt hinnata;

| 2. | toetab teatises seatud Euroopa Komisjoni prioriteete ja eesmärke ning märgib, et komitee silmis tähendab meediapädevus järgmist:






  a) | kodanike toetamine meedia aktiivsel ja loomingulisel kasutamisel, keskendudes eelkõige noortele, kes on nii loomingulise infosisu kasutajad kui ka loojad, ning meediapädevuse arendamine ja säilitamine vanemate ja tööealiste inimeste seas; |
| --- | --- | --- |

2.

toetab teatises seatud Euroopa Komisjoni prioriteete ja eesmärke ning märgib, et komitee silmis tähendab meediapädevus järgmist:

a)

kodanike toetamine meedia aktiivsel ja loomingulisel kasutamisel, keskendudes eelkõige noortele, kes on nii loomingulise infosisu kasutajad kui ka loojad, ning meediapädevuse arendamine ja säilitamine vanemate ja tööealiste inimeste seas;

| b) | kõikidele meediavormidele kriitiliselt lähenemise toetamine; |
| --- | --- |

b)

kõikidele meediavormidele kriitiliselt lähenemise toetamine;

| c) | erinevate seisukohtade meedias kajastamise soosimine; |
| --- | --- |

c)

erinevate seisukohtade meedias kajastamise soosimine;

| d) | kaasa aitamine arutelule kommertsteadaannete üle ning eraelu puutumatuse austamise ja kaitse üle; |
| --- | --- |

d)

kaasa aitamine arutelule kommertsteadaannete üle ning eraelu puutumatuse austamise ja kaitse üle;

| e) | kodanike aktiivse osalemise soodustamine, arvestades meedia otsustavat tähtsust Euroopa audiovisuaalse pärandi, kohaliku ja piirkondliku identiteedi, kultuuridevahelise dialoogi ning demokraatia edendamisel; |
| --- | --- |

e)

kodanike aktiivse osalemise soodustamine, arvestades meedia otsustavat tähtsust Euroopa audiovisuaalse pärandi, kohaliku ja piirkondliku identiteedi, kultuuridevahelise dialoogi ning demokraatia edendamisel;

| f) | sotsiaalse kaasatuse edendamine; |
| --- | --- |

f)

sotsiaalse kaasatuse edendamine;

| g) | uutele meediavormidele ja tehnoloogiatele võrdse juurdepääsu tagamine, arvestades side ja meedia üha kasvavat tähtsust peaaegu kõikides eluvaldkondades; |
| --- | --- |

g)

uutele meediavormidele ja tehnoloogiatele võrdse juurdepääsu tagamine, arvestades side ja meedia üha kasvavat tähtsust peaaegu kõikides eluvaldkondades;

| 3. | soovib juhtida tähelepanu nõukogu 21. mai 2008. aasta järeldustele (2) ning nendega seoses:






  — | tuletab meelde, et ka komitee ise on alates 2004. aastast pidanud meediapädevust üheks oma prioriteediks; |
| --- | --- | --- |

3.

soovib juhtida tähelepanu nõukogu 21. mai 2008. aasta järeldustele (2) ning nendega seoses:

—

tuletab meelde, et ka komitee ise on alates 2004. aastast pidanud meediapädevust üheks oma prioriteediks;

| — | tunnustab nõukogu pingutusi meediapädevuse edendamisel, vaatamata erinevustele liikmesriikide tavades ja edusammudes; |
| --- | --- |

—

tunnustab nõukogu pingutusi meediapädevuse edendamisel, vaatamata erinevustele liikmesriikide tavades ja edusammudes;

| — | jagab nõukogu arvamust, et oluline on vahetada teavet ja tutvustada vastastikku häid tavasid meediapädevuse arendamise alal, kuid rõhutab ka, et seda kõike saaks kombineerida selles valdkonnas olulist rolli mängida võivate kohalike ja piirkondlike omavalitsuste meetmetega; |
| --- | --- |

—

jagab nõukogu arvamust, et oluline on vahetada teavet ja tutvustada vastastikku häid tavasid meediapädevuse arendamise alal, kuid rõhutab ka, et seda kõike saaks kombineerida selles valdkonnas olulist rolli mängida võivate kohalike ja piirkondlike omavalitsuste meetmetega;

| — | on seisukohal, et meediapädevust saaks soodustada eraldatavate rahaliste vahenditega nii juba olemas olevate kui ka uute algatuste raames; |
| --- | --- |

—

on seisukohal, et meediapädevust saaks soodustada eraldatavate rahaliste vahenditega nii juba olemas olevate kui ka uute algatuste raames;

Meediapädevuse edendamine Euroopa Liidu tasandil

| 4. | meenutab, et komitee palus juba 2004. aastal (3) komisjonil pöörata erilist tähelepanu meediapädevuse edendamisele kõikides liikmesriikides ja tagada neile kõigile minimaalne infohulk. Seda arvestades tervitab komitee komisjoni otsust algatada kõnealuse teatisega ühenduse poliitika meediapädevuse valdkonnas; |
| --- | --- |

4.

meenutab, et komitee palus juba 2004. aastal (3) komisjonil pöörata erilist tähelepanu meediapädevuse edendamisele kõikides liikmesriikides ja tagada neile kõigile minimaalne infohulk. Seda arvestades tervitab komitee komisjoni otsust algatada kõnealuse teatisega ühenduse poliitika meediapädevuse valdkonnas;

| 5. | innustab komisjoni arendama edasi oma meediapädevuse poliitikat (strateegilisi eesmärke sisaldavad programmid ja edusammude jälgimine) koostöös kõigi Euroopa Liidu institutsioonide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsustega ning tõhustama kõnealuses valdkonnas koostööd UNESCO ja Euroopa Nõukoguga; |
| --- | --- |

5.

innustab komisjoni arendama edasi oma meediapädevuse poliitikat (strateegilisi eesmärke sisaldavad programmid ja edusammude jälgimine) koostöös kõigi Euroopa Liidu institutsioonide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsustega ning tõhustama kõnealuses valdkonnas koostööd UNESCO ja Euroopa Nõukoguga;

| 6. | palub nõukogul ja Euroopa Parlamendil võtta vastu meediapädevust käsitlev soovitus, nagu on märgitud ka teatises, ning arvestada sealjuures ka käesolevat arvamust, subsidiaarsuse põhimõtet ning Euroopa Liidu kohalikul ja piirkondlikul tasandil meediapädevuse osas kehtestatud volitusi; |
| --- | --- |

6.

palub nõukogul ja Euroopa Parlamendil võtta vastu meediapädevust käsitlev soovitus, nagu on märgitud ka teatises, ning arvestada sealjuures ka käesolevat arvamust, subsidiaarsuse põhimõtet ning Euroopa Liidu kohalikul ja piirkondlikul tasandil meediapädevuse osas kehtestatud volitusi;

| 7. | väljendab rahulolu komisjonile pandud kohustusega esitada aruandeid, nagu nähakse ette uue audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artiklis 26; märgib siiski, et nii kõnealustes aruannetes kui ka komisjoni ja liikmesriikide asjaomases tegevuses tuleb arvestada meediapädevuse osas piirkondlikul tasandil veel täheldatavate erinevuste ja saavutatud edusammudega ning edendada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning asjaomaste sidusrühmade häid tavasid; |
| --- | --- |

7.

väljendab rahulolu komisjonile pandud kohustusega esitada aruandeid, nagu nähakse ette uue audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artiklis 26; märgib siiski, et nii kõnealustes aruannetes kui ka komisjoni ja liikmesriikide asjaomases tegevuses tuleb arvestada meediapädevuse osas piirkondlikul tasandil veel täheldatavate erinevuste ja saavutatud edusammudega ning edendada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning asjaomaste sidusrühmade häid tavasid;

| 8. | tervitab asjaolu, et komisjon võtab rohkem meetmeid kasutamaks ära oskusteavet, mis on omandatud kogu Euroopa meediapädevuse valdkonna kohalike ja piirkondlike programmide käigus ning dialoogiplatvormide, esitluste ja heade tavade võrgustike edendamise käigus; |
| --- | --- |

8.

tervitab asjaolu, et komisjon võtab rohkem meetmeid kasutamaks ära oskusteavet, mis on omandatud kogu Euroopa meediapädevuse valdkonna kohalike ja piirkondlike programmide käigus ning dialoogiplatvormide, esitluste ja heade tavade võrgustike edendamise käigus;

| 9. | kutsub Euroopa Liidu institutsioone üles lisama järgmisse MEDIA programmi eraldi meediapädevuse osa, kuna programmi praeguse versiooni panus sellesse valdkonda on väga väike; palub, et komisjon algataks samal ajal või alternatiivina meediapädevust toetavaid Euroopa Liidu rahastatavaid pilootprojekte; |
| --- | --- |

9.

kutsub Euroopa Liidu institutsioone üles lisama järgmisse MEDIA programmi eraldi meediapädevuse osa, kuna programmi praeguse versiooni panus sellesse valdkonda on väga väike; palub, et komisjon algataks samal ajal või alternatiivina meediapädevust toetavaid Euroopa Liidu rahastatavaid pilootprojekte;

| 10. | rõhutab, et olemasolevatel Euroopa Liidu programmidel ja algatustel, mis soodustavad näiteks turvalisemat Internetti, on meediapädevuse valdkonna heade tavade väljatöötamisel ja vastastikusel tutvustamisel väga piiratud mõju; palub komisjonil kõnealuseid programme läbi vaadates neid ühtlustada ja lisada neisse meediapädevuse küsimused; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et olemasolevatel Euroopa Liidu programmidel ja algatustel, mis soodustavad näiteks turvalisemat Internetti, on meediapädevuse valdkonna heade tavade väljatöötamisel ja vastastikusel tutvustamisel väga piiratud mõju; palub komisjonil kõnealuseid programme läbi vaadates neid ühtlustada ja lisada neisse meediapädevuse küsimused;

Meediapädevuse edendamine riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil

| 11. | ärgitab riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi toetama meediapädevusega seotud algatusi, projekte ja programme, mille peamised eesmärgid on järgmised:






  a) | koostöö, mis hõlmab kõiki sidusrühmi, täpsemalt audiovisuaalsektorit (kino, televisioon, raadio, võrgusisu edastajad ja loojad), meediaorganisatsioone, haridusasutusi, reguleerivaid asutusi, teadusinstituute, kultuuriinstituute ja ühiskondlikke organisatsioone; |
| --- | --- | --- |

11.

ärgitab riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi toetama meediapädevusega seotud algatusi, projekte ja programme, mille peamised eesmärgid on järgmised:

a)

koostöö, mis hõlmab kõiki sidusrühmi, täpsemalt audiovisuaalsektorit (kino, televisioon, raadio, võrgusisu edastajad ja loojad), meediaorganisatsioone, haridusasutusi, reguleerivaid asutusi, teadusinstituute, kultuuriinstituute ja ühiskondlikke organisatsioone;

| b) | meediapädevust edendavate organite tegevus; |
| --- | --- |

b)

meediapädevust edendavate organite tegevus;

| c) | meediapädevuse valdkonnas kohalikul ja piirkondlikul tasandil saavutatud edusammude hindamine; |
| --- | --- |

c)

meediapädevuse valdkonnas kohalikul ja piirkondlikul tasandil saavutatud edusammude hindamine;

| d) | meediapädevuse küsimustega seotud teavituskampaaniate korraldamine, nn meediapunktide (MEDIA programmide kohta teavet jagavad teabekeskused) toetamine ning meediapädevuse teemasid käsitlevate piirkondlike teabekeskuste loomine; |
| --- | --- |

d)

meediapädevuse küsimustega seotud teavituskampaaniate korraldamine, nn meediapunktide (MEDIA programmide kohta teavet jagavad teabekeskused) toetamine ning meediapädevuse teemasid käsitlevate piirkondlike teabekeskuste loomine;

| e) | Euroopa meediasisu loomist ja levitamist soosivate stiimulite ja poliitikameetmete edendamine, samuti ajakirjanduse arendamine kodanikuühiskonna poolt; |
| --- | --- |

e)

Euroopa meediasisu loomist ja levitamist soosivate stiimulite ja poliitikameetmete edendamine, samuti ajakirjanduse arendamine kodanikuühiskonna poolt;

| f) | osalemine nii riikide kui ka ühenduse koostöövõrgustikes; |
| --- | --- |

f)

osalemine nii riikide kui ka ühenduse koostöövõrgustikes;

| 12. | ärgitab ametivõime soodustama eelkõige kodanikuühiskonna panust, sest praegu osalevad meediapädevuse teemalisel arutelul vaid üksikud kodanikuühiskonna organisatsioonid; pooldab samal ajal liikmesriikide ja piirkondade reguleerivate asutuste aktiivsemat osalemist; |
| --- | --- |

12.

ärgitab ametivõime soodustama eelkõige kodanikuühiskonna panust, sest praegu osalevad meediapädevuse teemalisel arutelul vaid üksikud kodanikuühiskonna organisatsioonid; pooldab samal ajal liikmesriikide ja piirkondade reguleerivate asutuste aktiivsemat osalemist;

| 13. | väljendab rahulolu, et komisjon viitab selgesõnaliselt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tähtsale rollile algatuste toetamisel mitteformaalse hariduse valdkonnas, kuid lisab, et paljudel juhtudel lasub kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel ka vastutus kaasata meediapädevus formaalse hariduse kõikidesse tasanditesse; |
| --- | --- |

13.

väljendab rahulolu, et komisjon viitab selgesõnaliselt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tähtsale rollile algatuste toetamisel mitteformaalse hariduse valdkonnas, kuid lisab, et paljudel juhtudel lasub kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel ka vastutus kaasata meediapädevus formaalse hariduse kõikidesse tasanditesse;

| 14. | innustab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi lisama meediapädevuse küsimused ka õpetajate ja koolitajate ettevalmistusprogrammidesse, koolide õppekavadesse ja elukestvasse õppesse ning edendama harivat ajakirjandust, samuti õpilaste ja tudengite oskusi kasutada ja luua multimeediasisu; |
| --- | --- |

14.

innustab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi lisama meediapädevuse küsimused ka õpetajate ja koolitajate ettevalmistusprogrammidesse, koolide õppekavadesse ja elukestvasse õppesse ning edendama harivat ajakirjandust, samuti õpilaste ja tudengite oskusi kasutada ja luua multimeediasisu;

| 15. | kutsub kohalikke ja piirkondlike omavalitsusi üles arendama meediapädevuse soosimiseks pikaajalist koostööd era- ja avaliku sektori sidusrühmade vahel nii formaalse kui ka mitteformaalse hariduse ja koolituse valdkonnas (nt ajakirjanduse abil harimist edendavad kohalike ja piirkondlike ajalehtede väljaandjad, koolide elektroonilised väljaanded, meediapädevusega seotud tegevust sisaldavad filmifestivalid, samuti riiklike meediakanalite ning riist- ja tarkvaraettevõtete korraldatud meediapädevuse kampaaniad); |
| --- | --- |

15.

kutsub kohalikke ja piirkondlike omavalitsusi üles arendama meediapädevuse soosimiseks pikaajalist koostööd era- ja avaliku sektori sidusrühmade vahel nii formaalse kui ka mitteformaalse hariduse ja koolituse valdkonnas (nt ajakirjanduse abil harimist edendavad kohalike ja piirkondlike ajalehtede väljaandjad, koolide elektroonilised väljaanded, meediapädevusega seotud tegevust sisaldavad filmifestivalid, samuti riiklike meediakanalite ning riist- ja tarkvaraettevõtete korraldatud meediapädevuse kampaaniad);

| 16. | kutsub liikmesriike üles meediapädevust veelgi edendama, järgides Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitust filmipärandi ja sellega seotud tööstustegevuse konkurentsivõime kohta (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitust alaealiste ja inimväärikuse kaitse ning vastulause esitamise õiguse kohta seoses Euroopa audiovisuaalsete ja online-teabe teenuste sektori konkurentsivõimega (5); |
| --- | --- |

16.

kutsub liikmesriike üles meediapädevust veelgi edendama, järgides Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitust filmipärandi ja sellega seotud tööstustegevuse konkurentsivõime kohta (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitust alaealiste ja inimväärikuse kaitse ning vastulause esitamise õiguse kohta seoses Euroopa audiovisuaalsete ja online-teabe teenuste sektori konkurentsivõimega (5);

Meediapädevus ja kommertsteadaanded (reklaam)

| 17. | on jätkuvalt seisukohal, mida on väljendanud ka eelmises arvamuses uue audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi kohta (6), milles komitee palus kaaluda võimalust keelata laste- ja uudistesaadete ajal reklaamipausid, kuid seda ei võetud kahjuks arvesse; väljendab lisaks rahulolematust komisjoni lähenemisviisiga, milles peetakse meediapädevuse edendamist hoopis paremaks meetmeks kui reklaamide keelamist (7); kahtlemata tuleb parandada kodanike, eelkõige laste ja noorte harimist ning töötada välja mõistlik ja kriitiline ajakirjandusele lähenemise viis, kuid komitee väljendab siiski murelikult kahtlust, kas lapsed ikka suudavad saateid reklaamidest eristada või kommertsteateid õigesti hinnata; pooldab seega liikmesriikide õigussätete reguleerimist ja tõhustamist; |
| --- | --- |

17.

on jätkuvalt seisukohal, mida on väljendanud ka eelmises arvamuses uue audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi kohta (6), milles komitee palus kaaluda võimalust keelata laste- ja uudistesaadete ajal reklaamipausid, kuid seda ei võetud kahjuks arvesse; väljendab lisaks rahulolematust komisjoni lähenemisviisiga, milles peetakse meediapädevuse edendamist hoopis paremaks meetmeks kui reklaamide keelamist (7); kahtlemata tuleb parandada kodanike, eelkõige laste ja noorte harimist ning töötada välja mõistlik ja kriitiline ajakirjandusele lähenemise viis, kuid komitee väljendab siiski murelikult kahtlust, kas lapsed ikka suudavad saateid reklaamidest eristada või kommertsteateid õigesti hinnata; pooldab seega liikmesriikide õigussätete reguleerimist ja tõhustamist;

| 18. | jagab komisjoni seisukohta, et kõnealuses valdkonnas on vaja töötada välja head tavad, mida tuleks vastastikku tutvustada; see puudutab tegevusjuhiste koostamist ning teatud juhtudel ka ise- ja kaasreguleerimise raamistikke. Lisaks on vaja kaitsta tarbijate õigusi infosisu teenuste osas, et need oleksid usaldusväärsuse ja paikapidavuse seisukohast kvaliteetsed; |
| --- | --- |

18.

jagab komisjoni seisukohta, et kõnealuses valdkonnas on vaja töötada välja head tavad, mida tuleks vastastikku tutvustada; see puudutab tegevusjuhiste koostamist ning teatud juhtudel ka ise- ja kaasreguleerimise raamistikke. Lisaks on vaja kaitsta tarbijate õigusi infosisu teenuste osas, et need oleksid usaldusväärsuse ja paikapidavuse seisukohast kvaliteetsed;

| 19. | innustab looma meediapädevusprogramme kõikidel valitsustasanditel nii avaliku kui ka erasektori poolsel rahastamisel, tingimusel, et programmid on läbipaistvad, nii et kõikide osalejate (eelkõige erasektori) huvid oleksid selgesti eristatavad; |
| --- | --- |

19.

innustab looma meediapädevusprogramme kõikidel valitsustasanditel nii avaliku kui ka erasektori poolsel rahastamisel, tingimusel, et programmid on läbipaistvad, nii et kõikide osalejate (eelkõige erasektori) huvid oleksid selgesti eristatavad;

Meediapädevus seoses audiovisuaalsete tööde ja võrgusisuga

| 20. | kutsub kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles edendama liikmesriikide ja Euroopa Liidu toel komisjoni teatises seatud prioriteetidel põhinevaid tegevusi; need kodanikele, eelkõige lastele ja noortele, puuetega inimestele ja sotsiaalse tõrjutuse riskirühmadele suunatud tegevused on järgmised:






  a) | tutvumine Euroopa kultuuripärandiga ja Euroopa audiovisuaalsete tööde vastu suurema huvi äratamine; |
| --- | --- | --- |

20.

kutsub kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles edendama liikmesriikide ja Euroopa Liidu toel komisjoni teatises seatud prioriteetidel põhinevaid tegevusi; need kodanikele, eelkõige lastele ja noortele, puuetega inimestele ja sotsiaalse tõrjutuse riskirühmadele suunatud tegevused on järgmised:

a)

tutvumine Euroopa kultuuripärandiga ja Euroopa audiovisuaalsete tööde vastu suurema huvi äratamine;

| b) | kodanikele võimaluste pakkumine audiovisuaalsete tööde ja teenuste loomisega lähemalt tutvumiseks ja loovuse arendamiseks, aga ka enda väljendamiseks ja oma kultuurilise identiteedi avastamiseks; |
| --- | --- |

b)

kodanikele võimaluste pakkumine audiovisuaalsete tööde ja teenuste loomisega lähemalt tutvumiseks ja loovuse arendamiseks, aga ka enda väljendamiseks ja oma kultuurilise identiteedi avastamiseks;

| c) | intellektuaalomandi õiguste olulisuse mõistmine; |
| --- | --- |

c)

intellektuaalomandi õiguste olulisuse mõistmine;

| d) | võrgusisu kriitiline hindamine ja otsingumootorite parem kasutamine; |
| --- | --- |

d)

võrgusisu kriitiline hindamine ja otsingumootorite parem kasutamine;

| e) | kodanike e-kaasatuse edendamine, nagu komitee on rõhutanud oma selleteemalises arvamuses (8); |
| --- | --- |

e)

kodanike e-kaasatuse edendamine, nagu komitee on rõhutanud oma selleteemalises arvamuses (8);

| 21. | rõhutab vajadust lisada Euroopa audiovisuaalne pärand liikmesriikide, piirkondade ja linnade haridus- ja kultuuripoliitikasse ning toetada ja soosida noori autoreid, kes on tegelikult Euroopa audiovisuaalse sektori tulevik; kõnealuses kontekstis on komitee oma soovitustes (9) juba väljendanud seisukohta, et tuleks suurendada kohalikele ja piirkondlikele audiovisuaalsetele festivalidele pakutavat rahalist abi ja toetust, et paremini edendada noorte Euroopa autorite töid ning täiendada audiovisuaalsektori spetsialistide väljaõpet madala tootlikkusega ja/või väikese pindala ja keelealaga riikides ja piirkondades; |
| --- | --- |

21.

rõhutab vajadust lisada Euroopa audiovisuaalne pärand liikmesriikide, piirkondade ja linnade haridus- ja kultuuripoliitikasse ning toetada ja soosida noori autoreid, kes on tegelikult Euroopa audiovisuaalse sektori tulevik; kõnealuses kontekstis on komitee oma soovitustes (9) juba väljendanud seisukohta, et tuleks suurendada kohalikele ja piirkondlikele audiovisuaalsetele festivalidele pakutavat rahalist abi ja toetust, et paremini edendada noorte Euroopa autorite töid ning täiendada audiovisuaalsektori spetsialistide väljaõpet madala tootlikkusega ja/või väikese pindala ja keelealaga riikides ja piirkondades;

B.   Interneti-põhine loominguline infosisu ühtsel turul (10)

| 22. | tervitab komisjoni teatist Interneti-põhise loomingulise infosisu kohta ühtsel turul ning jagab komisjoni seisukohta, et loomingulise infosisu teenuste üleviimine võrgukeskkonda on näide ulatuslikust süsteemsest muutusest, kuna digitaaltehnoloogia lihtsustab audiovisuaalsete tööde loomist ning võimaldab loomingulise infosisu levitamist piirideta audiovisuaalturul, lihtsustades juurdepääsu loomingulisele infosisule seadmete, võrgustike ja teenuste abil. Kõnealune infosisu hõlmab Interneti-põhist audiovisuaalmeediat, sealhulgas filmid, televisioon, muusika, raadio, Interneti-mängud, võrguväljaanded, hariduslik infosisu ning kasutajate loodud infosisu; |
| --- | --- |

22.

tervitab komisjoni teatist Interneti-põhise loomingulise infosisu kohta ühtsel turul ning jagab komisjoni seisukohta, et loomingulise infosisu teenuste üleviimine võrgukeskkonda on näide ulatuslikust süsteemsest muutusest, kuna digitaaltehnoloogia lihtsustab audiovisuaalsete tööde loomist ning võimaldab loomingulise infosisu levitamist piirideta audiovisuaalturul, lihtsustades juurdepääsu loomingulisele infosisule seadmete, võrgustike ja teenuste abil. Kõnealune infosisu hõlmab Interneti-põhist audiovisuaalmeediat, sealhulgas filmid, televisioon, muusika, raadio, Interneti-mängud, võrguväljaanded, hariduslik infosisu ning kasutajate loodud infosisu;

| 23. | rõhutab, et tuleks rakendada rohkem meetmeid Euroopa loomingulise infosisu potentsiaali täielikuks kasutamiseks, et tugevdada niimoodi Euroopa uuenduslike ja kvaliteetsete tööde levikut, kättesaadavust ja loomist, tõhustada Euroopa kultuurilist mitmekesisust ja suurendada Euroopa konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et tuleks rakendada rohkem meetmeid Euroopa loomingulise infosisu potentsiaali täielikuks kasutamiseks, et tugevdada niimoodi Euroopa uuenduslike ja kvaliteetsete tööde levikut, kättesaadavust ja loomist, tõhustada Euroopa kultuurilist mitmekesisust ja suurendada Euroopa konkurentsivõimet;

| 24. | rõhutab, et väljakutsetega ei pea tegelema mitte üksnes Euroopa Liit, liikmesriigid, infosisu loomise ja levitamisega tegelevad ettevõtted, võrguteenuste pakkujad, õiguste valdajad, tarbijad ja sõltumatud reguleerivad asutused, vaid ka kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et väljakutsetega ei pea tegelema mitte üksnes Euroopa Liit, liikmesriigid, infosisu loomise ja levitamisega tegelevad ettevõtted, võrguteenuste pakkujad, õiguste valdajad, tarbijad ja sõltumatud reguleerivad asutused, vaid ka kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused;

| 25. | kutsub kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles etendama otsustavat osa oma kultuurilise ja keelelise pärandi haldamisel, edendama uusi ettevõtlusmudeleid kohaliku tasandi loovtööstuses ja kohalikus meedias, julgustama loomingulist tegevust, mida kaasrahastavad meediainstituudid ja -organisatsioonid, ning rakendama e-haldust, pakkudes teenuseid erinevate kanalite kaudu; |
| --- | --- |

25.

kutsub kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles etendama otsustavat osa oma kultuurilise ja keelelise pärandi haldamisel, edendama uusi ettevõtlusmudeleid kohaliku tasandi loovtööstuses ja kohalikus meedias, julgustama loomingulist tegevust, mida kaasrahastavad meediainstituudid ja -organisatsioonid, ning rakendama e-haldust, pakkudes teenuseid erinevate kanalite kaudu;

| 26. | toetab kahte komisjoni teatises esitletud põhilist algatust: Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovituse ettepanek Interneti-põhise loomingulise infosisu kohta ning sidusrühmade arutelu- ja koostööplatvormi „Interneti-põhise infosisu platvorm” loomine kõnealuses küsimuses dialoogi tõhustamiseks; nõuab, et kohalik ja piirkondlik tasand oleks esindatud; |
| --- | --- |

26.

toetab kahte komisjoni teatises esitletud põhilist algatust: Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovituse ettepanek Interneti-põhise loomingulise infosisu kohta ning sidusrühmade arutelu- ja koostööplatvormi „Interneti-põhise infosisu platvorm” loomine kõnealuses küsimuses dialoogi tõhustamiseks; nõuab, et kohalik ja piirkondlik tasand oleks esindatud;

Interneti-põhine loominguline infosisu ja kultuuriline mitmekesisus

| 27. | suhtub kriitiliselt komisjoni hooletusse mitte arvestada selle esilekerkiva sektori, mida esindab Interneti-põhine loominguline infosisu, kultuurilisi ja sotsiaalseid tagajärgi ning sellesse, et komisjon ei ole esitanud meetmeid, mis tõhustaksid kultuurilist mitmekesisust ja tagaksid kõigi jaoks juurdepääsu info- ja sidetehnoloogia eelistele. Nagu juba märgitud i2020 (11) käsitlevas arvamuses, on komitee seisukohal, et poliitikameetmed, mis seonduvad uute teenuste ja digitaalmeediaga ning loomingulise infosisuga, ei tohiks olla välja töötatud üksnes majanduslike kriteeriumide põhjal, vaid nendes tuleks arvestada ka kultuurilisi ja sotsiaalseid kriteeriume. Seega peab loominguline infosisu toetama sotsiaalset ühtekuuluvust ja kaasatust, eelkõige teatavate tõrjutuse riskirühmade puhul (naised, noored, puuetega inimesed); |
| --- | --- |

27.

suhtub kriitiliselt komisjoni hooletusse mitte arvestada selle esilekerkiva sektori, mida esindab Interneti-põhine loominguline infosisu, kultuurilisi ja sotsiaalseid tagajärgi ning sellesse, et komisjon ei ole esitanud meetmeid, mis tõhustaksid kultuurilist mitmekesisust ja tagaksid kõigi jaoks juurdepääsu info- ja sidetehnoloogia eelistele. Nagu juba märgitud i2020 (11) käsitlevas arvamuses, on komitee seisukohal, et poliitikameetmed, mis seonduvad uute teenuste ja digitaalmeediaga ning loomingulise infosisuga, ei tohiks olla välja töötatud üksnes majanduslike kriteeriumide põhjal, vaid nendes tuleks arvestada ka kultuurilisi ja sotsiaalseid kriteeriume. Seega peab loominguline infosisu toetama sotsiaalset ühtekuuluvust ja kaasatust, eelkõige teatavate tõrjutuse riskirühmade puhul (naised, noored, puuetega inimesed);

| 28. | väidab, et Interneti-põhise loomingulise infosisuga seonduva poliitika ja õigusaktide valdkonnas tuleks saavutada tasakaal infosisu kultuuriväärtuse ja majandusliku väärtuse vahel. Kultuurisektori, audiovisuaalsete vahendite ning info- ja sidetehnoloogia omavahelise sõltuvuse suurenemine nõuab ühtse poliitika väljatöötamist tööstuse, loomeettevõtete ja Interneti-põhise loomingulise infosisu valdkonnas; |
| --- | --- |

28.

väidab, et Interneti-põhise loomingulise infosisuga seonduva poliitika ja õigusaktide valdkonnas tuleks saavutada tasakaal infosisu kultuuriväärtuse ja majandusliku väärtuse vahel. Kultuurisektori, audiovisuaalsete vahendite ning info- ja sidetehnoloogia omavahelise sõltuvuse suurenemine nõuab ühtse poliitika väljatöötamist tööstuse, loomeettevõtete ja Interneti-põhise loomingulise infosisu valdkonnas;

| 29. | nõuab, et komisjon kaasaks Interneti-põhise loomingulise infosisu küsimusse kultuurilise mitmekesisuse kaitse ning analüüsiks sel eesmärgil järgmist:






  a) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu selle soovituse ettepaneku rakendusala laiendamist, milles käsitletakse Interneti-põhist loomingulist infosisu ja Interneti-põhise infosisu platvormi, et hõlmata ka kultuuriline mitmekesisus; |
| --- | --- | --- |

29.

nõuab, et komisjon kaasaks Interneti-põhise loomingulise infosisu küsimusse kultuurilise mitmekesisuse kaitse ning analüüsiks sel eesmärgil järgmist:

a)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu selle soovituse ettepaneku rakendusala laiendamist, milles käsitletakse Interneti-põhist loomingulist infosisu ja Interneti-põhise infosisu platvormi, et hõlmata ka kultuuriline mitmekesisus;

| b) | seda, kuidas on Euroopa Liidul kavas rakendada kõnealuses kontekstis UNESCO konventsiooni kultuurilise väljenduse mitmekesisuse kaitse ja edendamise kohta. Oma arvamuses teemal „Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava” kutsus komitee Euroopa Komisjoni üles võtma meetmeid nimetatud ülemaailmse konventsiooni rakendamiseks subsidiaarsuse põhimõttest lähtuvalt (12); |
| --- | --- |

b)

seda, kuidas on Euroopa Liidul kavas rakendada kõnealuses kontekstis UNESCO konventsiooni kultuurilise väljenduse mitmekesisuse kaitse ja edendamise kohta. Oma arvamuses teemal „Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava” kutsus komitee Euroopa Komisjoni üles võtma meetmeid nimetatud ülemaailmse konventsiooni rakendamiseks subsidiaarsuse põhimõttest lähtuvalt (12);

| c) | seda, kuidas Euroopa Liit rakendab kõnealuses poliitikavaldkonnas kultuuri ühildamise sätet (EÜ asutamislepingu artikkel 151); |
| --- | --- |

c)

seda, kuidas Euroopa Liit rakendab kõnealuses poliitikavaldkonnas kultuuri ühildamise sätet (EÜ asutamislepingu artikkel 151);

| d) | teabevahetust ja heade tavade levitamist liikmesriikide vahel kõnealuses valdkonnas; |
| --- | --- |

d)

teabevahetust ja heade tavade levitamist liikmesriikide vahel kõnealuses valdkonnas;

| 30. | seab endale eesmärgiks tagada kultuuriline mitmekesisus ja identiteet Euroopa pluralistlikus ühiskonnas ja tulevases digitaalkeskkonnas ning meenutab seda, mida komitee juba varem (13) on taotlenud:






  a) | tagada infosisu ja teenuste kättesaadavus kõigis keeltes, arvestades üheainsa rahvusvahelise suhtlemiskeele levikut Interneti-põhise loomingulise infosisu valdkonnas; |
| --- | --- | --- |

30.

seab endale eesmärgiks tagada kultuuriline mitmekesisus ja identiteet Euroopa pluralistlikus ühiskonnas ja tulevases digitaalkeskkonnas ning meenutab seda, mida komitee juba varem (13) on taotlenud:

a)

tagada infosisu ja teenuste kättesaadavus kõigis keeltes, arvestades üheainsa rahvusvahelise suhtlemiskeele levikut Interneti-põhise loomingulise infosisu valdkonnas;

| b) | toetada Euroopa audiovisuaalsete teoste digiteerimist, dubleerimist, subtiitritega varustamist ja nende mitmekeelsete versioonide väljatöötamist; |
| --- | --- |

b)

toetada Euroopa audiovisuaalsete teoste digiteerimist, dubleerimist, subtiitritega varustamist ja nende mitmekeelsete versioonide väljatöötamist;

| c) | tagada see, et mittelineaarsete meediateenuste osutajad toetavad Euroopa päritoluga teoste tootmist ja kättesaadavust ning Euroopa sõltumatuid tootmisstruktuure; |
| --- | --- |

c)

tagada see, et mittelineaarsete meediateenuste osutajad toetavad Euroopa päritoluga teoste tootmist ja kättesaadavust ning Euroopa sõltumatuid tootmisstruktuure;

| d) | toetada nn positiivse diskrimineerimise põhimõtte rakendamist madalama audiovisuaalse tootlikkusega ja/või väikese pindala ja keelealaga riikide suhtes; |
| --- | --- |

d)

toetada nn positiivse diskrimineerimise põhimõtte rakendamist madalama audiovisuaalse tootlikkusega ja/või väikese pindala ja keelealaga riikide suhtes;

| e) | arvestada digiraamatukogude loomisel eri keelepiirkondade kasutajate vajadustega. Digiraamatukogude digitaalne materjal peab olema kättesaadav ka teisel pool riigipiire, kasutusõigusest sõltumata; |
| --- | --- |

e)

arvestada digiraamatukogude loomisel eri keelepiirkondade kasutajate vajadustega. Digiraamatukogude digitaalne materjal peab olema kättesaadav ka teisel pool riigipiire, kasutusõigusest sõltumata;

Konkreetsed meetmed

| 31. | jagab komisjoni muret omanikuta teoste üle ja selle üle, et paljud loomeinimesed suhtuvad jätkuvalt kahtlevalt tööde levitamisse Interneti kaudu, kuna nad kardavad kaotada kontrolli ebaseaduslike koopiate tõttu. See takistab uute turgude loomist Euroopa loometööde jaoks ja vähendab kultuurilist mitmekesisust digitaalkeskkonnas. Komitee esitab seetõttu liikmesriikidele ning kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele üleskutse lihtsustada asjaomaste osapoolte dialoogi, et leida asjakohaseid lahendusi kokkulepete jaoks õiguste valdajate ja Internetis kauplejate vahel ning tugevdada nende kohustusi Euroopa Interneti-põhiste filmide harta 2006 rakendamisel; |
| --- | --- |

31.

jagab komisjoni muret omanikuta teoste üle ja selle üle, et paljud loomeinimesed suhtuvad jätkuvalt kahtlevalt tööde levitamisse Interneti kaudu, kuna nad kardavad kaotada kontrolli ebaseaduslike koopiate tõttu. See takistab uute turgude loomist Euroopa loometööde jaoks ja vähendab kultuurilist mitmekesisust digitaalkeskkonnas. Komitee esitab seetõttu liikmesriikidele ning kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele üleskutse lihtsustada asjaomaste osapoolte dialoogi, et leida asjakohaseid lahendusi kokkulepete jaoks õiguste valdajate ja Internetis kauplejate vahel ning tugevdada nende kohustusi Euroopa Interneti-põhiste filmide harta 2006 rakendamisel;

| 32. | möönab vastuolu Interneti-põhise loomingulise infosisu teenuste pakkujate võimaluse vahel mõjutada publikut kogu maailmas ning asjaolu vahel, et intellektuaalomandi õigused on tavapäraselt geograafiliselt määratletud; tunnistab samuti, et esineb lõhe poliitilis-kultuurilise eesmärgi, mis seisneb Euroopa Interneti-põhise loomingulise infosisu levitamises ja vahetamises, ning asjaolu vahel, et paljud õiguste valdajad soovivad saada luba tegutseda piiratud arvus liikmesriikides, kus tegutsemisluba tähendab nende jaoks majanduslikku kasu; |
| --- | --- |

32.

möönab vastuolu Interneti-põhise loomingulise infosisu teenuste pakkujate võimaluse vahel mõjutada publikut kogu maailmas ning asjaolu vahel, et intellektuaalomandi õigused on tavapäraselt geograafiliselt määratletud; tunnistab samuti, et esineb lõhe poliitilis-kultuurilise eesmärgi, mis seisneb Euroopa Interneti-põhise loomingulise infosisu levitamises ja vahetamises, ning asjaolu vahel, et paljud õiguste valdajad soovivad saada luba tegutseda piiratud arvus liikmesriikides, kus tegutsemisluba tähendab nende jaoks majanduslikku kasu;

| 33. | väljendab rahulolu komisjoni kavatsuse üle selgitada paremini oma valikuid, mis seonduvad olemasolevate mehhanismide parandamisega, sealhulgas mitut piirkonda hõlmavad litsentsid, enne kui asutakse selle keerulise teema analüüsimisele, mida käsitletakse kavandatud soovituse ettepanekus; |
| --- | --- |

33.

väljendab rahulolu komisjoni kavatsuse üle selgitada paremini oma valikuid, mis seonduvad olemasolevate mehhanismide parandamisega, sealhulgas mitut piirkonda hõlmavad litsentsid, enne kui asutakse selle keerulise teema analüüsimisele, mida käsitletakse kavandatud soovituse ettepanekus;

| 34. | juhib, nagu oma varasemas arvamuseski (14), tähelepanu komisjoni panusele digitaalsete õiguste haldamise (Digital Rights Management) raamistiku väljatöötamisse ning asjaomastele osapooltele esitatud kutsele osaleda ühistel aruteludel, mille käigus digitaalsete õiguste valdajaid julgustatakse kokku leppima koostalitlusvõime taseme küsimuses; |
| --- | --- |

34.

juhib, nagu oma varasemas arvamuseski (14), tähelepanu komisjoni panusele digitaalsete õiguste haldamise (Digital Rights Management) raamistiku väljatöötamisse ning asjaomastele osapooltele esitatud kutsele osaleda ühistel aruteludel, mille käigus digitaalsete õiguste valdajaid julgustatakse kokku leppima koostalitlusvõime taseme küsimuses;

| 35. | on seisukohal, et isegi kui suuremale osale Euroopa vanemast kultuuripärandist autoriõiguse piirangud ei kehti ja see kultuuripärand on Internetis kättesaadav, on õigusalane reform selle intellektuaalomandi õiguse valdkonnas, mis seondub kõige uuema kultuuripärandiga, eriti oluline (15); |
| --- | --- |

35.

on seisukohal, et isegi kui suuremale osale Euroopa vanemast kultuuripärandist autoriõiguse piirangud ei kehti ja see kultuuripärand on Internetis kättesaadav, on õigusalane reform selle intellektuaalomandi õiguse valdkonnas, mis seondub kõige uuema kultuuripärandiga, eriti oluline (15);

| 36. | toetab komisjoni kavatsust algatada koostöömenetlused (tegevusjuhendid) teenuste/juurdepääsu pakkujate, loomingulise infosisu loojate, õiguste valdajate ja eelkõige tarbijate vahel, et tagada tarbijate jaoks tõhusad meetmed ja intellektuaalteostele asjakohane kaitse, autoriõiguste austamine ning võitlus piraatluse ja ebaseaduslike koopiate vastu; |
| --- | --- |

36.

toetab komisjoni kavatsust algatada koostöömenetlused (tegevusjuhendid) teenuste/juurdepääsu pakkujate, loomingulise infosisu loojate, õiguste valdajate ja eelkõige tarbijate vahel, et tagada tarbijate jaoks tõhusad meetmed ja intellektuaalteostele asjakohane kaitse, autoriõiguste austamine ning võitlus piraatluse ja ebaseaduslike koopiate vastu;

| 37. | palub kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel toetada ametlikku ja mitteametlikku teabealast ja teavitustegevust, mis puudutab autoriõiguste olulisust võrgusisu kättesaadavuse tagamisel; |
| --- | --- |

37.

palub kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel toetada ametlikku ja mitteametlikku teabealast ja teavitustegevust, mis puudutab autoriõiguste olulisust võrgusisu kättesaadavuse tagamisel;

| 38. | teeb ELi institutsioonidele ettepaneku kavandada loovuse ja innovatsiooni Euroopa aasta (2009) raames kohalikul ja piirkondlikul tasandil meetmeid, mis seonduvad nende teemade tundmise ja mõistmisega, mis puudutavad juurdepääsu Interneti-põhisele loomingulisele infosisule, intellektuaalomandi õiguste austamist ja võitlust piraatluse vastu; |
| --- | --- |

38.

teeb ELi institutsioonidele ettepaneku kavandada loovuse ja innovatsiooni Euroopa aasta (2009) raames kohalikul ja piirkondlikul tasandil meetmeid, mis seonduvad nende teemade tundmise ja mõistmisega, mis puudutavad juurdepääsu Interneti-põhisele loomingulisele infosisule, intellektuaalomandi õiguste austamist ja võitlust piraatluse vastu;

| 39. | leiab, et ELi meetmete võtmine Interneti-põhise loomingulise infosisu levitamise ja tootmise tõhustamiseks ja edendamiseks peab olema kooskõlas meediapädevuse toetamise algatustega. |
| --- | --- |

39.

leiab, et ELi meetmete võtmine Interneti-põhise loomingulise infosisu levitamise ja tootmise tõhustamiseks ja edendamiseks peab olema kooskõlas meediapädevuse toetamise algatustega.

Brüssel, 9. oktoober 2008

Regioonide Komitee

President

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Pärast arutelu arvukate inimeste ja asjatundjatega on raportöör seisukohal, et kreekakeelne termin „γραμματισμός” ei ole päris täpne, kuna see ei väljenda piisavalt selgelt käsitletavat mõistet. Seepärast teeb raportöör ettepaneku kasutada kreekakeelses versioonis termini „γραμματισμός” asemel terminit „αγωγή” (või ka „παιδεία”). (Tõlkija märkus: muudatus ei puuduta eestikeelset terminoloogiat).

1

Tõlkija märkus: muudatus ei puuduta eestikeelset terminoloogiat

(2)  Nõukogu 22. mai 2008. aasta järeldused Euroopa lähenemisviisi kohta meediapädevusele digitaalkeskkonnas — haridus-, noorsoo- ja kultuurinõukogu 2868. koosolek Brüsselis 21. mail 2008.

2

(3)  CdR 67/2004 fin.

3

(4)  Soovitus 2005/865/EÜ.

4

(5)  Soovitus 2006/952/EÜ.

5

(6)  CdR 106/2006 fin.

6

(7)  Volinik Viviane Redingu avaldus ja komisjoni pressiteade IP/07/1970.

7

(8)  CdR 5/2008.

8

(9)  CdR 303/2004 fin.

9

(10)  Pärast arutelu arvukate inimeste ja asjatundjatega on raportöör seisukohal, et kreekakeelne termin „επιγραμμικό” ei ole päris täpne, kuna see ei väljenda piisavalt selgelt käsitletavat mõistet. Seepärast teeb raportöör ettepaneku kasutada kreekakeelses versioonis termini „επιγραμμικό” asemel terminit „διαδικτυακό”. (Tõlkija märkus: muudatus ei puuduta eestikeelset terminoloogiat).

10

Tõlkija märkus: muudatus ei puuduta eestikeelset terminoloogiat

(11)  CdR 252/2005 fin.

11

(12)  CdR 172/2007 fin.

12

(13)  CdR 106/2006 fin, CdR 33/2006 fin, CdR 252/2003 fin, CdR 303/2003 fin, CdR 67/2004 fin.

13

(14)  CdR 252/2005 fin.

14

(15)  CdR 32/2006 fin.

15

---

| 19.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 325/76 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 325/76

---

Regioonide Komitee omaalgatuslik arvamus teemal „Kodanike õigused: põhiõiguste ja Euroopa kodakondsusest tulenevate õiguste kaitse”

(2008/C 325/13)

REGIOONIDE KOMITEE

| — | rõhutab seda, kui olulist osa on omanud põhiõiguste harta, mis oli oluline teetähis põhiõiguste tagamise protsessis ja peamine suunis nende õiguste määratlemisel ja tõlgendamisel, mida Euroopa Liit peab järgima, ning rõhutab põhiõiguste harta erilist tähtsust kõigi inimeste käsutuses oleva instrumendina; |
| --- | --- |

—

rõhutab seda, kui olulist osa on omanud põhiõiguste harta, mis oli oluline teetähis põhiõiguste tagamise protsessis ja peamine suunis nende õiguste määratlemisel ja tõlgendamisel, mida Euroopa Liit peab järgima, ning rõhutab põhiõiguste harta erilist tähtsust kõigi inimeste käsutuses oleva instrumendina;

| — | meenutab, et kodakondsusest tulenevate õiguste rakendamisega kaasneb ka nõue järgida kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ees teatavaid kohustusi; |
| --- | --- |

—

meenutab, et kodakondsusest tulenevate õiguste rakendamisega kaasneb ka nõue järgida kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ees teatavaid kohustusi;

| — | nõuab, et kõik haldustasandid oleksid kohustatud aitama luua nn põhiõiguste kultuuri, tõstes kodanike teadlikkust oma õigustest, rõhutab seetõttu vajadust ühiste meetmete järele, mille eesmärk on kodanike õiguste tutvustamine ning mis moodustavad Euroopa Komisjoni teabe- ja teabevahetuspoliitika lahutamatu osa, ning on seisukohal, et selleks tuleb eraldada spetsiaalsed ressursid ja kavandada meetmed, kaasates aktiivselt kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused; |
| --- | --- |

—

nõuab, et kõik haldustasandid oleksid kohustatud aitama luua nn põhiõiguste kultuuri, tõstes kodanike teadlikkust oma õigustest, rõhutab seetõttu vajadust ühiste meetmete järele, mille eesmärk on kodanike õiguste tutvustamine ning mis moodustavad Euroopa Komisjoni teabe- ja teabevahetuspoliitika lahutamatu osa, ning on seisukohal, et selleks tuleb eraldada spetsiaalsed ressursid ja kavandada meetmed, kaasates aktiivselt kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused;

| — | kavatseb lähtuda olemasolevast institutsioonidevahelisest viljakast koostööst põhiõiguste valdkonnas, mida kinnitati 2008. aasta septembris Reggio Emilias toimunud seminaril; kaalub tõsiselt komisjoni ettepanekut korraldada iga-aastane ühisüritus, mille keskmes on kodanikele suunatud lähenemisviis põhiõigustele ja võrdlusuuring eri haldustasanditel; |
| --- | --- |

—

kavatseb lähtuda olemasolevast institutsioonidevahelisest viljakast koostööst põhiõiguste valdkonnas, mida kinnitati 2008. aasta septembris Reggio Emilias toimunud seminaril; kaalub tõsiselt komisjoni ettepanekut korraldada iga-aastane ühisüritus, mille keskmes on kodanikele suunatud lähenemisviis põhiõigustele ja võrdlusuuring eri haldustasanditel;

| — | kordab taotlust, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti haldusnõukogusse kuuluks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindaja; |
| --- | --- |

—

kordab taotlust, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti haldusnõukogusse kuuluks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindaja;

| — | kutsub komisjon üles esitama Regioonide Komitee presidendile korrapäraselt kutse osaleda põhiõiguste, diskrimineerimisvastase võitluse ja võrdsete võimaluste küsimustega tegeleva volinikerühma töös. Rühm esitab poliitilisi suuniseid ning tagab nimetatud valdkonnas tehtavate algatuste kooskõlalisuse. |
| --- | --- |

—

kutsub komisjon üles esitama Regioonide Komitee presidendile korrapäraselt kutse osaleda põhiõiguste, diskrimineerimisvastase võitluse ja võrdsete võimaluste küsimustega tegeleva volinikerühma töös. Rühm esitab poliitilisi suuniseid ning tagab nimetatud valdkonnas tehtavate algatuste kooskõlalisuse.

| Raportöör | : | Reggio Emilia provintsivalitsuse juht Sonia MASINI (IT/PES) |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

Reggio Emilia provintsivalitsuse juht Sonia MASINI (IT/PES)

Viitedokument

Komisjoni aruanne — Viies aruanne liidu kodakondsuse kohta

(1. mai 2004–30. juuni 2007)

KOM(2008) 85 lõplik

POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

Üldised märkused

| 1. | meenutab, et Euroopa Liidu lepingus sätestatakse, et Euroopa Liit põhineb vabaduse, demokraatia ja õigusriigi ning isikuõiguste põhimõtete ja põhivabaduste austamisel ning et need põhimõtted on ühised liikmesriikide põhiseaduslikele traditsioonidele ning tagatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga, mis kirjutati alla Roomas 4. novembril 1950; |
| --- | --- |

1.

meenutab, et Euroopa Liidu lepingus sätestatakse, et Euroopa Liit põhineb vabaduse, demokraatia ja õigusriigi ning isikuõiguste põhimõtete ja põhivabaduste austamisel ning et need põhimõtted on ühised liikmesriikide põhiseaduslikele traditsioonidele ning tagatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga, mis kirjutati alla Roomas 4. novembril 1950;

| 2. | rõhutab seda, kui olulist osa on tänaseni omanud Euroopa Liidu põhiõiguste harta, mille koostamise eesmärk oli selgelt väljendada kõnealuste õiguste olulisust ja ulatust. Põhiõiguste harta kuulutasid 7. detsembril 2000. aastal Nice'is välja Euroopa Parlament, nõukogu ja Euroopa Komisjon. Kuigi algselt puudus hartal õiguslikult siduv jõud, oli ta oluline teetähis põhiõiguste tagamise protsessis ja peamine suunis nende õiguste määratlemisel ja tõlgendamisel, mida Euroopa Liit peab järgima; |
| --- | --- |

2.

rõhutab seda, kui olulist osa on tänaseni omanud Euroopa Liidu põhiõiguste harta, mille koostamise eesmärk oli selgelt väljendada kõnealuste õiguste olulisust ja ulatust. Põhiõiguste harta kuulutasid 7. detsembril 2000. aastal Nice'is välja Euroopa Parlament, nõukogu ja Euroopa Komisjon. Kuigi algselt puudus hartal õiguslikult siduv jõud, oli ta oluline teetähis põhiõiguste tagamise protsessis ja peamine suunis nende õiguste määratlemisel ja tõlgendamisel, mida Euroopa Liit peab järgima;

| 3. | toob esile harta erakordse positsiooni inimõiguste instrumentide hulgas, sest harta koondab ühte teksti nii üleüldised isikuõigused (st kodaniku- ja poliitilised õigused), mis tulenevad vabaduse ja isikupuutumatuse õiguse ajaloolisest arengust Euroopas, kui ka majanduslikud ja sotsiaalsed õigused, mis põhinevad Euroopa sotsiaalse turumajanduse rakendamise kogemusel, ja mitmed uuenduslikud sätted, sealhulgas eakate ja puuetega inimeste õigused, mis seonduvad Euroopa heaoluriigi mudeliga; |
| --- | --- |

3.

toob esile harta erakordse positsiooni inimõiguste instrumentide hulgas, sest harta koondab ühte teksti nii üleüldised isikuõigused (st kodaniku- ja poliitilised õigused), mis tulenevad vabaduse ja isikupuutumatuse õiguse ajaloolisest arengust Euroopas, kui ka majanduslikud ja sotsiaalsed õigused, mis põhinevad Euroopa sotsiaalse turumajanduse rakendamise kogemusel, ja mitmed uuenduslikud sätted, sealhulgas eakate ja puuetega inimeste õigused, mis seonduvad Euroopa heaoluriigi mudeliga;

| 4. | rõhutab põhiõiguste harta erilist tähtsust kõigi inimeste käsutuses oleva instrumendina; |
| --- | --- |

4.

rõhutab põhiõiguste harta erilist tähtsust kõigi inimeste käsutuses oleva instrumendina;

| 5. | tunneb seetõttu heameelt, et Lissaboni lepingu jõustumisega muutuks harta 12. detsembril 2007. aastal Lissabonis vastu võetud muudetud kujul õiguslikult siduvaks, ning rõhutab eelkõige seda, et harta muutuks õiguslikult võrdväärseks lepingutega, mis vastavalt Euroopa Kohtu selgitusele moodustavad ELi „põhiseaduse”; |
| --- | --- |

5.

tunneb seetõttu heameelt, et Lissaboni lepingu jõustumisega muutuks harta 12. detsembril 2007. aastal Lissabonis vastu võetud muudetud kujul õiguslikult siduvaks, ning rõhutab eelkõige seda, et harta muutuks õiguslikult võrdväärseks lepingutega, mis vastavalt Euroopa Kohtu selgitusele moodustavad ELi „põhiseaduse”;

| 6. | rõhutab, et kodakondsusega kaasnevad õigused on oluline edusamm, kuigi nende rakendamisel esineb ikka veel raskusi (Viies aruanne liidu kodakondsuse kohta). Elanikkonna laiades rühmades püsib ELi institutsioonide suhtes ikka veel distantsitunne, mille vastu tuleb võidelda ja mis tuleb ületada. Sellega seoses rõhutab komitee, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused võiksid olla ühenduslüliks institutsioonide ja kodanike vahel; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et kodakondsusega kaasnevad õigused on oluline edusamm, kuigi nende rakendamisel esineb ikka veel raskusi (Viies aruanne liidu kodakondsuse kohta). Elanikkonna laiades rühmades püsib ELi institutsioonide suhtes ikka veel distantsitunne, mille vastu tuleb võidelda ja mis tuleb ületada. Sellega seoses rõhutab komitee, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused võiksid olla ühenduslüliks institutsioonide ja kodanike vahel;

| 7. | rõhutab vajadust anda uut hoogu põhiõiguste harta edendamisele, pidades silmas, et harta muutub seaduslikult siduvaks. Seetõttu võiks käivitada eelkõige hariduse valdkonnas Euroopa kodanikuõpetuse kampaania. Komitee rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osatähtsust selles seoses ning ka teabe levitamisel ja kogemuste ja ideede vahetamisel; |
| --- | --- |

7.

rõhutab vajadust anda uut hoogu põhiõiguste harta edendamisele, pidades silmas, et harta muutub seaduslikult siduvaks. Seetõttu võiks käivitada eelkõige hariduse valdkonnas Euroopa kodanikuõpetuse kampaania. Komitee rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osatähtsust selles seoses ning ka teabe levitamisel ja kogemuste ja ideede vahetamisel;

| 8. | märgib, et EL tagab ühest küljest iga tema kohtualluvuses oleva üksikisiku (ELi kodaniku, kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku) üleüldised õigused ja teisest küljest tunnustab Euroopa kodanike spetsiifilisi, kodakondsusega seonduvaid õigusi; |
| --- | --- |

8.

märgib, et EL tagab ühest küljest iga tema kohtualluvuses oleva üksikisiku (ELi kodaniku, kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku) üleüldised õigused ja teisest küljest tunnustab Euroopa kodanike spetsiifilisi, kodakondsusega seonduvaid õigusi;

| 9. | toob esile, et mitte üksnes ELi institutsioonid ja organid, sealhulgas Regioonide Komitee, ei pea tunnustama ja rakendama üleüldisi põhiõigusi ja Euroopa kodanike õigusi, vaid ka liikmesriikide ametiasutused, sealhulgas kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused; |
| --- | --- |

9.

toob esile, et mitte üksnes ELi institutsioonid ja organid, sealhulgas Regioonide Komitee, ei pea tunnustama ja rakendama üleüldisi põhiõigusi ja Euroopa kodanike õigusi, vaid ka liikmesriikide ametiasutused, sealhulgas kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused;

| 10. | meenutab põhiõiguste harta preambulis sätestatud põhimõtet, et ELi ühiste väärtuste arendamisel tuleb austada Euroopa rahvaste traditsioonide ja kultuuride mitmekesisust, liikmesriikide rahvuslikku identiteeti ja riigiasutuste korraldust riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, ning tunneb heameelt selgesõnalise viite üle piirkondlikule ja kohalikule autonoomiale ning rohujuure tasandi demokraatiale; |
| --- | --- |

10.

meenutab põhiõiguste harta preambulis sätestatud põhimõtet, et ELi ühiste väärtuste arendamisel tuleb austada Euroopa rahvaste traditsioonide ja kultuuride mitmekesisust, liikmesriikide rahvuslikku identiteeti ja riigiasutuste korraldust riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, ning tunneb heameelt selgesõnalise viite üle piirkondlikule ja kohalikule autonoomiale ning rohujuure tasandi demokraatiale;

| 11. | rõhutab, et Euroopa Ühenduse asutamislepingu järgi toob ELi kodakondsus endaga lisaks õigustele kaasa ka kohustusi; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et Euroopa Ühenduse asutamislepingu järgi toob ELi kodakondsus endaga lisaks õigustele kaasa ka kohustusi;

| 12. | juhib eelkõige tähelepanu ELi kodanike kohustusele järgida ELi ja oma elukohariigi seadusi ning austada teiste kultuuri; |
| --- | --- |

12.

juhib eelkõige tähelepanu ELi kodanike kohustusele järgida ELi ja oma elukohariigi seadusi ning austada teiste kultuuri;

| 13. | märgib, et paljud kõnealustest õigustest seonduvad pädevustega, mis mitmes liikmesriigis on suurel määral üle kantud kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rakendusalasse (näiteks valdkondades nagu haridus, tervise- ja keskkonnakaitse, sotsiaalpoliitika, eluasemepoliitika, kohalik politsei, transport), või kõigi riiklike ametiasutuste jaoks üldiselt oluliste küsimustega (hea haldus, läbipaistvus ja juurdepääs dokumentidele, laste, eakate ja puuetega inimeste õigused); |
| --- | --- |

13.

märgib, et paljud kõnealustest õigustest seonduvad pädevustega, mis mitmes liikmesriigis on suurel määral üle kantud kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rakendusalasse (näiteks valdkondades nagu haridus, tervise- ja keskkonnakaitse, sotsiaalpoliitika, eluasemepoliitika, kohalik politsei, transport), või kõigi riiklike ametiasutuste jaoks üldiselt oluliste küsimustega (hea haldus, läbipaistvus ja juurdepääs dokumentidele, laste, eakate ja puuetega inimeste õigused);

| 14. | rõhutab seetõttu vajadust tagada põhiõigused igal tasandil ning rõõmustab selle üle, et Euroopa Parlament viitas kõnealusele põhimõttele Giusto Catania koostatud põhiõiguste olukorda Euroopa Liidus käsitlenud aruande väljatöötamise raames; |
| --- | --- |

14.

rõhutab seetõttu vajadust tagada põhiõigused igal tasandil ning rõõmustab selle üle, et Euroopa Parlament viitas kõnealusele põhimõttele Giusto Catania koostatud põhiõiguste olukorda Euroopa Liidus käsitlenud aruande väljatöötamise raames;

| 15. | rõhutab, et kodanikud suhtlevad haldusasutustega ning kasutavad haldusstruktuure ja -teenuseid eelkõige kohalikul ja piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et kodanikud suhtlevad haldusasutustega ning kasutavad haldusstruktuure ja -teenuseid eelkõige kohalikul ja piirkondlikul tasandil;

| 16. | toob esile, et inimõiguste ja kodanikuõiguste edendamine nõuab aktiivset poliitikat: õigust rakendatakse üksnes selleks vajalike objektiivsete tingimuste olemasolu korral; |
| --- | --- |

16.

toob esile, et inimõiguste ja kodanikuõiguste edendamine nõuab aktiivset poliitikat: õigust rakendatakse üksnes selleks vajalike objektiivsete tingimuste olemasolu korral;

| 17. | märgib sellega seoses, et EL peab jätkama oma poliitikat, mille eesmärk on suurema majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tagamine, ja võtab rahuloluga teatavaks, et Lissaboni lepingus viidatakse ELi eesmärkide seas ka territoriaalsele ühtekuuluvusele; |
| --- | --- |

17.

märgib sellega seoses, et EL peab jätkama oma poliitikat, mille eesmärk on suurema majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tagamine, ja võtab rahuloluga teatavaks, et Lissaboni lepingus viidatakse ELi eesmärkide seas ka territoriaalsele ühtekuuluvusele;

| 18. | tervitab asjaolu, et võeti vastu Lissaboni lepingule lisatud üldhuviteenuseid käsitlev protokoll, milles rõhutatakse tõhusalt toimivate, kõigi jaoks kättesaadavate ja kasutajate vajadustele vastavate avalike teenuste tähtsust kodanike jaoks ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist osatähtsust ja ulatuslikku tegutsemisruumi kõnealuste teenuste korraldamisel, pakkumisel ja tellimisel; |
| --- | --- |

18.

tervitab asjaolu, et võeti vastu Lissaboni lepingule lisatud üldhuviteenuseid käsitlev protokoll, milles rõhutatakse tõhusalt toimivate, kõigi jaoks kättesaadavate ja kasutajate vajadustele vastavate avalike teenuste tähtsust kodanike jaoks ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist osatähtsust ja ulatuslikku tegutsemisruumi kõnealuste teenuste korraldamisel, pakkumisel ja tellimisel;

| 19. | meenutab, et kooskõlas põhiõiguste hartaga austab Euroopa Liit kultuurilist, usulist ja keelelist mitmekesisust, ning tervitab seda, et Lissaboni lepingus viidatakse ELi eesmärkide hulgas kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse austamisele kehtestatud demokraatlike reeglite raames; |
| --- | --- |

19.

meenutab, et kooskõlas põhiõiguste hartaga austab Euroopa Liit kultuurilist, usulist ja keelelist mitmekesisust, ning tervitab seda, et Lissaboni lepingus viidatakse ELi eesmärkide hulgas kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse austamisele kehtestatud demokraatlike reeglite raames;

| 20. | rõhutab valitsusväliste organisatsioonide kui kohalike ja piirkondlike omavalitsuste loomulike partnerite võtmerolli isikuõiguste täielikul rakendamisel; |
| --- | --- |

20.

rõhutab valitsusväliste organisatsioonide kui kohalike ja piirkondlike omavalitsuste loomulike partnerite võtmerolli isikuõiguste täielikul rakendamisel;

| 21. | märgib, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on tänu oma kodanikulähedusele ning kodanike vajaduste ja seisukohtade tundmisele kõige vahetum ja realistlikum ülevaade ELi sätestatud õiguste tõhusast rakendamisest, ning rõhutab seetõttu Regioonide Komitee võimalikku osatähtsust asjaomaste õiguste rakendamise konkreetsete tingimuste järgimise vaatlejana, kutsudes komisjoni ja Euroopa Parlamenti üles väärtustama Regioonide Komitee potentsiaali kõnealuses valdkonnas ja tõlgendama õigusaktide vastuvõtmisel olukorda vastavalt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tõlgendustele; |
| --- | --- |

21.

märgib, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on tänu oma kodanikulähedusele ning kodanike vajaduste ja seisukohtade tundmisele kõige vahetum ja realistlikum ülevaade ELi sätestatud õiguste tõhusast rakendamisest, ning rõhutab seetõttu Regioonide Komitee võimalikku osatähtsust asjaomaste õiguste rakendamise konkreetsete tingimuste järgimise vaatlejana, kutsudes komisjoni ja Euroopa Parlamenti üles väärtustama Regioonide Komitee potentsiaali kõnealuses valdkonnas ja tõlgendama õigusaktide vastuvõtmisel olukorda vastavalt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tõlgendustele;

| 22. | kutsub komisjon üles esitama Regioonide Komitee presidendile korrapäraselt kutse osaleda põhiõiguste, diskrimineerimisvastase võitluse ja võrdsete võimaluste küsimustega tegeleva volinikerühma töös. Rühm esitab poliitilisi suuniseid ning tagab nimetatud valdkonnas tehtavate algatuste kooskõlalisuse; |
| --- | --- |

22.

kutsub komisjon üles esitama Regioonide Komitee presidendile korrapäraselt kutse osaleda põhiõiguste, diskrimineerimisvastase võitluse ja võrdsete võimaluste küsimustega tegeleva volinikerühma töös. Rühm esitab poliitilisi suuniseid ning tagab nimetatud valdkonnas tehtavate algatuste kooskõlalisuse;

| 23. | võtab teadmiseks otsuse nr 2007/252/EÜ vastuvõtmise. Asjaomase otsusega kehtestatakse ajavahemikuks 2007–2013 eriprogramm „Põhiõigused ja kodakondsus”. Komitee kutsub komisjoni üles kaasama Regioonide Komiteed programmi ajavahemikuks 2014–2020 läbivaatamise protsessi; |
| --- | --- |

23.

võtab teadmiseks otsuse nr 2007/252/EÜ vastuvõtmise. Asjaomase otsusega kehtestatakse ajavahemikuks 2007–2013 eriprogramm „Põhiõigused ja kodakondsus”. Komitee kutsub komisjoni üles kaasama Regioonide Komiteed programmi ajavahemikuks 2014–2020 läbivaatamise protsessi;

Üleüldised isikuõigused

| 24. | kinnitab veelkord, et üksikisiku põhiõiguste austamise põhimõte on kesksel kohal kõigi ELi tegevuste puhul, mis tulenevad kõigi liikmesriikide jaoks ühistest põhiõiguslikest tavadest, ÜRO peaassamblee Inimõiguste Ülddeklaratsioonist, Euroopa inimõiguste konventsioonist ja teistest rahvusvahelise tasandi konventsioonidest (eelkõige ÜRO raames), mille on ratifitseerinud ELi liikmesriigid; |
| --- | --- |

24.

kinnitab veelkord, et üksikisiku põhiõiguste austamise põhimõte on kesksel kohal kõigi ELi tegevuste puhul, mis tulenevad kõigi liikmesriikide jaoks ühistest põhiõiguslikest tavadest, ÜRO peaassamblee Inimõiguste Ülddeklaratsioonist, Euroopa inimõiguste konventsioonist ja teistest rahvusvahelise tasandi konventsioonidest (eelkõige ÜRO raames), mille on ratifitseerinud ELi liikmesriigid;

| 25. | märgib, et põhiõiguste kaitse Euroopa mudel, mis põhineb eelkõige hartal, on üks täielikumaid, kuna ta hõlmab kodaniku- ja poliitilisi õigusi, samuti majanduslikke ning sotsiaalseid ja kultuurilisi õigusi, põhinedes oma korral ja väärtussüsteemil, vastavalt millele üleüldiste õiguste raames austatakse mitmekesisust ning erinevusi kultuuride, religioonide ja veendumuste vahel, vastavalt ELi demokraatlike süsteemide kehtestatud reeglitele; |
| --- | --- |

25.

märgib, et põhiõiguste kaitse Euroopa mudel, mis põhineb eelkõige hartal, on üks täielikumaid, kuna ta hõlmab kodaniku- ja poliitilisi õigusi, samuti majanduslikke ning sotsiaalseid ja kultuurilisi õigusi, põhinedes oma korral ja väärtussüsteemil, vastavalt millele üleüldiste õiguste raames austatakse mitmekesisust ning erinevusi kultuuride, religioonide ja veendumuste vahel, vastavalt ELi demokraatlike süsteemide kehtestatud reeglitele;

| 26. | juhib tähelepanu võimalikele pingetele, mis võivad tekkida eraelu puutumatuse õiguse austamise ja teiste põhiõiguste, näiteks turvalisuse tagamise vahel, ning kutsub üles kõnealust teemat põhjalikumalt käsitlema, arvestades seejuures kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kogemusi ning nende võtmerolli elanike kohta käivate andmete kaitse valdkonnas; |
| --- | --- |

26.

juhib tähelepanu võimalikele pingetele, mis võivad tekkida eraelu puutumatuse õiguse austamise ja teiste põhiõiguste, näiteks turvalisuse tagamise vahel, ning kutsub üles kõnealust teemat põhjalikumalt käsitlema, arvestades seejuures kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kogemusi ning nende võtmerolli elanike kohta käivate andmete kaitse valdkonnas;

| 27. | rõhutab, et EL peab samuti edendama demokraatiat ja inimõigusi kolmandates maades, ning viitab seoses sellega raportöör Heini Utuneni koostatud arvamusele teemal „Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend (EIDHR). Strateegiadokument aastatel 2007–2010”; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et EL peab samuti edendama demokraatiat ja inimõigusi kolmandates maades, ning viitab seoses sellega raportöör Heini Utuneni koostatud arvamusele teemal „Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend (EIDHR). Strateegiadokument aastatel 2007–2010”;

| 28. | rõhutab taas vajadust austada põhiõigusi ja õigusriiklust nende poliitikate raames, mille eesmärk on vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomine, ning meenutab sama ajal, et EL peab tagama kodanike turvalisuse kõrge taseme; |
| --- | --- |

28.

rõhutab taas vajadust austada põhiõigusi ja õigusriiklust nende poliitikate raames, mille eesmärk on vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomine, ning meenutab sama ajal, et EL peab tagama kodanike turvalisuse kõrge taseme;

| 29. | rõõmustab selle üle, et Lissaboni lepinguga kaotatakse ELi sammaste süsteem ning et selle tulemusel on vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga seonduvad meetmed, eelkõige juhtumite kohtulik läbivaatamine Euroopa Kohtu poolt, allutatud ELi poliitikate üldreeglitele; |
| --- | --- |

29.

rõõmustab selle üle, et Lissaboni lepinguga kaotatakse ELi sammaste süsteem ning et selle tulemusel on vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga seonduvad meetmed, eelkõige juhtumite kohtulik läbivaatamine Euroopa Kohtu poolt, allutatud ELi poliitikate üldreeglitele;

| 30. | tervitab Lissaboni lepingus sätestatud uuenduslikke meetmeid, mis suurendavad Euroopa Parlamendi rolli vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga seonduvate strateegiate koostamisel, rakendamisel ja hindamisel, ning tunnistab riikide parlamentide osatähtsust kõnealuses valdkonnas saavutatud tulemuste hindamisel; |
| --- | --- |

30.

tervitab Lissaboni lepingus sätestatud uuenduslikke meetmeid, mis suurendavad Euroopa Parlamendi rolli vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga seonduvate strateegiate koostamisel, rakendamisel ja hindamisel, ning tunnistab riikide parlamentide osatähtsust kõnealuses valdkonnas saavutatud tulemuste hindamisel;

| 31. | rõõmustab Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti loomise ja asjaomaste tegevuste käivitumise üle; |
| --- | --- |

31.

rõõmustab Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti loomise ja asjaomaste tegevuste käivitumise üle;

| 32. | kavatseb lähtuda olemasolevast institutsioonidevahelisest viljakast koostööst põhiõiguste valdkonnas, mida kinnitati 2008. aasta septembris Reggio Emilias toimunud seminaril; kaalub tõsiselt komisjoni ettepanekut korraldada iga-aastane ühisüritus, mille keskmes on kodanikele suunatud lähenemisviis põhiõigustele ja võrdlusuuring eri haldustasanditel; |
| --- | --- |

32.

kavatseb lähtuda olemasolevast institutsioonidevahelisest viljakast koostööst põhiõiguste valdkonnas, mida kinnitati 2008. aasta septembris Reggio Emilias toimunud seminaril; kaalub tõsiselt komisjoni ettepanekut korraldada iga-aastane ühisüritus, mille keskmes on kodanikele suunatud lähenemisviis põhiõigustele ja võrdlusuuring eri haldustasanditel;

| 33. | kinnitab Regioonide Komitee ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste soovi aktiivselt osaleda Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti töös ja mitmeaastaste töökavade koostamisel ning väljendab oma rahulolu juba käimasolevate koostöövormide üle; |
| --- | --- |

33.

kinnitab Regioonide Komitee ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste soovi aktiivselt osaleda Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti töös ja mitmeaastaste töökavade koostamisel ning väljendab oma rahulolu juba käimasolevate koostöövormide üle;

| 34. | kordab taotlust, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti haldusnõukogusse kuuluks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindaja; |
| --- | --- |

34.

kordab taotlust, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti haldusnõukogusse kuuluks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindaja;

| 35. | kinnitab oma valmisolekut teha kõnealuse ametiga koostööd heade tavade ja eriti väärtuslike kogemuste kogumise ja levitamise alal põhiõiguste kaitsmisel ja edendamisel kohalikul ja piirkondlikul tasandil või asjaomaste, kohalikul ja piirkondlikul tasandil kogutud andmete edastamise alal; |
| --- | --- |

35.

kinnitab oma valmisolekut teha kõnealuse ametiga koostööd heade tavade ja eriti väärtuslike kogemuste kogumise ja levitamise alal põhiõiguste kaitsmisel ja edendamisel kohalikul ja piirkondlikul tasandil või asjaomaste, kohalikul ja piirkondlikul tasandil kogutud andmete edastamise alal;

| 36. | rõhutab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on unikaalne positsioon selleks, et aktiivselt osaleda laste õiguste edendamisel, ning selleks, et aidata jälgida kõnealuste õiguste teostamise tingimusi; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on unikaalne positsioon selleks, et aktiivselt osaleda laste õiguste edendamisel, ning selleks, et aidata jälgida kõnealuste õiguste teostamise tingimusi;

| 37. | kordab, et tähelepanu on juhitud kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võtmerollile naiste põhiõiguste ja võrdsete võimaluste põhimõtte rakendamisel; |
| --- | --- |

37.

kordab, et tähelepanu on juhitud kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võtmerollile naiste põhiõiguste ja võrdsete võimaluste põhimõtte rakendamisel;

| 38. | rõhutab eelkõige seoses naississerändajatega, et integratsioon tähendab jagada ja austada mõlemapoolselt inimese põhiõigusi ja nendega seonduvaid kohustusi, mis kuuluvad Euroopa õiguslikku pärandisse, ning kordab, kui oluline on, et vastuvõtupoliitika põhineks inimeste vabatahtlikult valitud kultuurilise mitmekesisuse tunnustamisel (CdR 396/2006); |
| --- | --- |

38.

rõhutab eelkõige seoses naississerändajatega, et integratsioon tähendab jagada ja austada mõlemapoolselt inimese põhiõigusi ja nendega seonduvaid kohustusi, mis kuuluvad Euroopa õiguslikku pärandisse, ning kordab, kui oluline on, et vastuvõtupoliitika põhineks inimeste vabatahtlikult valitud kultuurilise mitmekesisuse tunnustamisel (CdR 396/2006);

| 39. | tõstab esile, et meedia etendab inim-ja kodanikuõiguste rikkumiste avalikustamisel olulist rolli, kuid ta peaks ka teavitama headest tavadest ja eriti väärtuslikest kogemustest inim- ja kodanikuõiguste tagamisel; |
| --- | --- |

39.

tõstab esile, et meedia etendab inim-ja kodanikuõiguste rikkumiste avalikustamisel olulist rolli, kuid ta peaks ka teavitama headest tavadest ja eriti väärtuslikest kogemustest inim- ja kodanikuõiguste tagamisel;

Euroopa Liidu kodakondsusest tulenevad õigused

| 40. | rõhutab, et vastavalt Euroopa Kohtu kinnitusele määrab kodakondsus täna üksikisiku kui Euroopa integratsiooniprotsessi poliitilise osaleja põhistaatuse; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et vastavalt Euroopa Kohtu kinnitusele määrab kodakondsus täna üksikisiku kui Euroopa integratsiooniprotsessi poliitilise osaleja põhistaatuse;

| 41. | rõõmustab seetõttu selle üle, et Lissaboni leping kaasab ELi kodakondsuse üldsätted uude Euroopa Liidu lepingusse, eelkõige jaotisesse, mis sisaldab demokraatia põhimõtetega seonduvaid sätteid, milles kinnitatakse põhimõtet, et otsused tuleb teha nii avalikult ning kodanikulähedaselt kui võimalik (rohujuure tasandi demokraatia); |
| --- | --- |

41.

rõõmustab seetõttu selle üle, et Lissaboni leping kaasab ELi kodakondsuse üldsätted uude Euroopa Liidu lepingusse, eelkõige jaotisesse, mis sisaldab demokraatia põhimõtetega seonduvaid sätteid, milles kinnitatakse põhimõtet, et otsused tuleb teha nii avalikult ning kodanikulähedaselt kui võimalik (rohujuure tasandi demokraatia);

| 42. | tunneb siiski kahetsust selle üle, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osatähtsust ja rolli kõnealuses seoses ei ole mainitud; |
| --- | --- |

42.

tunneb siiski kahetsust selle üle, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osatähtsust ja rolli kõnealuses seoses ei ole mainitud;

| 43. | rõhutab, et liikumis- ja elukohavabadus on eriti olulised ELi kodakondsusest tulenevate õiguste hulgas, seda ühtlasi ka ELi rahvaste parema vastastikuse tundmaõppimise seisukohast; |
| --- | --- |

43.

rõhutab, et liikumis- ja elukohavabadus on eriti olulised ELi kodakondsusest tulenevate õiguste hulgas, seda ühtlasi ka ELi rahvaste parema vastastikuse tundmaõppimise seisukohast;

| 44. | märgib edusamme, mis on tehtud kõnealuse vabaduse rakendamisel tänu sellele, et võeti vastu ja rakendati ellu direktiiv 2004/38 ELi kodanike ja nende pereliikmete õiguse kohta liikmesriikide territooriumil vabalt liikuda ja elukohta valida; |
| --- | --- |

44.

märgib edusamme, mis on tehtud kõnealuse vabaduse rakendamisel tänu sellele, et võeti vastu ja rakendati ellu direktiiv 2004/38 ELi kodanike ja nende pereliikmete õiguse kohta liikmesriikide territooriumil vabalt liikuda ja elukohta valida;

| 45. | kutsub liikmesriike üles tegema koostööd kodanike turvalisuse tagamise ja kuritegevuse vastu võitlemise eesmärgil; |
| --- | --- |

45.

kutsub liikmesriike üles tegema koostööd kodanike turvalisuse tagamise ja kuritegevuse vastu võitlemise eesmärgil;

| 46. | rõhutab direktiivi 2004/38 rakendamise kogemuste põhjal tungivalt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võetud põhimõttelise tähtsusega vastutust ELi kodanike liikumis- ja eelkõige elukohavabadusega seonduvate küsimuste lahendamisel. Tegemist ei ole üksnes elukohaga seonduvate praktiliste küsimustega, vaid eelkõige vastuvõtupoliitikaga; |
| --- | --- |

46.

rõhutab direktiivi 2004/38 rakendamise kogemuste põhjal tungivalt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võetud põhimõttelise tähtsusega vastutust ELi kodanike liikumis- ja eelkõige elukohavabadusega seonduvate küsimuste lahendamisel. Tegemist ei ole üksnes elukohaga seonduvate praktiliste küsimustega, vaid eelkõige vastuvõtupoliitikaga;

| 47. | tunneb seetõttu kahetsust selle üle, et viiendas aruandes liidu kodakondsuse kohta ei viidata kordagi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vastutusele vastuvõtupoliitika valdkonnas; |
| --- | --- |

47.

tunneb seetõttu kahetsust selle üle, et viiendas aruandes liidu kodakondsuse kohta ei viidata kordagi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vastutusele vastuvõtupoliitika valdkonnas;

| 48. | meenutab, et vastavalt direktiivile 2004/38 on ka muudel ELi kodanikel kui töötajatel või füüsilisest isikust ettevõtjatel õigus elada mõnes teises liikmesriigis kui see, mille kodakondsus neil on, tingimusel, et nad ei tekita vastuvõtva riigi sotsiaalabisüsteemile probleeme ega koorma seda liigselt, ning tingimusel, et kauem kui kolm kuud kestva võõrsil viibimise jaoks on neil piisavalt vahendeid enda ja pereliikmete ülalpidamiseks ning kõiki riske hõlmav ravikindlustus vastuvõtvas liikmesriigis; |
| --- | --- |

48.

meenutab, et vastavalt direktiivile 2004/38 on ka muudel ELi kodanikel kui töötajatel või füüsilisest isikust ettevõtjatel õigus elada mõnes teises liikmesriigis kui see, mille kodakondsus neil on, tingimusel, et nad ei tekita vastuvõtva riigi sotsiaalabisüsteemile probleeme ega koorma seda liigselt, ning tingimusel, et kauem kui kolm kuud kestva võõrsil viibimise jaoks on neil piisavalt vahendeid enda ja pereliikmete ülalpidamiseks ning kõiki riske hõlmav ravikindlustus vastuvõtvas liikmesriigis;

| 49. | võtab teadmiseks Euroopa Kohtu tõlgenduse nende tingimuste kohta ning rõhutab kõnealuse tõlgenduse mõju kohalike ja piirkondlike omavalitsuse vastutusele ja finantskohustustele, mis võivad sellest tuleneda; |
| --- | --- |

49.

võtab teadmiseks Euroopa Kohtu tõlgenduse nende tingimuste kohta ning rõhutab kõnealuse tõlgenduse mõju kohalike ja piirkondlike omavalitsuse vastutusele ja finantskohustustele, mis võivad sellest tuleneda;

| 50. | meenutab, et riigi ametiasutustel on õigus ja kohustus võidelda direktiivis sätestatud õiguste kuritarvitamise ja korruptsiooni vastu, näiteks fiktiivse abielu või partnerluse või ebaseadusliku käitumise korral; |
| --- | --- |

50.

meenutab, et riigi ametiasutustel on õigus ja kohustus võidelda direktiivis sätestatud õiguste kuritarvitamise ja korruptsiooni vastu, näiteks fiktiivse abielu või partnerluse või ebaseadusliku käitumise korral;

| 51. | tervitab komisjoni algatust edendada teadmisi direktiivis 2004/38 sätestatud uute eeskirjade kohta, sealhulgas dokumendi „Juhend direktiivi 2004/38/EÜ jaoks” avaldamine, ning kutsub komisjoni üles kasutama ära kohalike ja piirkondlike omavalitsuste positsiooni, mis võimaldab neil toimida kanalina kõnealuse teabe levitamisel; |
| --- | --- |

51.

tervitab komisjoni algatust edendada teadmisi direktiivis 2004/38 sätestatud uute eeskirjade kohta, sealhulgas dokumendi „Juhend direktiivi 2004/38/EÜ jaoks” avaldamine, ning kutsub komisjoni üles kasutama ära kohalike ja piirkondlike omavalitsuste positsiooni, mis võimaldab neil toimida kanalina kõnealuse teabe levitamisel;

| 52. | meenutab siiski, et kodakondsusest tulenevate õiguste rakendamisega kaasneb ka nõue järgida kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ees teatavaid kohustusi; |
| --- | --- |

52.

meenutab siiski, et kodakondsusest tulenevate õiguste rakendamisega kaasneb ka nõue järgida kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ees teatavaid kohustusi;

| 53. | rõhutab seda, kui oluline on ka põhimõtte tasandil ELi kodanike valimis- ja kandideerimisõigus elukohariigis nii kohalikel kui ka Euroopa Parlamendi valimistel; |
| --- | --- |

53.

rõhutab seda, kui oluline on ka põhimõtte tasandil ELi kodanike valimis- ja kandideerimisõigus elukohariigis nii kohalikel kui ka Euroopa Parlamendi valimistel;

| 54. | rõhutab sellega seoses, et kohalikud poliitilised institutsioonid peegeldavad Euroopa valijaskonda ning on seega Euroopa valitsemise esmased tõelised organid; |
| --- | --- |

54.

rõhutab sellega seoses, et kohalikud poliitilised institutsioonid peegeldavad Euroopa valijaskonda ning on seega Euroopa valitsemise esmased tõelised organid;

| 55. | rõõmustab selle üle, et Euroopa Parlamendi valimistel osaleb üha enam ELi kodanikke, kes elavad oma päritoluriigist erinevas liikmesriigis, kuid väljendab oma muret selle üle, et pidevalt kahaneb üldine osalemine Euroopa Parlamendi valimistel; |
| --- | --- |

55.

rõõmustab selle üle, et Euroopa Parlamendi valimistel osaleb üha enam ELi kodanikke, kes elavad oma päritoluriigist erinevas liikmesriigis, kuid väljendab oma muret selle üle, et pidevalt kahaneb üldine osalemine Euroopa Parlamendi valimistel;

| 56. | kordab oma üleskutset tõhustada teavitus- ja haridustegevust, mis seondub Euroopa Parlamendi valimiste tutvustamisega, kasutades seejuures täielikult ära kohalike ja piirkondlike omavalitsuste eeliseid nimetatud protsessis; |
| --- | --- |

56.

kordab oma üleskutset tõhustada teavitus- ja haridustegevust, mis seondub Euroopa Parlamendi valimiste tutvustamisega, kasutades seejuures täielikult ära kohalike ja piirkondlike omavalitsuste eeliseid nimetatud protsessis;

| 57. | kordab oma huvi Euroopa poliitiliste parteide arendamise vastu (CdR 280/2004) ja rõhutab võtmerolli, mis võiks kuuluda kohalikul ja piirkondlikul tasandil valitud esindajatele selliste parteide toimimisel ja asjaomaste strateegiate väljatöötamisel, muu hulgas erinevate valitsustasandite (Euroopa, riikide, piirkondlik ja kohalik tasand) ühendamiseks; |
| --- | --- |

57.

kordab oma huvi Euroopa poliitiliste parteide arendamise vastu (CdR 280/2004) ja rõhutab võtmerolli, mis võiks kuuluda kohalikul ja piirkondlikul tasandil valitud esindajatele selliste parteide toimimisel ja asjaomaste strateegiate väljatöötamisel, muu hulgas erinevate valitsustasandite (Euroopa, riikide, piirkondlik ja kohalik tasand) ühendamiseks;

| 58. | rõõmustab selle üle, et Lissaboni lepinguga antakse ELi kodanike rühmale, kuhu kuulub vähemalt miljon inimest märkimisväärsest arvust liikmesriikidest, võimalus kutsuda komisjoni üles esitama õigusakti ettepanekuid; |
| --- | --- |

58.

rõõmustab selle üle, et Lissaboni lepinguga antakse ELi kodanike rühmale, kuhu kuulub vähemalt miljon inimest märkimisväärsest arvust liikmesriikidest, võimalus kutsuda komisjoni üles esitama õigusakti ettepanekuid;

| 59. | rõhutab Euroopa ombudsmani olulist osatähtsust, muu hulgas praktilisi kogemusi silmas pidades, ELi institutsioonide ja organite haldusomavoli juhtumite lahendamisel; |
| --- | --- |

59.

rõhutab Euroopa ombudsmani olulist osatähtsust, muu hulgas praktilisi kogemusi silmas pidades, ELi institutsioonide ja organite haldusomavoli juhtumite lahendamisel;

| 60. | tunneb heameelt selle üle, et kodanikel on nüüd võimalik e-posti teel pöörduda petitsioonidega Euroopa Parlamendi ja kaebustega ombudsmani poole; |
| --- | --- |

60.

tunneb heameelt selle üle, et kodanikel on nüüd võimalik e-posti teel pöörduda petitsioonidega Euroopa Parlamendi ja kaebustega ombudsmani poole;

| 61. | kordab, et ELi kodanikel on kolmanda riigi territooriumil, kus ei ole esindatud see liikmesriik, mille kodanik ta on, õigus saada kaitset iga teise liikmesriigi diplomaatiliselt ja konsulaarasutuselt samadel tingimustel kui selle liikmesriigi oma kodanikel, ning rõhutab sellise sätte olulisust põhimõttelisel tasandil, tunnustamaks ELi kodakondsuse välismõõdet; |
| --- | --- |

61.

kordab, et ELi kodanikel on kolmanda riigi territooriumil, kus ei ole esindatud see liikmesriik, mille kodanik ta on, õigus saada kaitset iga teise liikmesriigi diplomaatiliselt ja konsulaarasutuselt samadel tingimustel kui selle liikmesriigi oma kodanikel, ning rõhutab sellise sätte olulisust põhimõttelisel tasandil, tunnustamaks ELi kodakondsuse välismõõdet;

| 62. | jagab komisjoni seisukohta diplomaatilist ja konsulaarkaitset käsitleva õigustiku ebapiisavuse kohta ning tervitab komisjoni esitatud tegevuskava aastateks 2007–2009, mille eesmärk on õigustiku arendamine, ning kutsub nõukogu ja liikmesriike üles võtma vajalikke meetmeid asjaomases küsimuses, sealhulgas rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

62.

jagab komisjoni seisukohta diplomaatilist ja konsulaarkaitset käsitleva õigustiku ebapiisavuse kohta ning tervitab komisjoni esitatud tegevuskava aastateks 2007–2009, mille eesmärk on õigustiku arendamine, ning kutsub nõukogu ja liikmesriike üles võtma vajalikke meetmeid asjaomases küsimuses, sealhulgas rahvusvahelisel tasandil;

| 63. | rõhutab sellega seoses kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevusi ja kogemust neis valdkondades (nt turism, tervishoiupoliitika, matuseteenused ja tuhastamine) ning kutsub seepärast ELi institutsioone üles konsulteerima Regioonide Komiteega otsuste väljatöötamisel ja vastuvõtmisel kõnealustes valdkondades; |
| --- | --- |

63.

rõhutab sellega seoses kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevusi ja kogemust neis valdkondades (nt turism, tervishoiupoliitika, matuseteenused ja tuhastamine) ning kutsub seepärast ELi institutsioone üles konsulteerima Regioonide Komiteega otsuste väljatöötamisel ja vastuvõtmisel kõnealustes valdkondades;

| 64. | rõõmustab selle üle, et Lissaboni lepingus tunnustatakse ELi kui rahvusvahelise juriidilise isiku staatust, ning loodab, et EL võib kaitsta kodanikke ka rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

64.

rõõmustab selle üle, et Lissaboni lepingus tunnustatakse ELi kui rahvusvahelise juriidilise isiku staatust, ning loodab, et EL võib kaitsta kodanikke ka rahvusvahelisel tasandil;

| 65. | võtab teadmiseks andmed, mis on esitatud komisjoni viiendas aruandes liidu kodakondsuse kohta (1. mai 2004–30. juuni 2007), vastavalt millele sooviksid ELi kodanikud olla paremini teavitatud oma õigustest. Vähem kui üks kolmandik ELi kodanikest on seisukohal, et nad on hästi kursis oma õigustega, mis tulenevad ELi kodakondsusest; |
| --- | --- |

65.

võtab teadmiseks andmed, mis on esitatud komisjoni viiendas aruandes liidu kodakondsuse kohta (1. mai 2004–30. juuni 2007), vastavalt millele sooviksid ELi kodanikud olla paremini teavitatud oma õigustest. Vähem kui üks kolmandik ELi kodanikest on seisukohal, et nad on hästi kursis oma õigustega, mis tulenevad ELi kodakondsusest;

| 66. | nõuab, et kõik haldustasandid oleksid kohustatud aitama luua nn põhiõiguste kultuuri, tõstes kodanike teadlikkust oma õigustest, ning rõhutab seetõttu vajadust ühiste meetmete järele, mille eesmärk on kodanike õiguste tutvustamine ning mis moodustavad Euroopa Komisjoni teabe- ja teabevahetuspoliitika lahutamatu osa; |
| --- | --- |

66.

nõuab, et kõik haldustasandid oleksid kohustatud aitama luua nn põhiõiguste kultuuri, tõstes kodanike teadlikkust oma õigustest, ning rõhutab seetõttu vajadust ühiste meetmete järele, mille eesmärk on kodanike õiguste tutvustamine ning mis moodustavad Euroopa Komisjoni teabe- ja teabevahetuspoliitika lahutamatu osa;

| 67. | on seisukohal, et selleks tuleb eraldada spetsiaalsed ressursid ja kavandada meetmed, kaasates aktiivselt kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused. |
| --- | --- |

67.

on seisukohal, et selleks tuleb eraldada spetsiaalsed ressursid ja kavandada meetmed, kaasates aktiivselt kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused.

Brüssel, 9. oktoober 2008

Regioonide Komitee

president

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 19.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 325/81 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 325/81

---

Regioonide Komitee arvamus „Turvalisema interneti programm (2009–2013)”

(2008/C 325/14)

REGIOONIDE KOMITEE

| — | on seisukohal, et võetud meetmeid tuleks kohandada uute nõudmistega, arvestades, et luuakse üha uusi tehnoloogiaid ja teenuseid, mis toovad kaasa uusi ohte ja suurendavad olemasolevaid; |
| --- | --- |

—

on seisukohal, et võetud meetmeid tuleks kohandada uute nõudmistega, arvestades, et luuakse üha uusi tehnoloogiaid ja teenuseid, mis toovad kaasa uusi ohte ja suurendavad olemasolevaid;

| — | soovitab jõuda kokkuleppele vähemalt ebaseadusliku sisuga materjali määratlemise piirjoonte osas, võrreldes kriminaalõigusalaseid õigusakte ja vaadates, mida neis ühist on. Meetmetega tuleks toetada Euroopa ebaseadusliku sisuga materjalide musta nimekirja koostamist ja selle kasutamise edendamist Interneti-teenuste osutajate poolt; |
| --- | --- |

—

soovitab jõuda kokkuleppele vähemalt ebaseadusliku sisuga materjali määratlemise piirjoonte osas, võrreldes kriminaalõigusalaseid õigusakte ja vaadates, mida neis ühist on. Meetmetega tuleks toetada Euroopa ebaseadusliku sisuga materjalide musta nimekirja koostamist ja selle kasutamise edendamist Interneti-teenuste osutajate poolt;

| — | kutsub üles kaasama lõpptarbijate teadlikkuse tõstmisele suunatud meetmetesse kohalikke ametivõime ja omavalitsusi, kes on sidusrühmadele kõige lähemal ning kellel on teabe levitamiseks ja konkreetsete programmide ja projektide elluviimiseks parimad võimalused; |
| --- | --- |

—

kutsub üles kaasama lõpptarbijate teadlikkuse tõstmisele suunatud meetmetesse kohalikke ametivõime ja omavalitsusi, kes on sidusrühmadele kõige lähemal ning kellel on teabe levitamiseks ja konkreetsete programmide ja projektide elluviimiseks parimad võimalused;

| — | soovitab, et teadlikkuse tõstmisega tegelevad keskused järgiksid määratletud strateegiaid, kuidas läheneda lastele, lastevanematele ja õpetajatele, ning tagaksid sealjuures oma meetmete kvaliteedi. Samuti peaks programmiga toetama meedia aktiivsemat osalemist üldsuse teadlikkust tõstvates kampaaniates; |
| --- | --- |

—

soovitab, et teadlikkuse tõstmisega tegelevad keskused järgiksid määratletud strateegiaid, kuidas läheneda lastele, lastevanematele ja õpetajatele, ning tagaksid sealjuures oma meetmete kvaliteedi. Samuti peaks programmiga toetama meedia aktiivsemat osalemist üldsuse teadlikkust tõstvates kampaaniates;

| — | leiab, et eriti oluline on ühelt poolt väga tihe koostöö vihjeliinide, õiguskaitseasutuste ja Interneti-teenuse osutajate vahel, ning teiselt poolt muude sidusrühmade, nt sobivate ühiskondlike organisatsioonide ja valitsusväliste organisatsioonide kaasamine; |
| --- | --- |

—

leiab, et eriti oluline on ühelt poolt väga tihe koostöö vihjeliinide, õiguskaitseasutuste ja Interneti-teenuse osutajate vahel, ning teiselt poolt muude sidusrühmade, nt sobivate ühiskondlike organisatsioonide ja valitsusväliste organisatsioonide kaasamine;

| — | kutsub üles võtma meetmeid, et infotehnoloogia- ja meediaoskuste arendamiseks mõeldud õppematerjalide loomisel arvestataks rohkem turvalise võrgukeskkonnaga. Lisaks ei peaks meetmeid suunama mitte üksnes laste kaitsmisele, vaid ka sellele, et nad õpiksid aktiivselt, kuidas kasutada Internetti turvaliselt (mõjuvõimu suurendamine). |
| --- | --- |

—

kutsub üles võtma meetmeid, et infotehnoloogia- ja meediaoskuste arendamiseks mõeldud õppematerjalide loomisel arvestataks rohkem turvalise võrgukeskkonnaga. Lisaks ei peaks meetmeid suunama mitte üksnes laste kaitsmisele, vaid ka sellele, et nad õpiksid aktiivselt, kuidas kasutada Internetti turvaliselt (mõjuvõimu suurendamine).

| Raportöör | : | Jan ORAVEC (SK/EPP), Štúrovo linnapea |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

Jan ORAVEC (SK/EPP), Štúrovo linnapea

Viitedokument

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse mitmeaastane ühenduse programm Internetti ja teisi kommunikatsioonitehnoloogiaid kasutavate laste kaitseks”

KOM(2008) 106 lõplik — 2008/0047 (COD)

I.   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

Üldised märkused

Programmi puudutavad üldised märkused

| 1. | jagab seisukohta, et alates turvalisema Interneti tegevuskava algatamisest on nii tehnoloogiad kui ka nende kasutusviisid oluliselt muutunud. Lapsed kasutavad sidustehnoloogiaid üha aktiivsemalt. Nende kaitsmine võrgus leiduva kahjuliku sisuga materjali eest, ebaseadusliku sisuga materjalide leviku piiramine ning Interneti teadliku ja kriitilise kasutamise õpetamine lastele on jätkuvalt poliitikute ja seadusandjate, tööstusharu ja lõppkasutajate, eriti lapsevanemate, hooldajate ja õpetajate jaoks suur probleem, millega neil tuleb aktiivselt tegeleda; |
| --- | --- |

1.

jagab seisukohta, et alates turvalisema Interneti tegevuskava algatamisest on nii tehnoloogiad kui ka nende kasutusviisid oluliselt muutunud. Lapsed kasutavad sidustehnoloogiaid üha aktiivsemalt. Nende kaitsmine võrgus leiduva kahjuliku sisuga materjali eest, ebaseadusliku sisuga materjalide leviku piiramine ning Interneti teadliku ja kriitilise kasutamise õpetamine lastele on jätkuvalt poliitikute ja seadusandjate, tööstusharu ja lõppkasutajate, eriti lapsevanemate, hooldajate ja õpetajate jaoks suur probleem, millega neil tuleb aktiivselt tegeleda;

| 2. | nõustub, et kõige suuremad sidustehnoloogiatega seotud ohud laste jaoks on järgmised: juhtumid, mil neile tehakse otseselt viga, nt neid kuritarvitatakse seksuaalselt, see salvestatakse fotode, filmide või helifailidena ning edastatakse võrgu kaudu; juhtumid, kus lastega võtavad ühendust inimesed, kes püüavad nendega sõbraks saada, et neid seksuaalselt ära kasutada (inglise keeles „grooming”), ning juhtumid, kus lapsed satuvad võrgukeskkonnas kiusamise ohvriks (küberkiusamine); |
| --- | --- |

2.

nõustub, et kõige suuremad sidustehnoloogiatega seotud ohud laste jaoks on järgmised: juhtumid, mil neile tehakse otseselt viga, nt neid kuritarvitatakse seksuaalselt, see salvestatakse fotode, filmide või helifailidena ning edastatakse võrgu kaudu; juhtumid, kus lastega võtavad ühendust inimesed, kes püüavad nendega sõbraks saada, et neid seksuaalselt ära kasutada (inglise keeles „grooming”), ning juhtumid, kus lapsed satuvad võrgukeskkonnas kiusamise ohvriks (küberkiusamine);

| 3. | võtab teadmiseks turvalisema Interneti tegevuskava viimase hindamise tulemused; |
| --- | --- |

3.

võtab teadmiseks turvalisema Interneti tegevuskava viimase hindamise tulemused;

| 4. | väärtustab ELi turvalisema Interneti programme kui ainsaid üleeuroopalisi algatusi, mis on suunatud laste kaitsmisele võrgukeskkonnas; |
| --- | --- |

4.

väärtustab ELi turvalisema Interneti programme kui ainsaid üleeuroopalisi algatusi, mis on suunatud laste kaitsmisele võrgukeskkonnas;

| 5. | nõustub, et võetud meetmed on olnud tõhusad, aga on seisukohal, et neid tuleks kohandada uute nõudmistega, arvestades, et luuakse üha uusi tehnoloogiaid ja teenuseid, mis toovad kaasa uusi ohte ja suurendavad olemasolevaid; |
| --- | --- |

5.

nõustub, et võetud meetmed on olnud tõhusad, aga on seisukohal, et neid tuleks kohandada uute nõudmistega, arvestades, et luuakse üha uusi tehnoloogiaid ja teenuseid, mis toovad kaasa uusi ohte ja suurendavad olemasolevaid;

| 6. | tervitab asjaolu, et uued programmid lihtsustavad kõigi tasandite koostööd ning kogemuste ja heade tavade ühendamist seoses laste turvalisusega Internetis ja suurendavad nii Euroopa lisaväärtust; |
| --- | --- |

6.

tervitab asjaolu, et uued programmid lihtsustavad kõigi tasandite koostööd ning kogemuste ja heade tavade ühendamist seoses laste turvalisusega Internetis ja suurendavad nii Euroopa lisaväärtust;

| 7. | on teadlik, et on raske jõuda üksmeelele terminite „ebaseadusliku sisuga materjal” ja „kahjuliku sisuga materjal” määratlemisel, sest neid hinnatakse eri maades ja kultuurides erinevalt; |
| --- | --- |

7.

on teadlik, et on raske jõuda üksmeelele terminite „ebaseadusliku sisuga materjal” ja „kahjuliku sisuga materjal” määratlemisel, sest neid hinnatakse eri maades ja kultuurides erinevalt;

| 8. | soovitab siiski jõuda kokkuleppele vähemalt ebaseadusliku sisuga materjali määratlemise piirjoonte osas, võrreldes kriminaalõigusalaseid õigusakte ja vaadates, mida neis ühist on; |
| --- | --- |

8.

soovitab siiski jõuda kokkuleppele vähemalt ebaseadusliku sisuga materjali määratlemise piirjoonte osas, võrreldes kriminaalõigusalaseid õigusakte ja vaadates, mida neis ühist on;

| 9. | usub, et pakutud meetmed aitavad kaitsta Internetti ja teisi teabevahetustehnoloogiaid kasutavaid lapsi, reageerida uutele arengusuundadele ja ohjata ebaseadusliku sisuga materjalide levikut võrgus, eelkõige laste seksuaalse kuritarvitamisega seotud materjalide, lastega seksuaalsuhte eesmärgil sõpruse otsimise ja kiusamise levikut võrgus; |
| --- | --- |

9.

usub, et pakutud meetmed aitavad kaitsta Internetti ja teisi teabevahetustehnoloogiaid kasutavaid lapsi, reageerida uutele arengusuundadele ja ohjata ebaseadusliku sisuga materjalide levikut võrgus, eelkõige laste seksuaalse kuritarvitamisega seotud materjalide, lastega seksuaalsuhte eesmärgil sõpruse otsimise ja kiusamise levikut võrgus;

| 10. | loodab, et edasiste meetmete eesmärk on ebaseadusliku sisuga materjalide ja kahjuliku tegevusega võitlemiseks ettenähtud tehniliste lahenduste väljatöötamise ja rakendamise soodustamine ja edendamine ning koostöö ja heade tavade vahetamine paljude sidusrühmade vahel kohalikul, piirkondlikul, Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

10.

loodab, et edasiste meetmete eesmärk on ebaseadusliku sisuga materjalide ja kahjuliku tegevusega võitlemiseks ettenähtud tehniliste lahenduste väljatöötamise ja rakendamise soodustamine ja edendamine ning koostöö ja heade tavade vahetamine paljude sidusrühmade vahel kohalikul, piirkondlikul, Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil;

| 11. | teeb ettepaneku korraldada igal aastal suunavaid konverentse, kuhu kaasatakse riikliku, Euroopa ja rahvusvahelise tasandi sidusrühmad, kellel oleks võimalik arutleda hetke väljakutsete ja probleemide üle, jagada heade tavade kogemusi ning edendada koostööd; |
| --- | --- |

11.

teeb ettepaneku korraldada igal aastal suunavaid konverentse, kuhu kaasatakse riikliku, Euroopa ja rahvusvahelise tasandi sidusrühmad, kellel oleks võimalik arutleda hetke väljakutsete ja probleemide üle, jagada heade tavade kogemusi ning edendada koostööd;

| 12. | avaldab kahetsust, et meetmetesse, mis on suunatud üldsuse — eelkõige laste, lastevanemate, hooldajate ja haridustöötajate — teadlikkuse tõstmisele sidustehnoloogiate kasutamisega seotud võimaluste ja ohtude ning võrgus turvaliselt tegutsemise kohta, ei kaasata selgelt kohalikke ja piirkondlikke ametivõime, kes asuvad sidusrühmadele kõige lähemal tasandil ja kellel on olulise teabe edastamiseks ja konkreetsete programmide ja projektide elluviimiseks parimad võimalused; |
| --- | --- |

12.

avaldab kahetsust, et meetmetesse, mis on suunatud üldsuse — eelkõige laste, lastevanemate, hooldajate ja haridustöötajate — teadlikkuse tõstmisele sidustehnoloogiate kasutamisega seotud võimaluste ja ohtude ning võrgus turvaliselt tegutsemise kohta, ei kaasata selgelt kohalikke ja piirkondlikke ametivõime, kes asuvad sidusrühmadele kõige lähemal tasandil ja kellel on olulise teabe edastamiseks ja konkreetsete programmide ja projektide elluviimiseks parimad võimalused;

| 13. | toetab sellise teadmistebaasi loomist ja arendamist, mida saaks kasutada Interneti kasutamisega seotud praeguste ja tulevaste ohtude ja tagajärgedega tegelemiseks; |
| --- | --- |

13.

toetab sellise teadmistebaasi loomist ja arendamist, mida saaks kasutada Interneti kasutamisega seotud praeguste ja tulevaste ohtude ja tagajärgedega tegelemiseks;

| 14. | soovitab kooskõlastada asjaomaste valdkondade uurimistegevus Euroopa Liidus ja väljaspool seda ning koguda teadmisi (uute) viiside kohta, kuidas lapsed sidustehnoloogiaid kasutavad, sellega seotud ohtude ja võimaliku kahjuliku mõju kohta, mida sidustehnoloogiate kasutamine võib lastele avaldada, sealhulgas tehnilised, psühholoogilised ja sotsioloogilised probleemid, samuti positiivseid näiteid lastele meediasse kriitilise suhtumise õpetamisest; |
| --- | --- |

14.

soovitab kooskõlastada asjaomaste valdkondade uurimistegevus Euroopa Liidus ja väljaspool seda ning koguda teadmisi (uute) viiside kohta, kuidas lapsed sidustehnoloogiaid kasutavad, sellega seotud ohtude ja võimaliku kahjuliku mõju kohta, mida sidustehnoloogiate kasutamine võib lastele avaldada, sealhulgas tehnilised, psühholoogilised ja sotsioloogilised probleemid, samuti positiivseid näiteid lastele meediasse kriitilise suhtumise õpetamisest;

| 15. | toetab täielikult programmi „Safer Internet plus” pingutusi, mida tuleks veelgi tugevdada; |
| --- | --- |

15.

toetab täielikult programmi „Safer Internet plus” pingutusi, mida tuleks veelgi tugevdada;

| 16. | kutsub Euroopa Liidu institutsioone ja liikmesriikide valitsusi üles kõnealuse teemaga oma pädevuste piires tegelema ja osutama sellele tähelepanu, mida ta väärib; |
| --- | --- |

16.

kutsub Euroopa Liidu institutsioone ja liikmesriikide valitsusi üles kõnealuse teemaga oma pädevuste piires tegelema ja osutama sellele tähelepanu, mida ta väärib;

| 17. | loodab, et meetmete põhjalik rakendamine aitab vähendada ohtu Internetti ja teisi teabevahetustehnoloogiaid kasutavatele lastele. |
| --- | --- |

17.

loodab, et meetmete põhjalik rakendamine aitab vähendada ohtu Internetti ja teisi teabevahetustehnoloogiaid kasutavatele lastele.

II.   MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

I lisa, tegevussuund 1

| Komisjoni ettepanek | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Üldsuse jaoks kontaktpunktide loomine, kuhu saab teatada võrgus levivatest ebaseadusliku sisuga materjalidest ja toimuvast kahjulikust tegevusest. Meetmed peaksid tagama, et need kontaktpunktid on tõhusad ja üldsusele kättesaadavad ning tihedalt seotud teiste riiklike meetmetega; Euroopa tasandil tuleks teha koostööd, et lahendada piiriüleseid probleeme ja vahetada parimaid tavasid. |

Komisjoni ettepanek

Regioonide Komitee muudatusettepanek

1.

Üldsuse jaoks kontaktpunktide loomine, kuhu saab teatada võrgus levivatest ebaseadusliku sisuga materjalidest ja toimuvast kahjulikust tegevusest. Meetmed peaksid tagama, et need kontaktpunktid on tõhusad ja üldsusele kättesaadavad ning tihedalt seotud teiste riiklike meetmetega; Euroopa tasandil tuleks teha koostööd, et lahendada piiriüleseid probleeme ja vahetada parimaid tavasid.

| 1. | Üldsuse jaoks kontaktpunktide loomine, kuhu saab teatada võrgus levivatest ebaseadusliku sisuga materjalidest ja toimuvast kahjulikust tegevusest. Meetmed peaksid tagama, et need kontaktpunktid on tõhusad ja üldsusele kättesaadavad ning tihedalt seotud teiste riiklike meetmetega; Euroopa tasandil tuleks teha koostööd, et lahendada piiriüleseid probleeme ja vahetada parimaid tavasid. Tuleks toetada vihjeliinide reklaamimist lõppkasutajate hulgas ja kasutada kohalike omavalitsuste võimalusi olulise teabe levitamisel. |
| --- | --- |

1.

Üldsuse jaoks kontaktpunktide loomine, kuhu saab teatada võrgus levivatest ebaseadusliku sisuga materjalidest ja toimuvast kahjulikust tegevusest. Meetmed peaksid tagama, et need kontaktpunktid on tõhusad ja üldsusele kättesaadavad ning tihedalt seotud teiste riiklike meetmetega; Euroopa tasandil tuleks teha koostööd, et lahendada piiriüleseid probleeme ja vahetada parimaid tavasid. Tuleks toetada vihjeliinide reklaamimist lõppkasutajate hulgas ja kasutada kohalike omavalitsuste võimalusi olulise teabe levitamisel.

Motivatsioon

Kontaktpunktid ja vihjeliinid saavad oma ülesannet täita ainult siis, kui nende olemasolust on teadlik maksimaalne hulk lõppkasutajaid. Seetõttu vajavad nad võimalikult palju reklaami ja kohalikel omavalitsustel on selleks väga head vahendid.

Muudatusettepanek 2

I lisa, tegevussuund 1

| Komisjoni ettepanek | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2. | Võitlemine kahjuliku tegevuse, eriti kiusamise ja seksuaalsuhte eesmärgil kontakti otsimisega. Meetmete eesmärk on võidelda olukordadega, kus täiskasvanu püüab lapsega Internetis sõbraks saada, et teda seksuaalselt kuritarvitada, ning kiusamisega. Meetmed tegelevad nimetatud tegevustega seotud tehniliste, psühholoogiliste ja sotsioloogiliste probleemidega ning soodustavad sidusrühmade vahelist koostööd ja kooskõlastamist. |

Komisjoni ettepanek

Regioonide Komitee muudatusettepanek

2.

Võitlemine kahjuliku tegevuse, eriti kiusamise ja seksuaalsuhte eesmärgil kontakti otsimisega. Meetmete eesmärk on võidelda olukordadega, kus täiskasvanu püüab lapsega Internetis sõbraks saada, et teda seksuaalselt kuritarvitada, ning kiusamisega. Meetmed tegelevad nimetatud tegevustega seotud tehniliste, psühholoogiliste ja sotsioloogiliste probleemidega ning soodustavad sidusrühmade vahelist koostööd ja kooskõlastamist.

| 2. | Võitlemine kahjuliku tegevuse, eriti kiusamise ja seksuaalsuhte eesmärgil kontakti otsimisega. Meetmete eesmärk on võidelda olukordadega, kus täiskasvanu püüab lapsega Internetis sõbraks saada, et teda seksuaalselt kuritarvitada, ning kiusamisega. Meetmed tegelevad nimetatud tegevustega seotud tehniliste, psühholoogiliste ja sotsioloogiliste probleemidega ning soodustavad sidusrühmade vahelist koostööd ja kooskõlastamist. Eriti oluline on ühelt poolt väga tihe koostöö vihjeliinide, õiguskaitseasutuste ja Interneti-teenuse osutajate vahel, teiselt poolt muude sidusrühmade, nt sobivate ühiskondlike organisatsioonide ja valitsusväliste organisatsioonide kaasamine. |
| --- | --- |

2.

Võitlemine kahjuliku tegevuse, eriti kiusamise ja seksuaalsuhte eesmärgil kontakti otsimisega. Meetmete eesmärk on võidelda olukordadega, kus täiskasvanu püüab lapsega Internetis sõbraks saada, et teda seksuaalselt kuritarvitada, ning kiusamisega. Meetmed tegelevad nimetatud tegevustega seotud tehniliste, psühholoogiliste ja sotsioloogiliste probleemidega ning soodustavad sidusrühmade vahelist koostööd ja kooskõlastamist. Eriti oluline on ühelt poolt väga tihe koostöö vihjeliinide, õiguskaitseasutuste ja Interneti-teenuse osutajate vahel, teiselt poolt muude sidusrühmade, nt sobivate ühiskondlike organisatsioonide ja valitsusväliste organisatsioonide kaasamine.

Motivatsioon

Tõhusate vastumeetmete arendamiseks on väga oluline, et vihjeliinide kaudu kogutud teave edastataks kiiresti ja pidevalt teistele ebaseadusliku sisuga materjalide ja kahjuliku tegevusega võitlevatele osapooltele.

Muudatusettepanek 3

I lisa, tegevussuund 1

| Komisjoni ettepanek | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3. | Ebaseadusliku sisuga materjalide ja kahjuliku tegevusega võitlemiseks ettenähtud tehniliste lahenduste rakendamisele kaasaaitamine. Meetmetega soodustatakse selliste sidusrühmadele üldiseks kasutamiseks mõeldud tõhusate tehniliste vahendite väljatöötamist ja rakendamist, mis on ette nähtud ebaseadusliku sisuga materjalide ja kahjuliku tegevusega võitlemiseks. |

Komisjoni ettepanek

Regioonide Komitee muudatusettepanek

3.

Ebaseadusliku sisuga materjalide ja kahjuliku tegevusega võitlemiseks ettenähtud tehniliste lahenduste rakendamisele kaasaaitamine. Meetmetega soodustatakse selliste sidusrühmadele üldiseks kasutamiseks mõeldud tõhusate tehniliste vahendite väljatöötamist ja rakendamist, mis on ette nähtud ebaseadusliku sisuga materjalide ja kahjuliku tegevusega võitlemiseks.

| 3. | Ebaseadusliku sisuga materjalide ja kahjuliku tegevusega võitlemiseks ettenähtud tehniliste lahenduste rakendamisele
  toetamine ja sellele kaasaaitamine. Meetmetega soodustatakse selliste sidusrühmadele üldiseks kasutamiseks mõeldud tõhusate tehniliste vahendite väljatöötamist ja rakendamist, mis on ette nähtud ebaseadusliku sisuga materjalide ja kahjuliku tegevusega võitlemiseks. Meetmetega tuleks lisaks toetada Euroopa ebaseadusliku sisuga materjalide musta nimekirja koostamise koordineerimist ja selle kasutamise edendamist Interneti-teenuste osutajate poolt. |
| --- | --- |

3.

Ebaseadusliku sisuga materjalide ja kahjuliku tegevusega võitlemiseks ettenähtud tehniliste lahenduste rakendamisele
  toetamine ja sellele kaasaaitamine. Meetmetega soodustatakse selliste sidusrühmadele üldiseks kasutamiseks mõeldud tõhusate tehniliste vahendite väljatöötamist ja rakendamist, mis on ette nähtud ebaseadusliku sisuga materjalide ja kahjuliku tegevusega võitlemiseks. Meetmetega tuleks lisaks toetada Euroopa ebaseadusliku sisuga materjalide musta nimekirja koostamise koordineerimist ja selle kasutamise edendamist Interneti-teenuste osutajate poolt.

Motivatsioon

Uusi tehnilisi lahendusi tuleb lisaks edendamisele ka toetada. Euroopa must nimekiri võiks aidata vältida ebaseadusliku sisuga materjalide tekkimist või ka neile reageerida.

Muudatusettepanek 4

I lisa, tegevussuund 2

| Komisjoni ettepanek | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3. | Laste ja noorte turvalise võrgukeskkonna loomisse kaasamise edendamine. Meetmete eesmärk on kaasata lapsi ja noori, et paremini mõista nende seisukohti ja kogemusi sidustehnoloogiate kasutamisel ning arvamusi selle kohta, kuidas luua laste jaoks turvalisemat võrgukeskkonda. |

Komisjoni ettepanek

Regioonide Komitee muudatusettepanek

3.

Laste ja noorte turvalise võrgukeskkonna loomisse kaasamise edendamine. Meetmete eesmärk on kaasata lapsi ja noori, et paremini mõista nende seisukohti ja kogemusi sidustehnoloogiate kasutamisel ning arvamusi selle kohta, kuidas luua laste jaoks turvalisemat võrgukeskkonda.

| 3. | Laste ja noorte turvalise võrgukeskkonna loomisse kaasamise edendamine. Meetmete eesmärk on kaasata lapsi ja noori, et paremini mõista nende seisukohti ja kogemusi sidustehnoloogiate kasutamisel ning arvamusi selle kohta, kuidas luua laste jaoks turvalisemat võrgukeskkonda. Meetmed peaksid tagama, et infotehnoloogia- ja meediaoskuste arendamiseks mõeldud õppematerjalide loomisel arvestataks rohkem turvalise võrgukeskkonnaga ning ebaseadusliku sisuga materjalide ja kahjuliku tegevuse ohtudega. Lisaks ei peaks meetmeid suunama mitte üksnes laste kaitsmisele, vaid ka sellele, et nad õpiksid aktiivselt, kuidas kasutada Internetti turvaliselt (mõjuvõimu suurendamine). |
| --- | --- |

3.

Laste ja noorte turvalise võrgukeskkonna loomisse kaasamise edendamine. Meetmete eesmärk on kaasata lapsi ja noori, et paremini mõista nende seisukohti ja kogemusi sidustehnoloogiate kasutamisel ning arvamusi selle kohta, kuidas luua laste jaoks turvalisemat võrgukeskkonda. Meetmed peaksid tagama, et infotehnoloogia- ja meediaoskuste arendamiseks mõeldud õppematerjalide loomisel arvestataks rohkem turvalise võrgukeskkonnaga ning ebaseadusliku sisuga materjalide ja kahjuliku tegevuse ohtudega. Lisaks ei peaks meetmeid suunama mitte üksnes laste kaitsmisele, vaid ka sellele, et nad õpiksid aktiivselt, kuidas kasutada Internetti turvaliselt (mõjuvõimu suurendamine).

Motivatsioon

Koolitatud õpetaja võib kasutada interaktiivseid õppemeetodeid, et lapsi Interneti kasutamise ohtude eest hoiatada ning koguda samal ajal laste reaktsioonidele tuginedes teavet nende sidustehnoloogiaalaste vaadete ja kogemuste kohta.

Muudatusettepanek 5

I lisa, tegevussuund 2

| Komisjoni ettepanek | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4. | Võrgus leviva kahjuliku tegevusega võitlemise vahendite kohta piisava teabe andmine. Meetmete eesmärk on anda rohkem teavet selle kohta, kuidas toimivad ja kui tõhusad on võrgus leviva kahjuliku tegevusega võitlemise vahendid, ning varustada kasutajad teabe, vahendite ja rakendustega, mis toetavad neid piisavalt eri keskkondades leviva kahjuliku tegevusega võitlemisel. |

Komisjoni ettepanek

Regioonide Komitee muudatusettepanek

4.

Võrgus leviva kahjuliku tegevusega võitlemise vahendite kohta piisava teabe andmine. Meetmete eesmärk on anda rohkem teavet selle kohta, kuidas toimivad ja kui tõhusad on võrgus leviva kahjuliku tegevusega võitlemise vahendid, ning varustada kasutajad teabe, vahendite ja rakendustega, mis toetavad neid piisavalt eri keskkondades leviva kahjuliku tegevusega võitlemisel.

| 4. | Võrgus leviva kahjuliku tegevusega võitlemise vahendite kohta piisava teabe andmine ja lõppkasutajate teavitamine olemasolevatest kahjuliku sisuga materjalide filtreerimise vahenditest. Meetmete eesmärk on anda rohkem teavet selle kohta, kuidas toimivad ja kui tõhusad on võrgus leviva kahjuliku tegevusega võitlemise vahendid, ning varustada kasutajad teabe, vahendite ja rakendustega, mis toetavad neid piisavalt eri keskkondades leviva kahjuliku tegevusega võitlemisel. |
| --- | --- |

4.

Võrgus leviva kahjuliku tegevusega võitlemise vahendite kohta piisava teabe andmine ja lõppkasutajate teavitamine olemasolevatest kahjuliku sisuga materjalide filtreerimise vahenditest. Meetmete eesmärk on anda rohkem teavet selle kohta, kuidas toimivad ja kui tõhusad on võrgus leviva kahjuliku tegevusega võitlemise vahendid, ning varustada kasutajad teabe, vahendite ja rakendustega, mis toetavad neid piisavalt eri keskkondades leviva kahjuliku tegevusega võitlemisel.

Motivatsioon

Teave sobivate või uute vahendite kohta kahjuliku sisuga materjalide tuvastamiseks on oluline mitte ainult valdkonna spetsialistide jaoks, vaid põhimõtteliselt iga lõppkasutaja jaoks, et ta saaks tegeleda uute ohtudega võimalikult asjakohaselt ja tõhusalt.

Muudatusettepanek 6

I lisa, tegevussuund 3

| Komisjoni ettepanek | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Üldsuse teadlikkuse suurendamine ja teabe levitamine sidustehnoloogiate turvalisema kasutamise kohta. Meetmetega suurendatakse üldsuse teadlikkust seeläbi, et antakse neile kogu Euroopas kooskõlastatult teavet võimaluste, ohtude ja ohtudega võitlemise meetodite kohta. Meetmed toetavad teadlikkust suurendava teabe kulutõhusat edastamist laiale kasutajate ringile. |

Komisjoni ettepanek

Regioonide Komitee muudatusettepanek

1.

Üldsuse teadlikkuse suurendamine ja teabe levitamine sidustehnoloogiate turvalisema kasutamise kohta. Meetmetega suurendatakse üldsuse teadlikkust seeläbi, et antakse neile kogu Euroopas kooskõlastatult teavet võimaluste, ohtude ja ohtudega võitlemise meetodite kohta. Meetmed toetavad teadlikkust suurendava teabe kulutõhusat edastamist laiale kasutajate ringile.

| 1. | Üldsuse teadlikkuse suurendamine ja teabe levitamine sidustehnoloogiate turvalisema kasutamise kohta ning meedia aktiivsema osalemise toetamine üldsuse teadlikkust tõstvates kampaaniates. Meetmetega suurendatakse üldsuse teadlikkust seeläbi, et antakse neile kogu Euroopas kooskõlastatult teavet võimaluste, ohtude ja ohtudega võitlemise meetodite kohta. Meetmed toetavad teadlikkust suurendava teabe kulutõhusat edastamist laiale kasutajate ringile. |
| --- | --- |

1.

Üldsuse teadlikkuse suurendamine ja teabe levitamine sidustehnoloogiate turvalisema kasutamise kohta ning meedia aktiivsema osalemise toetamine üldsuse teadlikkust tõstvates kampaaniates. Meetmetega suurendatakse üldsuse teadlikkust seeläbi, et antakse neile kogu Euroopas kooskõlastatult teavet võimaluste, ohtude ja ohtudega võitlemise meetodite kohta. Meetmed toetavad teadlikkust suurendava teabe kulutõhusat edastamist laiale kasutajate ringile.

Motivatsioon

Nii kohalikul kui ka riiklikul meedial on väga oluline roll teabe levitamisel sidustehnoloogiate turvalisema kasutamise kohta. Nende kaasamist protsessi ja teadlikkuse tõstmise kampaaniatesse tuleks seega suurendada.

Muudatusettepanek 7

I lisa, tegevussuund 3

| Komisjoni ettepanek | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2. | Selliste kontaktpunktide loomine, kust lapsevanemad ja lapsed saavad vastuseid küsimustele, kuidas tagada enda turvalisus võrgus. Meetmete eesmärk on anda kasutajatele võimalus teadlike ja vastutustundlike valikute tegemiseks, milleks antakse neile asjakohast teavet ning nõu ettevaatusabinõude kohta, millega tagada enda turvalisus võrgus. |

Komisjoni ettepanek

Regioonide Komitee muudatusettepanek

2.

Selliste kontaktpunktide loomine, kust lapsevanemad ja lapsed saavad vastuseid küsimustele, kuidas tagada enda turvalisus võrgus. Meetmete eesmärk on anda kasutajatele võimalus teadlike ja vastutustundlike valikute tegemiseks, milleks antakse neile asjakohast teavet ning nõu ettevaatusabinõude kohta, millega tagada enda turvalisus võrgus.

| 2. | Selliste kontaktpunktide loomine, kust lapsevanemad ja lapsed saavad vastuseid küsimustele, kuidas tagada enda turvalisus võrgus. Meetmete eesmärk on
  peaks olema
  anda kasutajatele võimaluse andmine teha teadlikke ja vastutustundlikke valikuid
  te tegemiseks, milleks antakse neile asjakohast teavet ning nõu ettevaatusabinõude kohta, millega tagada enda turvalisus võrgus. Meetmed peaksid tagama, et nimetatud kontaktpunktid oleksid üldsusele võimalikult tuntud. |
| --- | --- |

2.

Selliste kontaktpunktide loomine, kust lapsevanemad ja lapsed saavad vastuseid küsimustele, kuidas tagada enda turvalisus võrgus. Meetmete eesmärk on
  peaks olema
  anda kasutajatele võimaluse andmine teha teadlikke ja vastutustundlikke valikuid
  te tegemiseks, milleks antakse neile asjakohast teavet ning nõu ettevaatusabinõude kohta, millega tagada enda turvalisus võrgus. Meetmed peaksid tagama, et nimetatud kontaktpunktid oleksid üldsusele võimalikult tuntud.

Motivatsioon

Kontaktpunktid saavad oma rolli täita vaid siis, kui üldsus ja lõppkasutajad on neist teadlikud ja seega teavad, kuhu teabe ja oma küsimustele vastuse saamiseks pöörduda.

Muudatusettepanek 8

I lisa, tegevussuund 3

| Komisjoni ettepanek | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3. | Tõhusate ja tasuvate teadlikkuse suurendamise meetodite ja vahendite loomise soodustamine. Meetmete eesmärk on täiustada asjakohaseid teadlikkuse suurendamise meetodeid ja vahendeid, et muuta need pikemas perspektiivis tõhusamaks ja tasuvamaks. |

Komisjoni ettepanek

Regioonide Komitee muudatusettepanek

3.

Tõhusate ja tasuvate teadlikkuse suurendamise meetodite ja vahendite loomise soodustamine. Meetmete eesmärk on täiustada asjakohaseid teadlikkuse suurendamise meetodeid ja vahendeid, et muuta need pikemas perspektiivis tõhusamaks ja tasuvamaks.

| 3. | Teadlikkuse tõstmisega tegelevatelt keskustelt määratletud strateegiate järgimise nõudmine lähenemisel lastele, lastevanematele ja õpetajatele.
  Tõhusate ja tasuvate teadlikkuse suurendamise meetodite ja vahendite loomise soodustamine. Meetmete eesmärk peaks olema
  on täiustada asjakohaseid teadlikkuse suurendamise meetodeid ja vahendeid, et muuta need pikemas perspektiivis tõhusamaks ja tasuvamaks, ning sealjuures tuleb tagada nende meetmete kvaliteet. |
| --- | --- |

3.

Teadlikkuse tõstmisega tegelevatelt keskustelt määratletud strateegiate järgimise nõudmine lähenemisel lastele, lastevanematele ja õpetajatele.
  Tõhusate ja tasuvate teadlikkuse suurendamise meetodite ja vahendite loomise soodustamine. Meetmete eesmärk peaks olema
  on täiustada asjakohaseid teadlikkuse suurendamise meetodeid ja vahendeid, et muuta need pikemas perspektiivis tõhusamaks ja tasuvamaks, ning sealjuures tuleb tagada nende meetmete kvaliteet.

Motivatsioon

Teadlikkuse tõstmisega tegelevatel keskustel on kõige olulisem roll üldsuse teadlikkuse tõstmisel, kuna nende jagatav teave edastatakse otse või eri teabekanalite kaudu laiale üldsusele. Seega peavad nad olema võimelised tõstma esile ohtusid ja pakkuma lahendusi. Väga oluline on koordineerida jõupingutusi ja teha tihedat koostööd meediaoskuste ja meediapädevuse ekspertidega.

Brüssel, 9. oktoober 2008

Regioonide Komitee

president

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 19.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 325/87 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 325/87

---

Regioonide Komitee arvamus komisjoni teatis „Tõhus Euroopa naabruspoliitika”

(2008/C 325/15)

REGIOONIDE KOMITEE

| — | meenutab veendumust, et edukas ja turvaline naabruskond on võimalik üksnes tänu tõhusale koostööle kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on parimad võimalused kodanike vajaduste kindlaksmääramiseks ja rahuldamiseks ning sobivate teenuste pakkumiseks; |
| --- | --- |

—

meenutab veendumust, et edukas ja turvaline naabruskond on võimalik üksnes tänu tõhusale koostööle kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on parimad võimalused kodanike vajaduste kindlaksmääramiseks ja rahuldamiseks ning sobivate teenuste pakkumiseks;

| — | rõhutab vajadust luua kooskõlas Euroopa naabruspoliitika piirkondliku lähenemisviisiga (Vahemere mõõde, põhjamõõde, Atlandi mõõde ja Musta mere mõõde) kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks piirkondlikud foorumid ning edendada territoriaalset ja detsentraliseeritud koostööd; |
| --- | --- |

—

rõhutab vajadust luua kooskõlas Euroopa naabruspoliitika piirkondliku lähenemisviisiga (Vahemere mõõde, põhjamõõde, Atlandi mõõde ja Musta mere mõõde) kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks piirkondlikud foorumid ning edendada territoriaalset ja detsentraliseeritud koostööd;

| — | tervitab ELi välisministrite kohtumisel 26. mail 2008 esitatud ettepanekut luua tihedamad sidemed ELi idanaabritega, nimelt Armeenia, Aserbaidžaani, Valgevene, Gruusia, Moldova ja Ukrainaga; |
| --- | --- |

—

tervitab ELi välisministrite kohtumisel 26. mail 2008 esitatud ettepanekut luua tihedamad sidemed ELi idanaabritega, nimelt Armeenia, Aserbaidžaani, Valgevene, Gruusia, Moldova ja Ukrainaga;

| — | tervitab Euroopa — Vahemere piirkonna partnerluse taaskäivitamist ning rõhutab, kui tähtis on anda sellele territoriaalne mõõde ning toetada dialoogi ELi liikmesriikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning Euroopa naabruspoliitikas osalevate Vahemere lõunakalda partnerite vahel; |
| --- | --- |

—

tervitab Euroopa — Vahemere piirkonna partnerluse taaskäivitamist ning rõhutab, kui tähtis on anda sellele territoriaalne mõõde ning toetada dialoogi ELi liikmesriikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning Euroopa naabruspoliitikas osalevate Vahemere lõunakalda partnerite vahel;

| — | tervitab uut Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendit, mis alustas tööd 2007. aastal, ja eriti selle piiriülest mõõdet, tänu millele on võimalik teha koostööd ELiga piirnevate piirkondadega (seda rahastab Euroopa Regionaalarengufond ning Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahend); |
| --- | --- |

—

tervitab uut Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendit, mis alustas tööd 2007. aastal, ja eriti selle piiriülest mõõdet, tänu millele on võimalik teha koostööd ELiga piirnevate piirkondadega (seda rahastab Euroopa Regionaalarengufond ning Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahend);

| — | kutsub Euroopa Komisjoni üles looma ELi eelarves uus temaatiline fond (lisaks Euroopa integratsioonifondile), et aidata liikmesriikidel, kuhu saabub eriti suur hulk kolmandatest riikidest pärit sisserändajaid, tulla tõhusalt toime sisserändajatega kaasnevate probleemidega kohalikes teenustes. |
| --- | --- |

—

kutsub Euroopa Komisjoni üles looma ELi eelarves uus temaatiline fond (lisaks Euroopa integratsioonifondile), et aidata liikmesriikidel, kuhu saabub eriti suur hulk kolmandatest riikidest pärit sisserändajaid, tulla tõhusalt toime sisserändajatega kaasnevate probleemidega kohalikes teenustes.

| Raportöör | : | Sharon TAYLOR (UK/PES) Stevenage'i volikogu liige |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

Sharon TAYLOR (UK/PES) Stevenage'i volikogu liige

Viitedokument

Komisjoni teatis „Tõhus Euroopa naabruspoliitika”

KOM(2007) 774 lõplik

POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

Poliitiline dialoog ja detsentraliseerimisreformid

| 1. | meenutab veendumust, et edukas ja turvaline naabruskond on võimalik üksnes tänu tõhusale koostööle kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on parimad võimalused kodanike vajaduste kindlaksmääramiseks ja rahuldamiseks ning sobivate teenuste pakkumiseks; |
| --- | --- |

1.

meenutab veendumust, et edukas ja turvaline naabruskond on võimalik üksnes tänu tõhusale koostööle kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on parimad võimalused kodanike vajaduste kindlaksmääramiseks ja rahuldamiseks ning sobivate teenuste pakkumiseks;

| 2. | innustab Euroopa naabruspoliitikas osalevaid riike järgima ja levitama häid valimistavasid ning kutsuma oma valimisi jälgima rahvusvahelisi vaatlejaid, et muuta valimisprotsess läbipaistvamaks ja suurendada seeläbi inimeste usaldust demokraatlike protsesside vastu; |
| --- | --- |

2.

innustab Euroopa naabruspoliitikas osalevaid riike järgima ja levitama häid valimistavasid ning kutsuma oma valimisi jälgima rahvusvahelisi vaatlejaid, et muuta valimisprotsess läbipaistvamaks ja suurendada seeläbi inimeste usaldust demokraatlike protsesside vastu;

| 3. | kutsub üles ulatuslikumalt edendama üldsuse teadlikkust Euroopa naabruspoliitika teemal nii ELis kui ka Euroopa naabruspoliitika riikides; kaasates vastavate programmide või meetmete abil võimalikult suurel määral kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused; |
| --- | --- |

3.

kutsub üles ulatuslikumalt edendama üldsuse teadlikkust Euroopa naabruspoliitika teemal nii ELis kui ka Euroopa naabruspoliitika riikides; kaasates vastavate programmide või meetmete abil võimalikult suurel määral kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused;

| 4. | rõhutab vajadust luua kooskõlas Euroopa naabruspoliitika piirkondliku lähenemisviisiga (Vahemere mõõde, põhjamõõde, Atlandi mõõde ja Musta mere mõõde) kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks piirkondlikud foorumid ning edendada territoriaalset ja detsentraliseeritud koostööd, soodustades asjaomaste piirkondade integreeritud meetmete abil partnerlus- ja arenguprogramme. Kõigi foorumite töös peaksid osalema ka Regioonide Komitee esindajad; |
| --- | --- |

4.

rõhutab vajadust luua kooskõlas Euroopa naabruspoliitika piirkondliku lähenemisviisiga (Vahemere mõõde, põhjamõõde, Atlandi mõõde ja Musta mere mõõde) kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks piirkondlikud foorumid ning edendada territoriaalset ja detsentraliseeritud koostööd, soodustades asjaomaste piirkondade integreeritud meetmete abil partnerlus- ja arenguprogramme. Kõigi foorumite töös peaksid osalema ka Regioonide Komitee esindajad;

| 5. | tervitab Euroopa Ülemkogule esitatud Rootsi-Poola ühist ettepanekut idapartnerluse kohta; |
| --- | --- |

5.

tervitab Euroopa Ülemkogule esitatud Rootsi-Poola ühist ettepanekut idapartnerluse kohta;

| 6. | soovib, et Euroopa Komisjon kaasaks komitee Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendi programmide väljatöötamisse ja hindamisse, et soodustada territoriaalse mõõtmega küsimuste paremat arvessevõtmist rahastamisvahendi tegevusraamistikus; |
| --- | --- |

6.

soovib, et Euroopa Komisjon kaasaks komitee Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendi programmide väljatöötamisse ja hindamisse, et soodustada territoriaalse mõõtmega küsimuste paremat arvessevõtmist rahastamisvahendi tegevusraamistikus;

| 7. | kutsub Euroopa Komisjoni üles toetama täiendavaid programme, mis keskenduvad vaba ja professionaalse ajakirjanduse arendamisele ja toetamisele Euroopa naabruspoliitika riikides; |
| --- | --- |

7.

kutsub Euroopa Komisjoni üles toetama täiendavaid programme, mis keskenduvad vaba ja professionaalse ajakirjanduse arendamisele ja toetamisele Euroopa naabruspoliitika riikides;

| 8. | palub Euroopa Komisjonil panna riikide tegevuskavades suuremat rõhku kohaliku majanduse arengule ning eraldada Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendist selleks vajalikud summad; |
| --- | --- |

8.

palub Euroopa Komisjonil panna riikide tegevuskavades suuremat rõhku kohaliku majanduse arengule ning eraldada Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendist selleks vajalikud summad;

| 9. | rõhutab, et piiriülese koostöö programmide järelevalvekomiteed moodustavad olulise konsulteerimissüsteemi tegevuse üksikasjade, sh raha haldamisega seotud probleemide lahendamiseks; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et piiriülese koostöö programmide järelevalvekomiteed moodustavad olulise konsulteerimissüsteemi tegevuse üksikasjade, sh raha haldamisega seotud probleemide lahendamiseks;

| 10. | kutsub partnerriikide valitsusi üles suurendama läbipaistvust ja vastutust ja samuti tagama piisav haldussuutlikkus ning kutsub Euroopa Komisjoni üles võtma hoolika vaatluse alla korruptsioon ja ennetustöö selle vältimiseks neis partnerriikides, kus see endiselt takistab demokraatia, läbipaistvuse ja vastutuse arengut; ning võtma toetus- ja edendamismeetmete juures arvesse seda, kui suuri edusamme on neis valdkondades tehtud; |
| --- | --- |

10.

kutsub partnerriikide valitsusi üles suurendama läbipaistvust ja vastutust ja samuti tagama piisav haldussuutlikkus ning kutsub Euroopa Komisjoni üles võtma hoolika vaatluse alla korruptsioon ja ennetustöö selle vältimiseks neis partnerriikides, kus see endiselt takistab demokraatia, läbipaistvuse ja vastutuse arengut; ning võtma toetus- ja edendamismeetmete juures arvesse seda, kui suuri edusamme on neis valdkondades tehtud;

| 11. | kutsub Iisraeli, Gruusiat, Tuneesiat ja Ukrainat üles ratifitseerima teiste Euroopa naabruspoliitika riikide eeskujul ÜRO korruptsioonivastast konventsiooni; |
| --- | --- |

11.

kutsub Iisraeli, Gruusiat, Tuneesiat ja Ukrainat üles ratifitseerima teiste Euroopa naabruspoliitika riikide eeskujul ÜRO korruptsioonivastast konventsiooni;

| 12. | tervitab Euroopa Komisjoni esinduse avamist Valgevenes Minskis ning avaldab lootust, et esindusel õnnestub tugevdada kodanikuühiskonda ning kohalikku ja piirkondlikku demokraatiat ning täiendada üldsuse teadmisi Euroopa Liidust, selle institutsioonidest ja ühistest väärtustest; |
| --- | --- |

12.

tervitab Euroopa Komisjoni esinduse avamist Valgevenes Minskis ning avaldab lootust, et esindusel õnnestub tugevdada kodanikuühiskonda ning kohalikku ja piirkondlikku demokraatiat ning täiendada üldsuse teadmisi Euroopa Liidust, selle institutsioonidest ja ühistest väärtustest;

| 13. | kutsub Euroopa Komisjoni üles pakkuma kiiresti tõhusat tuge Valgevene kodanikuühiskonnale, sõltumatule ja professionaalsele ajakirjandusele ning samuti demokraatiale ja reformidele pühendunud erakondadele; |
| --- | --- |

13.

kutsub Euroopa Komisjoni üles pakkuma kiiresti tõhusat tuge Valgevene kodanikuühiskonnale, sõltumatule ja professionaalsele ajakirjandusele ning samuti demokraatiale ja reformidele pühendunud erakondadele;

| 14. | meenutab Euroopa naabruspoliitika ühte aluspõhimõtet, et naabruspoliitika seisab eraldi Euroopa Liidu laienemisest ja laienemispoliitikast ning ELi liikmesuse küsimusest. See aga ei tohi piirata kuidagi partnerriikide ja ELi võimalikke tulevasi arengusuundi; |
| --- | --- |

14.

meenutab Euroopa naabruspoliitika ühte aluspõhimõtet, et naabruspoliitika seisab eraldi Euroopa Liidu laienemisest ja laienemispoliitikast ning ELi liikmesuse küsimusest. See aga ei tohi piirata kuidagi partnerriikide ja ELi võimalikke tulevasi arengusuundi;

| 15. | kutsub ELi liikmesriike ja Euroopa Komisjoni üles pakkuma Ukrainale ja Moldovale tulevastes lepingutes, mis on jätk 10 aastat kehtinud partnerlus- ja koostöölepingutele, Euroopa Liiduga ühinemise väljavaate võimalust; |
| --- | --- |

15.

kutsub ELi liikmesriike ja Euroopa Komisjoni üles pakkuma Ukrainale ja Moldovale tulevastes lepingutes, mis on jätk 10 aastat kehtinud partnerlus- ja koostöölepingutele, Euroopa Liiduga ühinemise väljavaate võimalust;

| 16. | tervitab ELi välisministrite kohtumisel 26. mail 2008 esitatud ettepanekut luua tihedamad sidemed ELi idanaabritega, nimelt Armeenia, Aserbaidžaani, Valgevene, Gruusia, Moldova ja Ukrainaga; |
| --- | --- |

16.

tervitab ELi välisministrite kohtumisel 26. mail 2008 esitatud ettepanekut luua tihedamad sidemed ELi idanaabritega, nimelt Armeenia, Aserbaidžaani, Valgevene, Gruusia, Moldova ja Ukrainaga;

| 17. | hindab positiivselt eesistujariigi Prantsusmaa püüet anda taas hoogu dialoogile ja mitmepoolsele koostööle Vahemere lõuna- ja idakaldal asuvate ELi naaberriikidega, panustades sel moel Barcelona protsessi tugevdamisse; |
| --- | --- |

17.

hindab positiivselt eesistujariigi Prantsusmaa püüet anda taas hoogu dialoogile ja mitmepoolsele koostööle Vahemere lõuna- ja idakaldal asuvate ELi naaberriikidega, panustades sel moel Barcelona protsessi tugevdamisse;

| 18. | tervitab jätkuvat tööd kokkulepitud tegevuskavade elluviimisel, kuna need on suurepärased vahendid riigisiseste reformide edendamiseks, ning innustab ELi koostama tegevuskavad ka kõigi ülejäänud riikide jaoks; |
| --- | --- |

18.

tervitab jätkuvat tööd kokkulepitud tegevuskavade elluviimisel, kuna need on suurepärased vahendid riigisiseste reformide edendamiseks, ning innustab ELi koostama tegevuskavad ka kõigi ülejäänud riikide jaoks;

| 19. | tervitab muudetud tegevuskavasid, mis jõustusid 2005. aasta alguses, ning kutsub üles koostama täiustatud lepinguid Moldova ja Iisraeliga; |
| --- | --- |

19.

tervitab muudetud tegevuskavasid, mis jõustusid 2005. aasta alguses, ning kutsub üles koostama täiustatud lepinguid Moldova ja Iisraeliga;

| 20. | kutsub Euroopa Komisjoni üles kaasama Euroopa naabruspoliitika riikide kodanikuühiskonna esindajaid võimaluse korral naabruspoliitika tegevuskavade edusammude jälgimisse, et saada vahetu ja erapooletu hinnang riigi tegevuskava elluviimise teatud aspektide kohta; |
| --- | --- |

20.

kutsub Euroopa Komisjoni üles kaasama Euroopa naabruspoliitika riikide kodanikuühiskonna esindajaid võimaluse korral naabruspoliitika tegevuskavade edusammude jälgimisse, et saada vahetu ja erapooletu hinnang riigi tegevuskava elluviimise teatud aspektide kohta;

| 21. | kutsub Euroopa Komisjoni üles kaasama liikmesriikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajaid iga riigi tegevuskava väljatöötamise ja elluviimise jälgimisse; |
| --- | --- |

21.

kutsub Euroopa Komisjoni üles kaasama liikmesriikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajaid iga riigi tegevuskava väljatöötamise ja elluviimise jälgimisse;

| 22. | soovitab täpselt määratleda prioriteedid piiriüleses koostöös nii põhjas, idas kui ka lõunas, et saavutada maksimaalne koosmõju ja teha tõhusamat tööd kokkulepitud tegevuskavades seatud eesmärkide suunas liikumisel; |
| --- | --- |

22.

soovitab täpselt määratleda prioriteedid piiriüleses koostöös nii põhjas, idas kui ka lõunas, et saavutada maksimaalne koosmõju ja teha tõhusamat tööd kokkulepitud tegevuskavades seatud eesmärkide suunas liikumisel;

| 23. | kinnitab täiendava tehnilise ja poliitilise toe vajalikkust piiriülese ja rahvusvahelise koostöö jätkamisel ELi liikmesriikide ja nendega piiri jagavate naaberriikide vahel; |
| --- | --- |

23.

kinnitab täiendava tehnilise ja poliitilise toe vajalikkust piiriülese ja rahvusvahelise koostöö jätkamisel ELi liikmesriikide ja nendega piiri jagavate naaberriikide vahel;

| 24. | tervitab uut Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendit, mis alustas tööd 2007. aastal, ja eriti selle piiriülest mõõdet, tänu millele on võimalik teha koostööd ELiga piirnevate piirkondadega (seda rahastab Euroopa Regionaalarengufond ning Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahend); |
| --- | --- |

24.

tervitab uut Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendit, mis alustas tööd 2007. aastal, ja eriti selle piiriülest mõõdet, tänu millele on võimalik teha koostööd ELiga piirnevate piirkondadega (seda rahastab Euroopa Regionaalarengufond ning Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahend);

| 25. | väljendab heameelt piiriülese koostöö programmide rakendamise alguse üle Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendi raames ning on valmis tegema koostööd programmide järelevalves; kutsub Euroopa Komisjoni üles tagama kõigi piiriülese koostöö programmide väljatöötamine ja õigeaegne vastuvõtmine; rõhutab vajadust tagada kõigi Euroopa naabruspoliitika raames piiriülese koostöö jaoks ette nähtud ressursside kasutamine, jagades need vajadusel ümber juba toimivatele programmidele mõnes lähedases piirkonnas; |
| --- | --- |

25.

väljendab heameelt piiriülese koostöö programmide rakendamise alguse üle Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendi raames ning on valmis tegema koostööd programmide järelevalves; kutsub Euroopa Komisjoni üles tagama kõigi piiriülese koostöö programmide väljatöötamine ja õigeaegne vastuvõtmine; rõhutab vajadust tagada kõigi Euroopa naabruspoliitika raames piiriülese koostöö jaoks ette nähtud ressursside kasutamine, jagades need vajadusel ümber juba toimivatele programmidele mõnes lähedases piirkonnas;

| 26. | tervitab rahastamise suurendamist piiriüleseks koostööks Euroopa Liidu välispiiridel aastatel 2007–2013, kuid palub Euroopa Komisjonil siiski suurendada ELi uue ühtekuuluvuspoliitika raames veelgi Interregi rahalisi vahendeid pärast 2013. aastat seoses piiriülese koostööga ELi liikmesriikide ning Euroopa naabruspoliitika riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel, et tegeleda asjaomaste riikide asukohaks olevatele piirkondadele iseloomulike ühiste probleemidega; |
| --- | --- |

26.

tervitab rahastamise suurendamist piiriüleseks koostööks Euroopa Liidu välispiiridel aastatel 2007–2013, kuid palub Euroopa Komisjonil siiski suurendada ELi uue ühtekuuluvuspoliitika raames veelgi Interregi rahalisi vahendeid pärast 2013. aastat seoses piiriülese koostööga ELi liikmesriikide ning Euroopa naabruspoliitika riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel, et tegeleda asjaomaste riikide asukohaks olevatele piirkondadele iseloomulike ühiste probleemidega;

| 27. | kutsub liikmesriike ja naabruspoliitikas osalevaid riike üles kasutama täiel määral TAIEXit ja mestimisvahendeid, et pakkuda naabruspoliitika riikide kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele sihipärast poliitilist ja/või õiguslikku nõu õigusaktide lähendamisel ühenduse õigustikule; |
| --- | --- |

27.

kutsub liikmesriike ja naabruspoliitikas osalevaid riike üles kasutama täiel määral TAIEXit ja mestimisvahendeid, et pakkuda naabruspoliitika riikide kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele sihipärast poliitilist ja/või õiguslikku nõu õigusaktide lähendamisel ühenduse õigustikule;

| 28. | kordab oma toetust tärkavale Musta mere euroregioonile, mille eesmärk on edendada kohaliku ja piirkondliku tasandi koostööd piirkonna Musta mere riikide vahel, toetades sel moel demokraatlikku stabiilsust, häid valitsemistavasid ja säästvat arengut; |
| --- | --- |

28.

kordab oma toetust tärkavale Musta mere euroregioonile, mille eesmärk on edendada kohaliku ja piirkondliku tasandi koostööd piirkonna Musta mere riikide vahel, toetades sel moel demokraatlikku stabiilsust, häid valitsemistavasid ja säästvat arengut;

| 29. | tervitab olemasolevaid ELi temaatilisi rahastamisvahendeid, nagu seitsmes raamprogramm ja DAPHNE, millest saavad juba osa ka Euroopa naabruspoliitika riigid; |
| --- | --- |

29.

tervitab olemasolevaid ELi temaatilisi rahastamisvahendeid, nagu seitsmes raamprogramm ja DAPHNE, millest saavad juba osa ka Euroopa naabruspoliitika riigid;

| 30. | kutsub Euroopa Majanduspiirkonna riikide (Island, Norra ja Liechtenstein) kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles kasutama oma märkimisväärset kogemust demokraatlike institutsioonide ülesehitamisel liituvates riikides ning aidata naabruspoliitika riikide kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel suurendada demokraatlikku suutlikkust ja arendada majandust; |
| --- | --- |

30.

kutsub Euroopa Majanduspiirkonna riikide (Island, Norra ja Liechtenstein) kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles kasutama oma märkimisväärset kogemust demokraatlike institutsioonide ülesehitamisel liituvates riikides ning aidata naabruspoliitika riikide kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel suurendada demokraatlikku suutlikkust ja arendada majandust;

| 31. | kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles looma süsteemi, mille kaudu vahetataks teavet nii individuaalsete kui ka ühiste jõupingutuste kohta kodanikuühiskonna toetamisel naabruspoliitika riikides, et vältida töö dubleerimist ja suurendada tulevaste programmide koosmõju; |
| --- | --- |

31.

kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles looma süsteemi, mille kaudu vahetataks teavet nii individuaalsete kui ka ühiste jõupingutuste kohta kodanikuühiskonna toetamisel naabruspoliitika riikides, et vältida töö dubleerimist ja suurendada tulevaste programmide koosmõju;

| 32. | tervitab Tempuse, Erasmus Munduse ja teiste akadeemilise koostöö programmide jätkamist aastatel 2007–2010, kuna need pakuvad Euroopa naabruspoliitika riikide tudengitele õppimisvõimalusi; |
| --- | --- |

32.

tervitab Tempuse, Erasmus Munduse ja teiste akadeemilise koostöö programmide jätkamist aastatel 2007–2010, kuna need pakuvad Euroopa naabruspoliitika riikide tudengitele õppimisvõimalusi;

| 33. | kutsub Euroopa Komisjoni üles toetama edasist koostööd Euroopa naabruspoliitika riikide ja ELi liikmesriikide teadusasutuste ja mõttekodade vahel, kuna need pakuvad võimalust arutleda teemadel, mis võivad riikide valitsuste jaoks olla tundlikud; |
| --- | --- |

33.

kutsub Euroopa Komisjoni üles toetama edasist koostööd Euroopa naabruspoliitika riikide ja ELi liikmesriikide teadusasutuste ja mõttekodade vahel, kuna need pakuvad võimalust arutleda teemadel, mis võivad riikide valitsuste jaoks olla tundlikud;

| 34. | märgib, et suurema liikuvuse ja transpordi aktiivsema kasutamisega kaasneb CO2 hulga kasv ja kasvuhooneefekti suurenemine, ning kutsub Euroopa naabruspoliitika riike üles pidama keskkonnapoliitikat säästva majandusarengu aluseks. Euroopa naabruspoliitika riikide kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on oluline osa kliimamuutusi arvestava teabevahetuse ja kavandamise kujundamisel. ELi liikmesriikide kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid tervitama kahepoolset dialoogi kõnealustes küsimustes; |
| --- | --- |

34.

märgib, et suurema liikuvuse ja transpordi aktiivsema kasutamisega kaasneb CO2 hulga kasv ja kasvuhooneefekti suurenemine, ning kutsub Euroopa naabruspoliitika riike üles pidama keskkonnapoliitikat säästva majandusarengu aluseks. Euroopa naabruspoliitika riikide kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on oluline osa kliimamuutusi arvestava teabevahetuse ja kavandamise kujundamisel. ELi liikmesriikide kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid tervitama kahepoolset dialoogi kõnealustes küsimustes;

| 35. | tervitab Euroopa — Vahemere piirkonna partnerluse taaskäivitamist ning rõhutab, kui tähtis on anda sellele territoriaalne mõõde ning toetada dialoogi ELi liikmesriikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning Euroopa naabruspoliitikas osalevate Vahemere lõunakalda partnerite vahel; on seisukohal, et Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendit kui kõnealust protsessi toetavat vahendit tuleks kohandada uuendatud Barcelona protsessiga; |
| --- | --- |

35.

tervitab Euroopa — Vahemere piirkonna partnerluse taaskäivitamist ning rõhutab, kui tähtis on anda sellele territoriaalne mõõde ning toetada dialoogi ELi liikmesriikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning Euroopa naabruspoliitikas osalevate Vahemere lõunakalda partnerite vahel; on seisukohal, et Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendit kui kõnealust protsessi toetavat vahendit tuleks kohandada uuendatud Barcelona protsessiga;

| 36. | kutsub üles looma foorumi ELi liikmesriikide ning Euroopa naabruspoliitikas osalevate idamõõtme partnerriikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks; |
| --- | --- |

36.

kutsub üles looma foorumi ELi liikmesriikide ning Euroopa naabruspoliitikas osalevate idamõõtme partnerriikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks;

| 37. | meenutab poliitilises deklaratsioonis „Euroopa põhjapoolsete piirkondade piiriülene koostöö” (CdR 313/2006) väljendatud toetust Euroopa Parlamendi algatusele korraldada põhjamõõtme parlamentaarne foorum ning kordab ettepanekut luua asjakohane püsiv organ, et arutada põhjamõõtme poliitika kohaliku ja piirkondliku tähtsusega küsimusi; |
| --- | --- |

37.

meenutab poliitilises deklaratsioonis „Euroopa põhjapoolsete piirkondade piiriülene koostöö” (CdR 313/2006) väljendatud toetust Euroopa Parlamendi algatusele korraldada põhjamõõtme parlamentaarne foorum ning kordab ettepanekut luua asjakohane püsiv organ, et arutada põhjamõõtme poliitika kohaliku ja piirkondliku tähtsusega küsimusi;

| 38. | väljendab heameelt, et Euroopa Komisjon peab oluliseks tähtsate transpordikoridoride pikendamist ELi naaberriikidesse Euroopa naabruspoliitika raames. Integreeritud ja jätkusuutlik transpordivõrgustik on äärmiselt oluline Euroopa naabruspoliitika majanduslike aspektide arendamisel; |
| --- | --- |

38.

väljendab heameelt, et Euroopa Komisjon peab oluliseks tähtsate transpordikoridoride pikendamist ELi naaberriikidesse Euroopa naabruspoliitika raames. Integreeritud ja jätkusuutlik transpordivõrgustik on äärmiselt oluline Euroopa naabruspoliitika majanduslike aspektide arendamisel;

Liikuvus ja ränne

| 39. | kordab, et liikuvus ja inimestevahelised sidemed suurendavad Euroopa naabruspoliitika riikide võimet saada kasu majandusintegratsioonist, kuid vastastikune mõistmine on äärmiselt raske, kui ei parandata Euroopa naabruspoliitika riikide kodanike võimalusi Euroopa Liidus reisida; |
| --- | --- |

39.

kordab, et liikuvus ja inimestevahelised sidemed suurendavad Euroopa naabruspoliitika riikide võimet saada kasu majandusintegratsioonist, kuid vastastikune mõistmine on äärmiselt raske, kui ei parandata Euroopa naabruspoliitika riikide kodanike võimalusi Euroopa Liidus reisida;

| 40. | tervitab võimalust kohalike ja piirkondlike omavalitsuste praktikantide ning lähetatud ametnike täiendavaks vahetamiseks ELi liikmesriikide, liituvate riikide ja Euroopa naabruspoliitika riikide vahel; |
| --- | --- |

40.

tervitab võimalust kohalike ja piirkondlike omavalitsuste praktikantide ning lähetatud ametnike täiendavaks vahetamiseks ELi liikmesriikide, liituvate riikide ja Euroopa naabruspoliitika riikide vahel;

| 41. | ärgitab ELi liikmesriike parandama viisade väljastamist, et suurendada kodanike liikuvust. Erilist tähelepanu tuleks pöörata tudengitele, kultuurilistele ja akadeemilistele vahetustele ning kodanikuühiskonna esindajatele. Viisakulude vähendamine ja protseduuride lihtsustamine aitaks paremini edendada inimestevahelisi otseseid kontakte; |
| --- | --- |

41.

ärgitab ELi liikmesriike parandama viisade väljastamist, et suurendada kodanike liikuvust. Erilist tähelepanu tuleks pöörata tudengitele, kultuurilistele ja akadeemilistele vahetustele ning kodanikuühiskonna esindajatele. Viisakulude vähendamine ja protseduuride lihtsustamine aitaks paremini edendada inimestevahelisi otseseid kontakte;

| 42. | kutsub ELi liikmesriike üles suurendama konsulaarteenuste tõhusust Euroopa naabruspoliitika riikides ja avama kõnealustes riikides ühiseid Schengeni viisa taotlemise keskusi; |
| --- | --- |

42.

kutsub ELi liikmesriike üles suurendama konsulaarteenuste tõhusust Euroopa naabruspoliitika riikides ja avama kõnealustes riikides ühiseid Schengeni viisa taotlemise keskusi;

| 43. | tervitab viisalihtsustus- ja tagasivõtulepingute sõlmimist Ukraina ja Moldovaga; kutsub Euroopa Komisjoni üles kasutama oma kogemusi ELiga hiljuti liitunud riikidega ja alustama läbirääkimisi samasuguste kokkulepete üle ka teiste Euroopa naabruspoliitika riikidega; |
| --- | --- |

43.

tervitab viisalihtsustus- ja tagasivõtulepingute sõlmimist Ukraina ja Moldovaga; kutsub Euroopa Komisjoni üles kasutama oma kogemusi ELiga hiljuti liitunud riikidega ja alustama läbirääkimisi samasuguste kokkulepete üle ka teiste Euroopa naabruspoliitika riikidega;

| 44. | rõhutab, et liikuvus saab areneda ainult turvalises keskkonnas. See nõuab uue liikuvuspartnerluse süsteemi raames kõigi riikide ühist vastutust rändest tulenevate probleemide lahendamisel. Seetõttu peavad ka Euroopa naabruspoliitika partnerriigid võtma endale kohustuse teha rohkem turvalisuse ja justiitsküsimuste vallas. Uus süsteem peaks sisaldama ebaseadusliku rände vastu võitlemise meetmeid ja pakkuma rohkem võimalusi liikuda seaduslikult Euroopa naabruspoliitika riikidest ELi liikmesriikidesse; |
| --- | --- |

44.

rõhutab, et liikuvus saab areneda ainult turvalises keskkonnas. See nõuab uue liikuvuspartnerluse süsteemi raames kõigi riikide ühist vastutust rändest tulenevate probleemide lahendamisel. Seetõttu peavad ka Euroopa naabruspoliitika partnerriigid võtma endale kohustuse teha rohkem turvalisuse ja justiitsküsimuste vallas. Uus süsteem peaks sisaldama ebaseadusliku rände vastu võitlemise meetmeid ja pakkuma rohkem võimalusi liikuda seaduslikult Euroopa naabruspoliitika riikidest ELi liikmesriikidesse;

| 45. | kordab oma seisukohta, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on esmatähtis roll rändest tulenevate probleemide lahendamisel. See puudutab nii ebaseaduslikku rännet — kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad tegelema inimeste vastuvõtmisega ja ebaseaduslikult töötamise küsimustega — kui ka seaduslikku rännet, sest kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused vastutavad kohalike teenuste osutamise eest; |
| --- | --- |

45.

kordab oma seisukohta, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on esmatähtis roll rändest tulenevate probleemide lahendamisel. See puudutab nii ebaseaduslikku rännet — kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad tegelema inimeste vastuvõtmisega ja ebaseaduslikult töötamise küsimustega — kui ka seaduslikku rännet, sest kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused vastutavad kohalike teenuste osutamise eest;

| 46. | tunnustab Frontexi (1) ja kohalike omavalitsuste koostööd ebaseadusliku rände ennetamisel ning kutsub üles täiendavale tihedamale koostööle Euroopa Liidu piiririikide kohalike ja piirkondlike omavalitsustega; |
| --- | --- |

46.

tunnustab Frontexi (1) ja kohalike omavalitsuste koostööd ebaseadusliku rände ennetamisel ning kutsub üles täiendavale tihedamale koostööle Euroopa Liidu piiririikide kohalike ja piirkondlike omavalitsustega;

| 47. | kutsub Euroopa Komisjoni üles julgustama praktiliste lahenduste väljatöötamist lõunapoolsete merepiiride haldamise tugevdamiseks ning ühenduse, liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suutlikkuse parandamiseks, et tulla koostöös päritoluriikidega toime kriitiliste olukordadega, nagu näiteks ebaseaduslike sisserändajate massiline sissevool, ning andma sellesse ka oma panuse (2); |
| --- | --- |

47.

kutsub Euroopa Komisjoni üles julgustama praktiliste lahenduste väljatöötamist lõunapoolsete merepiiride haldamise tugevdamiseks ning ühenduse, liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suutlikkuse parandamiseks, et tulla koostöös päritoluriikidega toime kriitiliste olukordadega, nagu näiteks ebaseaduslike sisserändajate massiline sissevool, ning andma sellesse ka oma panuse (2);

| 48. | kutsub Euroopa Komisjoni üles looma ELi eelarves uus temaatiline fond (lisaks Euroopa integratsioonifondile), et aidata liikmesriikidel, kuhu saabub eriti suur hulk kolmandatest riikidest pärit sisserändajaid, tulla tõhusalt toime sisserändajatega kaasnevate probleemidega kohalikes teenustes; |
| --- | --- |

48.

kutsub Euroopa Komisjoni üles looma ELi eelarves uus temaatiline fond (lisaks Euroopa integratsioonifondile), et aidata liikmesriikidel, kuhu saabub eriti suur hulk kolmandatest riikidest pärit sisserändajaid, tulla tõhusalt toime sisserändajatega kaasnevate probleemidega kohalikes teenustes;

| 49. | kutsub Euroopa Komisjoni üles kavandama vajalikke vahendeid, mille abil saavad nende lähteriikide kohalikud omavalitsused, keda kvalifitseeritud tööjõu väljaränne eriti mõjutab, luua oskustööjõule ja haritud inimestele huvipakkuvaid võimalusi ning tagada kohalik majanduslik ja kultuuriline areng; |
| --- | --- |

49.

kutsub Euroopa Komisjoni üles kavandama vajalikke vahendeid, mille abil saavad nende lähteriikide kohalikud omavalitsused, keda kvalifitseeritud tööjõu väljaränne eriti mõjutab, luua oskustööjõule ja haritud inimestele huvipakkuvaid võimalusi ning tagada kohalik majanduslik ja kultuuriline areng;

| 50. | palub Euroopa Komisjonil suurendada ELi uue ühtekuuluvuspoliitika raames Interregi rahalisi vahendeid pärast 2013. aastat seoses piiriülese koostööga ELi liikmesriikide ja Euroopa naabruspoliitika riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel, et tegeleda asjaomaste riikide asukohaks olevatele piirkondadele iseloomulike ühiste probleemidega; |
| --- | --- |

50.

palub Euroopa Komisjonil suurendada ELi uue ühtekuuluvuspoliitika raames Interregi rahalisi vahendeid pärast 2013. aastat seoses piiriülese koostööga ELi liikmesriikide ja Euroopa naabruspoliitika riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel, et tegeleda asjaomaste riikide asukohaks olevatele piirkondadele iseloomulike ühiste probleemidega;

| 51. | kutsub Euroopa Liidu liikmesriike üles kasutama kohaliku piiriliikluse määrust, mis võimaldab liikmesriikidel sõlmida kahepoolseid lepinguid nendega piirnevate kolmandate riikidega ja parandada piiriüleseid sidemeid; ELi liikmesriigid peaksid lihtsustama ja kiirendama viisade väljastamise menetlust nende taotlejate puhul, kes on varem juba tõendanud enda vastavust viisatingimustele; |
| --- | --- |

51.

kutsub Euroopa Liidu liikmesriike üles kasutama kohaliku piiriliikluse määrust, mis võimaldab liikmesriikidel sõlmida kahepoolseid lepinguid nendega piirnevate kolmandate riikidega ja parandada piiriüleseid sidemeid; ELi liikmesriigid peaksid lihtsustama ja kiirendama viisade väljastamise menetlust nende taotlejate puhul, kes on varem juba tõendanud enda vastavust viisatingimustele;

Inimõigused ja inimkaubandus

| 52. | täheldab märkimisväärset edu inimõiguste kaitse ja demokraatia olukorra paranemises alates Euroopa naabruspoliitika ja Euroopa — Vahemere piirkonna partnerluse programmi käivitamisest ning ärgitab Euroopa naabruspoliitika riikide valitsusi jätkuvalt tähtsustama üldisi inimõigusi ja demokraatia aluspõhimõtteid, kuna need on ELi põhiväärtused; |
| --- | --- |

52.

täheldab märkimisväärset edu inimõiguste kaitse ja demokraatia olukorra paranemises alates Euroopa naabruspoliitika ja Euroopa — Vahemere piirkonna partnerluse programmi käivitamisest ning ärgitab Euroopa naabruspoliitika riikide valitsusi jätkuvalt tähtsustama üldisi inimõigusi ja demokraatia aluspõhimõtteid, kuna need on ELi põhiväärtused;

| 53. | innustab Euroopa Komisjoni jätkama tööd Euroopa naabruspoliitika riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning kodanikuühiskonnaga, et parandada inimõiguste, vähemuste õiguste ja laste õiguste kaitset; kutsub Euroopa naabruspoliitika riikide valitsusi üles olema kodanikuühiskonna panuse suhtes avatum; |
| --- | --- |

53.

innustab Euroopa Komisjoni jätkama tööd Euroopa naabruspoliitika riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning kodanikuühiskonnaga, et parandada inimõiguste, vähemuste õiguste ja laste õiguste kaitset; kutsub Euroopa naabruspoliitika riikide valitsusi üles olema kodanikuühiskonna panuse suhtes avatum;

| 54. | tervitab kõigis naabruspoliitika riikides võetud meetmeid suurendamaks naiste osalemist poliitika-, ühiskonna- ja majanduselus ning edendamaks naiste ja meeste võrdõiguslikkust, kuid nendib, et endiselt esineb väga sageli naiste diskrimineerimist ja koduvägivalda; ning kutsub osalevaid riike seega üles suurendama jõupingutusi naiste õiguste kaitsmiseks; |
| --- | --- |

54.

tervitab kõigis naabruspoliitika riikides võetud meetmeid suurendamaks naiste osalemist poliitika-, ühiskonna- ja majanduselus ning edendamaks naiste ja meeste võrdõiguslikkust, kuid nendib, et endiselt esineb väga sageli naiste diskrimineerimist ja koduvägivalda; ning kutsub osalevaid riike seega üles suurendama jõupingutusi naiste õiguste kaitsmiseks;

| 55. | tõdeb, et teatavate Euroopa naabruspoliitika riikide ja Euroopa Liidu liikmesriikide vaheline inimkaubandus on jätkuvalt väga tõsine probleem; |
| --- | --- |

55.

tõdeb, et teatavate Euroopa naabruspoliitika riikide ja Euroopa Liidu liikmesriikide vaheline inimkaubandus on jätkuvalt väga tõsine probleem;

| 56. | kutsub Valgevene valitsust üles ratifitseerima Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ning selle asjaomaseid protokolle ning alustama konstruktiivset dialoogi ELiga ja osalema täiel määral Euroopa naabruspoliitikas; |
| --- | --- |

56.

kutsub Valgevene valitsust üles ratifitseerima Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ning selle asjaomaseid protokolle ning alustama konstruktiivset dialoogi ELiga ja osalema täiel määral Euroopa naabruspoliitikas;

| 57. | kordab sotsiaaldialoogi tähtsust ning kutsub Jordaaniat, Liibanoni ja Marokot üles ratifitseerima ILO põhikonventsioone ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste kohta; |
| --- | --- |

57.

kordab sotsiaaldialoogi tähtsust ning kutsub Jordaaniat, Liibanoni ja Marokot üles ratifitseerima ILO põhikonventsioone ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste kohta;

| 58. | ärgitab Euroopa Komisjoni seadma oma naabruspoliitikas prioriteediks inimkaubanduse ohvrite kaitse, mis on kooskõlas ELi aluspõhimõtteks oleva inimõiguste austamise põhimõttega; |
| --- | --- |

58.

ärgitab Euroopa Komisjoni seadma oma naabruspoliitikas prioriteediks inimkaubanduse ohvrite kaitse, mis on kooskõlas ELi aluspõhimõtteks oleva inimõiguste austamise põhimõttega;

| 59. | juhib tähelepanu sellele, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on inimkaubanduse vastu võitlemises oluline osa; soovitab seega Euroopa naabruspoliitika riikide kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel koostada oma riiklikust õiguslikust raamistikust lähtuvalt kohalikud ja piirkondlikud inimkaubanduse vastu võitlemise tegevuskavad ja strateegiad ning viia need ellu, tehes inimkaubanduse ennetamiseks ja ohvrite kaitsmiseks tihedat koostööd keskvalitsusega ja teiste liikmesriikidega; |
| --- | --- |

59.

juhib tähelepanu sellele, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on inimkaubanduse vastu võitlemises oluline osa; soovitab seega Euroopa naabruspoliitika riikide kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel koostada oma riiklikust õiguslikust raamistikust lähtuvalt kohalikud ja piirkondlikud inimkaubanduse vastu võitlemise tegevuskavad ja strateegiad ning viia need ellu, tehes inimkaubanduse ennetamiseks ja ohvrite kaitsmiseks tihedat koostööd keskvalitsusega ja teiste liikmesriikidega;

| 60. | kutsub Euroopa Liidu liikmesriikide kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles aitama Euroopa naabruspoliitika riikide kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel koostada tegevuskavad, mis sisaldaksid inimkaubanduse vastu võitleva spetsiaalse ressursside keskuse või toetusüksuse loomist kohalikul ja/või piirkondlikul tasandil, teavituskampaaniaid, erialast väljaõpet inimkaubanduse ohvritega tegelevatele politseitöötajatele ja spetsialistidele, paremaid haridusvõimalusi naistele ja lastele jne; |
| --- | --- |

60.

kutsub Euroopa Liidu liikmesriikide kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles aitama Euroopa naabruspoliitika riikide kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel koostada tegevuskavad, mis sisaldaksid inimkaubanduse vastu võitleva spetsiaalse ressursside keskuse või toetusüksuse loomist kohalikul ja/või piirkondlikul tasandil, teavituskampaaniaid, erialast väljaõpet inimkaubanduse ohvritega tegelevatele politseitöötajatele ja spetsialistidele, paremaid haridusvõimalusi naistele ja lastele jne;

| 61. | tervitab asjaolu, et kõik Euroopa naabruspoliitika riigid on allkirjastanud rahvusvahelist organiseeritud kuritegevust käsitleva ÜRO konventsiooni, ning kutsub Iisraeli, Maroko ja Jordaania valitsusi üles allkirjastama ja ratifitseerima selle esimest ja teist protokolli, mis puudutavad inimkaubandust ja rändajate ebaseaduslikult üle piiri toimetamist; |
| --- | --- |

61.

tervitab asjaolu, et kõik Euroopa naabruspoliitika riigid on allkirjastanud rahvusvahelist organiseeritud kuritegevust käsitleva ÜRO konventsiooni, ning kutsub Iisraeli, Maroko ja Jordaania valitsusi üles allkirjastama ja ratifitseerima selle esimest ja teist protokolli, mis puudutavad inimkaubandust ja rändajate ebaseaduslikult üle piiri toimetamist;

| 62. | avaldab toetust Euroopa Ülemkogu 1. septembri kohtumisel vastuvõetud eesistujariigi järeldustele Gruusia konflikti kohta ning soovib samas rõhutada, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad etendada olulist rolli konfliktide lahendamisel ja konfliktijärgses ülesehituses; kutsub Gruusia ja Venemaa valitsusi ning Lõuna-Osseetia ametivõime võtma viivitamatult vajalikke meetmeid, et tagada põgenike ning Lõuna-Osseetia sõja tõttu riigisiseselt ümberasunud isikute turvaline ja püsiv tagasipöördumine; |
| --- | --- |

62.

avaldab toetust Euroopa Ülemkogu 1. septembri kohtumisel vastuvõetud eesistujariigi järeldustele Gruusia konflikti kohta ning soovib samas rõhutada, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad etendada olulist rolli konfliktide lahendamisel ja konfliktijärgses ülesehituses; kutsub Gruusia ja Venemaa valitsusi ning Lõuna-Osseetia ametivõime võtma viivitamatult vajalikke meetmeid, et tagada põgenike ning Lõuna-Osseetia sõja tõttu riigisiseselt ümberasunud isikute turvaline ja püsiv tagasipöördumine;

Piirkondlikud konfliktid

| 63. | kordab, et EL on otseselt huvitatud koostööst Euroopa naabruspoliitika riikidega, et anda oma panus kaua lahendamata konfliktidele lahenduse leidmisse (3), kuna sellised konfliktid õõnestavad Euroopa enda julgeolekut piirkondliku konflikti eskaleerumise, juhtimatute rändevoogude, energiavarustuse häirete jne kaudu; |
| --- | --- |

63.

kordab, et EL on otseselt huvitatud koostööst Euroopa naabruspoliitika riikidega, et anda oma panus kaua lahendamata konfliktidele lahenduse leidmisse (3), kuna sellised konfliktid õõnestavad Euroopa enda julgeolekut piirkondliku konflikti eskaleerumise, juhtimatute rändevoogude, energiavarustuse häirete jne kaudu;

| 64. | kordab, et Euroopa naabruspoliitika täielikku potentsiaali on raske saavutada, kui ei lahendata piirkondlikku koostööd äärmiselt keeruliseks või lausa võimatuks muutvaid konflikte. Mõlemal pool piiri elavad inimesed ja kogukonnad kannatavad kõige enam oma keskvalitsuse suutmatuse tõttu asuda dialoogi ja leida konfliktile konstruktiivne lahendus; |
| --- | --- |

64.

kordab, et Euroopa naabruspoliitika täielikku potentsiaali on raske saavutada, kui ei lahendata piirkondlikku koostööd äärmiselt keeruliseks või lausa võimatuks muutvaid konflikte. Mõlemal pool piiri elavad inimesed ja kogukonnad kannatavad kõige enam oma keskvalitsuse suutmatuse tõttu asuda dialoogi ja leida konfliktile konstruktiivne lahendus;

| 65. | kutsub Euroopa Liitu üles aktiivsemalt osalema lahendamata konfliktidele lahenduse leidmises, kasutades selleks mitmesuguseid usalduse suurendamise programme, konfliktide ohjamist, inimestevahelist suhtlemist ja linnade diplomaatiat ning suurendades separatistlike piirkondade kodanikuühiskonna organisatsioonide suutlikkust. Euroopa Liit peaks asjaomaste rahvusvaheliste institutsioonide ja riikide esindajatega kohtudes tõstatama ka konfliktide küsimused; |
| --- | --- |

65.

kutsub Euroopa Liitu üles aktiivsemalt osalema lahendamata konfliktidele lahenduse leidmises, kasutades selleks mitmesuguseid usalduse suurendamise programme, konfliktide ohjamist, inimestevahelist suhtlemist ja linnade diplomaatiat ning suurendades separatistlike piirkondade kodanikuühiskonna organisatsioonide suutlikkust. Euroopa Liit peaks asjaomaste rahvusvaheliste institutsioonide ja riikide esindajatega kohtudes tõstatama ka konfliktide küsimused;

| 66. | kutsub Euroopa Komisjoni üles toetama piirihalduse programme ning meetmeid usalduse suurendamiseks separatistlikes piirkondades mõlemal pool piiri elavate kohalike kogukondade vahel. Poliitilise, majandusliku ja õigussüsteemi lähenemise soodustamine võimaldab paremat sotsiaalset kaasatust ja infrastruktuuri ülesehitamist. Eriti olulised on kohalikud sissetulekuvõimaluste loomise projektid; |
| --- | --- |

66.

kutsub Euroopa Komisjoni üles toetama piirihalduse programme ning meetmeid usalduse suurendamiseks separatistlikes piirkondades mõlemal pool piiri elavate kohalike kogukondade vahel. Poliitilise, majandusliku ja õigussüsteemi lähenemise soodustamine võimaldab paremat sotsiaalset kaasatust ja infrastruktuuri ülesehitamist. Eriti olulised on kohalikud sissetulekuvõimaluste loomise projektid;

| 67. | kutsub Euroopa Komisjoni üles arvestama Euroopa Liidu hiljutise laienemise käigus saadud kogemusi ja looma häid heanaaberlikke suhteid, mis on Euroopa naabruspoliitika eeliste ja potentsiaali täiel määral kasutamise eelduseks. Komisjon peaks ärgitama lahendamata konfliktide osalisi tegema uusi ja tõelisi jõupingutusi mõlemale poolele vastuvõetavate ja püsivate lahenduste leidmiseks. |
| --- | --- |

67.

kutsub Euroopa Komisjoni üles arvestama Euroopa Liidu hiljutise laienemise käigus saadud kogemusi ja looma häid heanaaberlikke suhteid, mis on Euroopa naabruspoliitika eeliste ja potentsiaali täiel määral kasutamise eelduseks. Komisjon peaks ärgitama lahendamata konfliktide osalisi tegema uusi ja tõelisi jõupingutusi mõlemale poolele vastuvõetavate ja püsivate lahenduste leidmiseks.

Brüssel, 9. oktoober 2008

Regioonide Komitee

president

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Frontex (Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur) on Euroopa Liidu välispiiride julgeoleku organ.

1

(2)  CdR 64/2007 fin.

2

(3)  Lahendamata konfliktideks loetakse Transnistria, Abhaasia, Lõuna-Osseetia, Mägi-Karabahhi, Lähis-Ida ja Lääne-Aafrika konflikte.

3

---

19.12.2008

| 19.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 325/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 325/s3

---

MÄRKUS LUGEJALE

Institutsioonid on otsustanud edaspidi oma tekstides mitte märkida viidatud õigusaktide viimaseid muudatusi.

Kui ei ole teisiti märgitud, mõistetakse siin avaldatud tekstides viidatud õigusaktide all neid akte koos kõigi muudatustega.

---