# Europeiska unionens C 378/9 no

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 378 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 60 årgången9 november 2017 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 378

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

60 årgången9 november 2017

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2013–2014Sammanträdet den 10 mars 2014
  Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 85, 12.3.2015 .
  SESSIONEN 2014–2015Sammanträdena den 11–13 mars 2014
  Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 85, 12.3.2015 .
  ANTAGNA TEXTER | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2013–2014Sammanträdet den 10 mars 2014
  Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 85, 12.3.2015 .
  SESSIONEN 2014–2015Sammanträdena den 11–13 mars 2014
  Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 85, 12.3.2015 .
  ANTAGNA TEXTER

EUROPAPARLAMENTET

Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 85, 12.3.2015 .

Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 85, 12.3.2015 .

1

---

| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| --- | --- |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdagen den 11 mars 2014 |
| 2017/C 378/01 | Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2014 om Europeiska investeringsbankens årsrapport för 2012 (2013/2131(INI)) | 2 |
| 2017/C 378/02 | Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2014 med rekommendationer till kommissionen om översynen av det europeiska systemet för finansiell tillsyn (2013/2166(INL)) | 13 |
| 2017/C 378/03 | Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2014 om allmänhetens tillgång till handlingar (artikel 104.7 i arbetsordningen) åren 2011–2013 (2013/2155(INI)) | 27 |
| 2017/C 378/04 | Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2014 om verksamheten i utskottet för framställningar 2013 (2014/2008(INI)) | 35 |
| 2017/C 378/05 | Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2014 om framtiden för trädgårdsnäringen i Europa – tillväxtstrategier (2013/2100(INI)) | 44 |
| 2017/C 378/06 | Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2014 om utrotande av tortyr i hela världen (2013/2169(INI)) | 52 |
| 2017/C 378/07 | Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2014 om Saudiarabien, dess förbindelser med EU och dess roll i Mellanöstern och Nordafrika (2013/2147(INI)) | 64 |
| | Onsdagen den 12 mars 2014 |
| 2017/C 378/08 | Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2014 om Pakistans regionala roll och politiska förbindelser med EU (2013/2168(INI)) | 73 |
| 2017/C 378/09 | Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2014 om ett missilskydd för Europa: politiska och strategiska konsekvenser (2013/2170(INI)) | 79 |
| 2017/C 378/10 | Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2014 om den nuvarande situationen och framtidsutsikterna för den europeiska fiskerisektorn inom ramen för frihandelsavtalet mellan EU och Thailand (2013/2179(INI)) | 81 |
| 2017/C 378/11 | Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2014 om Europas gastronomiska arv: kultur- och utbildningsaspekter (2013/2181(INI)) | 85 |
| 2017/C 378/12 | Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2014 om kommissionens delegerade förordning av den 12 december 2013 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna vad gäller definitionen av konstruerat nanomaterialll (C(2013)08887 – 2013/2997(DEA)) | 92 |
| 2017/C 378/13 | Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2014 om bedömning av och fastställande av prioriteringar för EU:s förbindelser med länderna inom det östliga partnerskapet (2013/2149(INI)) | 95 |
| 2017/C 378/14 | Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2014 om amerikanska NSA:s övervakningsprogram, övervakningsorgan i olika medlemsstater samt inverkan på EU-medborgarnas grundläggande rättigheter och på det transatlantiska samarbetet i rättsliga och inrikes frågor (2013/2188(INI)) | 104 |
| 2017/C 378/15 | Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2014 om utvärderingen av rättskipningen med avseende på straffrätt och rättsstatsprincipen (2014/2006(INI)) | 136 |
| 2017/C 378/16 | Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2014 om förberedelse för en helt konvergerad audiovisuell värld (2013/2180(INI)) | 140 |
| 2017/C 378/17 | Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2014 om rapporten om EU-medborgarskapet 2013 – EU-medborgare: dina rättigheter, din framtid (2013/2186(INI)) | 146 |
| 2017/C 378/18 | Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2014 om förslaget till rådets förordning om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (COM(2013)0534 – 2013/0255(APP)) | 151 |
| 2017/C 378/19 | Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2014 om 2013 års framstegsrapport om Turkiet (2013/2945(RSP)) | 165 |
| 2017/C 378/20 | Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2014 om EU:s strategi för Arktis (2013/2595(RSP)) | 174 |
| | Torsdagen den 13 mars 2014 |
| 2017/C 378/21 | Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2014 om undersökningen av trojkans (ECB, kommissionen och IMF) roll och verksamhet med avseende på programländerna i euroområdet (2013/2277(INI)) | 182 |
| 2017/C 378/22 | Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2014 om sysselsättningsaspekter och sociala aspekter av trojkans (kommissionen, ECB och IMF) roll och verksamhet beträffande programländerna i euroområdet (2014/2007(INI)) | 200 |
| 2017/C 378/23 | Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2014 om de allmänna riktlinjerna för utarbetandet av 2015 års budget – Avsnitt III – Kommissionen 2014/2004(BUD) | 210 |
| 2017/C 378/24 | Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2014 om Rysslands invasion av Ukraina (2014/2627(RSP)) | 213 |
| 2017/C 378/25 | Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2014 om genomförandet av Lissabonfördraget med avseende på Europaparlamentet (2013/2130(INI)) | 218 |
| 2017/C 378/26 | Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2014 om äganderättens, egendomsägandets och förmögenhetsskapandets roll när det gäller att utrota fattigdom och främja hållbar utveckling i utvecklingsländerna (2013/2026(INI)) | 227 |
| 2017/C 378/27 | Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2014 om EU-rapporten om en konsekvent politik för utveckling 2013 (2013/2058(INI)) | 235 |
| 2017/C 378/28 | Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2014 om EU:s prioriteringar inför det 25:e mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheterEr (2014/2612(RSP)) | 239 |
| 2017/C 378/29 | Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2014 om Ryssland: domarna mot demonstranter som deltog i händelserna på Bolotnajatorget (2014/2628(RSP)) | 250 |
| 2017/C 378/30 | Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2014 om inledande av ett samrådsförfarande för att tills vidare avbryta Cotonouavtalets tillämpning på Uganda och Nigeria mot bakgrund av den nyligen antagna lagstiftningen om ytterligare kriminalisering av homosexualitet (2014/2634(RSP)) | 253 |
| 2017/C 378/31 | Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2014 om säkerhet och människohandel i Sinai (2014/2630(RSP)) | 257 |
| | REKOMMENDATIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Onsdagen den 12 mars 2014 |
| 2017/C 378/32 | Europaparlamentets rekommendation till rådet av den 12 mars 2014 väpnade icke-statliga aktörers humanitära engagemang gällande skydd av barn (2014/2012(INI)) | 262 |

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdagen den 11 mars 2014

2017/C 378/01

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2014 om Europeiska investeringsbankens årsrapport för 2012 (2013/2131(INI))

2

2017/C 378/02

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2014 med rekommendationer till kommissionen om översynen av det europeiska systemet för finansiell tillsyn (2013/2166(INL))

13

2017/C 378/03

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2014 om allmänhetens tillgång till handlingar (artikel 104.7 i arbetsordningen) åren 2011–2013 (2013/2155(INI))

27

2017/C 378/04

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2014 om verksamheten i utskottet för framställningar 2013 (2014/2008(INI))

35

2017/C 378/05

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2014 om framtiden för trädgårdsnäringen i Europa – tillväxtstrategier (2013/2100(INI))

44

2017/C 378/06

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2014 om utrotande av tortyr i hela världen (2013/2169(INI))

52

2017/C 378/07

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2014 om Saudiarabien, dess förbindelser med EU och dess roll i Mellanöstern och Nordafrika (2013/2147(INI))

64

Onsdagen den 12 mars 2014

2017/C 378/08

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2014 om Pakistans regionala roll och politiska förbindelser med EU (2013/2168(INI))

73

2017/C 378/09

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2014 om ett missilskydd för Europa: politiska och strategiska konsekvenser (2013/2170(INI))

79

2017/C 378/10

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2014 om den nuvarande situationen och framtidsutsikterna för den europeiska fiskerisektorn inom ramen för frihandelsavtalet mellan EU och Thailand (2013/2179(INI))

81

2017/C 378/11

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2014 om Europas gastronomiska arv: kultur- och utbildningsaspekter (2013/2181(INI))

85

2017/C 378/12

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2014 om kommissionens delegerade förordning av den 12 december 2013 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna vad gäller definitionen av konstruerat nanomaterialll (C(2013)08887 – 2013/2997(DEA))

92

2017/C 378/13

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2014 om bedömning av och fastställande av prioriteringar för EU:s förbindelser med länderna inom det östliga partnerskapet (2013/2149(INI))

95

2017/C 378/14

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2014 om amerikanska NSA:s övervakningsprogram, övervakningsorgan i olika medlemsstater samt inverkan på EU-medborgarnas grundläggande rättigheter och på det transatlantiska samarbetet i rättsliga och inrikes frågor (2013/2188(INI))

104

2017/C 378/15

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2014 om utvärderingen av rättskipningen med avseende på straffrätt och rättsstatsprincipen (2014/2006(INI))

136

2017/C 378/16

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2014 om förberedelse för en helt konvergerad audiovisuell värld (2013/2180(INI))

140

2017/C 378/17

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2014 om rapporten om EU-medborgarskapet 2013 – EU-medborgare: dina rättigheter, din framtid (2013/2186(INI))

146

2017/C 378/18

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2014 om förslaget till rådets förordning om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (COM(2013)0534 – 2013/0255(APP))

151

2017/C 378/19

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2014 om 2013 års framstegsrapport om Turkiet (2013/2945(RSP))

165

2017/C 378/20

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2014 om EU:s strategi för Arktis (2013/2595(RSP))

174

Torsdagen den 13 mars 2014

2017/C 378/21

Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2014 om undersökningen av trojkans (ECB, kommissionen och IMF) roll och verksamhet med avseende på programländerna i euroområdet (2013/2277(INI))

182

2017/C 378/22

Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2014 om sysselsättningsaspekter och sociala aspekter av trojkans (kommissionen, ECB och IMF) roll och verksamhet beträffande programländerna i euroområdet (2014/2007(INI))

200

2017/C 378/23

Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2014 om de allmänna riktlinjerna för utarbetandet av 2015 års budget – Avsnitt III – Kommissionen 2014/2004(BUD)

210

2017/C 378/24

Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2014 om Rysslands invasion av Ukraina (2014/2627(RSP))

213

2017/C 378/25

Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2014 om genomförandet av Lissabonfördraget med avseende på Europaparlamentet (2013/2130(INI))

218

2017/C 378/26

Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2014 om äganderättens, egendomsägandets och förmögenhetsskapandets roll när det gäller att utrota fattigdom och främja hållbar utveckling i utvecklingsländerna (2013/2026(INI))

227

2017/C 378/27

Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2014 om EU-rapporten om en konsekvent politik för utveckling 2013 (2013/2058(INI))

235

2017/C 378/28

Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2014 om EU:s prioriteringar inför det 25:e mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheterEr (2014/2612(RSP))

239

2017/C 378/29

Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2014 om Ryssland: domarna mot demonstranter som deltog i händelserna på Bolotnajatorget (2014/2628(RSP))

250

2017/C 378/30

Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2014 om inledande av ett samrådsförfarande för att tills vidare avbryta Cotonouavtalets tillämpning på Uganda och Nigeria mot bakgrund av den nyligen antagna lagstiftningen om ytterligare kriminalisering av homosexualitet (2014/2634(RSP))

253

2017/C 378/31

Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2014 om säkerhet och människohandel i Sinai (2014/2630(RSP))

257

REKOMMENDATIONER

Europaparlamentet

Onsdagen den 12 mars 2014

2017/C 378/32

Europaparlamentets rekommendation till rådet av den 12 mars 2014 väpnade icke-statliga aktörers humanitära engagemang gällande skydd av barn (2014/2012(INI))

262

---

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europaparlamentet |
| | Onsdagen den 12 mars 2014 |
| 2017/C 378/33 | Europaparlamentets beslut av den 12 mars 2014 om antalet interparlamentariska delegationer, delegationer till gemensamma parlamentarikerkommittéer, delegationer till parlamentariska samarbetskommittéer och till multilaterala parlamentariska församlingar (2014/2632(RSO)) | 265 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Onsdagen den 12 mars 2014

2017/C 378/33

Europaparlamentets beslut av den 12 mars 2014 om antalet interparlamentariska delegationer, delegationer till gemensamma parlamentarikerkommittéer, delegationer till parlamentariska samarbetskommittéer och till multilaterala parlamentariska församlingar (2014/2632(RSO))

265

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPAPARLAMENTET |
| | Tisdagen den 11 mars 2014 |
| 2017/C 378/34 | P7_TA(2014)0180Statistik över godstransporter på inre vattenvägar (delegerade befogenheter och genomförandebefogenheter) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1365/2006 om statistik över godstransporter på inre vattenvägar vad gäller tilldelningen av delegerade befogenheter och genomförandebefogenheter till kommissionen för antagande av vissa åtgärder (COM(2013)0484 – C7-0205/2013 – 2013/0226(COD))P7_TC1-COD(2013)0226Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om ändring av förordning (EG) nr 1365/2006 om statistik över godstransporter på inre vattenvägar vad gäller tilldelningen av delegerade befogenheter och genomförandebefogenheter till kommissionen för antagande av vissa åtgärder (
  1
  ) | 269 |
| 2017/C 378/35 | Europaparlamentets ändringar antagna den 11 mars 2014 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tillhandahållandet av och kvaliteten på statistik för förfarandet vid makroekonomiska obalanser (COM(2013)0342 – C7-0162/2013 – 2013/0181(COD)) | 276 |
| 2017/C 378/36 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om utkastet till rådets beslut om förlängning av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Amerikas förenta staters regering (15854/2013 – C7-0462/2013 – 2013/0351(NLE)) | 297 |
| 2017/C 378/37 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om utkastet till rådets beslut om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av Nagoyaprotokollet om tillträde till och rättvis fördelning av vinster från nyttjande av genetiska resurser till konventionen om biologisk mångfald (06852/2013 – C7-0005/2014 – 2012/0279(NLE)) | 298 |
| 2017/C 378/38 | Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (Spaniens ansökan EGF/2013/008 ES/Comunidad Valenciana – textilier) (COM(2014)0045 – C7-0019/2014 – 2014/2013(BUD)) | 299 |
| 2017/C 378/39 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om produktion och tillhandahållande på marknaden av växtförökningsmaterial (lagstiftning om växtförökningsmaterial) (COM(2013)0262 – C7-0121/2013 – 2013/0137(COD)) | 303 |
| 2017/C 378/40 | P7_TA(2014)0186Löner och pensioner för tjänstemän och övriga anställda i Europeiska unionen (anpassning med verkan från och med den 1 juli 2011) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om anpassning med verkan från och med den 1 juli 2011 av lönerna och pensionerna för tjänstemän och övriga anställda i Europeiska unionen och av de på dessa löner och pensioner tillämpliga korrigeringskoefficienterna (COM(2013)0895) – C7-0459/2013 – 2013/0438(COD))P7_TC1-COD(2013)0438Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om anpassning med verkan från och med den 1 juli 2011 av lönerna och pensionerna för tjänstemän och övriga anställda i Europeiska unionen och av de på dessa löner och pensioner tillämpliga korrigeringskoefficienterna | 304 |
| 2017/C 378/41 | P7_TA(2014)0187Löner och pensioner för tjänstemän och övriga anställda i Europeiska unionen (anpassning med verkan från och med den 1 juli 2012) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om anpassning med verkan från och med den 1 juli 2012 av lönerna och pensionerna för tjänstemän och övriga anställda i Europeiska unionen och av de på dessa löner och pensioner tillämpliga korrigeringskoefficienterna (COM(2013)0896 – C7-0460/2013 – 2013/0439(COD))P7_TC1-COD(2013)0439Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets (EU) nr .../2014 om anpassning med verkan från och med den 1 juli 2012 av lönerna och pensionerna för tjänstemän och övriga anställda i Europeiska unionen och av de på dessa löner och pensioner tillämpliga korrigeringskoefficienterna | 305 |
| 2017/C 378/42 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om vissa förfaranden för tillämpning av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Serbien, å andra sidan (17930/1/2013 – C7-0028/2014 – 2011/0465(COD)) | 306 |
| 2017/C 378/43 | P7_TA(2014)0189Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten och Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/71/EG och 2009/138/EG med avseende på befogenheterna för Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten och Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (COM(2011)0008 – C7-0027/2011 – 2011/0006(COD))P7_TC1-COD(2011)0006Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/.../EU om ändring av direktiven 2003/71/EG och 2009/138/EG och förordningarna (EG) nr 1060/2009, (EU) nr 1094/2010 och (EU) nr 1095/2010 med avseende på befogenheterna för Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten) och Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten) | 307 |
| 2017/C 378/44 | P7_TA(2014)0190Uppgifter som ska åtfölja överföringar av medel ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om uppgifter som ska åtfölja överföringar av medel (COM(2013)0044 – C7-0034/2013 – 2013/0024(COD))P7_TC1-COD(2013)0024Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om uppgifter som ska åtfölja överföringar av medel (
  1
  ) | 308 |
| 2017/C 378/45 | P7_TA(2014)0191Förhindrande av att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om förhindrande av att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism (COM(2013)0045 – C7-0032/2013 – 2013/0025(COD))P7_TC1-COD(2013)0025Europaparlamentet ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2014 inför antagnadet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/.../EU om förhindrande av att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism (
  1
  ) | 330 |
| 2017/C 378/46 | P7_TA(2014)0192EU-garanti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån och lånegarantier till projekt utanför EU ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om beviljande av en EU-garanti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån och lånegarantier till projekt utanför EU (COM(2013)0293 – C7-0145/2013 – 2013/0152(COD))P7_TC1-COD(2013)0152Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2014/EU om beviljande av en EU-garanti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån och lånegarantier till projekt utanför EU | 380 |
| 2017/C 378/47 | P7_TA(2014)0193Tillträde till genetiska resurser samt rimlig och rättvis fördelning av den nytta som uppstår vid deras användning i unionen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tillträde till genetiska resurser samt rimlig och rättvis fördelning av den nytta som uppstår vid deras användning i unionen (COM(2012)0576 – C7-0322/2012 – 2012/0278(COD))P7_TC1-COD(2012)0278Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om åtgärder för användarnas efterlevnad i Nagoyaprotokollet om tillträde till och rimlig och rättvis fördelning av vinster från utnyttjande av genetiska resurser i unionen | 381 |
| 2017/C 378/48 | P7_TA(2014)0194Trafiksäkerhetsprovning av motorfordon och släpvagnar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om periodisk provning av motorfordons och tillhörande släpvagnars trafiksäkerhet och om upphävande av direktiv 2009/40/EG (COM(2012)0380 – C7-0186/2012 – 2012/0184(COD))P7_TC1-COD(2012)0184Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/.../EU om periodisk provning av motorfordons och tillhörande släpvagnars trafiksäkerhet och om upphävande av direktiv 2009/40/EG | 382 |
| 2017/C 378/49 | P7_TA(2014)0195Registreringsbevis för fordon ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 1999/37/EG om registreringsbevis för fordon (COM(2012)0381 – C7-0187/2012 – 2012/0185(COD))P7_TC1-COD(2012)0185Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/.../EU om ändring av rådets direktiv 1999/37/EG om registreringsbevis för fordon | 383 |
| 2017/C 378/50 | P7_TA(2014)0196Trafiksäkerheten hos nyttofordon ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om vägkontroller av trafiksäkerheten hos nyttofordon i trafik i unionen och om upphävande av direktiv 2000/30/EG (COM(2012)0382 – C7-0188/2012 – 2012/0186(COD))P7_TC1-COD(2012)0186Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/.../EU om tekniska vägkontroller av trafiksäkerheten hos nyttofordon i trafik i unionen och om upphävande av direktiv 2000/30/EG | 384 |
| 2017/C 378/51 | P7_TA(2014)0197Järnvägstransportstatistik ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 91/2003 om järnvägstransportstatistik vad gäller insamling av uppgifter om gods, passagerare och olyckor (COM(2013)0611 – C7-0249/2013 – 2013/0297(COD))P7_TC1-COD(2013)0297Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om ändring av förordning (EG) nr 91/2003 om järnvägstransportstatistik vad gäller insamling av uppgifter om gods, passagerare och olyckor | 385 |
| 2017/C 378/52 | P7_TA(2014)0198Elektronisk fakturering vid offentlig upphandling ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om elektronisk fakturering vid offentlig upphandling (COM(2013)0449 – C7-0208/2013 – 2013/0213(COD))P7_TC1-COD(2013)0213Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/.../EU om elektronisk fakturering vid offentlig upphandling | 395 |
| 2017/C 378/53 | P7_TA(2014)0199Undersökningar om jordbrukets struktur och en undersökning om produktionsmetoder inom jordbruket ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1166/2008 om undersökningar om jordbrukets struktur och en undersökning om produktionsmetoder inom jordbruket, vad gäller finansieringsramen för perioden 2014–2018 (COM(2013)0757 – C7-0390/2013 – 2013/0367(COD))P7_TC1-COD(2013)0367Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om ändring av förordning (EG) nr 1166/2008 vad gäller finansieringsramen för perioden 2014–2018. | 396 |
| 2017/C 378/54 | P7_TA(2014)0200Varor som framställs genom bearbetning av jordbruksprodukter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om systemet för handeln med vissa varor som framställs genom bearbetning av jordbruksprodukter (COM(2013)0106 – C7-0048/2013 – 2013/0063(COD))P7_TC1-COD(2013)0063Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om systemet för handeln med vissa varor som framställs genom bearbetning av jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 1216/2009 och (EG) nr 614/2009 | 397 |
| | Onsdagen den 12 mars 2014 |
| 2017/C 378/55 | P7_TA(2014)0212Skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (allmän uppgiftsskyddsförordning) (COM(2012)0011 – C7-0025/2012 – 2012/0011(COD))P7_TC1-COD(2012)0011Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (allmän uppgiftsskyddsförordning) (
  1
  ) | 399 |
| 2017/C 378/56 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 mars 2014 om utkastet till rådets förordning om utvidgning av tillämpningsområdet för rådets förordning (EU) nr .../2012 om utbyte, stöd och utbildning för att skydda euron mot förfalskning (Periklesprogrammet 2020) till att även omfatta icke deltagande medlemsstater. (16616/2013 – C7-0463/2013 – 2011/0446(APP))(APP)) | 493 |
| 2017/C 378/57 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 mars 2014 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Azerbajdzjan om förenklat utfärdande av viseringar (17846/2013 – C7-0078/2014 – 2013/0356(NLE)) | 494 |
| 2017/C 378/58 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 mars 2014 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Azerbajdzjan om återtagande av personer utan uppehållstillstånd (15596/2013 – C7-0079/2014 – 2013/0358(NLE)) | 495 |
| 2017/C 378/59 | P7_TA(2014)0219Behandling av personuppgifter i brottsförebyggande syfte ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd för enskilda personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter (COM(2012)0010 – C7-0024/2012 – 2012/0010(COD))P7_TC1-COD(2012)0010Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/.../EU om skydd för enskilda personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter | 496 |
| 2017/C 378/60 | P7_TA(2014)0220Genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet (omarbetning) (COM(2013)0410 – C7-0171/2013 – 2013/0186(COD))P7_TC1-COD(2013)0186Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet (omarbetning) (
  1
  ) | 546 |
| 2017/C 378/61 | P7_TA(2014)0221Flygplatser, flygledningstjänst och flygtrafiktjänster ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 216/2008 inom området flygplatser, flygledningstjänst och flygtrafiktjänster (COM(2013)0409 – C7-0169/2013 – 2013/0187(COD))P7_TC1-COD(2013)0187Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om ändring av förordning (EG) nr 216/2008 inom området flygplatser, flygledningstjänst och flygtrafiktjänster (
  1
  ) | 584 |
| 2017/C 378/62 | P7_TA(2014)0222Paketresor och assisterade researrangemang ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om paketresor och assisterade researrangemang och om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 samt direktiv 2011/83/EU och om upphävande av rådets direktiv 90/314/EEG (COM(2013)0512 – C7-0215/2013 – 2013/0246(COD))P7_TC1-COD(2013)0246Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/.../EU om paketresor, semesterpaket, paketarrangemang och assisterade
  sammanlänkade researrangemang och om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 samt direktiv 2011/83/EU och om upphävande av rådets direktiv 90/314/EEG [Ändr. 1] | 610 |
| 2017/C 378/63 | P7_TA(2014)0223Fluorerade växthusgaser ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fluorerade växthusgaser (COM(2012)0643 – C7-0370/2012 – 2012/0305(COD))P7_TC1-COD(2012)0305Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om fluorerade växthusgaser och om upphävande av förordning (EG) nr 842/2006 | 638 |
| 2017/C 378/64 | P7_TA(2014)0224Fri rörlighet för arbetstagare ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om åtgärder som underlättar utövandet av arbetstagares rättigheter i samband med fri rörlighet för arbetstagare (COM(2013)0236 – C7-0114/2013 – 2013/0124(COD))P7_TC1-COD(2013)0124Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/.../EU om åtgärder som underlättar utövandet av arbetstagares rättigheter i samband med fri rörlighet för arbetstagare | 639 |
| 2017/C 378/65 | P7_TA(2014)0225Bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2011/92/EU om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (COM(2012)0628 – C7-0367/2012 – 2012/0297(COD))P7_TC1-COD(2012)0297Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/.../EU om ändring av direktiv 2011/92/EU om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt | 640 |
| 2017/C 378/66 | P7_TA(2014)0226Statistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater (delegerade befogenheter och genomförandebefogenheter) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller tilldelning av delegerade befogenheter och genomförandebefogenheter till kommissionen för antagande av vissa åtgärder (COM(2013)0579 – C7-0243/2013 – 2013/0279(COD))P7_TC1-COD(2013)0279Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om ändring av förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller tilldelning av delegerade befogenheter och genomförandebefogenheter till kommissionen för antagande av vissa åtgärder (
  1
  ) | 641 |
| 2017/C 378/67 | P7_TA(2014)0227Copernicusprogrammet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Copernicusprogrammet och om upphävande av förordning (EU) nr 911/2010 (COM(2013)0312 – C7-0195/2013 – 2013/0164(COD))P7_TC1-COD(2013)0164Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om inrättande av Copernicusprogrammet och om upphävande av förordning (EU) nr 911/2010 | 646 |
| 2017/C 378/68 | P7_TA(2014)0228Europeiska byrån för GNSS ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 912/2010 om inrättande av Europeiska byrån för GNSS (COM(2013)0040 – C7-0031/2013 – 2013/0022(COD))P7_TC1-COD(2013)0022Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om ändring av förordning (EU) nr 912/2010 om inrättande av Europeiska byrån för GNSS | 647 |
| | Torsdagen den 13 mars 2014 |
| 2017/C 378/69 | P7_TA(2014)0237Asyl- och migrationsfonden ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av asyl- och migrationsfonden (COM(2011)0751 – C7-0443/2011 – 2011/0366(COD))P7_TC1-COD(2011)0366Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om inrättande av asyl-, migrations- och integrationsfonden, om ändring av rådets beslut 2008/381/EG och om upphävande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 573/2007/EG och nr 575/2007/EG och rådets beslut 2007/435/EG | 649 |
| 2017/C 378/70 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 mars 2014 om utkastet till rådets beslut om medlemsstaternas skyldighet att ratificera eller ansluta sig till internationella Hongkongkonventionen om säker och miljöriktig fartygsåtervinning (2009) i Europeiska unionens intresse (15902/2013 – C7-0485/2013 – 2012/0056(NLE)) | 652 |
| 2017/C 378/71 | P7_TA(2014)0241Asyl- migrationsfonden och fonden för inre säkerhet (allmänna bestämmelser) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om allmänna bestämmelser för asyl- och migrationsfonden och om ett instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering (COM(2011)0752 – C7-0444/2011 – 2011/0367(COD))P7_TC1-COD(2011)0367Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om allmänna bestämmelser för asyl-, migrations- och integrationsfonden och om ett instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering | 653 |
| 2017/C 378/72 | P7_TA(2014)0242Fonden för inre säkerhet – Polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande, som en del av fonden för inre säkerhet, av ett instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering (COM(2011)0753 – C7-0445/2011 – 2011/0368(COD))P7_TC1-COD(2011)0368Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om inrättande, som en del av fonden för inre säkerhet, av ett instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering och om upphävande av rådets beslut 2007/125/RIF | 656 |
| 2017/C 378/73 | P7_TA(2014)0243Fonden för inre säkerhet – Yttre gränser och viseringar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande, som en del av fonden för inre säkerhet, av ett instrument för ekonomiskt stöd till yttre gränser och viseringar (COM(2011)0750 – C7-0441/2011 – 2011/0365(COD))P7_TC1-COD(2011)0365Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om inrättande, som en del av fonden för inre säkerhet, av ett instrument för ekonomiskt stöd för yttre gränser och visering och om upphävande av beslut nr 574/2007/EG | 657 |
| 2017/C 378/74 | P7_TA(2014)0244Hög gemensam nivå av nät- och informationssäkerhet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om åtgärder för att säkerställa en hög gemensam nivå av nät- och informationssäkerhet i hela unionen (COM(2013)0048 – C7-0035/2013 – 2013/0027(COD))P7_TC1-COD(2013)0027Europaparlamentet ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/.../EU om åtgärder för att säkerställa en hög gemensam nivå av nät- och informationssäkerhet i hela unionen | 658 |
| 2017/C 378/75 | P7_TA(2014)0245Unionsprogram inom finansiell rapportering och revision för 2014–2020 ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett unionsprogram till stöd för särskild verksamhet inom finansiell rapportering och revision för perioden 2014–2020 (COM(2012)0782 – C7-0417/2012 – 2012/0364(COD))P7_TC1-COD(2012)0364Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om inrättande av ett unionsprogram till stöd för särskild verksamhet inom finansiell rapportering och revision för perioden 2014–2020 och om upphävande av beslut nr 716/2009/EG | 685 |
| 2017/C 378/76 | P7_TA(2014)0246Radioutrustning ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om tillhandahållande på marknaden av radioutrustning (COM(2012)0584 – C7-0333/2012 – 2012/0283(COD))P7_TC1-COD(2012)0283Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/.../EU om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om tillhandahållande på marknaden av radioutrustning och om upphävande av direktiv 1999/5/EG | 686 |

III   Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 11 mars 2014

2017/C 378/34

P7_TA(2014)0180Statistik över godstransporter på inre vattenvägar (delegerade befogenheter och genomförandebefogenheter) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1365/2006 om statistik över godstransporter på inre vattenvägar vad gäller tilldelningen av delegerade befogenheter och genomförandebefogenheter till kommissionen för antagande av vissa åtgärder (COM(2013)0484 – C7-0205/2013 – 2013/0226(COD))P7_TC1-COD(2013)0226Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om ändring av förordning (EG) nr 1365/2006 om statistik över godstransporter på inre vattenvägar vad gäller tilldelningen av delegerade befogenheter och genomförandebefogenheter till kommissionen för antagande av vissa åtgärder (
  1
  )

1

269

2017/C 378/35

Europaparlamentets ändringar antagna den 11 mars 2014 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tillhandahållandet av och kvaliteten på statistik för förfarandet vid makroekonomiska obalanser (COM(2013)0342 – C7-0162/2013 – 2013/0181(COD))

276

2017/C 378/36

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om utkastet till rådets beslut om förlängning av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Amerikas förenta staters regering (15854/2013 – C7-0462/2013 – 2013/0351(NLE))

297

2017/C 378/37

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om utkastet till rådets beslut om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av Nagoyaprotokollet om tillträde till och rättvis fördelning av vinster från nyttjande av genetiska resurser till konventionen om biologisk mångfald (06852/2013 – C7-0005/2014 – 2012/0279(NLE))

298

2017/C 378/38

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (Spaniens ansökan EGF/2013/008 ES/Comunidad Valenciana – textilier) (COM(2014)0045 – C7-0019/2014 – 2014/2013(BUD))

299

2017/C 378/39

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om produktion och tillhandahållande på marknaden av växtförökningsmaterial (lagstiftning om växtförökningsmaterial) (COM(2013)0262 – C7-0121/2013 – 2013/0137(COD))

303

2017/C 378/40

P7_TA(2014)0186Löner och pensioner för tjänstemän och övriga anställda i Europeiska unionen (anpassning med verkan från och med den 1 juli 2011) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om anpassning med verkan från och med den 1 juli 2011 av lönerna och pensionerna för tjänstemän och övriga anställda i Europeiska unionen och av de på dessa löner och pensioner tillämpliga korrigeringskoefficienterna (COM(2013)0895) – C7-0459/2013 – 2013/0438(COD))P7_TC1-COD(2013)0438Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om anpassning med verkan från och med den 1 juli 2011 av lönerna och pensionerna för tjänstemän och övriga anställda i Europeiska unionen och av de på dessa löner och pensioner tillämpliga korrigeringskoefficienterna

304

2017/C 378/41

P7_TA(2014)0187Löner och pensioner för tjänstemän och övriga anställda i Europeiska unionen (anpassning med verkan från och med den 1 juli 2012) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om anpassning med verkan från och med den 1 juli 2012 av lönerna och pensionerna för tjänstemän och övriga anställda i Europeiska unionen och av de på dessa löner och pensioner tillämpliga korrigeringskoefficienterna (COM(2013)0896 – C7-0460/2013 – 2013/0439(COD))P7_TC1-COD(2013)0439Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets (EU) nr .../2014 om anpassning med verkan från och med den 1 juli 2012 av lönerna och pensionerna för tjänstemän och övriga anställda i Europeiska unionen och av de på dessa löner och pensioner tillämpliga korrigeringskoefficienterna

305

2017/C 378/42

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om vissa förfaranden för tillämpning av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Serbien, å andra sidan (17930/1/2013 – C7-0028/2014 – 2011/0465(COD))

306

2017/C 378/43

P7_TA(2014)0189Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten och Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/71/EG och 2009/138/EG med avseende på befogenheterna för Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten och Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (COM(2011)0008 – C7-0027/2011 – 2011/0006(COD))P7_TC1-COD(2011)0006Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/.../EU om ändring av direktiven 2003/71/EG och 2009/138/EG och förordningarna (EG) nr 1060/2009, (EU) nr 1094/2010 och (EU) nr 1095/2010 med avseende på befogenheterna för Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten) och Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten)

307

2017/C 378/44

P7_TA(2014)0190Uppgifter som ska åtfölja överföringar av medel ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om uppgifter som ska åtfölja överföringar av medel (COM(2013)0044 – C7-0034/2013 – 2013/0024(COD))P7_TC1-COD(2013)0024Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om uppgifter som ska åtfölja överföringar av medel (
  1
  )

1

308

2017/C 378/45

P7_TA(2014)0191Förhindrande av att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om förhindrande av att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism (COM(2013)0045 – C7-0032/2013 – 2013/0025(COD))P7_TC1-COD(2013)0025Europaparlamentet ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2014 inför antagnadet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/.../EU om förhindrande av att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism (
  1
  )

1

330

2017/C 378/46

P7_TA(2014)0192EU-garanti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån och lånegarantier till projekt utanför EU ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om beviljande av en EU-garanti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån och lånegarantier till projekt utanför EU (COM(2013)0293 – C7-0145/2013 – 2013/0152(COD))P7_TC1-COD(2013)0152Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2014/EU om beviljande av en EU-garanti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån och lånegarantier till projekt utanför EU

380

2017/C 378/47

P7_TA(2014)0193Tillträde till genetiska resurser samt rimlig och rättvis fördelning av den nytta som uppstår vid deras användning i unionen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tillträde till genetiska resurser samt rimlig och rättvis fördelning av den nytta som uppstår vid deras användning i unionen (COM(2012)0576 – C7-0322/2012 – 2012/0278(COD))P7_TC1-COD(2012)0278Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om åtgärder för användarnas efterlevnad i Nagoyaprotokollet om tillträde till och rimlig och rättvis fördelning av vinster från utnyttjande av genetiska resurser i unionen

381

2017/C 378/48

P7_TA(2014)0194Trafiksäkerhetsprovning av motorfordon och släpvagnar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om periodisk provning av motorfordons och tillhörande släpvagnars trafiksäkerhet och om upphävande av direktiv 2009/40/EG (COM(2012)0380 – C7-0186/2012 – 2012/0184(COD))P7_TC1-COD(2012)0184Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/.../EU om periodisk provning av motorfordons och tillhörande släpvagnars trafiksäkerhet och om upphävande av direktiv 2009/40/EG

382

2017/C 378/49

P7_TA(2014)0195Registreringsbevis för fordon ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 1999/37/EG om registreringsbevis för fordon (COM(2012)0381 – C7-0187/2012 – 2012/0185(COD))P7_TC1-COD(2012)0185Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/.../EU om ändring av rådets direktiv 1999/37/EG om registreringsbevis för fordon

383

2017/C 378/50

P7_TA(2014)0196Trafiksäkerheten hos nyttofordon ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om vägkontroller av trafiksäkerheten hos nyttofordon i trafik i unionen och om upphävande av direktiv 2000/30/EG (COM(2012)0382 – C7-0188/2012 – 2012/0186(COD))P7_TC1-COD(2012)0186Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/.../EU om tekniska vägkontroller av trafiksäkerheten hos nyttofordon i trafik i unionen och om upphävande av direktiv 2000/30/EG

384

2017/C 378/51

P7_TA(2014)0197Järnvägstransportstatistik ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 91/2003 om järnvägstransportstatistik vad gäller insamling av uppgifter om gods, passagerare och olyckor (COM(2013)0611 – C7-0249/2013 – 2013/0297(COD))P7_TC1-COD(2013)0297Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om ändring av förordning (EG) nr 91/2003 om järnvägstransportstatistik vad gäller insamling av uppgifter om gods, passagerare och olyckor

385

2017/C 378/52

P7_TA(2014)0198Elektronisk fakturering vid offentlig upphandling ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om elektronisk fakturering vid offentlig upphandling (COM(2013)0449 – C7-0208/2013 – 2013/0213(COD))P7_TC1-COD(2013)0213Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/.../EU om elektronisk fakturering vid offentlig upphandling

395

2017/C 378/53

P7_TA(2014)0199Undersökningar om jordbrukets struktur och en undersökning om produktionsmetoder inom jordbruket ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1166/2008 om undersökningar om jordbrukets struktur och en undersökning om produktionsmetoder inom jordbruket, vad gäller finansieringsramen för perioden 2014–2018 (COM(2013)0757 – C7-0390/2013 – 2013/0367(COD))P7_TC1-COD(2013)0367Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om ändring av förordning (EG) nr 1166/2008 vad gäller finansieringsramen för perioden 2014–2018.

396

2017/C 378/54

P7_TA(2014)0200Varor som framställs genom bearbetning av jordbruksprodukter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om systemet för handeln med vissa varor som framställs genom bearbetning av jordbruksprodukter (COM(2013)0106 – C7-0048/2013 – 2013/0063(COD))P7_TC1-COD(2013)0063Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om systemet för handeln med vissa varor som framställs genom bearbetning av jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 1216/2009 och (EG) nr 614/2009

397

Onsdagen den 12 mars 2014

2017/C 378/55

P7_TA(2014)0212Skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (allmän uppgiftsskyddsförordning) (COM(2012)0011 – C7-0025/2012 – 2012/0011(COD))P7_TC1-COD(2012)0011Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (allmän uppgiftsskyddsförordning) (
  1
  )

1

399

2017/C 378/56

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 mars 2014 om utkastet till rådets förordning om utvidgning av tillämpningsområdet för rådets förordning (EU) nr .../2012 om utbyte, stöd och utbildning för att skydda euron mot förfalskning (Periklesprogrammet 2020) till att även omfatta icke deltagande medlemsstater. (16616/2013 – C7-0463/2013 – 2011/0446(APP))(APP))

493

2017/C 378/57

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 mars 2014 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Azerbajdzjan om förenklat utfärdande av viseringar (17846/2013 – C7-0078/2014 – 2013/0356(NLE))

494

2017/C 378/58

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 mars 2014 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Azerbajdzjan om återtagande av personer utan uppehållstillstånd (15596/2013 – C7-0079/2014 – 2013/0358(NLE))

495

2017/C 378/59

P7_TA(2014)0219Behandling av personuppgifter i brottsförebyggande syfte ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd för enskilda personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter (COM(2012)0010 – C7-0024/2012 – 2012/0010(COD))P7_TC1-COD(2012)0010Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/.../EU om skydd för enskilda personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter

496

2017/C 378/60

P7_TA(2014)0220Genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet (omarbetning) (COM(2013)0410 – C7-0171/2013 – 2013/0186(COD))P7_TC1-COD(2013)0186Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet (omarbetning) (
  1
  )

1

546

2017/C 378/61

P7_TA(2014)0221Flygplatser, flygledningstjänst och flygtrafiktjänster ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 216/2008 inom området flygplatser, flygledningstjänst och flygtrafiktjänster (COM(2013)0409 – C7-0169/2013 – 2013/0187(COD))P7_TC1-COD(2013)0187Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om ändring av förordning (EG) nr 216/2008 inom området flygplatser, flygledningstjänst och flygtrafiktjänster (
  1
  )

1

584

2017/C 378/62

P7_TA(2014)0222Paketresor och assisterade researrangemang ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om paketresor och assisterade researrangemang och om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 samt direktiv 2011/83/EU och om upphävande av rådets direktiv 90/314/EEG (COM(2013)0512 – C7-0215/2013 – 2013/0246(COD))P7_TC1-COD(2013)0246Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/.../EU om paketresor, semesterpaket, paketarrangemang och assisterade
  sammanlänkade researrangemang och om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 samt direktiv 2011/83/EU och om upphävande av rådets direktiv 90/314/EEG [Ändr. 1]

semesterpaket, paketarrangemang

assisterade

sammanlänkade

610

2017/C 378/63

P7_TA(2014)0223Fluorerade växthusgaser ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fluorerade växthusgaser (COM(2012)0643 – C7-0370/2012 – 2012/0305(COD))P7_TC1-COD(2012)0305Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om fluorerade växthusgaser och om upphävande av förordning (EG) nr 842/2006

638

2017/C 378/64

P7_TA(2014)0224Fri rörlighet för arbetstagare ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om åtgärder som underlättar utövandet av arbetstagares rättigheter i samband med fri rörlighet för arbetstagare (COM(2013)0236 – C7-0114/2013 – 2013/0124(COD))P7_TC1-COD(2013)0124Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/.../EU om åtgärder som underlättar utövandet av arbetstagares rättigheter i samband med fri rörlighet för arbetstagare

639

2017/C 378/65

P7_TA(2014)0225Bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2011/92/EU om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (COM(2012)0628 – C7-0367/2012 – 2012/0297(COD))P7_TC1-COD(2012)0297Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/.../EU om ändring av direktiv 2011/92/EU om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt

640

2017/C 378/66

P7_TA(2014)0226Statistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater (delegerade befogenheter och genomförandebefogenheter) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller tilldelning av delegerade befogenheter och genomförandebefogenheter till kommissionen för antagande av vissa åtgärder (COM(2013)0579 – C7-0243/2013 – 2013/0279(COD))P7_TC1-COD(2013)0279Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om ändring av förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller tilldelning av delegerade befogenheter och genomförandebefogenheter till kommissionen för antagande av vissa åtgärder (
  1
  )

1

641

2017/C 378/67

P7_TA(2014)0227Copernicusprogrammet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Copernicusprogrammet och om upphävande av förordning (EU) nr 911/2010 (COM(2013)0312 – C7-0195/2013 – 2013/0164(COD))P7_TC1-COD(2013)0164Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om inrättande av Copernicusprogrammet och om upphävande av förordning (EU) nr 911/2010

646

2017/C 378/68

P7_TA(2014)0228Europeiska byrån för GNSS ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 912/2010 om inrättande av Europeiska byrån för GNSS (COM(2013)0040 – C7-0031/2013 – 2013/0022(COD))P7_TC1-COD(2013)0022Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om ändring av förordning (EU) nr 912/2010 om inrättande av Europeiska byrån för GNSS

647

Torsdagen den 13 mars 2014

2017/C 378/69

P7_TA(2014)0237Asyl- och migrationsfonden ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av asyl- och migrationsfonden (COM(2011)0751 – C7-0443/2011 – 2011/0366(COD))P7_TC1-COD(2011)0366Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om inrättande av asyl-, migrations- och integrationsfonden, om ändring av rådets beslut 2008/381/EG och om upphävande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 573/2007/EG och nr 575/2007/EG och rådets beslut 2007/435/EG

649

2017/C 378/70

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 mars 2014 om utkastet till rådets beslut om medlemsstaternas skyldighet att ratificera eller ansluta sig till internationella Hongkongkonventionen om säker och miljöriktig fartygsåtervinning (2009) i Europeiska unionens intresse (15902/2013 – C7-0485/2013 – 2012/0056(NLE))

652

2017/C 378/71

P7_TA(2014)0241Asyl- migrationsfonden och fonden för inre säkerhet (allmänna bestämmelser) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om allmänna bestämmelser för asyl- och migrationsfonden och om ett instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering (COM(2011)0752 – C7-0444/2011 – 2011/0367(COD))P7_TC1-COD(2011)0367Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om allmänna bestämmelser för asyl-, migrations- och integrationsfonden och om ett instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering

653

2017/C 378/72

P7_TA(2014)0242Fonden för inre säkerhet – Polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande, som en del av fonden för inre säkerhet, av ett instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering (COM(2011)0753 – C7-0445/2011 – 2011/0368(COD))P7_TC1-COD(2011)0368Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om inrättande, som en del av fonden för inre säkerhet, av ett instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering och om upphävande av rådets beslut 2007/125/RIF

656

2017/C 378/73

P7_TA(2014)0243Fonden för inre säkerhet – Yttre gränser och viseringar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande, som en del av fonden för inre säkerhet, av ett instrument för ekonomiskt stöd till yttre gränser och viseringar (COM(2011)0750 – C7-0441/2011 – 2011/0365(COD))P7_TC1-COD(2011)0365Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om inrättande, som en del av fonden för inre säkerhet, av ett instrument för ekonomiskt stöd för yttre gränser och visering och om upphävande av beslut nr 574/2007/EG

657

2017/C 378/74

P7_TA(2014)0244Hög gemensam nivå av nät- och informationssäkerhet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om åtgärder för att säkerställa en hög gemensam nivå av nät- och informationssäkerhet i hela unionen (COM(2013)0048 – C7-0035/2013 – 2013/0027(COD))P7_TC1-COD(2013)0027Europaparlamentet ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/.../EU om åtgärder för att säkerställa en hög gemensam nivå av nät- och informationssäkerhet i hela unionen

658

2017/C 378/75

P7_TA(2014)0245Unionsprogram inom finansiell rapportering och revision för 2014–2020 ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett unionsprogram till stöd för särskild verksamhet inom finansiell rapportering och revision för perioden 2014–2020 (COM(2012)0782 – C7-0417/2012 – 2012/0364(COD))P7_TC1-COD(2012)0364Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om inrättande av ett unionsprogram till stöd för särskild verksamhet inom finansiell rapportering och revision för perioden 2014–2020 och om upphävande av beslut nr 716/2009/EG

685

2017/C 378/76

P7_TA(2014)0246Radioutrustning ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om tillhandahållande på marknaden av radioutrustning (COM(2012)0584 – C7-0333/2012 – 2012/0283(COD))P7_TC1-COD(2012)0283Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/.../EU om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om tillhandahållande på marknaden av radioutrustning och om upphävande av direktiv 1999/5/EG

686

---

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarande |
| --- | --- |
| *** | Godkännandeförfarande |
| ***I | Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen) |
| ***II | Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen) |
| ***III | Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarande

***

Godkännandeförfarande

***I

Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen)

***II

Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen)

***III

Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baseras på den rättsliga grund som angetts i förslaget till akt.)

Parlamentets ändringsförslag:

Ny text markeras med
  fetkursiv stil
  . Textdelar som utgår markeras med symbolen ▌eller med genomstrykning. Textdelar som ersätts anges genom att ny text markeras med
  fetkursiv stil
  och text som utgår stryks eller markeras med genomstrykning.

fetkursiv stil

fetkursiv stil

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

9.11.2017

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/1

---

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2013–2014

Sammanträdet den 10 mars 2014

Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 85, 12.3.2015.

SESSIONEN 2014–2015

Sammanträdena den 11–13 mars 2014

Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 85, 12.3.2015.

ANTAGNA TEXTER

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdagen den 11 mars 2014

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/2

---

P7_TA(2014)0201

Europeiska investeringsbankens årsrapport för 2012

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2014 om Europeiska investeringsbankens årsrapport för 2012 (2013/2131(INI))

(2017/C 378/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europeiska investeringsbankens (EIB) årsrapport för 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska investeringsbankens (EIB) årsrapport för 2012,

| — | med beaktande av artiklarna 15, 126, 175, 208, 209, 271, 308 och 309 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och protokoll nr 5 om EIB:s stadga, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 15, 126, 175, 208, 209, 271, 308 och 309 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och protokoll nr 5 om EIB:s stadga,

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 oktober 2012 om innovativa finansiella instrument inom ramen för nästa fleråriga budgetram (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 oktober 2012 om innovativa finansiella instrument inom ramen för nästa fleråriga budgetram (1),

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling om riskdelningsinstrument för medlemsstater som drabbats eller hotas av stora svårigheter med avseende på deras finansiella stabilitet, sin ståndpunkt om detta av den 19 april 2012 (2) och i synnerhet yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling om riskdelningsinstrument för medlemsstater som drabbats eller hotas av stora svårigheter med avseende på deras finansiella stabilitet, sin ståndpunkt om detta av den 19 april 2012 (2) och i synnerhet yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor,

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 februari 2013 om Europeiska investeringsbankens årsrapport för 2011 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 februari 2013 om Europeiska investeringsbankens årsrapport för 2011 (3),

| — | med beaktande av rapporten från Europeiska rådets ordförande av den 26 juni 2012, Mot en verklig ekonomisk och monetär union, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Europeiska rådets ordförande av den 26 juni 2012, Mot en verklig ekonomisk och monetär union,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 28 och 29 juni 2012, som särskilt förutser en ökning av EIB:s kapital med 10 miljarder euro, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 28 och 29 juni 2012, som särskilt förutser en ökning av EIB:s kapital med 10 miljarder euro,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 27 och 28 juni 2013, där rådet efterlyser en ny investeringsplan för att stödja små och medelstora företag och stimulera finansieringen av ekonomin, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 27 och 28 juni 2013, där rådet efterlyser en ny investeringsplan för att stödja små och medelstora företag och stimulera finansieringen av ekonomin,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 22 maj 2013, där det sattes som mål att mobilisera alla EU:s politiska åtgärder för att stödja konkurrenskraft, sysselsättning och tillväxt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 22 maj 2013, där det sattes som mål att mobilisera alla EU:s politiska åtgärder för att stödja konkurrenskraft, sysselsättning och tillväxt,

| — | med beaktande av kommissionens meddelanden om innovativa finansiella instrument, En ram för nästa generations innovativa finansiella instrument – EU:s plattformar för eget kapital och lån (COM(2011)0662) och En pilotfas för Europa 2020-initiativet om projektobligationer (COM(2011)0660), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelanden om innovativa finansiella instrument, En ram för nästa generations innovativa finansiella instrument – EU:s plattformar för eget kapital och lån (COM(2011)0662) och En pilotfas för Europa 2020-initiativet om projektobligationer (COM(2011)0660),

| — | med beaktande av kapitalökningen för Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD), särskilt med avseende på frågan om förhållandet mellan EIB och EBRD, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kapitalökningen för Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD), särskilt med avseende på frågan om förhållandet mellan EIB och EBRD,

| — | med beaktande av beslutet att utvidga räckvidden för EBRD till att omfatta Medelhavsområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av beslutet att utvidga räckvidden för EBRD till att omfatta Medelhavsområdet,

| — | med beaktande av det nya samförståndsavtalet mellan EIB och EBRD, som undertecknades den 29 november 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det nya samförståndsavtalet mellan EIB och EBRD, som undertecknades den 29 november 2012,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1080/2011/EU (4) om EIB:s externa mandat 2007–2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1080/2011/EU (4) om EIB:s externa mandat 2007–2013,

| — | med beaktande av artiklarna 48 och 119.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 48 och 119.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0137/2014), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0137/2014), och av följande skäl:

| A. | EIB inrättades genom Romfördraget och fick enligt artikel 309 i EUF-fördraget till uppgift att med utnyttjande av kapitalmarknaderna och egna resurser bidra till en balanserad och friktionsfri utveckling av den inre marknaden med syftet att bidra till att förverkliga unionens prioriteringar genom att välja ut ekonomiskt bärkraftiga projekt för EU-investeringar. |
| --- | --- |

A.

EIB inrättades genom Romfördraget och fick enligt artikel 309 i EUF-fördraget till uppgift att med utnyttjande av kapitalmarknaderna och egna resurser bidra till en balanserad och friktionsfri utveckling av den inre marknaden med syftet att bidra till att förverkliga unionens prioriteringar genom att välja ut ekonomiskt bärkraftiga projekt för EU-investeringar.

| B. | I nuläget råder särskilt svåra sociala och ekonomiska omständigheter, som präglas av begränsningar av de offentliga budgetarna. Mot denna bakgrund behöver alla EU:s resurser stödja den ekonomiska återhämtningen och hitta nya källor till tillväxt. |
| --- | --- |

B.

I nuläget råder särskilt svåra sociala och ekonomiska omständigheter, som präglas av begränsningar av de offentliga budgetarna. Mot denna bakgrund behöver alla EU:s resurser stödja den ekonomiska återhämtningen och hitta nya källor till tillväxt.

| C. | EIB fungerar även som finansieringsgren för och komplement till andra investeringskällor genom att täppa till eller åtgärda luckor på marknaden. |
| --- | --- |

C.

EIB fungerar även som finansieringsgren för och komplement till andra investeringskällor genom att täppa till eller åtgärda luckor på marknaden.

| D. | EIB hjälper EU att bibehålla och stärka sin konkurrensfördel på global nivå. |
| --- | --- |

D.

EIB hjälper EU att bibehålla och stärka sin konkurrensfördel på global nivå.

| E. | EIB kommer att fortsätta att vara en hörnsten i och en katalysator för utvecklingen av EU:s politik genom att möjliggöra den offentliga sektorns fortsatta närvaro och erbjuda investeringskapacitet, samtidigt som bästa möjliga integrering och genomförande av flaggskeppsinitiativen i Europa 2020-strategin säkras. |
| --- | --- |

E.

EIB kommer att fortsätta att vara en hörnsten i och en katalysator för utvecklingen av EU:s politik genom att möjliggöra den offentliga sektorns fortsatta närvaro och erbjuda investeringskapacitet, samtidigt som bästa möjliga integrering och genomförande av flaggskeppsinitiativen i Europa 2020-strategin säkras.

| F. | EIB kommer som centralt stabilitetsinstrument att inrikta sig på att spela en konjunkturdämpande roll genom att fungera som en tillförlitlig partner för sunda projekt i och utanför EU. |
| --- | --- |

F.

EIB kommer som centralt stabilitetsinstrument att inrikta sig på att spela en konjunkturdämpande roll genom att fungera som en tillförlitlig partner för sunda projekt i och utanför EU.

| G. | EIB stöder de huvudsakliga drivkrafterna bakom tillväxt- och sysselsättningsmålen i Europa 2020-strategin, såsom tillväxtfrämjande infrastruktur, spetsinnovation och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

G.

EIB stöder de huvudsakliga drivkrafterna bakom tillväxt- och sysselsättningsmålen i Europa 2020-strategin, såsom tillväxtfrämjande infrastruktur, spetsinnovation och konkurrenskraft.

| H. | Det är mycket viktigt att se till att EIB behåller sitt AAA-kreditbetyg för att bevara dess tillträde till internationella kapitalmarknader enligt bästa finansieringsvillkor, vilket får positiva effekter på projektets livslängd och för intressenterna. |
| --- | --- |

H.

Det är mycket viktigt att se till att EIB behåller sitt AAA-kreditbetyg för att bevara dess tillträde till internationella kapitalmarknader enligt bästa finansieringsvillkor, vilket får positiva effekter på projektets livslängd och för intressenterna.

| I. | I juni 2012 lanserade Europeiska rådet en tillväxt- och sysselsättningspakt som omfattade en uppsättning politiska åtgärder i syfte att stimulera smart, hållbar, resurseffektiv och sysselsättningsskapande tillväxt för alla. |
| --- | --- |

I.

I juni 2012 lanserade Europeiska rådet en tillväxt- och sysselsättningspakt som omfattade en uppsättning politiska åtgärder i syfte att stimulera smart, hållbar, resurseffektiv och sysselsättningsskapande tillväxt för alla.

| J. | Användning av innovativa finansiella instrument ses som ett sätt att utöka räckvidden för befintliga verktyg, såsom bidrag, och förbättra den allmänna effektiviteten i EU:s budget. |
| --- | --- |

J.

Användning av innovativa finansiella instrument ses som ett sätt att utöka räckvidden för befintliga verktyg, såsom bidrag, och förbättra den allmänna effektiviteten i EU:s budget.

| K. | Det är mycket viktigt att återställa normal långivning till ekonomin och att underlätta finansiering av investeringar. |
| --- | --- |

K.

Det är mycket viktigt att återställa normal långivning till ekonomin och att underlätta finansiering av investeringar.

| L. | Internationella finansiella instrument ger nytt utrymme för samarbetsmöjligheter mellan samtliga institutionella aktörer och medför verkliga stordriftsfördelar. |
| --- | --- |

L.

Internationella finansiella instrument ger nytt utrymme för samarbetsmöjligheter mellan samtliga institutionella aktörer och medför verkliga stordriftsfördelar.

| M. | EIB:s verksamhet utanför EU bedrivs till stöd för unionens politik för yttre åtgärder och bör ligga i linje med och främja EU:s mål enligt artiklarna 208 och 209 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

M.

EIB:s verksamhet utanför EU bedrivs till stöd för unionens politik för yttre åtgärder och bör ligga i linje med och främja EU:s mål enligt artiklarna 208 och 209 i EUF-fördraget.

| N. | EIB:s verksamhet kompletteras med specifika instrument från Europeiska investeringsfonden (EIF) som inriktas på att tillhandahålla både riskfinansiering, till förmån för små och medelstora företag och nystartade företag, och mikrofinansiering. |
| --- | --- |

N.

EIB:s verksamhet kompletteras med specifika instrument från Europeiska investeringsfonden (EIF) som inriktas på att tillhandahålla både riskfinansiering, till förmån för små och medelstora företag och nystartade företag, och mikrofinansiering.

| O. | Kapitalökningen har stärkt EIB:s balansräkning och möjliggör ambitiösa operativa utlåningsmål. |
| --- | --- |

O.

Kapitalökningen har stärkt EIB:s balansräkning och möjliggör ambitiösa operativa utlåningsmål.

| P. | Särskilda ansträngningar har gjorts för att genomföra fler gemensamma insatser (där EIF-garantier kombineras med EIB-lån för små och medelstora företag). |
| --- | --- |

P.

Särskilda ansträngningar har gjorts för att genomföra fler gemensamma insatser (där EIF-garantier kombineras med EIB-lån för små och medelstora företag).

Politisk ram och vägledande principer för EIB-insatser

| 1. | Europaparlamentet välkomnar EIB:s årsrapport för 2012 och fullgörandet av den överenskomna verksamhetsplanen att finansiera ungefär 400 projekt i över 60 länder till ett belopp på 52 miljarder euro. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar EIB:s årsrapport för 2012 och fullgörandet av den överenskomna verksamhetsplanen att finansiera ungefär 400 projekt i över 60 länder till ett belopp på 52 miljarder euro.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar EIB-rådets godkännande av en kapitalökning på 10 miljarder euro, vilket ger ytterligare 60 miljarder euro (vilket motsvarar en ökning med 49 procent av utlåningsmålen) för långsiktiga lån till projekt i EU under perioden 2013-2015. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar EIB-rådets godkännande av en kapitalökning på 10 miljarder euro, vilket ger ytterligare 60 miljarder euro (vilket motsvarar en ökning med 49 procent av utlåningsmålen) för långsiktiga lån till projekt i EU under perioden 2013-2015.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar EIB att behålla de planerade målen för sin ytterligare verksamhet och att frigöra 180 miljarder euro i extra investeringar i hela EU för den ovannämnda tidsperioden. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar EIB att behålla de planerade målen för sin ytterligare verksamhet och att frigöra 180 miljarder euro i extra investeringar i hela EU för den ovannämnda tidsperioden.

| 4. | Europaparlamentet påminner när det gäller projekt i EU om att utsikterna är särskilt intressanta för ett antal prioriterade temaområden inom Europa 2020-strategin: ”paket” för innovation och kompetens, däribland koldioxidsnål infrastruktur, investeringar i små och medelstora företag, sammanhållning, resurs- och energieffektivitet (inklusive övergång till en koldioxidsnål ekonomi). Parlamentet konstaterar att dessa fokusområden har identifierats i EIB-gruppens verksamhetsplan för 2013–2015 och välkomnar att ytterligare 60 miljarder euro har anslagits i utlåningskapacitet för att finansiera genomförandet av dem. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påminner när det gäller projekt i EU om att utsikterna är särskilt intressanta för ett antal prioriterade temaområden inom Europa 2020-strategin: ”paket” för innovation och kompetens, däribland koldioxidsnål infrastruktur, investeringar i små och medelstora företag, sammanhållning, resurs- och energieffektivitet (inklusive övergång till en koldioxidsnål ekonomi). Parlamentet konstaterar att dessa fokusområden har identifierats i EIB-gruppens verksamhetsplan för 2013–2015 och välkomnar att ytterligare 60 miljarder euro har anslagits i utlåningskapacitet för att finansiera genomförandet av dem.

| 5. | Europaparlamentet är emellertid övertygat om att större tonvikt bör läggas vid investeringar i långsiktig tillväxt och långsiktigt skapande av arbetstillfällen och vid åstadkommandet av en varaktig och märkbar inverkan på realekonomin, inom ramen för dessa allmänna prioriteringar. Parlamentet efterlyser därför en omfattande utvärdering som ger användbara sifferuppgifter om skapad långsiktig sysselsättning och inverkan på ekonomin till följd av EIB-lån på alla områden efter den finansiella krisen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet är emellertid övertygat om att större tonvikt bör läggas vid investeringar i långsiktig tillväxt och långsiktigt skapande av arbetstillfällen och vid åstadkommandet av en varaktig och märkbar inverkan på realekonomin, inom ramen för dessa allmänna prioriteringar. Parlamentet efterlyser därför en omfattande utvärdering som ger användbara sifferuppgifter om skapad långsiktig sysselsättning och inverkan på ekonomin till följd av EIB-lån på alla områden efter den finansiella krisen.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar införandet av en facilitet för tillväxt och sysselsättning, som kommer att göra det möjligt för EIB att närmare övervaka hur de projekt som banken finansierar påverkar sysselsättning och tillväxt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar införandet av en facilitet för tillväxt och sysselsättning, som kommer att göra det möjligt för EIB att närmare övervaka hur de projekt som banken finansierar påverkar sysselsättning och tillväxt.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar EIB att fortsätta att stödja EU:s långsiktiga prioriteringar för ekonomisk och social sammanhållning, tillväxt och sysselsättning, miljömässig hållbarhet, klimatåtgärder och resurseffektivitet genom ytterligare utveckling av nya finansiella och icke-finansiella instrument som utformas för att åtgärda såväl kortsiktig ineffektivitet på marknaden som de mer långsiktiga strukturella bristerna i EU:s ekonomi. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar EIB att fortsätta att stödja EU:s långsiktiga prioriteringar för ekonomisk och social sammanhållning, tillväxt och sysselsättning, miljömässig hållbarhet, klimatåtgärder och resurseffektivitet genom ytterligare utveckling av nya finansiella och icke-finansiella instrument som utformas för att åtgärda såväl kortsiktig ineffektivitet på marknaden som de mer långsiktiga strukturella bristerna i EU:s ekonomi.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar EIB att förhandla om och ingå samförståndsavtal med regionala utvecklingsbanker som är aktiva i de regioner där banken bedriver verksamhet för att främjar synergier, dela risker och kostnader och sörja för en effektiv utlåning till realekonomin. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar EIB att förhandla om och ingå samförståndsavtal med regionala utvecklingsbanker som är aktiva i de regioner där banken bedriver verksamhet för att främjar synergier, dela risker och kostnader och sörja för en effektiv utlåning till realekonomin.

| 9. | Europaparlamentet ser tillväxt- och sysselsättningspakten som ett viktigt men otillräckligt svar på de utmaningar som EU står inför. Parlamentet noterar att EIB:s kapitalökning och en förbättrad tillämpning av kommissionens och EIB:s gemensamma riskdelningsinstrument, i förening med synergieffekter mellan EIB:s och EIF:s specialiserade verksamheter, är viktiga förutsättningar för att pakten ska bli framgångsrik. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet ser tillväxt- och sysselsättningspakten som ett viktigt men otillräckligt svar på de utmaningar som EU står inför. Parlamentet noterar att EIB:s kapitalökning och en förbättrad tillämpning av kommissionens och EIB:s gemensamma riskdelningsinstrument, i förening med synergieffekter mellan EIB:s och EIF:s specialiserade verksamheter, är viktiga förutsättningar för att pakten ska bli framgångsrik.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar EIB att prioritera sin finansiering av projekt som starkt bidrar till ekonomisk tillväxt. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar EIB att prioritera sin finansiering av projekt som starkt bidrar till ekonomisk tillväxt.

| 11. | Europaparlamentet erinrar om att kommissionen tillsammans med EIB lagt fram en rapport om de möjligheter och målinriktade prioriteringar som skulle identifieras inom ramen för genomförandet av tillväxt- och sysselsättningspakten, i synnerhet beträffande infrastruktur, energieffektivitet och effektivt resursutnyttjande, den digitala marknaden, forskning och innovation samt små och medelstora företag. Parlamentet begär en politisk debatt i parlamentet på grundval av denna rapport med deltagande av ordförandena för Europeiska rådet, kommissionen och Europeiska investeringsbanken. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet erinrar om att kommissionen tillsammans med EIB lagt fram en rapport om de möjligheter och målinriktade prioriteringar som skulle identifieras inom ramen för genomförandet av tillväxt- och sysselsättningspakten, i synnerhet beträffande infrastruktur, energieffektivitet och effektivt resursutnyttjande, den digitala marknaden, forskning och innovation samt små och medelstora företag. Parlamentet begär en politisk debatt i parlamentet på grundval av denna rapport med deltagande av ordförandena för Europeiska rådet, kommissionen och Europeiska investeringsbanken.

| 12. | Europaparlamentet är särskilt bekymrat över att finansieringen i programländer (Grekland, Irland, Portugal och Cypern) förblev låg under 2012 och utgjorde ungefär 5 procent av EIB:s sammanlagda investeringar. Parlamentet konstaterar att EIB:s mål för investeringar i programländer för 2013 uppgår till upp till 5 miljarder euro av ett övergripande EU-mål på 62 miljarder euro. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet är särskilt bekymrat över att finansieringen i programländer (Grekland, Irland, Portugal och Cypern) förblev låg under 2012 och utgjorde ungefär 5 procent av EIB:s sammanlagda investeringar. Parlamentet konstaterar att EIB:s mål för investeringar i programländer för 2013 uppgår till upp till 5 miljarder euro av ett övergripande EU-mål på 62 miljarder euro.

| 13. | Europaparlamentet oroas av att EIB har behållit en viss motvilja mot risker i sin utlåningsstrategi och därmed begränsar antalet tänkbara låntagare som kan uppfylla EIB:s utlåningskrav, vilket följaktligen hämmar lånens mervärde. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet oroas av att EIB har behållit en viss motvilja mot risker i sin utlåningsstrategi och därmed begränsar antalet tänkbara låntagare som kan uppfylla EIB:s utlåningskrav, vilket följaktligen hämmar lånens mervärde.

| 14. | Europaparlamentet kräver att EIB ökar sin interna kapacitet för risktagande genom att se till att dess riskhanteringssystem är anpassade till den aktuella miljön. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet kräver att EIB ökar sin interna kapacitet för risktagande genom att se till att dess riskhanteringssystem är anpassade till den aktuella miljön.

| 15. | Europaparlamentet är medvetet om att det är avgörande för EIB att behålla sitt kreditbetyg AAA för att bevara sin finansiella styrka och förmåga att tillföra pengar till realekonomin. Parlamentet uppmanar emellertid EIB att tillsammans med EIF överväga att öka sin satsning på mer riskrelaterad verksamhet för att säkerställa ett rimligt kostnads–nyttoperspektiv. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet är medvetet om att det är avgörande för EIB att behålla sitt kreditbetyg AAA för att bevara sin finansiella styrka och förmåga att tillföra pengar till realekonomin. Parlamentet uppmanar emellertid EIB att tillsammans med EIF överväga att öka sin satsning på mer riskrelaterad verksamhet för att säkerställa ett rimligt kostnads–nyttoperspektiv.

| 16. | Europaparlamentet noterar ökningen av EIB:s mål för mer riskfylld särskild verksamhet till 6 miljarder euro 2013, ökningen av finansieringen för riskdelnings- och kreditförstärkningsinitiativ till 2,3 miljarder euro, och EIB:s Growth Financing Initiative (GFI) som nyligen lanserades för att underlätta tillgången till finansiering för innovativa medelstora marknadsnoterade företag. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet noterar ökningen av EIB:s mål för mer riskfylld särskild verksamhet till 6 miljarder euro 2013, ökningen av finansieringen för riskdelnings- och kreditförstärkningsinitiativ till 2,3 miljarder euro, och EIB:s Growth Financing Initiative (GFI) som nyligen lanserades för att underlätta tillgången till finansiering för innovativa medelstora marknadsnoterade företag.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar EIB att öka sin verksamhet inom ramen för riskkapitalmandatet och mandatet för överbryggningsfinansiering för tillväxt (Mezzanine for Growth), som EIB gett EIF. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar EIB att öka sin verksamhet inom ramen för riskkapitalmandatet och mandatet för överbryggningsfinansiering för tillväxt (Mezzanine for Growth), som EIB gett EIF.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar EIF:s ökning av sitt EIB-finansierade riskkapitalmedelsmandat med 1 miljard euro, med särskild inriktning på mer riskfylld överbryggningsfinansiering som en del av EIB:s och EIF:s gemensamma åtgärder för att ta itu med finansieringsbegränsningar för europeiska medelstora företags nya innovations- och tillväxtplaner. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar EIF:s ökning av sitt EIB-finansierade riskkapitalmedelsmandat med 1 miljard euro, med särskild inriktning på mer riskfylld överbryggningsfinansiering som en del av EIB:s och EIF:s gemensamma åtgärder för att ta itu med finansieringsbegränsningar för europeiska medelstora företags nya innovations- och tillväxtplaner.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar EIB att mer aktivt dela med sig av sin tekniska expertis på alla viktiga områden med stor tillväxtpotential i samtliga medlemsstater. Parlamentet påminner om att teknisk och finansiell rådgivning är ett effektivt sätt att bidra till projektgenomförande och påskynda utbetalningar och reella investeringar. Parlamentet anser därför att EIB:s expertis bör stärkas och göras tillgänglig på ett tidigt stadium i projekt som samfinansieras av EU och EIB och vid förhandsutvärdering av storskaliga projekt, även genom instrumentet för gemensamt stöd till projekt i de europeiska regionerna (Jaspers). |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar EIB att mer aktivt dela med sig av sin tekniska expertis på alla viktiga områden med stor tillväxtpotential i samtliga medlemsstater. Parlamentet påminner om att teknisk och finansiell rådgivning är ett effektivt sätt att bidra till projektgenomförande och påskynda utbetalningar och reella investeringar. Parlamentet anser därför att EIB:s expertis bör stärkas och göras tillgänglig på ett tidigt stadium i projekt som samfinansieras av EU och EIB och vid förhandsutvärdering av storskaliga projekt, även genom instrumentet för gemensamt stöd till projekt i de europeiska regionerna (Jaspers).

| 20. | Mot bakgrund av kritiskt låga siffror för utnyttjandegraden i många medlemsstater uppmanar Europaparlamentet med eftertryck EIB att göra ytterligare ansträngningar för att stödja medlemsstaternas utnyttjandekapacitet när det gäller EU-medel, även från strukturfonderna, genom att fortsätta att utveckla ytterligare gemensamma riskdelningsinstrument och anpassa de befintliga instrumenten som redan finansieras genom EU-budgeten. |
| --- | --- |

20.

Mot bakgrund av kritiskt låga siffror för utnyttjandegraden i många medlemsstater uppmanar Europaparlamentet med eftertryck EIB att göra ytterligare ansträngningar för att stödja medlemsstaternas utnyttjandekapacitet när det gäller EU-medel, även från strukturfonderna, genom att fortsätta att utveckla ytterligare gemensamma riskdelningsinstrument och anpassa de befintliga instrumenten som redan finansieras genom EU-budgeten.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att där det är lämpligt samarbeta med kommissionen genom att använda en del av sina anslag från strukturfonderna till att dela EIB:s kreditrisk och erbjuda lånegarantier på områdena kunskap och färdigheter, resurs- och energieffektivitet, strategisk infrastruktur och tillgång till finansiering för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att där det är lämpligt samarbeta med kommissionen genom att använda en del av sina anslag från strukturfonderna till att dela EIB:s kreditrisk och erbjuda lånegarantier på områdena kunskap och färdigheter, resurs- och energieffektivitet, strategisk infrastruktur och tillgång till finansiering för små och medelstora företag.

| 22. | Europaparlamentet uppskattar att outnyttjade strukturmedel nu kan användas som en särskild garantifond för EIB-utlåning, särskilt i Grekland. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppskattar att outnyttjade strukturmedel nu kan användas som en särskild garantifond för EIB-utlåning, särskilt i Grekland.

| 23. | Europaparlamentet noterar att banken under 2012 beviljade lån inom ramen för strukturprogrammen till ett värde av 2,2 miljarder euro, vilket gjorde det möjligt för ett flertal små och medelstora projekt inom olika sektorer att få stöd i enlighet med sammanhållningspolitikens prioriteringar. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet noterar att banken under 2012 beviljade lån inom ramen för strukturprogrammen till ett värde av 2,2 miljarder euro, vilket gjorde det möjligt för ett flertal små och medelstora projekt inom olika sektorer att få stöd i enlighet med sammanhållningspolitikens prioriteringar.

| 24. | Med tanke på de olika ekonomiska och finansiella villkoren i olika delar av EU, uppmanar Europaparlamentet EIB att i nära samarbete med medlemsstaterna utarbeta resultatdrivna investeringsstrategier som är anpassade till nationella, regionala och lokala tillväxtprioriteringar, med vederbörlig hänsyn till de övergripande prioriteringarna i kommissionens årliga tillväxtöversikt och den europeiska planeringsterminen för ekonomisk styrning. |
| --- | --- |

24.

Med tanke på de olika ekonomiska och finansiella villkoren i olika delar av EU, uppmanar Europaparlamentet EIB att i nära samarbete med medlemsstaterna utarbeta resultatdrivna investeringsstrategier som är anpassade till nationella, regionala och lokala tillväxtprioriteringar, med vederbörlig hänsyn till de övergripande prioriteringarna i kommissionens årliga tillväxtöversikt och den europeiska planeringsterminen för ekonomisk styrning.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar banken att undersöka möjligheterna att öka sin medverkan genom aktivt deltagande i partnerskapsavtal mellan kommissionen och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar banken att undersöka möjligheterna att öka sin medverkan genom aktivt deltagande i partnerskapsavtal mellan kommissionen och medlemsstaterna.

| 26. | Europaparlamentet konstaterar att antalet offentlig-privata partnerskap har minskat under och efter krisen och påminner samtidigt om att dessa spelar en särskilt viktig roll för investeringar, i synnerhet i transportnät och forskning och innovation. Parlamentet noterar även att EU:s marknad för offentlig-privata partnerskap har ökat i värde, men att betydligt färre transaktioner har genomförts. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet konstaterar att antalet offentlig-privata partnerskap har minskat under och efter krisen och påminner samtidigt om att dessa spelar en särskilt viktig roll för investeringar, i synnerhet i transportnät och forskning och innovation. Parlamentet noterar även att EU:s marknad för offentlig-privata partnerskap har ökat i värde, men att betydligt färre transaktioner har genomförts.

| 27. | Europaparlamentet anser att statliga garantier är värdefulla instrument för att åtgärda brister på marknaden som kan försena genomförandet av program och projekt inom ramen för offentlig-privata partnerskap. Med tanke på EIB:s expertis på detta område uppmanar parlamentet banken att ta en större del i de lånegarantier som erbjuds offentlig-privata partnerskap genom statliga garantier. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att statliga garantier är värdefulla instrument för att åtgärda brister på marknaden som kan försena genomförandet av program och projekt inom ramen för offentlig-privata partnerskap. Med tanke på EIB:s expertis på detta område uppmanar parlamentet banken att ta en större del i de lånegarantier som erbjuds offentlig-privata partnerskap genom statliga garantier.

| 28. | Europaparlamentet anser även att EIB:s rådgivande roll, som baseras på det expertkunnande som samlats hos det europeiska centrumet för specialistkunskap på området för offentlig-privata partnerskap (Epec), skulle kunna utnyttjas för att tillhandahålla riktat tekniskt och specialiserat stöd på regeringsnivå och vid behov även på regional nivå, för att underlätta en riktig utvärdering av fördelarna med att använda statliga garantier för offentlig-privata partnerskap. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser även att EIB:s rådgivande roll, som baseras på det expertkunnande som samlats hos det europeiska centrumet för specialistkunskap på området för offentlig-privata partnerskap (Epec), skulle kunna utnyttjas för att tillhandahålla riktat tekniskt och specialiserat stöd på regeringsnivå och vid behov även på regional nivå, för att underlätta en riktig utvärdering av fördelarna med att använda statliga garantier för offentlig-privata partnerskap.

| 29. | Europaparlamentet påminner om att EIB och kommissionen, med stöd av medlemsstaterna, 2012 inledde pilotfasen av projektobligationsinitiativet, vars syfte är att öka finansieringen för viktiga infrastrukturprojekt genom att locka till sig institutionella investerare. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet påminner om att EIB och kommissionen, med stöd av medlemsstaterna, 2012 inledde pilotfasen av projektobligationsinitiativet, vars syfte är att öka finansieringen för viktiga infrastrukturprojekt genom att locka till sig institutionella investerare.

| 30. | Europaparlamentet välkomnar den första sexmånadersrapporten över pilotfasen av projektobligationsinitiativet, som visar att nio projekt i sex länder har godkänts. Parlamentet efterlyser en fortsatt och ökad användning av sådana obligationer och en regelbunden översyn av hur effektiva de är i syfte att främja bärkraftiga investeringar i skuldinstrument som kanaliserar privatkapital i de transport-, energi- och IKT-infrastrukturprojekt som är nödvändiga, i synnerhet projekt med en gränsöverskridande dimension. Parlamentet anser dock att EIB bättre bör bedöma de projekt som den avser att investera i, inbegripet bedömningar av projektens säkerhets- och riskprofil. Parlamentet påminner om att 230 miljoner euro från EU:s budget går till att stödja EIB:s kreditförstärkningar av infrastrukturinvesteringar inom transport-, energi- och kommunikationssektorerna. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet välkomnar den första sexmånadersrapporten över pilotfasen av projektobligationsinitiativet, som visar att nio projekt i sex länder har godkänts. Parlamentet efterlyser en fortsatt och ökad användning av sådana obligationer och en regelbunden översyn av hur effektiva de är i syfte att främja bärkraftiga investeringar i skuldinstrument som kanaliserar privatkapital i de transport-, energi- och IKT-infrastrukturprojekt som är nödvändiga, i synnerhet projekt med en gränsöverskridande dimension. Parlamentet anser dock att EIB bättre bör bedöma de projekt som den avser att investera i, inbegripet bedömningar av projektens säkerhets- och riskprofil. Parlamentet påminner om att 230 miljoner euro från EU:s budget går till att stödja EIB:s kreditförstärkningar av infrastrukturinvesteringar inom transport-, energi- och kommunikationssektorerna.

| 31. | Europaparlamentet ber om att bli underrättat om de utvalda projekten på lämpligt sätt och i god tid. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet ber om att bli underrättat om de utvalda projekten på lämpligt sätt och i god tid.

| 32. | Europaparlamentet noterar med oro att det fortfarande kvarstår stora utmaningar (t.ex. att omvandla intresse till åtaganden, upphandlande myndigheters begränsade erfarenhet av obligationer, institutionella investerares ovillighet att engagera sig, sponsorers oro över kostnader osv.). Parlamentet uppmanar banken att göra en utförlig bedömning av möjligheten till saminvesteringar i obligationsaffärer på ett tidigt stadium, i avsikt att öka investerares och sponsorers förtroende. Parlamentet uppmanar EIB att säkerställa att projektobligationsinitiativet är förenligt med EU:s långsiktiga klimatmål, dvs. att det inriktas på koldioxidsnål infrastruktur. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet noterar med oro att det fortfarande kvarstår stora utmaningar (t.ex. att omvandla intresse till åtaganden, upphandlande myndigheters begränsade erfarenhet av obligationer, institutionella investerares ovillighet att engagera sig, sponsorers oro över kostnader osv.). Parlamentet uppmanar banken att göra en utförlig bedömning av möjligheten till saminvesteringar i obligationsaffärer på ett tidigt stadium, i avsikt att öka investerares och sponsorers förtroende. Parlamentet uppmanar EIB att säkerställa att projektobligationsinitiativet är förenligt med EU:s långsiktiga klimatmål, dvs. att det inriktas på koldioxidsnål infrastruktur.

| 33. | Europaparlamentet är oroat över Castor-projektets undermåliga resultat. Parlamentet kräver att banken lämnar information om företagsbesiktningens kvalitet och om huruvida de geologiska studier som genomförts visar på seismiska risker eller inte, vilken procentsats man kommit fram till och vilka åtgärder som vidtagits. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet är oroat över Castor-projektets undermåliga resultat. Parlamentet kräver att banken lämnar information om företagsbesiktningens kvalitet och om huruvida de geologiska studier som genomförts visar på seismiska risker eller inte, vilken procentsats man kommit fram till och vilka åtgärder som vidtagits.

| 34. | Europaparlamentet ser fram emot den slutgiltiga utvärderingsrapporten om pilotfasen av projektobligationsinitiativet, som väntas bli färdig under 2015. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet ser fram emot den slutgiltiga utvärderingsrapporten om pilotfasen av projektobligationsinitiativet, som väntas bli färdig under 2015.

| 35. | Europaparlamentet välkomnar EIB:s nya energipolitik, som innebär att det införs nya utlåningskriterier för energilån som återspeglar EU:s energi- och klimatpolitik och de nuvarande investeringstrenderna. Parlamentet begär att EIB:s energiinvesteringar offentliggörs och analyseras årligen så att det framgår vilka energikällor som EIB stöder. Parlamentet önskar emellertid understryka att EIB:s investeringspolitik bör fokuseras ytterligare på hållbara projekt. Parlamentet påminner dock om behovet av att lägga fram en omfattande utfasningsplan för lån som beviljas för icke-förnybar energi. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet välkomnar EIB:s nya energipolitik, som innebär att det införs nya utlåningskriterier för energilån som återspeglar EU:s energi- och klimatpolitik och de nuvarande investeringstrenderna. Parlamentet begär att EIB:s energiinvesteringar offentliggörs och analyseras årligen så att det framgår vilka energikällor som EIB stöder. Parlamentet önskar emellertid understryka att EIB:s investeringspolitik bör fokuseras ytterligare på hållbara projekt. Parlamentet påminner dock om behovet av att lägga fram en omfattande utfasningsplan för lån som beviljas för icke-förnybar energi.

| 36. | Europaparlamentet välkomnar den nya utsläppsnormen som fastställts av EIB och ska tillämpas på alla projekt för fossila bränslen i avsikt att gallra ut investeringar med förväntade koldioxidutsläpp över en viss nivå. Parlamentet uppmanar EIB:s styrelse att fortgående se över utsläppsnormen och överväga större restriktioner i framtiden. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet välkomnar den nya utsläppsnormen som fastställts av EIB och ska tillämpas på alla projekt för fossila bränslen i avsikt att gallra ut investeringar med förväntade koldioxidutsläpp över en viss nivå. Parlamentet uppmanar EIB:s styrelse att fortgående se över utsläppsnormen och överväga större restriktioner i framtiden.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck banken att mot bakgrund av 2030 års klimatpaket, däribland bankens prioriteringar att minska koldioxidutsläppen, att öka sina satsningar på koldioxidfattiga investeringar och att arbeta för en politik som leder till mer ambitiösa klimatmål. Parlamentet begär att EIB gör en klimatmässig bedömning och översyn av all sin verksamhet under 2014 som ska leda till en ny klimatskyddspolitik, till exempel genom projektbedömningar och ett integrerat synsätt på smarta kombinationer av sektorsspecifik politik inom viktiga sektorer. Parlamentet uppmanar EIB att bifoga denna översyn till sin nästa årsrapport. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck banken att mot bakgrund av 2030 års klimatpaket, däribland bankens prioriteringar att minska koldioxidutsläppen, att öka sina satsningar på koldioxidfattiga investeringar och att arbeta för en politik som leder till mer ambitiösa klimatmål. Parlamentet begär att EIB gör en klimatmässig bedömning och översyn av all sin verksamhet under 2014 som ska leda till en ny klimatskyddspolitik, till exempel genom projektbedömningar och ett integrerat synsätt på smarta kombinationer av sektorsspecifik politik inom viktiga sektorer. Parlamentet uppmanar EIB att bifoga denna översyn till sin nästa årsrapport.

| 38. | Europaparlamentet påminner om EIB:s viktiga roll för att finansiera den offentliga och privata sektorns investeringar i energiinfrastruktur och för att stödja projekt som bidrar till att nå målen för EU:s klimat- och energipolitik. Parlamentet påminner om sin resolution från 2007 med uppmaningen att avbryta offentlig finansiering av fossilbränsleprojekt och att övergå till energieffektivitet och förnybara energislag. Parlamentet anser att EIB, i samarbete med kommissionen, före slutet av 2015 bör uppdatera sin klimatförändringsstrategi när det gäller EIB:s finansieringsverksamhet i linje med EU:s och det internationella samfundets klimatförändringsmål och bästa internationella normer. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet påminner om EIB:s viktiga roll för att finansiera den offentliga och privata sektorns investeringar i energiinfrastruktur och för att stödja projekt som bidrar till att nå målen för EU:s klimat- och energipolitik. Parlamentet påminner om sin resolution från 2007 med uppmaningen att avbryta offentlig finansiering av fossilbränsleprojekt och att övergå till energieffektivitet och förnybara energislag. Parlamentet anser att EIB, i samarbete med kommissionen, före slutet av 2015 bör uppdatera sin klimatförändringsstrategi när det gäller EIB:s finansieringsverksamhet i linje med EU:s och det internationella samfundets klimatförändringsmål och bästa internationella normer.

| 39. | Europaparlamentet efterlyser en ökning av EIB:s resurser och expertis till förmån för anpassningen till klimatförändringarna. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet efterlyser en ökning av EIB:s resurser och expertis till förmån för anpassningen till klimatförändringarna.

| 40. | Europaparlamentet begär att EIB genomdriver de bästa internationella normerna för vattenkraft, bland annat riktlinjerna från Världskommissionen om dammar och hållbarhetsbedömningsprotokollet för vattenkraft (Hydropower Sustainability Assessment Protocol, HSAP), vilket innebär att banken enbart ska investera i projekt där länderna har infört ett rättsligt ramverk som föreskriver energiplaneringsmekanismer (inbegripet fredade områden), att ogynnsamma konsekvenser för ekosystem och lokalsamhällen bedöms, undviks, lindras och övervakas korrekt, och att projekten inte får förläggas i eller nära skyddade områden eller vid flodsträckor med god ekologisk status. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet begär att EIB genomdriver de bästa internationella normerna för vattenkraft, bland annat riktlinjerna från Världskommissionen om dammar och hållbarhetsbedömningsprotokollet för vattenkraft (Hydropower Sustainability Assessment Protocol, HSAP), vilket innebär att banken enbart ska investera i projekt där länderna har infört ett rättsligt ramverk som föreskriver energiplaneringsmekanismer (inbegripet fredade områden), att ogynnsamma konsekvenser för ekosystem och lokalsamhällen bedöms, undviks, lindras och övervakas korrekt, och att projekten inte får förläggas i eller nära skyddade områden eller vid flodsträckor med god ekologisk status.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar EIB att omsorgsfullt arbeta in visionen och målen hos strategin för biologisk mångfald i EU fram till 2020 – ”Vår livförsäkring, vårt naturkapital” – i sina projekt. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar EIB att omsorgsfullt arbeta in visionen och målen hos strategin för biologisk mångfald i EU fram till 2020 – ”Vår livförsäkring, vårt naturkapital” – i sina projekt.

Mer stöd till små och medelstora företag samt medelstora marknadsnoterade företag

| 42. | Europaparlamentet påminner om att små och medelstora företag anses vara grundstommen i EU:s ekonomi och den huvudsakliga drivkraften för tillväxt och sysselsättning inom unionen, och att de står för över 80 procent av arbetstillfällena inom den privata sektorn. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet påminner om att små och medelstora företag anses vara grundstommen i EU:s ekonomi och den huvudsakliga drivkraften för tillväxt och sysselsättning inom unionen, och att de står för över 80 procent av arbetstillfällena inom den privata sektorn.

| 43. | Europaparlamentet välkomnar (i samband med insatserna för att öka låneaktiviteten inom EU) den särskilda tonvikt som lagts vid att förbättra små och medelstora företags tillgång till finansiering och välkomnar även EIB-gruppens mål för 2013 att låna ut mer än 19 miljarder euro till unionens små och medelstora företag. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet välkomnar (i samband med insatserna för att öka låneaktiviteten inom EU) den särskilda tonvikt som lagts vid att förbättra små och medelstora företags tillgång till finansiering och välkomnar även EIB-gruppens mål för 2013 att låna ut mer än 19 miljarder euro till unionens små och medelstora företag.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar rådet att också i detta sammanhang skyndsamt godkänna de gemensamma initiativen mellan kommissionen och EIB och att samla de resurser som är avsedda för små och medelstora företag liksom att vidta mer handfasta åtgärder i genomförandesamarbetet med ECB för att minska finansieringsbegränsningarna för små och medelstora företag. Parlamentet påminner om att det största problemet i många medlemsstater är att fragmenteringen av finansmarknaderna leder till en brist på finansiering och ökade finansieringskostnader, särskilt för små och medelstora företag. Parlamentet begär att EIB:s insatser omorienteras till förmån för en defragmentering för att främja finansiering av små och medelstora företag, företagande, export och innovation, vilka är avgörande faktorer för den ekonomiska återhämtningen. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar rådet att också i detta sammanhang skyndsamt godkänna de gemensamma initiativen mellan kommissionen och EIB och att samla de resurser som är avsedda för små och medelstora företag liksom att vidta mer handfasta åtgärder i genomförandesamarbetet med ECB för att minska finansieringsbegränsningarna för små och medelstora företag. Parlamentet påminner om att det största problemet i många medlemsstater är att fragmenteringen av finansmarknaderna leder till en brist på finansiering och ökade finansieringskostnader, särskilt för små och medelstora företag. Parlamentet begär att EIB:s insatser omorienteras till förmån för en defragmentering för att främja finansiering av små och medelstora företag, företagande, export och innovation, vilka är avgörande faktorer för den ekonomiska återhämtningen.

| 45. | Europaparlamentet välkomnar bankernas ökade utlåning till små och medelstora företag tack vare den revitalisering av marknaden för värdepapper för små och medelstora företag som åstadkommits genom EIB-gruppens nya initiativ för värdepapper med bakomliggande tillgångar som säkerhet. Parlamentet uppmanar EIB att genomföra en marknadsanalys i syfte att bättre anpassa EIB:s erbjudande till intressenternas behov. Parlamentet välkomnar att EIF:s kreditkapacitet förbättras genom kapitalökning och mandat och uppmanar EIB och kommissionen att slutföra processen till i början av nästa år. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet välkomnar bankernas ökade utlåning till små och medelstora företag tack vare den revitalisering av marknaden för värdepapper för små och medelstora företag som åstadkommits genom EIB-gruppens nya initiativ för värdepapper med bakomliggande tillgångar som säkerhet. Parlamentet uppmanar EIB att genomföra en marknadsanalys i syfte att bättre anpassa EIB:s erbjudande till intressenternas behov. Parlamentet välkomnar att EIF:s kreditkapacitet förbättras genom kapitalökning och mandat och uppmanar EIB och kommissionen att slutföra processen till i början av nästa år.

| 46. | Europaparlamentet stöder EIB-gruppens initiativ för innovativ finansiering för små och medelstora företag samt medelstora marknadsnoterade företag genom skapandet av finansieringsinstrumenten Horisont 2020 och Cosme och riskdelningsinstrumenten för att uppmuntra bankerna att tillhandahålla finansiering genom lån och garantier och säkra tillgången till långfristigt riskkapital. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet stöder EIB-gruppens initiativ för innovativ finansiering för små och medelstora företag samt medelstora marknadsnoterade företag genom skapandet av finansieringsinstrumenten Horisont 2020 och Cosme och riskdelningsinstrumenten för att uppmuntra bankerna att tillhandahålla finansiering genom lån och garantier och säkra tillgången till långfristigt riskkapital.

| 47. | Europaparlamentet stöder kommissionens och EIB:s gemensamma initiativ till förmån för små och medelstora företag som ingår i den nya fleråriga budgetramen och som kombinerar de befintliga EU-medlen från programmen Cosme och Horisont 2020 och innebär att EU:s struktur- och investeringsfonder tilldelas upp till 8,5 miljarder euro för att uppmuntra till ytterligare utlåning till små och medelstora företag. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet stöder kommissionens och EIB:s gemensamma initiativ till förmån för små och medelstora företag som ingår i den nya fleråriga budgetramen och som kombinerar de befintliga EU-medlen från programmen Cosme och Horisont 2020 och innebär att EU:s struktur- och investeringsfonder tilldelas upp till 8,5 miljarder euro för att uppmuntra till ytterligare utlåning till små och medelstora företag.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppvisa ett aktivt engagemang genom att använda en del av det stöd de tilldelats genom struktur- och investeringsfonderna till att bidra till de gemensamma instrumenten, i avsikt att uppmuntra till ökad utlåning till små och medelstora företag på deras territorium och på så sätt öka den allmänna hävstångseffekten. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppvisa ett aktivt engagemang genom att använda en del av det stöd de tilldelats genom struktur- och investeringsfonderna till att bidra till de gemensamma instrumenten, i avsikt att uppmuntra till ökad utlåning till små och medelstora företag på deras territorium och på så sätt öka den allmänna hävstångseffekten.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar EIB att utvidga handelsfinansieringsinitiativet. Parlamentet anser att denna mekanism för garantier till små och medelstora företag är av yttersta vikt och bör utvidgas till de platser inom EU där den behövs mest. Parlamentet uppmanar EIB att utveckla ett eget program för underlättande av handel. Parlamentet uppmanar EIB att som en första åtgärd införa åtgärder avsedda att ge de garantier som behövs för att företagen ska kunna utnyttja alla sina exportmöjligheter. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar EIB att utvidga handelsfinansieringsinitiativet. Parlamentet anser att denna mekanism för garantier till små och medelstora företag är av yttersta vikt och bör utvidgas till de platser inom EU där den behövs mest. Parlamentet uppmanar EIB att utveckla ett eget program för underlättande av handel. Parlamentet uppmanar EIB att som en första åtgärd införa åtgärder avsedda att ge de garantier som behövs för att företagen ska kunna utnyttja alla sina exportmöjligheter.

| 50. | Europaparlamentet stöder EIB:s fokus på den regionala och lokala dimensionen och uppmanar medlemsstaterna att till fullo utnyttja finansiella instrument för teknik och företagsledning såsom Jeremie-programmet och regionala fond till fond-program som tillhandahåller finansiering i form av eget kapital och lån till lokala små och medelstora företag. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet stöder EIB:s fokus på den regionala och lokala dimensionen och uppmanar medlemsstaterna att till fullo utnyttja finansiella instrument för teknik och företagsledning såsom Jeremie-programmet och regionala fond till fond-program som tillhandahåller finansiering i form av eget kapital och lån till lokala små och medelstora företag.

| 51. | Europaparlamentet välkomnar efterhandsutvärderingen av EIB:s utlåning via mellanhänder till små och medelstora företag inom EU under perioden 2005–2011. Parlamentet konstaterar att EIB beviljade 64 miljarder euro i lån till omkring 370 finansinstitut inom EU-27 på detta område under 2005–2012. Parlamentet noterar också att 53 miljarder av dessa pengar vid slutet av 2012 hade utbetalats till finansinstituten, som i sin tur lånat ut närmare 48 miljarder euro till små och medelstora företag genom omkring 300 000 fall av vidareutlåning. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet välkomnar efterhandsutvärderingen av EIB:s utlåning via mellanhänder till små och medelstora företag inom EU under perioden 2005–2011. Parlamentet konstaterar att EIB beviljade 64 miljarder euro i lån till omkring 370 finansinstitut inom EU-27 på detta område under 2005–2012. Parlamentet noterar också att 53 miljarder av dessa pengar vid slutet av 2012 hade utbetalats till finansinstituten, som i sin tur lånat ut närmare 48 miljarder euro till små och medelstora företag genom omkring 300 000 fall av vidareutlåning.

| 52. | Europaparlamentet noterar att utvärderingen visar att EIB:s utlåning via mellanhänder till små och medelstora företag (genom produkten L4SME) uppfyller EU:s mål. Trots detta efterlyser parlamentet en bättre utvärdering av hur EIB:s produkt och den nationella politikens olika mål kompletterar varandra, i avsikt att göra utlåningen än mer relevant. Parlamentet uppmanar EIB att lägga fram förslag för att förstärka L4SME-produktens effektivitet, så att den kan användas för att råda bot på speciella brister, i stället för att användas för finansiering av ett brett spektrum av små och medelstora företag, och därigenom optimera EIB:s bidrag till tillväxten och sysselsättningen. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet noterar att utvärderingen visar att EIB:s utlåning via mellanhänder till små och medelstora företag (genom produkten L4SME) uppfyller EU:s mål. Trots detta efterlyser parlamentet en bättre utvärdering av hur EIB:s produkt och den nationella politikens olika mål kompletterar varandra, i avsikt att göra utlåningen än mer relevant. Parlamentet uppmanar EIB att lägga fram förslag för att förstärka L4SME-produktens effektivitet, så att den kan användas för att råda bot på speciella brister, i stället för att användas för finansiering av ett brett spektrum av små och medelstora företag, och därigenom optimera EIB:s bidrag till tillväxten och sysselsättningen.

| 53. | Europaparlamentet konstaterar med oro att EIB:s lån under den utvärderade perioden sades ha haft viss inverkan på tillväxt och sysselsättning, men med stora variationer mellan länderna (bara en tredjedel av de små och medelstora företagen uppgav att deras ökade omsättning kunde tillskrivas finansiering från EIB). Parlamentet ser med oro på att det endast föreligger begränsade belägg för att EIB:s lån bidrog till att bevara sysselsättningen. Parlamentet konstaterar att den relativa inverkan på tillväxt och sysselsättning befanns vara högre i de nya medlemsstaterna. Parlamentet inser dock att den period som utvärderingen avser innefattar den finansiella och ekonomiska krisen och att det relativt blygsamma antalet nya arbetstillfällen uppnåddes mot en bakgrund av vikande sysselsättning. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet konstaterar med oro att EIB:s lån under den utvärderade perioden sades ha haft viss inverkan på tillväxt och sysselsättning, men med stora variationer mellan länderna (bara en tredjedel av de små och medelstora företagen uppgav att deras ökade omsättning kunde tillskrivas finansiering från EIB). Parlamentet ser med oro på att det endast föreligger begränsade belägg för att EIB:s lån bidrog till att bevara sysselsättningen. Parlamentet konstaterar att den relativa inverkan på tillväxt och sysselsättning befanns vara högre i de nya medlemsstaterna. Parlamentet inser dock att den period som utvärderingen avser innefattar den finansiella och ekonomiska krisen och att det relativt blygsamma antalet nya arbetstillfällen uppnåddes mot en bakgrund av vikande sysselsättning.

| 54. | Europaparlamentet är oroat över att EIB-finansieringen i många fall förefaller ha använts för att stödja redan framgångsrika små och medelstora företag i stället för att läggas på områden som saknar tillgång till finansiering. Parlamentet noterar dock att 80 procent av de små och medelstora företag som kontaktades hade färre än 50 anställda, vilket visar att EIB når ut till det mindre segmentet av detta företagsspektrum. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet är oroat över att EIB-finansieringen i många fall förefaller ha använts för att stödja redan framgångsrika små och medelstora företag i stället för att läggas på områden som saknar tillgång till finansiering. Parlamentet noterar dock att 80 procent av de små och medelstora företag som kontaktades hade färre än 50 anställda, vilket visar att EIB når ut till det mindre segmentet av detta företagsspektrum.

| 55. | Europaparlamentet kräver att EIB till fullo tillämpar urvalskriterierna för att mer effektivt styra valet av finansieringsmottagare. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet kräver att EIB till fullo tillämpar urvalskriterierna för att mer effektivt styra valet av finansieringsmottagare.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar EIB att identifiera och välja ut projekt med större mervärde och högre risk, genom att välja ut nystartade företag, mikroföretag, företagskluster, små och medelstora företag och medelstora marknadsnoterade företag som driver forsknings-, utvecklings- och innovationsprojekt inom prioriterade teknikområden. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar EIB att identifiera och välja ut projekt med större mervärde och högre risk, genom att välja ut nystartade företag, mikroföretag, företagskluster, små och medelstora företag och medelstora marknadsnoterade företag som driver forsknings-, utvecklings- och innovationsprojekt inom prioriterade teknikområden.

| 57. | Europaparlamentet betonar behovet av att öka medvetenheten och förståelsen bland potentiella investerare och finansieringsmottagare om förekomsten av innovativa finansieringsverktyg. Parlamentet efterlyser en ny kommunikationspolitik, som sprider information om EU:s olika åtgärder genom de nya finansieringsinstrumenten som hanteras av EIB. Parlamentet betonar dessutom att man bör trygga en omfattande och systematisk tillgång till projektinformation och ökad involvering av stödmottagarna och det lokala civila samhälle, vilket skulle kunna förbättras genom EIB-finansierade investeringar. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet betonar behovet av att öka medvetenheten och förståelsen bland potentiella investerare och finansieringsmottagare om förekomsten av innovativa finansieringsverktyg. Parlamentet efterlyser en ny kommunikationspolitik, som sprider information om EU:s olika åtgärder genom de nya finansieringsinstrumenten som hanteras av EIB. Parlamentet betonar dessutom att man bör trygga en omfattande och systematisk tillgång till projektinformation och ökad involvering av stödmottagarna och det lokala civila samhälle, vilket skulle kunna förbättras genom EIB-finansierade investeringar.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar EIB att lägga fram en åtgärdsplan för att göra det enklare för små och medelstora företag att få tillgång till information och finansiering, med avseende särskilt på de byråkratiska turerna i samband med tillgången till finansiering. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppmanar EIB att lägga fram en åtgärdsplan för att göra det enklare för små och medelstora företag att få tillgång till information och finansiering, med avseende särskilt på de byråkratiska turerna i samband med tillgången till finansiering.

| 59. | Europaparlamentet påminner om att utlåningen via mellanhänder står för över 20 procent av EIB:s totala årliga utlåning. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet påminner om att utlåningen via mellanhänder står för över 20 procent av EIB:s totala årliga utlåning.

| 60. | Europaparlamentet upprepar sin oro över att ett betydande antal problem återstår att lösa på detta område, särskilt avsaknaden av transparens (i synnerhet rörande information om finansieringsmottagarna), svårigheten att uppskatta lånens ekonomiska och sociala effekter (vilket resulterar i svårigheter att rikta in insatserna på rätt områden) och beroendet av finansiella mellanhänder som genom utkontraktering får i uppdrag att genomföra företagsbesiktningar. Parlamentet uppmanar med eftertryck banken att lämna information om vad den gör för att snabba på åtgärder för att komma till rätta med dessa problem och begär att en förteckning över strikta kriterier för val av dessa finansiella mellanhänder upprättas av EIB tillsammans med kommissionen och görs allmänt tillgänglig. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet upprepar sin oro över att ett betydande antal problem återstår att lösa på detta område, särskilt avsaknaden av transparens (i synnerhet rörande information om finansieringsmottagarna), svårigheten att uppskatta lånens ekonomiska och sociala effekter (vilket resulterar i svårigheter att rikta in insatserna på rätt områden) och beroendet av finansiella mellanhänder som genom utkontraktering får i uppdrag att genomföra företagsbesiktningar. Parlamentet uppmanar med eftertryck banken att lämna information om vad den gör för att snabba på åtgärder för att komma till rätta med dessa problem och begär att en förteckning över strikta kriterier för val av dessa finansiella mellanhänder upprättas av EIB tillsammans med kommissionen och görs allmänt tillgänglig.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar EIB att göra en uppdaterad och omfattande utvärdering av hur finanskrisen har påverkat slutmottagarna av EIB-finansieringen och att göra en grundlig utvärdering av finanskrisens effekter och inverkan på bankens finansiella mellanhänder, både inom och utanför EU. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet uppmanar EIB att göra en uppdaterad och omfattande utvärdering av hur finanskrisen har påverkat slutmottagarna av EIB-finansieringen och att göra en grundlig utvärdering av finanskrisens effekter och inverkan på bankens finansiella mellanhänder, både inom och utanför EU.

| 62. | Europaparlamentet kräver att EIB ser till att dess mål att skapa sysselsättning för omkring en halv miljon människor, genom lån till projekt avseende infrastruktur, resurseffektivitet och kunskapsekonomi under 2013, uppnås. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet kräver att EIB ser till att dess mål att skapa sysselsättning för omkring en halv miljon människor, genom lån till projekt avseende infrastruktur, resurseffektivitet och kunskapsekonomi under 2013, uppnås.

| 63. | Europaparlamentet konstaterar att företagens och den offentliga sektorns begränsade tillgång till finansiering, på grund av det svåra ekonomiska klimatet och de pressade kreditmarknaderna, fortsatt gör det svårt för ungdomar att hitta arbete och minskar möjligheterna att förbättra yrkesutbildningen. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet konstaterar att företagens och den offentliga sektorns begränsade tillgång till finansiering, på grund av det svåra ekonomiska klimatet och de pressade kreditmarknaderna, fortsatt gör det svårt för ungdomar att hitta arbete och minskar möjligheterna att förbättra yrkesutbildningen.

| 64. | Europaparlamentet anser att EIB:s program för ungdomssysselsättning (som tillhandahåller lån till ett värde av 6 miljarder euro), som omfattar sysselsättning för ungdomar och investeringar i färdigheter, är mycket viktigt för att komma till rätta med dessa problem. Parlamentet välkomnar interimsrapporten om verksamhetens genomförande som visar att viktiga framsteg gjorts på området, t.ex. att 4,9 miljarder euro tillhandahållits i form av lån inom programdelen för investeringar i färdigheter och att lån på sammanlagt 2,7 miljarder euro har beviljats inom programdelen för sysselsättning för ungdomar. Parlamentet noterar att målen har uppnåtts tidigt. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet anser att EIB:s program för ungdomssysselsättning (som tillhandahåller lån till ett värde av 6 miljarder euro), som omfattar sysselsättning för ungdomar och investeringar i färdigheter, är mycket viktigt för att komma till rätta med dessa problem. Parlamentet välkomnar interimsrapporten om verksamhetens genomförande som visar att viktiga framsteg gjorts på området, t.ex. att 4,9 miljarder euro tillhandahållits i form av lån inom programdelen för investeringar i färdigheter och att lån på sammanlagt 2,7 miljarder euro har beviljats inom programdelen för sysselsättning för ungdomar. Parlamentet noterar att målen har uppnåtts tidigt.

| 65. | Europaparlamentet stöder bankens mål att ytterligare maximera sin riktade utlåning till små och medelstora företag, i avsikt att upprätta ett tydligt samband mellan EIB-lån och nya arbetstillfällen för ungdomar. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet stöder bankens mål att ytterligare maximera sin riktade utlåning till små och medelstora företag, i avsikt att upprätta ett tydligt samband mellan EIB-lån och nya arbetstillfällen för ungdomar.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar banken att vidga sitt verksamhetsområde och använda ytterligare instrument för att hitta produktiva sätt att skapa sysselsättning för ungdomar, framför allt i medlemsstater med särskilt hög ungdomsarbetslöshet. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet uppmanar banken att vidga sitt verksamhetsområde och använda ytterligare instrument för att hitta produktiva sätt att skapa sysselsättning för ungdomar, framför allt i medlemsstater med särskilt hög ungdomsarbetslöshet.

EIB:s bidrag till EU:s utrikespolitik

| 67. | Europaparlamentet uppmanar EIB att, i enlighet med översynen av EIB:s mandat för verksamhet utanför EU, stödja EU:s utrikespolitiska mål som dessa utformas av kommissionen och Europeiska utrikestjänsten. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet uppmanar EIB att, i enlighet med översynen av EIB:s mandat för verksamhet utanför EU, stödja EU:s utrikespolitiska mål som dessa utformas av kommissionen och Europeiska utrikestjänsten.

| 68. | Europaparlamentet välkomnar EU:s garanti för extern utlåning, som tillhandahålls EIB genom EU-budgeten med en storlek som liknar den nuvarande, och som har ett fastställt tak på 30 miljarder euro (uppdelat på ett generellt mandat med 27 miljarder euro och eventuellt ytterligare 3 miljarder euro som är underkastade halvtidsöversyn) för nästa finansieringsperiod, genom användning av återflöden från outnyttjade FEMIP-insatser (lånefaciliteten för investeringar och partnerskap mellan Europa och Medelhavsområdet) från tiden före 2007. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet välkomnar EU:s garanti för extern utlåning, som tillhandahålls EIB genom EU-budgeten med en storlek som liknar den nuvarande, och som har ett fastställt tak på 30 miljarder euro (uppdelat på ett generellt mandat med 27 miljarder euro och eventuellt ytterligare 3 miljarder euro som är underkastade halvtidsöversyn) för nästa finansieringsperiod, genom användning av återflöden från outnyttjade FEMIP-insatser (lånefaciliteten för investeringar och partnerskap mellan Europa och Medelhavsområdet) från tiden före 2007.

| 69. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska revisionsrätten att sammanställa en särskild rapport om EIB:s utlåning utanför EU och om hur den överensstämmer med EU:s politik före halvtidsutvärderingen av EIB:s externa mandat, samt att jämföra mervärdet med de egna resurser som EIB utnyttjar. Parlamentet uppmanar vidare revisionsrätten att i sin analys skilja mellan de garantier som beviljas genom EU-budgeten, den investeringsmöjlighet som tillhandahålls genom EUF, de olika blandningsformer som används i EU-Africa infrastructural trust fund, den karibiska investeringsfonden och investeringsmöjligheterna för Stillahavsområdet samt utnyttjandet av återflöden för dessa investeringar. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska revisionsrätten att sammanställa en särskild rapport om EIB:s utlåning utanför EU och om hur den överensstämmer med EU:s politik före halvtidsutvärderingen av EIB:s externa mandat, samt att jämföra mervärdet med de egna resurser som EIB utnyttjar. Parlamentet uppmanar vidare revisionsrätten att i sin analys skilja mellan de garantier som beviljas genom EU-budgeten, den investeringsmöjlighet som tillhandahålls genom EUF, de olika blandningsformer som används i EU-Africa infrastructural trust fund, den karibiska investeringsfonden och investeringsmöjligheterna för Stillahavsområdet samt utnyttjandet av återflöden för dessa investeringar.

| 70. | Europaparlamentet välkomnar den ökade möjligheten till flexibilitet inom EIB:s nya externa utlåningsmandat. Parlamentet uppmanar EIB att maximera sitt stöd för EU:s politik och mål. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet välkomnar den ökade möjligheten till flexibilitet inom EIB:s nya externa utlåningsmandat. Parlamentet uppmanar EIB att maximera sitt stöd för EU:s politik och mål.

| 71. | Europaparlamentet uppmanar EIB att använda garantifonden på ett mer flexibelt sätt och att i högre grad lägga tonvikten vid utlåning på bankens egen risk, genom att utöka sin räckvidd när det gäller vilka projekt som beviljas lån. Parlamentet yrkar på att EIB ska se till att det finansiella EU-stöd som den tillhandahåller har en hög synlighet för slutmottagarna inom projekten. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet uppmanar EIB att använda garantifonden på ett mer flexibelt sätt och att i högre grad lägga tonvikten vid utlåning på bankens egen risk, genom att utöka sin räckvidd när det gäller vilka projekt som beviljas lån. Parlamentet yrkar på att EIB ska se till att det finansiella EU-stöd som den tillhandahåller har en hög synlighet för slutmottagarna inom projekten.

| 72. | Europaparlamentet konstaterar att föranslutningsländerna och länderna i det östra och södra grannskapet är de som prioriteras högst av EIB. Parlamentet betonar i synnerhet behovet av fortsatt stöd för demokratiska och ekonomiska övergångar i den arabiska vårens kölvatten, med särskilt fokus på stöd till det civila samhället, sysselsättning och ekonomisk återhämtning i länderna i söder och i de östra partnerländerna. Parlamentet välkomnar att tonvikten har lagts vid små och medelstora företag och tillgång till finansiering. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet konstaterar att föranslutningsländerna och länderna i det östra och södra grannskapet är de som prioriteras högst av EIB. Parlamentet betonar i synnerhet behovet av fortsatt stöd för demokratiska och ekonomiska övergångar i den arabiska vårens kölvatten, med särskilt fokus på stöd till det civila samhället, sysselsättning och ekonomisk återhämtning i länderna i söder och i de östra partnerländerna. Parlamentet välkomnar att tonvikten har lagts vid små och medelstora företag och tillgång till finansiering.

| 73. | När det gäller EU:s utrikespolitik stöder Europaparlamentet en gradvis utveckling av nya finansiella produkter tillsammans med kommissionen och medlemsstaterna, såsom produkter som består av en kombination av EU-stöd, lån och riskdelningsinstrument i syfte att nå nya företagskategorier. Parlamentet yrkar på att bästa praxis och väl definierade urvalskriterier utarbetas för användning av dessa instrument, tillsammans med strukturerade villkor i fråga om rapportering, tillsyn och kontroll. Parlamentet föreslår att tilldelningspolitiken fastställs. |
| --- | --- |

73.

När det gäller EU:s utrikespolitik stöder Europaparlamentet en gradvis utveckling av nya finansiella produkter tillsammans med kommissionen och medlemsstaterna, såsom produkter som består av en kombination av EU-stöd, lån och riskdelningsinstrument i syfte att nå nya företagskategorier. Parlamentet yrkar på att bästa praxis och väl definierade urvalskriterier utarbetas för användning av dessa instrument, tillsammans med strukturerade villkor i fråga om rapportering, tillsyn och kontroll. Parlamentet föreslår att tilldelningspolitiken fastställs.

| 74. | Europaparlamentet förväntar sig därför att förvaltningsrapporten om genomförandet av plattformen för samarbete med internationella finansiella kombinationsinstrument omfattar detaljerad och konsekvent information om detta, och säkerställer en tillräcklig roll för EIB. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en heltäckande rapport om inverkan och resultat av genomförandet av finansieringsinstrument inom ramen för plattformen för kombinerade mekanismer vid samarbete. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet förväntar sig därför att förvaltningsrapporten om genomförandet av plattformen för samarbete med internationella finansiella kombinationsinstrument omfattar detaljerad och konsekvent information om detta, och säkerställer en tillräcklig roll för EIB. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en heltäckande rapport om inverkan och resultat av genomförandet av finansieringsinstrument inom ramen för plattformen för kombinerade mekanismer vid samarbete.

| 75. | Europaparlamentet välkomnar EIB:s stöd för projekt för tillväxt och sysselsättning inom flera olika energisektorer. Parlamentet påminner om behovet av att hålla jämna steg med utvecklingen av EU:s energi- och klimatpolitik. Parlamentet uppmanar EIB att inom ramen för sin förnyade energipolitik fortsatt stödja projekt både inom och utanför EU som avser energieffektivitet och hållbar och förnybar energi, och därigenom bereda vägen för en ekonomi med låga koldioxidutsläpp. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet välkomnar EIB:s stöd för projekt för tillväxt och sysselsättning inom flera olika energisektorer. Parlamentet påminner om behovet av att hålla jämna steg med utvecklingen av EU:s energi- och klimatpolitik. Parlamentet uppmanar EIB att inom ramen för sin förnyade energipolitik fortsatt stödja projekt både inom och utanför EU som avser energieffektivitet och hållbar och förnybar energi, och därigenom bereda vägen för en ekonomi med låga koldioxidutsläpp.

EIB:s samarbete med andra internationella finansinstitut

| 76. | Europaparlamentet påminner om att strukturerat samarbete mellan EU-organ som kommissionen och EIB och andra finansinstitut är det enda effektiva sättet att förebygga överlappningar i verksamheten. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet påminner om att strukturerat samarbete mellan EU-organ som kommissionen och EIB och andra finansinstitut är det enda effektiva sättet att förebygga överlappningar i verksamheten.

| 77. | Europaparlamentet välkomnar det uppdaterade samförståndsavtalet mellan EIB och EBRD, som återspeglar EU:s vilja att fördjupa samordningen och samarbetet mellan dessa två stora internationella finansinstitut. Parlamentet uppmanar EIB att också förhandla om och ingå samförståndsavtal med regionala utvecklingsbanker som är aktiva i de regioner där banken bedriver verksamhet för att främjar synergier, dela risker och kostnader och sörja för en effektiv utlåning till realekonomin. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet välkomnar det uppdaterade samförståndsavtalet mellan EIB och EBRD, som återspeglar EU:s vilja att fördjupa samordningen och samarbetet mellan dessa två stora internationella finansinstitut. Parlamentet uppmanar EIB att också förhandla om och ingå samförståndsavtal med regionala utvecklingsbanker som är aktiva i de regioner där banken bedriver verksamhet för att främjar synergier, dela risker och kostnader och sörja för en effektiv utlåning till realekonomin.

| 78. | Europaparlamentet uppmanar båda instituten att verka för bästa möjliga samordning av verksamheten när det gäller komplementaritet och arbetsfördelning, i avsikt att systematiskt fastställa de bästa möjligheterna och synergierna och finna optimala hävstänger för stödet och genomförandet av EU:s politiska mål, samtidigt som deras respektive komparativa fördelar och särdrag respekteras. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet uppmanar båda instituten att verka för bästa möjliga samordning av verksamheten när det gäller komplementaritet och arbetsfördelning, i avsikt att systematiskt fastställa de bästa möjligheterna och synergierna och finna optimala hävstänger för stödet och genomförandet av EU:s politiska mål, samtidigt som deras respektive komparativa fördelar och särdrag respekteras.

| 79. | Europaparlamentet uppmanar EIB och EBRD att på tidigaste möjliga stadium (under förhandsutvärderingen eller fastställandet av åtgärder) stärka sin expertis, sin strategi och sin programplanering inom de olika åtgärdsområdena och i synnerhet att stärka sitt samarbete rörande riskhanteringsinstrument (finansiella, operativa eller landsspecifika risker) i avsikt att förbättra kontrollen av befintliga risker. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet uppmanar EIB och EBRD att på tidigaste möjliga stadium (under förhandsutvärderingen eller fastställandet av åtgärder) stärka sin expertis, sin strategi och sin programplanering inom de olika åtgärdsområdena och i synnerhet att stärka sitt samarbete rörande riskhanteringsinstrument (finansiella, operativa eller landsspecifika risker) i avsikt att förbättra kontrollen av befintliga risker.

| 80. | Europaparlamentet välkomnar den nya gemensamma handlingsplan som EIB, EBRD och Världsbanksgruppen enades om i november 2012, som syftar till att stödja den ekonomiska återhämtningen och tillväxten i Syd- och Sydösteuropa, och konstaterar att handlingsplanen omfattar gemensamma åtaganden till ett värde av mer än 30 miljarder euro för perioden 2013–2014. Parlamentet uppmanar EIB att förbinda sig att bidra med åtminstone 20 miljarder euro, i enlighet med överenskommelsen. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet välkomnar den nya gemensamma handlingsplan som EIB, EBRD och Världsbanksgruppen enades om i november 2012, som syftar till att stödja den ekonomiska återhämtningen och tillväxten i Syd- och Sydösteuropa, och konstaterar att handlingsplanen omfattar gemensamma åtaganden till ett värde av mer än 30 miljarder euro för perioden 2013–2014. Parlamentet uppmanar EIB att förbinda sig att bidra med åtminstone 20 miljarder euro, i enlighet med överenskommelsen.

| 81. | Europaparlamentet upprepar sitt förslag att EU ska bli medlem av EIB. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet upprepar sitt förslag att EU ska bli medlem av EIB.

EIB:s ram för förvaltning, efterlevnad och kontroll

| 82. | Europaparlamentet uppmanar EIB och andra berörda partner och intressenter att ytterligare förbättra sina förvaltningsmekanismer genom att bl.a. utveckla grundliga och sunda system för tillsyn, rapportering och kontroll. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet uppmanar EIB och andra berörda partner och intressenter att ytterligare förbättra sina förvaltningsmekanismer genom att bl.a. utveckla grundliga och sunda system för tillsyn, rapportering och kontroll.

| 83. | Europaparlamentet välkomnar EIB:s förstärkta åtagande om öppenhet genom dess beslut att gå med i det internationella initiativet för öppenhet inom bistånd (International Aid Transparency Initiative, IATI). |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet välkomnar EIB:s förstärkta åtagande om öppenhet genom dess beslut att gå med i det internationella initiativet för öppenhet inom bistånd (International Aid Transparency Initiative, IATI).

| 84. | Europaparlamentet uppmanar banken att se till att dess mekanism för klagomål är helt oberoende och funktionell. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet uppmanar banken att se till att dess mekanism för klagomål är helt oberoende och funktionell.

| 85. | Europaparlamentet begär att EIB uppfyller bestämmelserna i Århuskonventionen genom att upprätta ett offentligt dokumentregister, med syfte att garantera den rätt till tillgång till handlingar som är inskriven i EU-fördragen. Parlamentet uppmanar banken att uppfylla detta åtagande och att göra registret offentligt senast under 2014. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet begär att EIB uppfyller bestämmelserna i Århuskonventionen genom att upprätta ett offentligt dokumentregister, med syfte att garantera den rätt till tillgång till handlingar som är inskriven i EU-fördragen. Parlamentet uppmanar banken att uppfylla detta åtagande och att göra registret offentligt senast under 2014.

| 86. | Europaparlamentet kräver att nästa årsrapport kompletteras med ett antal övergripande resultatindikatorer för finansieringsverksamhetens effektivitet inom EIB:s huvudsakliga verksamhetsområden, den förväntade multiplikatoreffekten, i tillämpliga fall, och överföringen av finansiella fördelar inom de program som finansierats. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet kräver att nästa årsrapport kompletteras med ett antal övergripande resultatindikatorer för finansieringsverksamhetens effektivitet inom EIB:s huvudsakliga verksamhetsområden, den förväntade multiplikatoreffekten, i tillämpliga fall, och överföringen av finansiella fördelar inom de program som finansierats.

| 87. | Europaparlamentet upprepar och betonar att banken har ett ansvar för att öka öppenheten när det gäller valet av finansiella mellanhänder och partner för samfinansierade projekt och även när det gäller slutmottagarna. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet upprepar och betonar att banken har ett ansvar för att öka öppenheten när det gäller valet av finansiella mellanhänder och partner för samfinansierade projekt och även när det gäller slutmottagarna.

| 88. | Europaparlamentet understryker att EIB bör minska byråkratin i syfte att tilldela finansiering på ett snabbare och mer effektivt sätt. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet understryker att EIB bör minska byråkratin i syfte att tilldela finansiering på ett snabbare och mer effektivt sätt.

| 89. | Europaparlamentet uppmanar EIB att ytterligare stärka transparensen i sin utlåning genom finansiella mellanhänder, genom att årligen rapportera om sin utlåning till små och medelstora företag och tillhandahålla aggregerade uppgifter om nivån på utbetalningarna till små och medelstora företag, antal berörda små och medelstora företag, genomsnittlig lånevolym och sektorer som får stöd, inbegripet en bedömning av lånens tillgänglighet för små och medelstora företag och lånens effektivitet. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet uppmanar EIB att ytterligare stärka transparensen i sin utlåning genom finansiella mellanhänder, genom att årligen rapportera om sin utlåning till små och medelstora företag och tillhandahålla aggregerade uppgifter om nivån på utbetalningarna till små och medelstora företag, antal berörda små och medelstora företag, genomsnittlig lånevolym och sektorer som får stöd, inbegripet en bedömning av lånens tillgänglighet för små och medelstora företag och lånens effektivitet.

| 90. | Europaparlamentet uppmanar EIB att inte samarbeta med finansiella mellanhänder som uppvisar ett negativt mönster när det gäller transparens, bedrägeri, korruption, miljöpåverkan och sociala effekter. Parlamentet uppmuntrar EIB att ingå partnerskap med transparenta och ansvarsfulla finansiella mellanhänder som har etablerade förbindelser i den lokala ekonomin i varje verksamhetsland. EIB uppmanas i detta sammanhang att säkerställa större transparens, särskilt i låneverksamheten med mellanhänder, och att i ännu högre grad göra de vederbörliga kontrollerna för att undvika skatteparadis, transferprissättning, skattebedrägerier, skatteundandragande och aggressiv skatteflykt eller skatteplanering. Parlamentet anser att man bör upprätta en allmänt tillgänglig förteckning med strikta kriterier för val av finansiella mellanhänder. Parlamentet uppmanar EIB att öka sitt samarbete med de nationella offentliga kreditinstituten i syfte att maximera de positiva effekterna av sina finansieringsprogram för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet uppmanar EIB att inte samarbeta med finansiella mellanhänder som uppvisar ett negativt mönster när det gäller transparens, bedrägeri, korruption, miljöpåverkan och sociala effekter. Parlamentet uppmuntrar EIB att ingå partnerskap med transparenta och ansvarsfulla finansiella mellanhänder som har etablerade förbindelser i den lokala ekonomin i varje verksamhetsland. EIB uppmanas i detta sammanhang att säkerställa större transparens, särskilt i låneverksamheten med mellanhänder, och att i ännu högre grad göra de vederbörliga kontrollerna för att undvika skatteparadis, transferprissättning, skattebedrägerier, skatteundandragande och aggressiv skatteflykt eller skatteplanering. Parlamentet anser att man bör upprätta en allmänt tillgänglig förteckning med strikta kriterier för val av finansiella mellanhänder. Parlamentet uppmanar EIB att öka sitt samarbete med de nationella offentliga kreditinstituten i syfte att maximera de positiva effekterna av sina finansieringsprogram för små och medelstora företag.

| 91. | Europaparlamentet uppmanar EIB att omedelbart inleda en omfattande revidering av sin policy beträffande icke samarbetsvilliga länder och territorier, med vederbörlig hänsyn till den senaste utvecklingen inom detta område på EU-nivå och på internationell nivå. Parlamentet uppmanar därför EIB att säkerställa att alla företag och finansinstitut som deltar i bankens projekt offentliggör de faktiska betalningsmottagarna i rättsliga strukturer med direkt eller indirekt koppling till företaget, bland annat fonder, stiftelser och bankkonton. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet uppmanar EIB att omedelbart inleda en omfattande revidering av sin policy beträffande icke samarbetsvilliga länder och territorier, med vederbörlig hänsyn till den senaste utvecklingen inom detta område på EU-nivå och på internationell nivå. Parlamentet uppmanar därför EIB att säkerställa att alla företag och finansinstitut som deltar i bankens projekt offentliggör de faktiska betalningsmottagarna i rättsliga strukturer med direkt eller indirekt koppling till företaget, bland annat fonder, stiftelser och bankkonton.

| 92. | Europaparlamentet begär vidare att EIB tillsammans med kommissionen upprättar en offentlig förteckning över uteslutna finansiella mellanhänder, baserad på deras tidigare aktiviteter när det gäller transparens, bedrägerier, kopplingar till offshore-jurisdiktioner och samhälls- och miljöpåverkan. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet begär vidare att EIB tillsammans med kommissionen upprättar en offentlig förteckning över uteslutna finansiella mellanhänder, baserad på deras tidigare aktiviteter när det gäller transparens, bedrägerier, kopplingar till offshore-jurisdiktioner och samhälls- och miljöpåverkan.

| 93. | Europaparlamentet anser att det är grundläggande att EIB behåller sitt AAA-kreditbetyg eftersom detta gjorde det möjligt för banken att låna 71 miljarder euro på de internationella kapitalmarknaderna under 2012 till rimlig ränta. Parlamentet uppmanar emellertid EIB att även stärka sin förmåga att prioritera projekt med större mervärde och högre risk. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet anser att det är grundläggande att EIB behåller sitt AAA-kreditbetyg eftersom detta gjorde det möjligt för banken att låna 71 miljarder euro på de internationella kapitalmarknaderna under 2012 till rimlig ränta. Parlamentet uppmanar emellertid EIB att även stärka sin förmåga att prioritera projekt med större mervärde och högre risk.

| 94. | Europaparlamentet påminner om och betonar att det precis som tidigare år är nödvändigt att utöva banktillsyn över EIB:s verksamhet och begär att en juridisk studie görs för att finna en möjlig lösning i denna fråga. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet påminner om och betonar att det precis som tidigare år är nödvändigt att utöva banktillsyn över EIB:s verksamhet och begär att en juridisk studie görs för att finna en möjlig lösning i denna fråga.

| 95. | Europaparlamentet föreslår att denna kontroll av regleringen ska






  i) | utövas av ECB med stöd av artikel 127.6 i EU-fördraget, eller |
| --- | --- | --- |

95.

Europaparlamentet föreslår att denna kontroll av regleringen ska

i)

utövas av ECB med stöd av artikel 127.6 i EU-fördraget, eller

| ii) | utövas inom ramen för den framtida bankunion som föreslås i kommissionens meddelande av den 12 september 2012, |
| --- | --- |

ii)

utövas inom ramen för den framtida bankunion som föreslås i kommissionens meddelande av den 12 september 2012,

| iii) | att den om detta inte är möjligt, och med stöd av en frivillig framställning från EIB, utövas av Europeiska bankmyndigheten med eller utan deltagande av en eller flera nationella tillsynsmän, eller av en oberoende revisor. |
| --- | --- |

iii)

att den om detta inte är möjligt, och med stöd av en frivillig framställning från EIB, utövas av Europeiska bankmyndigheten med eller utan deltagande av en eller flera nationella tillsynsmän, eller av en oberoende revisor.

Parlamentet beklagar att kommissionen inte har lagt fram något förslag i denna riktning trots parlamentets uppmaningar, varav den första är daterad 2007.

| 96. | Europaparlamentet välkomnar de interna förändringarna inom EIB när det gäller den övergripande tillämpningen av bästa praxis för bankverksamhet. Parlamentet begär i samband med EIB:s verksamhet både inom och utanför EU att EIB:s bankpartner också följer bästa bankpraxis, som är förenlig med unionsregelverket om finansiella tjänster och med finansmarknadsstabiliteten. Parlamentet uppmanar vidare EIB att i sin årliga verksamhetsplan inkludera en översyn av ett verksamhetsområde, i avsikt att visa att bästa praxis för bankverksamhet ingår i bankens interna skriftliga förfaranden. |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet välkomnar de interna förändringarna inom EIB när det gäller den övergripande tillämpningen av bästa praxis för bankverksamhet. Parlamentet begär i samband med EIB:s verksamhet både inom och utanför EU att EIB:s bankpartner också följer bästa bankpraxis, som är förenlig med unionsregelverket om finansiella tjänster och med finansmarknadsstabiliteten. Parlamentet uppmanar vidare EIB att i sin årliga verksamhetsplan inkludera en översyn av ett verksamhetsområde, i avsikt att visa att bästa praxis för bankverksamhet ingår i bankens interna skriftliga förfaranden.

| 97. | Europaparlamentet uppmanar EIB att ytterligare öka transparensen och tillgängligheten i sin verksamhet och sina utvärderingar och resultat genom bättre tillgång till information, både internt till EIB:s personal, genom att möjliggöra deltagande på relevanta interna EIB-möten, och externt, till exempel genom webbplatsen. |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet uppmanar EIB att ytterligare öka transparensen och tillgängligheten i sin verksamhet och sina utvärderingar och resultat genom bättre tillgång till information, både internt till EIB:s personal, genom att möjliggöra deltagande på relevanta interna EIB-möten, och externt, till exempel genom webbplatsen.

| 98. | Europaparlamentet välkomnar EIB:s åtgärder för att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism och de förstärkta resurserna för att garantera efterlevnaden av bestämmelserna genom utnämningen av en ny chef med ansvar för regelefterlevnad för EIB-gruppen. Parlamentet ber om att regelbundet underrättas om de resultat som redovisas i den nya chefens rapport. |
| --- | --- |

98.

Europaparlamentet välkomnar EIB:s åtgärder för att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism och de förstärkta resurserna för att garantera efterlevnaden av bestämmelserna genom utnämningen av en ny chef med ansvar för regelefterlevnad för EIB-gruppen. Parlamentet ber om att regelbundet underrättas om de resultat som redovisas i den nya chefens rapport.

| 99. | Europaparlamentet uppmanar EIB att följa land för land-rapporteringen för att bekämpa finansiering av illegal verksamhet. Parlamentet anser att för att komma i fråga för EIB-finansiering måste alla mottagare som är registrerade inom olika jurisdiktioner, oavsett om de är bolag eller finansiella mellanhänder, i sina reviderade årsredovisningar lämna ut information på landsnivå om försäljning, tillgångar, anställda, vinst och skattebetalningar i varje land där de bedriver verksamhet. Parlamentet anser också att mottagarna måste offentliggöra sina avtal med värdstaterna och framför allt lämna ut uppgifter om skattesystemet i varje land där de bedriver verksamhet. |
| --- | --- |

99.

Europaparlamentet uppmanar EIB att följa land för land-rapporteringen för att bekämpa finansiering av illegal verksamhet. Parlamentet anser att för att komma i fråga för EIB-finansiering måste alla mottagare som är registrerade inom olika jurisdiktioner, oavsett om de är bolag eller finansiella mellanhänder, i sina reviderade årsredovisningar lämna ut information på landsnivå om försäljning, tillgångar, anställda, vinst och skattebetalningar i varje land där de bedriver verksamhet. Parlamentet anser också att mottagarna måste offentliggöra sina avtal med värdstaterna och framför allt lämna ut uppgifter om skattesystemet i varje land där de bedriver verksamhet.

| 100. | Europaparlamentet begär att kontrollförfarandet anpassas för att hantera en framtida ökning av mängden finansieringsansökningar till följd av EIB:s kapitalökning och inom ramen för andra finansiella partnerskap, särskilt för riskhantering. |
| --- | --- |

100.

Europaparlamentet begär att kontrollförfarandet anpassas för att hantera en framtida ökning av mängden finansieringsansökningar till följd av EIB:s kapitalökning och inom ramen för andra finansiella partnerskap, särskilt för riskhantering.

EIB:s uppföljning av parlamentets resolutioner

| 101. | Europaparlamentet begär att EIB rapporterar om de framsteg som gjorts när det gäller parlamentets tidigare rekommendationer, i synnerhet när det gäller hur EIB:s låneverksamhet i de olika regioner där verksamhet bedrivs påverkar sysselsättningen och skapandet av arbetstillfällen i de berörda regionerna och inom EU, samt när det gäller ekonomisk integration mellan EU och kandidat- och grannländerna. |
| --- | --- |

101.

Europaparlamentet begär att EIB rapporterar om de framsteg som gjorts när det gäller parlamentets tidigare rekommendationer, i synnerhet när det gäller hur EIB:s låneverksamhet i de olika regioner där verksamhet bedrivs påverkar sysselsättningen och skapandet av arbetstillfällen i de berörda regionerna och inom EU, samt när det gäller ekonomisk integration mellan EU och kandidat- och grannländerna.

o

o o

| 102. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Europeiska investeringsbanken och till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

102.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Europeiska investeringsbanken och till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2012)0404.

(2)  EUT C 258 E, 7.9.2013, s. 131.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2013)0057.

(4)  EUT L 280, 27.10.2011, s. 1.

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/13 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/13

---

P7_TA(2014)0202

Översyn av det europeiska systemet för finansiell tillsyn

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2014 med rekommendationer till kommissionen om översynen av det europeiska systemet för finansiell tillsyn (2013/2166(INL))

(2017/C 378/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010 om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010 om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten) (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1094/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1094/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten) (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten) (4),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU) nr 1096/2010 av den 17 november 2010 om tilldelning till Europeiska centralbanken av särskilda uppgifter angående Europeiska systemrisknämndens verksamhet (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU) nr 1096/2010 av den 17 november 2010 om tilldelning till Europeiska centralbanken av särskilda uppgifter angående Europeiska systemrisknämndens verksamhet (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/78/EU av den 24 november 2010 om ändring av direktiven 98/26/EG, 2002/87/EG, 2003/6/EG, 2003/41/EG, 2003/71/EG, 2004/39/EG, 2004/109/EG, 2005/60/EG, 2006/48/EG, 2006/49/EG och 2009/65/EG, vad gäller befogenheterna för Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska bankmyndigheten), Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten) och Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten) (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/78/EU av den 24 november 2010 om ändring av direktiven 98/26/EG, 2002/87/EG, 2003/6/EG, 2003/41/EG, 2003/71/EG, 2004/39/EG, 2004/109/EG, 2005/60/EG, 2006/48/EG, 2006/49/EG och 2009/65/EG, vad gäller befogenheterna för Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska bankmyndigheten), Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten) och Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten) (6),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 12 september 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1093/2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), när det gäller dess samspel med rådets förordning (EU) nr .../... om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 12 september 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1093/2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), när det gäller dess samspel med rådets förordning (EU) nr .../... om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (7),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 12 september 2013 för antagande av förordning (EU) nr .../2013 om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 12 september 2013 för antagande av förordning (EU) nr .../2013 om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (8),

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor av den 3 juni 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en europeisk bankmyndighet (9) och dess ståndpunkt av den 22 september 2010 om detta förslag (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor av den 3 juni 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en europeisk bankmyndighet (9) och dess ståndpunkt av den 22 september 2010 om detta förslag (10),

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor av den 3 juni 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en europeisk försäkrings- och tjänstepensionsmyndighet (11) och dess ståndpunkt av den 22 september 2010 om detta förslag (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor av den 3 juni 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en europeisk försäkrings- och tjänstepensionsmyndighet (11) och dess ståndpunkt av den 22 september 2010 om detta förslag (12),

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor av den 3 juni 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en europeisk värdepappers- och marknadsmyndighet (13) och dess ståndpunkt av den 22 september 2010 om detta förslag (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor av den 3 juni 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en europeisk värdepappers- och marknadsmyndighet (13) och dess ståndpunkt av den 22 september 2010 om detta förslag (14),

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor av den 18 maj 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiven 98/26/EG, 2002/87/EG, 2003/6/EG, 2003/41/EG, 2003/71/EG, 2004/39/EG, 2004/109/EG, 2005/60/EG, 2006/48/EG, 2006/49/EG och 2009/65/EG vad gäller befogenheterna för Europeiska bankmyndigheten, Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten och Europeiska tillsynsmyndigheten (15), och av dess ståndpunkt av den 22 september 2010 om detta förslag (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor av den 18 maj 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiven 98/26/EG, 2002/87/EG, 2003/6/EG, 2003/41/EG, 2003/71/EG, 2004/39/EG, 2004/109/EG, 2005/60/EG, 2006/48/EG, 2006/49/EG och 2009/65/EG vad gäller befogenheterna för Europeiska bankmyndigheten, Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten och Europeiska tillsynsmyndigheten (15), och av dess ståndpunkt av den 22 september 2010 om detta förslag (16),

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor av den 25 maj 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd (17) samt sin ståndpunkt av den 22 september 2010 om detta förslag (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor av den 25 maj 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd (17) samt sin ståndpunkt av den 22 september 2010 om detta förslag (18),

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor av den 25 maj 2010 om förslaget till rådets förordning om tilldelning till Europeiska centralbanken av särskilda uppgifter angående Europeiska systemrisknämndens verksamhet (19) samt sin ståndpunkt av den 22 september 2010 om detta förslag (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor av den 25 maj 2010 om förslaget till rådets förordning om tilldelning till Europeiska centralbanken av särskilda uppgifter angående Europeiska systemrisknämndens verksamhet (19) samt sin ståndpunkt av den 22 september 2010 om detta förslag (20),

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor av den 1 mars 2013 över ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten för Europeiska bankmyndigheten för budgetåret 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor av den 1 mars 2013 över ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten för Europeiska bankmyndigheten för budgetåret 2011,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor av den 1 mars 2013 över ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten för Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten för budgetåret 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor av den 1 mars 2013 över ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten för Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten för budgetåret 2011,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor av den 1 mars 2013 över ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten för Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten för budgetåret 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor av den 1 mars 2013 över ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten för Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten för budgetåret 2011,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor av den 5 september 2013 över Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2014 – alla avsnitt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor av den 5 september 2013 över Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2014 – alla avsnitt,

| — | med beaktande av huvudprinciperna för effektiv banktillsyn (Core Principles for Effective Banking Supervision) som Baselkommittén för banktillsyn godkände den 13–14 september 2012 (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av huvudprinciperna för effektiv banktillsyn (Core Principles for Effective Banking Supervision) som Baselkommittén för banktillsyn godkände den 13–14 september 2012 (21),

| — | med beaktande av rapporten från FSB (Financial Stability Board) om viktiga attribut för effektiva rekonstruktionssystem för finansinstitut som offentliggjordes i oktober 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från FSB (Financial Stability Board) om viktiga attribut för effektiva rekonstruktionssystem för finansinstitut som offentliggjordes i oktober 2011,

| — | med beaktande av principerna för god praxis för tillsynskollegier (Good practice principles on supervisory colleges) som Baselkommittén för banktillsyn publicerade i oktober 2010 (22), |
| --- | --- |

—

med beaktande av principerna för god praxis för tillsynskollegier (Good practice principles on supervisory colleges) som Baselkommittén för banktillsyn publicerade i oktober 2010 (22),

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols dom av den 22 januari 2014 i mål C-270/12 Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland mot Europeiska unionens råd och Europaparlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols dom av den 22 januari 2014 i mål C-270/12 Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland mot Europeiska unionens råd och Europaparlamentet,

| — | med beaktande av artiklarna 42 och 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 42 och 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0133/2014), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0133/2014), och av följande skäl:

| A. | Finanskrisen har visat att en otillräcklig riskhantering och en ineffektiv, varierande och fragmenterad tillsyn över finansmarknaderna har bidragit till den finansiella instabiliteten och det bristande konsumentskyddet för finansiella tjänster. |
| --- | --- |

A.

Finanskrisen har visat att en otillräcklig riskhantering och en ineffektiv, varierande och fragmenterad tillsyn över finansmarknaderna har bidragit till den finansiella instabiliteten och det bristande konsumentskyddet för finansiella tjänster.

| B. | Europaparlamentet var en stark förespråkare av inrättandet av de europeiska tillsynsmyndigheterna (ESA-myndigheterna), har verkat för mer samordningsbefogenheter och direkt tillsyn för ESA-myndigheterna och anser att de är centrala aktörer för skapandet av stabilare och säkrare finansmarknader och att unionen behöver en starkare och bättre samordnad övervakning på unionsnivå. |
| --- | --- |

B.

Europaparlamentet var en stark förespråkare av inrättandet av de europeiska tillsynsmyndigheterna (ESA-myndigheterna), har verkat för mer samordningsbefogenheter och direkt tillsyn för ESA-myndigheterna och anser att de är centrala aktörer för skapandet av stabilare och säkrare finansmarknader och att unionen behöver en starkare och bättre samordnad övervakning på unionsnivå.

| C. | Inrättandet av det europeiska systemet för finansiell tillsyn (ESFS) har höjt kvaliteten på och samstämdheten i den finansiella tillsynen på den inre marknaden. Detta är en utvecklingsprocess där medlemmar av tillsynsstyrelsen bör fokusera på unionens värderingar och intressen. |
| --- | --- |

C.

Inrättandet av det europeiska systemet för finansiell tillsyn (ESFS) har höjt kvaliteten på och samstämdheten i den finansiella tillsynen på den inre marknaden. Detta är en utvecklingsprocess där medlemmar av tillsynsstyrelsen bör fokusera på unionens värderingar och intressen.

| D. | Sedan ESFS inrättades har mikrotillsynen i unionen utvecklats i en snabbare takt än makrotillsynen. |
| --- | --- |

D.

Sedan ESFS inrättades har mikrotillsynen i unionen utvecklats i en snabbare takt än makrotillsynen.

| E. | Europeiska centralbanken (ECB) får allt större befogenheter för mikro- och makroekonomisk tillsyn och måste vidta lämpliga åtgärder för att undvika intressekonflikter på grund av ECB:s penningpolitiska uppgifter. |
| --- | --- |

E.

Europeiska centralbanken (ECB) får allt större befogenheter för mikro- och makroekonomisk tillsyn och måste vidta lämpliga åtgärder för att undvika intressekonflikter på grund av ECB:s penningpolitiska uppgifter.

| F. | ESA-myndigheterna bör förebygga att de finansiella marknaderna i unionen fragmenteras. |
| --- | --- |

F.

ESA-myndigheterna bör förebygga att de finansiella marknaderna i unionen fragmenteras.

| G. | ESA-myndigheterna har bland annat i uppgift att verka för konvergens och att bidra till att öka kvaliteten i den löpande tillsynen. Det finns därför ett behov av att utveckla prestationsindikatorer som fokuserar på vilka resultat regleringen ger i den löpande tillsynen. |
| --- | --- |

G.

ESA-myndigheterna har bland annat i uppgift att verka för konvergens och att bidra till att öka kvaliteten i den löpande tillsynen. Det finns därför ett behov av att utveckla prestationsindikatorer som fokuserar på vilka resultat regleringen ger i den löpande tillsynen.

| H. | ESA-myndigheterna har i huvudsak uppfyllt sitt mandat att bidra till lagstiftningsförfarandena och föreslå tekniska standarder. |
| --- | --- |

H.

ESA-myndigheterna har i huvudsak uppfyllt sitt mandat att bidra till lagstiftningsförfarandena och föreslå tekniska standarder.

| I. | Även om förordningarna om inrättande av ESA-myndigheterna är nästan identiska, har de mycket olika tillämpningsområden. |
| --- | --- |

I.

Även om förordningarna om inrättande av ESA-myndigheterna är nästan identiska, har de mycket olika tillämpningsområden.

| J. | I fråga om tekniska standarder för tillsyn och tekniska standarder för genomförande har kommissionen ansvaret för att, med eller utan ändringar, anta en ESA-myndighets förslag och bör ange utförliga skäl om avvikelser görs från dessa. |
| --- | --- |

J.

I fråga om tekniska standarder för tillsyn och tekniska standarder för genomförande har kommissionen ansvaret för att, med eller utan ändringar, anta en ESA-myndighets förslag och bör ange utförliga skäl om avvikelser görs från dessa.

| K. | Den direkta tillsyn som Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) utövar över kreditvärderingsinstitut kan förbättra tillsynskvaliteten på detta område. |
| --- | --- |

K.

Den direkta tillsyn som Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) utövar över kreditvärderingsinstitut kan förbättra tillsynskvaliteten på detta område.

| L. | De tekniska standarderna för tillsyn antas som delegerade akter och garanterar att ESA-myndigheterna involveras på områden där de har större teknisk expertis för att utarbeta lagstiftning på lägre nivå. |
| --- | --- |

L.

De tekniska standarderna för tillsyn antas som delegerade akter och garanterar att ESA-myndigheterna involveras på områden där de har större teknisk expertis för att utarbeta lagstiftning på lägre nivå.

| M. | Enligt punkt 2 i den gemensamma överenskommelsen mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om delegerade akter ska de tre institutionerna samarbeta under hela förfarandet, så att den delegerade befogenheten kan utövas korrekt och kontrolleras effektivt av parlamentet och rådet. |
| --- | --- |

M.

Enligt punkt 2 i den gemensamma överenskommelsen mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om delegerade akter ska de tre institutionerna samarbeta under hela förfarandet, så att den delegerade befogenheten kan utövas korrekt och kontrolleras effektivt av parlamentet och rådet.

| N. | Inrättandet av den gemensamma tillsynsmekanismen (SSM) var ett viktigt nästa steg mot en enhetlig tillsyn över banker i euroområdet och i de andra deltagande medlemsstaterna. |
| --- | --- |

N.

Inrättandet av den gemensamma tillsynsmekanismen (SSM) var ett viktigt nästa steg mot en enhetlig tillsyn över banker i euroområdet och i de andra deltagande medlemsstaterna.

| O. | Inrättandet av SSM har mycket stor betydelse för det institutionella införandet av mikro- och makrotillsyn i unionen med tanke på de tillsynsbefogenheter som ECB fått på dessa områden. |
| --- | --- |

O.

Inrättandet av SSM har mycket stor betydelse för det institutionella införandet av mikro- och makrotillsyn i unionen med tanke på de tillsynsbefogenheter som ECB fått på dessa områden.

| P. | Europeiska systemrisknämnden (ESRB) har lämnat värdefulla makroekonomiska rekommendationer för lagstiftningsprocessen, vilka dock endast delvis beaktades av kommissionen och medlagstiftarna inom området för penningmarknadsfonder, kapitalkrav, direktivet om bostadslåneavtal eller symmetriska långsiktiga garantiåtgärder i Solvens II (23). |
| --- | --- |

P.

Europeiska systemrisknämnden (ESRB) har lämnat värdefulla makroekonomiska rekommendationer för lagstiftningsprocessen, vilka dock endast delvis beaktades av kommissionen och medlagstiftarna inom området för penningmarknadsfonder, kapitalkrav, direktivet om bostadslåneavtal eller symmetriska långsiktiga garantiåtgärder i Solvens II (23).

| Q. | ESRB har inga tvingande lagstiftningsmässiga uppgifter, inte ens i makroekonomiska frågor. |
| --- | --- |

Q.

ESRB har inga tvingande lagstiftningsmässiga uppgifter, inte ens i makroekonomiska frågor.

| R. | Den rådgivande vetenskapliga kommittén har spelat en viktig och konstruktiv roll i genomförandet av ESRB:s dagordning, särskilt eftersom den har uppmuntrat ESRB att fokusera på kontroversiella och grundläggande frågor. |
| --- | --- |

R.

Den rådgivande vetenskapliga kommittén har spelat en viktig och konstruktiv roll i genomförandet av ESRB:s dagordning, särskilt eftersom den har uppmuntrat ESRB att fokusera på kontroversiella och grundläggande frågor.

| S. | Vissa av ESRB:s förslag kunde ha beaktats av medlagstiftarna eller kommissionen, om de hade lagts fram tidigare i lagstiftningsprocessen. |
| --- | --- |

S.

Vissa av ESRB:s förslag kunde ha beaktats av medlagstiftarna eller kommissionen, om de hade lagts fram tidigare i lagstiftningsprocessen.

| T. | ESRB inrättades under finanskrisen för att förhindra ytterligare kriser och bevara den finansiella stabiliteten. |
| --- | --- |

T.

ESRB inrättades under finanskrisen för att förhindra ytterligare kriser och bevara den finansiella stabiliteten.

| U. | Den systemrisk som mycket låga räntor under en alltför lång tid innebär har aldrig nämnts i något uttalande från ESRB. |
| --- | --- |

U.

Den systemrisk som mycket låga räntor under en alltför lång tid innebär har aldrig nämnts i något uttalande från ESRB.

| V. | Penningpolitiken kan avsevärt påverka kredit- och tillgångsprisbubblor, och därmed kan det uppstå en intressekonflikt mellan ECB:s penningpolitik och ESRB:s verksamhet. |
| --- | --- |

V.

Penningpolitiken kan avsevärt påverka kredit- och tillgångsprisbubblor, och därmed kan det uppstå en intressekonflikt mellan ECB:s penningpolitik och ESRB:s verksamhet.

| W. | Enligt kommissionens första förslag skulle ESRB ha mer än dubbelt så många anställda än vad den faktiskt har, och omsättningen av behörig personal är förödande för dess arbete. |
| --- | --- |

W.

Enligt kommissionens första förslag skulle ESRB ha mer än dubbelt så många anställda än vad den faktiskt har, och omsättningen av behörig personal är förödande för dess arbete.

| X. | ESRB:s uttalanden om förordningen om Europas marknadsinfrastrukturer (EMIR) har inte beaktats av Esma. |
| --- | --- |

X.

ESRB:s uttalanden om förordningen om Europas marknadsinfrastrukturer (EMIR) har inte beaktats av Esma.

| Y. | Med ESRB inrättat utanför ECB skulle det på grund av artikel 130 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) inte vara tillåtet för ESRB att rikta yttranden, rekommendationer eller varningar till ECB. |
| --- | --- |

Y.

Med ESRB inrättat utanför ECB skulle det på grund av artikel 130 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) inte vara tillåtet för ESRB att rikta yttranden, rekommendationer eller varningar till ECB.

| Z. | ESRB:s struktur och storleken på dess beslutsfattande organ hindrar en snabb beslutsprocess. |
| --- | --- |

Z.

ESRB:s struktur och storleken på dess beslutsfattande organ hindrar en snabb beslutsprocess.

| AA. | Enligt ESRB:s rekommendation 2011/3 bör centralbankerna ha en ledande roll i fråga om makrotillsyn, och följaktligen måste centralbankernas företrädare ingå i ESRB:s beslutsfattande organ. |
| --- | --- |

AA.

Enligt ESRB:s rekommendation 2011/3 bör centralbankerna ha en ledande roll i fråga om makrotillsyn, och följaktligen måste centralbankernas företrädare ingå i ESRB:s beslutsfattande organ.

| AB. | Deltagandet i ESRB grundas på centralbankerna som har en viktig roll men som också har liknande perspektiv. |
| --- | --- |

AB.

Deltagandet i ESRB grundas på centralbankerna som har en viktig roll men som också har liknande perspektiv.

| AC. | Stora delar av den sektorslagstiftning där särskilda befogenheter överförs till ESA-myndigheterna har ännu inte trätt i kraft, vilket gör det omöjligt för dessa att genomföra sina uppgifter i lika stor utsträckning. |
| --- | --- |

AC.

Stora delar av den sektorslagstiftning där särskilda befogenheter överförs till ESA-myndigheterna har ännu inte trätt i kraft, vilket gör det omöjligt för dessa att genomföra sina uppgifter i lika stor utsträckning.

| AD. | Lagstiftningen avseende finansiella marknader, finansiella tjänster och finansiella produkter är mycket fragmenterad och de många olika lagtexterna skapar kryphål, dubbla rapporteringsskyldigheter, institutionell divergens, regleringsöverlappning och kan få oavsiktliga konsekvenser och negativa effekter för realekonomin. |
| --- | --- |

AD.

Lagstiftningen avseende finansiella marknader, finansiella tjänster och finansiella produkter är mycket fragmenterad och de många olika lagtexterna skapar kryphål, dubbla rapporteringsskyldigheter, institutionell divergens, regleringsöverlappning och kan få oavsiktliga konsekvenser och negativa effekter för realekonomin.

| AE. | Förenta staterna har inrättat en federal konsumentskyddsbyrå för finansiella varor och tjänster (Consumer Financial Protection Bureau), som har ett starkt mandat. |
| --- | --- |

AE.

Förenta staterna har inrättat en federal konsumentskyddsbyrå för finansiella varor och tjänster (Consumer Financial Protection Bureau), som har ett starkt mandat.

| AF. | Transparens och oberoende är en viktig faktor för god styrning och det är viktigt att öka transparensen i ESA-myndigheternas arbete och deras oberoende. |
| --- | --- |

AF.

Transparens och oberoende är en viktig faktor för god styrning och det är viktigt att öka transparensen i ESA-myndigheternas arbete och deras oberoende.

| AG. | Även om ESA-myndigheterna generellt sett bedriver ett transparent arbete genom att ge information på sina webbplatser finns det ett behov av ökad transparens i deras arbete och framsteg i fråga om de råd och förslag som ges samt mer information om frågor såsom expertgrupper och arbetsgrupper. |
| --- | --- |

AG.

Även om ESA-myndigheterna generellt sett bedriver ett transparent arbete genom att ge information på sina webbplatser finns det ett behov av ökad transparens i deras arbete och framsteg i fråga om de råd och förslag som ges samt mer information om frågor såsom expertgrupper och arbetsgrupper.

| AH. | Kommissionen deltar såväl formellt som informellt i ESA-myndigheternas verksamhet, men deltagandet är ännu inte transparent och kommissionen bör få samma roll som parlamentet och rådet, så att ESA-myndigheternas oberoende inte äventyras. |
| --- | --- |

AH.

Kommissionen deltar såväl formellt som informellt i ESA-myndigheternas verksamhet, men deltagandet är ännu inte transparent och kommissionen bör få samma roll som parlamentet och rådet, så att ESA-myndigheternas oberoende inte äventyras.

| AI. | Intressentgruppernas bidrag till ESA-myndigheternas arbete förefaller har varit begränsat. |
| --- | --- |

AI.

Intressentgruppernas bidrag till ESA-myndigheternas arbete förefaller har varit begränsat.

| AJ. | Ökad transparens är ytterst viktigt för intressentgrupperna för att skapa genomtänkta och genomförbara regler för finansmarknaderna, och samarbetet med marknadsaktörer skulle fungera mycket bättre om grupperna var mer transparenta i fråga om sammansättning och särskilda uppgifter. |
| --- | --- |

AJ.

Ökad transparens är ytterst viktigt för intressentgrupperna för att skapa genomtänkta och genomförbara regler för finansmarknaderna, och samarbetet med marknadsaktörer skulle fungera mycket bättre om grupperna var mer transparenta i fråga om sammansättning och särskilda uppgifter.

| AK. | ESA-myndigheterna bör stödja kommissionen genom att ge tillgång till sin sakkunskap i fråga om finansiella tjänster på ett transparent sätt. |
| --- | --- |

AK.

ESA-myndigheterna bör stödja kommissionen genom att ge tillgång till sin sakkunskap i fråga om finansiella tjänster på ett transparent sätt.

| AL. | ESA-myndigheterna bör bistå kommissionen och medlagstiftarna genom att bedöma i vilken utsträckning lagstiftningen uppfyller regleringsmålen och av transparensskäl offentliggöra denna bedömning. ESA-myndigheterna bör avge formella yttranden över den unionslagstiftning som föreslås och bedöma styrkan hos beläggen och analysen i de konsekvensbedömningar som görs av lagstiftningsförslaget. |
| --- | --- |

AL.

ESA-myndigheterna bör bistå kommissionen och medlagstiftarna genom att bedöma i vilken utsträckning lagstiftningen uppfyller regleringsmålen och av transparensskäl offentliggöra denna bedömning. ESA-myndigheterna bör avge formella yttranden över den unionslagstiftning som föreslås och bedöma styrkan hos beläggen och analysen i de konsekvensbedömningar som görs av lagstiftningsförslaget.

| AM. | I mål C-270/12 pekade avgörandet från Europeiska unionens domstol på möjligheten av ett utvidgat verksamhetsområde för det europeiska systemet för finansiell tillsyn (ESFS) enligt artikel 114 i EUF-fördraget jämfört med den rådande tolkningen av domen i mål C-9/56 Meroni
   (24) vid tidpunkten då ESFS inrättades, och kommissionen bör därför bedöma de möjliga följderna av detta i samband med den kommande översynen av ESFS. |
| --- | --- |

AM.

I mål C-270/12 pekade avgörandet från Europeiska unionens domstol på möjligheten av ett utvidgat verksamhetsområde för det europeiska systemet för finansiell tillsyn (ESFS) enligt artikel 114 i EUF-fördraget jämfört med den rådande tolkningen av domen i mål C-9/56 Meroni
   (24) vid tidpunkten då ESFS inrättades, och kommissionen bör därför bedöma de möjliga följderna av detta i samband med den kommande översynen av ESFS.

| AN. | Tillsyn från ECB av finansiella konglomerat som bedriver bank- och försäkringsverksamhet begränsas av den rättsliga grunden för SSM. |
| --- | --- |

AN.

Tillsyn från ECB av finansiella konglomerat som bedriver bank- och försäkringsverksamhet begränsas av den rättsliga grunden för SSM.

| AO. | Inrättandet av SSM ändrar på det underliggande tillsynssystemet för ESFS och skapar ett visst mått av asymmetri mellan de olika myndigheterna och deras tillsynsområden. |
| --- | --- |

AO.

Inrättandet av SSM ändrar på det underliggande tillsynssystemet för ESFS och skapar ett visst mått av asymmetri mellan de olika myndigheterna och deras tillsynsområden.

| AP. | Efter SSM:s ikraftträdande är det särskilt viktigt att undvika tillsynsarbitrage, garantera lika spelregler och säkerställa att den inre marknaden fungerar väl, förebygga snedvridningar och bevara de grundläggande friheterna. |
| --- | --- |

AP.

Efter SSM:s ikraftträdande är det särskilt viktigt att undvika tillsynsarbitrage, garantera lika spelregler och säkerställa att den inre marknaden fungerar väl, förebygga snedvridningar och bevara de grundläggande friheterna.

| AQ. | ECB och ESA-myndigheterna har olika rapporteringsstandarder och redovisningsintervaller och inrättandet av SSM kan innebära en allvarlig risk för att rapporteringskraven dubbleras om nationella myndigheter inte samarbetar tillräckligt med SSM och ESA-myndigheterna. |
| --- | --- |

AQ.

ECB och ESA-myndigheterna har olika rapporteringsstandarder och redovisningsintervaller och inrättandet av SSM kan innebära en allvarlig risk för att rapporteringskraven dubbleras om nationella myndigheter inte samarbetar tillräckligt med SSM och ESA-myndigheterna.

| AR. | Rätten att undersöka möjliga överträdelser av unionslagen och möjligheten till bindande medling har sällan utnyttjats, och ESA-myndigheterna har endast mycket begränsade möjligheter att initiera undersökningar av påstådda lagöverträdelser från nationella behöriga myndigheters sida. |
| --- | --- |

AR.

Rätten att undersöka möjliga överträdelser av unionslagen och möjligheten till bindande medling har sällan utnyttjats, och ESA-myndigheterna har endast mycket begränsade möjligheter att initiera undersökningar av påstådda lagöverträdelser från nationella behöriga myndigheters sida.

| AS. | När det gäller möjliga överträdelser av unionslagen tas de beslut som berör nationella tillsynsmyndigheter av de nationella tillsynsmyndigheterna inom ESA-myndigheternas tillsynsstyrelser. |
| --- | --- |

AS.

När det gäller möjliga överträdelser av unionslagen tas de beslut som berör nationella tillsynsmyndigheter av de nationella tillsynsmyndigheterna inom ESA-myndigheternas tillsynsstyrelser.

| AT. | Tack vare ESA-myndigheternas bindande medlingsbefogenheter har många nyttiga lösningar kunnat finnas mellan de nationella tillsynsmyndigheterna. |
| --- | --- |

AT.

Tack vare ESA-myndigheternas bindande medlingsbefogenheter har många nyttiga lösningar kunnat finnas mellan de nationella tillsynsmyndigheterna.

| AU. | Det har visat sig vara svårt för nationella företrädare att skilja mellan rollen som chef för en nationell behörig myndighet och rollen som europeisk beslutsfattare, vilket har satt deras förmåga att verkligen respektera kravet att handla oberoende och objektivt uteslutande i hela unionens intresse i enlighet med artikel 42 i ESA-förordningarna på prov. |
| --- | --- |

AU.

Det har visat sig vara svårt för nationella företrädare att skilja mellan rollen som chef för en nationell behörig myndighet och rollen som europeisk beslutsfattare, vilket har satt deras förmåga att verkligen respektera kravet att handla oberoende och objektivt uteslutande i hela unionens intresse i enlighet med artikel 42 i ESA-förordningarna på prov.

| AV. | Inbördes påverkan har inte fungerat som planerades då ESA-myndigheterna först utformades, och det är nödvändigt att göra det möjligt för ESA-myndigheterna att stimulera utvecklingen av denna. |
| --- | --- |

AV.

Inbördes påverkan har inte fungerat som planerades då ESA-myndigheterna först utformades, och det är nödvändigt att göra det möjligt för ESA-myndigheterna att stimulera utvecklingen av denna.

| AW. | Vissa ESA-myndigheter har fortfarande svårt att inhämta den information i erforderligt format som de behöver för sitt arbete. EBA har varit tvungen att utföra stresstester, men har i vissa fall varken haft de nödvändiga rättsliga befogenheterna för att inhämta de erforderliga uppgifterna för testerna eller de rättsliga befogenheterna att granska de uppgifter som förefaller vara inkorrekta. |
| --- | --- |

AW.

Vissa ESA-myndigheter har fortfarande svårt att inhämta den information i erforderligt format som de behöver för sitt arbete. EBA har varit tvungen att utföra stresstester, men har i vissa fall varken haft de nödvändiga rättsliga befogenheterna för att inhämta de erforderliga uppgifterna för testerna eller de rättsliga befogenheterna att granska de uppgifter som förefaller vara inkorrekta.

| AX. | ESA-myndigheterna kan avstå från att begära viss nödvändig information då man förväntar sig att detta skulle avslås av deras tillsynsstyrelser. |
| --- | --- |

AX.

ESA-myndigheterna kan avstå från att begära viss nödvändig information då man förväntar sig att detta skulle avslås av deras tillsynsstyrelser.

| AY. | Man har nyligen enats om lagstiftning där ESA-myndigheterna får stärkta befogenheter att utreda påstådda överträdelser eller utebliven tillämpning av unionsrätten, enligt vilken behöriga myndigheter ska förse relevant ESA-myndighet med all information som anses nödvändig, och undersöka om lagstiftningen tillämpas i enlighet med unionsrätten. |
| --- | --- |

AY.

Man har nyligen enats om lagstiftning där ESA-myndigheterna får stärkta befogenheter att utreda påstådda överträdelser eller utebliven tillämpning av unionsrätten, enligt vilken behöriga myndigheter ska förse relevant ESA-myndighet med all information som anses nödvändig, och undersöka om lagstiftningen tillämpas i enlighet med unionsrätten.

| AZ. | I samband med inrättandet av SSM gjordes vissa framsteg när det gäller att ge EBA de nödvändiga befogenheterna att direkt begära in information, men denna kompetens behöver även ges till de andra ESA-myndigheterna. |
| --- | --- |

AZ.

I samband med inrättandet av SSM gjordes vissa framsteg när det gäller att ge EBA de nödvändiga befogenheterna att direkt begära in information, men denna kompetens behöver även ges till de andra ESA-myndigheterna.

| BA. | Riktlinjer har visat sig vara ett värdefullt och nödvändigt verktyg för att fylla de regleringsluckor där ESA-myndigheterna inte fått några befogenheter i sektorslagstiftningen. |
| --- | --- |

BA.

Riktlinjer har visat sig vara ett värdefullt och nödvändigt verktyg för att fylla de regleringsluckor där ESA-myndigheterna inte fått några befogenheter i sektorslagstiftningen.

| BB. | ESA-myndigheterna har faktiskt befogenheter att övervaka genomförandet av unionsrätten i medlemsstaterna, men saknar resurser för att bedöma den faktiska efterlevnaden av denna. |
| --- | --- |

BB.

ESA-myndigheterna har faktiskt befogenheter att övervaka genomförandet av unionsrätten i medlemsstaterna, men saknar resurser för att bedöma den faktiska efterlevnaden av denna.

| BC. | Det första direktivet om marknader för finansiella instrument (MiFID I-direktivet) (25) har genomförts i samtliga medlemsstater, men vissa medlemsstater underlåter att tillämpa och genomföra konsumentskyddsbestämmelserna i praktiken. |
| --- | --- |

BC.

Det första direktivet om marknader för finansiella instrument (MiFID I-direktivet) (25) har genomförts i samtliga medlemsstater, men vissa medlemsstater underlåter att tillämpa och genomföra konsumentskyddsbestämmelserna i praktiken.

| BD. | ESA-företrädares deltagande i tillsynskollegier har förbättrat kollegiernas funktion, men det har endast gjorts begränsade framsteg när det gäller att förbättra den tillsynsmässiga konvergensen. |
| --- | --- |

BD.

ESA-företrädares deltagande i tillsynskollegier har förbättrat kollegiernas funktion, men det har endast gjorts begränsade framsteg när det gäller att förbättra den tillsynsmässiga konvergensen.

| BE. | Rösträtterna i ESA-myndigheternas tillsynsstyrelser är inte proportionella mot de berörda medlemsstaternas storlek, vilket för närvarande också är fallet inom ECB och andra EU-byråer. |
| --- | --- |

BE.

Rösträtterna i ESA-myndigheternas tillsynsstyrelser är inte proportionella mot de berörda medlemsstaternas storlek, vilket för närvarande också är fallet inom ECB och andra EU-byråer.

| BF. | De förändringar av EBA:s ursprungliga röstsystem som säkerställde en rättvis behandling av medlemsstaterna och smidiga arbetsvillkor för ESA-myndigheterna var en eftergift till vissa medlemsstater och gjorde beslutsfattandet i tillsynsstyrelsen mer betungande och svårhanterligt. |
| --- | --- |

BF.

De förändringar av EBA:s ursprungliga röstsystem som säkerställde en rättvis behandling av medlemsstaterna och smidiga arbetsvillkor för ESA-myndigheterna var en eftergift till vissa medlemsstater och gjorde beslutsfattandet i tillsynsstyrelsen mer betungande och svårhanterligt.

| BG. | Det får inte ske någon diskriminering på grund av ålder eller kön när ESA-myndigheternas ordförande utses, och denna post bör utlysas på ett omfattande sätt i hela unionen. |
| --- | --- |

BG.

Det får inte ske någon diskriminering på grund av ålder eller kön när ESA-myndigheternas ordförande utses, och denna post bör utlysas på ett omfattande sätt i hela unionen.

| BH. | Ordföranden, den verkställande direktören och ledamöterna i tillsynsstyrelsen och förvaltningsstyrelserna bör kunna handla oberoende och uteslutande i unionens intresse. |
| --- | --- |

BH.

Ordföranden, den verkställande direktören och ledamöterna i tillsynsstyrelsen och förvaltningsstyrelserna bör kunna handla oberoende och uteslutande i unionens intresse.

| BI. | Vissa nationella tillsynsmyndigheter från medlemsstaterna har haft svårigheter att lämna sitt obligatoriska bidrag till ESA-myndigheternas budgetar. |
| --- | --- |

BI.

Vissa nationella tillsynsmyndigheter från medlemsstaterna har haft svårigheter att lämna sitt obligatoriska bidrag till ESA-myndigheternas budgetar.

| BJ. | Obligatoriska bidrag från medlemsstaterna står i strid med ESA-myndigheternas oberoende. |
| --- | --- |

BJ.

Obligatoriska bidrag från medlemsstaterna står i strid med ESA-myndigheternas oberoende.

| BK. | ESA-myndigheterna har uppgett att de har haft svårigheter att anställda personer på en viss nivå och att resursbrist begränsar deras möjligheter att uppfylla sina uppgifter då personstyrkan och de tillgängliga resurserna inte står i proportion till de uppgifter som ska utföras. |
| --- | --- |

BK.

ESA-myndigheterna har uppgett att de har haft svårigheter att anställda personer på en viss nivå och att resursbrist begränsar deras möjligheter att uppfylla sina uppgifter då personstyrkan och de tillgängliga resurserna inte står i proportion till de uppgifter som ska utföras.

| BL. | ESA-myndigheternas nuvarande finansieringssystem, som är ett system med blandad finansiering, är oflexibelt, skapar administrativa bördor och utgör ett hot mot myndigheternas oberoende. |
| --- | --- |

BL.

ESA-myndigheternas nuvarande finansieringssystem, som är ett system med blandad finansiering, är oflexibelt, skapar administrativa bördor och utgör ett hot mot myndigheternas oberoende.

| BM. | Regleringsmandatet att utveckla genomförandeakter och delegerade akter har varit en prioritet för ESA-myndigheterna i inrättningsfasen och har fått en oproportionerlig vikt i deras arbetsbörda jämfört med andra ansvarsområden. |
| --- | --- |

BM.

Regleringsmandatet att utveckla genomförandeakter och delegerade akter har varit en prioritet för ESA-myndigheterna i inrättningsfasen och har fått en oproportionerlig vikt i deras arbetsbörda jämfört med andra ansvarsområden.

| BN. | ESA-myndigheterna har inte kunnat avsätta tillräckliga resurser för sin huvudsakliga uppgift, nämligen att göra ekonomiska analyser av finansmarknaderna (enligt artikel 8.1 g i förordningarna (EU) nr 1093/2010, (EU) nr 1094/2010 och (EU) nr 1095/2010), vilket är en nödvändig grund för att utarbeta regler av kvalitet. |
| --- | --- |

BN.

ESA-myndigheterna har inte kunnat avsätta tillräckliga resurser för sin huvudsakliga uppgift, nämligen att göra ekonomiska analyser av finansmarknaderna (enligt artikel 8.1 g i förordningarna (EU) nr 1093/2010, (EU) nr 1094/2010 och (EU) nr 1095/2010), vilket är en nödvändig grund för att utarbeta regler av kvalitet.

| BO. | Den gemensamma uppgiften att lägga fram en konsumenttrendrapport innebär att alla medlemsstater måste inhämta uppgifter om sådana trender. |
| --- | --- |

BO.

Den gemensamma uppgiften att lägga fram en konsumenttrendrapport innebär att alla medlemsstater måste inhämta uppgifter om sådana trender.

| BP. | EBA saknar fortfarande rättslig grund i betaltjänstdirektivet, konsumentkreditdirektivet (26) och andra direktiv. |
| --- | --- |

BP.

EBA saknar fortfarande rättslig grund i betaltjänstdirektivet, konsumentkreditdirektivet (26) och andra direktiv.

| BQ. | Vissa krav som ESA-myndigheter utarbetat för alla marknadsaktörer ansågs av vissa vara kostsamma, olämpliga och oproportionerliga mot aktörernas storlek och affärsmodeller, och sektorslagstiftningen gav inte alltid tillräcklig flexibilitet för tillämpningen av unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

BQ.

Vissa krav som ESA-myndigheter utarbetat för alla marknadsaktörer ansågs av vissa vara kostsamma, olämpliga och oproportionerliga mot aktörernas storlek och affärsmodeller, och sektorslagstiftningen gav inte alltid tillräcklig flexibilitet för tillämpningen av unionslagstiftningen.

| BR. | ECB har rätt att delta i rådets arbetsgrupper medan ESA-myndigheterna i stort sett är uteslutna från den formella beslutsprocessen. |
| --- | --- |

BR.

ECB har rätt att delta i rådets arbetsgrupper medan ESA-myndigheterna i stort sett är uteslutna från den formella beslutsprocessen.

| BS. | När det gäller konsumentskydd varierade ESA-myndigheternas insatser, resursåtgång och resultat och de var särskilt svaga hos EBA. |
| --- | --- |

BS.

När det gäller konsumentskydd varierade ESA-myndigheternas insatser, resursåtgång och resultat och de var särskilt svaga hos EBA.

| BT. | Svag bolagsstyrning och bristfälliga system för offentliggörande var starkt bidragande faktorer till den nuvarande krisen. |
| --- | --- |

BT.

Svag bolagsstyrning och bristfälliga system för offentliggörande var starkt bidragande faktorer till den nuvarande krisen.

| BU. | De nya tillsynsprinciperna från Baselkommittén inbegriper två nya principer om bolagsstyrning samt transparens och offentliggörande. |
| --- | --- |

BU.

De nya tillsynsprinciperna från Baselkommittén inbegriper två nya principer om bolagsstyrning samt transparens och offentliggörande.

| BV. | Vilseledande försäljning, illojal konkurrens och profiterande på andras bekostnad (”rent seeking”) kan skada konsumenterna. |
| --- | --- |

BV.

Vilseledande försäljning, illojal konkurrens och profiterande på andras bekostnad (”rent seeking”) kan skada konsumenterna.

| BW. | Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (Eiopa) och EBA tillhandhöll inga egentliga konsumenttrendrapporter. |
| --- | --- |

BW.

Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (Eiopa) och EBA tillhandhöll inga egentliga konsumenttrendrapporter.

| BX. | Man väntar fortfarande på att ESRB ska offentliggöra sin rapport om finansiell stabilitet, vilket ECB-chefen Mario Draghi har utlovat. |
| --- | --- |

BX.

Man väntar fortfarande på att ESRB ska offentliggöra sin rapport om finansiell stabilitet, vilket ECB-chefen Mario Draghi har utlovat.

| BY. | Behovet av att fatta beslut i konsumentskyddsfrågor kräver en motsvarande sakkunskapsnivå bland ESA-myndigheternas medlemmar även om vissa av dem inte har sådana uppdrag i sina hemmedlemsstater. |
| --- | --- |

BY.

Behovet av att fatta beslut i konsumentskyddsfrågor kräver en motsvarande sakkunskapsnivå bland ESA-myndigheternas medlemmar även om vissa av dem inte har sådana uppdrag i sina hemmedlemsstater.

| BZ. | Klausulerna om skyddsåtgärder i artikel 38.1 i förordning (EU) nr 1093/2010, i förordning (EU) nr 1094/2010 och förordning (EU) nr 1095/2010 begränsar möjligheterna till medling enligt artiklarna 18 och 19, och därför, särskilt i fall av gränsöverskridande koncernrekonstruktion enligt direktivet om återhämtning och rekonstruktion av banker, ligger befogenheterna för det slutliga beslutsfattandet hos den medlemsstat som har budgetansvar för det berörda institutet. |
| --- | --- |

BZ.

Klausulerna om skyddsåtgärder i artikel 38.1 i förordning (EU) nr 1093/2010, i förordning (EU) nr 1094/2010 och förordning (EU) nr 1095/2010 begränsar möjligheterna till medling enligt artiklarna 18 och 19, och därför, särskilt i fall av gränsöverskridande koncernrekonstruktion enligt direktivet om återhämtning och rekonstruktion av banker, ligger befogenheterna för det slutliga beslutsfattandet hos den medlemsstat som har budgetansvar för det berörda institutet.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att före den 1 juli 2014 lägga fram lagstiftningsförslag om översyn av förordningarna (EU) nr 1092/2010, (EU) nr 1093/2010, (EU) nr 1094/2010, (EU) nr 1095/2010 och (EU) nr 1096/2010 till parlamentet, i enlighet med de detaljerade rekommendationer som återfinns i bilagan och som grundar sig på den erfarenhet som gjorts sedan ESA-myndigheterna inrättades och på en djupanalys av den rättsliga grunden och de alternativ som står till buds enligt artikel 114 i EUF-fördraget, inbegripet den senare tidens rättspraxis. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att före den 1 juli 2014 lägga fram lagstiftningsförslag om översyn av förordningarna (EU) nr 1092/2010, (EU) nr 1093/2010, (EU) nr 1094/2010, (EU) nr 1095/2010 och (EU) nr 1096/2010 till parlamentet, i enlighet med de detaljerade rekommendationer som återfinns i bilagan och som grundar sig på den erfarenhet som gjorts sedan ESA-myndigheterna inrättades och på en djupanalys av den rättsliga grunden och de alternativ som står till buds enligt artikel 114 i EUF-fördraget, inbegripet den senare tidens rättspraxis.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rekommendationerna står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheterna och subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att rekommendationerna står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheterna och subsidiaritetsprincipen.

| 3. | Europaparlamentet anser att de begärda förslagens finansiella konsekvenser bör täckas av lämpliga budgetanslag från unionens budget, med hänsyn tagen till ESA-myndigheternas möjlighet att dra av avgifter från enheter som står under deras tillsyn. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att de begärda förslagens finansiella konsekvenser bör täckas av lämpliga budgetanslag från unionens budget, med hänsyn tagen till ESA-myndigheternas möjlighet att dra av avgifter från enheter som står under deras tillsyn.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och bifogade detaljerade rekommendationer till kommissionen och rådet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och bifogade detaljerade rekommendationer till kommissionen och rådet.

---

(1)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 1.

(2)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 12.

(3)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 48.

(4)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 84.

(5)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 162.

(6)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 120.

(7)  Antagna texter, P7_TA(2013)0371.

(8)  Antagna texter, P7_TA(2013)0372.

(9)  A7-0166/2010.

(10)  EUT C 50 E, 21.2.2012, s. 214.

(11)  A7-0170/2010.

(12)  EUT C 50 E, 21.2.2012, s. 209.

(13)  A7-0169/2010.

(14)  EUT C 50 E, 21.2.2012, s. 217.

(15)  A7-0163/2010.

(16)  EUT C 50 E, 21.2.2012, s. 212.

(17)  A7-0168/2010.

(18)  EUT C 50 E, 21.2.2012, s. 210.

(19)  A7-0167/2010.

(20)  EUT C 50 E, 21.2.2012, s. 216.

(21)  http://www.bis.org/publ/bcbs230.pdf.

(22)  http://www.bis.org/publ/bcbs177.pdf.

(23)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG av den 25 november 2009 om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II) (EUT L 335, 17.12.2009, s. 1).

(24)  Mål 9/56 mellan företaget Meroni och Europeiska kol- och stålgemenskapens höga myndighet [1957/1958] REG 133.

(25)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG av den 21 april 2004 om marknader för finansiella instrument och om ändring av rådets direktiv 85/611/EEG och 93/6/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG samt upphävande av rådets direktiv 93/22/EEG (EUT L 145, 30.4.2004, s. 1).

(26)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/48/EG av den 23 april 2008 om konsumentkreditavtal och om upphävande av rådets direktiv 87/102/EEG (EUT L 133, 22.5.2008, s. 66).

---

BILAGA

DETALJERADE REKOMMENDATIONER OM INNEHÅLLET I DET BEGÄRDA FÖRSLAGET

Europaparlamentet anser att den eller de rättsakter som ska antas bör innehålla följande:

Det europeiska systemet för finansiell tillsyn (ESFS) bör anpassas ytterligare till den gemensamma tillsynsmekanismen (SSM) enligt följande:

| — | Förstärka mandatet för alla ESA-myndigheter när det gäller bindande och icke-bindande medling, särskilt vad avser ECB. |
| --- | --- |

—

Förstärka mandatet för alla ESA-myndigheter när det gäller bindande och icke-bindande medling, särskilt vad avser ECB.

| — | Klarlägga ESA-myndigheternas mandat att utföra bindande medling på områden där det är fråga om tillsynsbedömningar. |
| --- | --- |

—

Klarlägga ESA-myndigheternas mandat att utföra bindande medling på områden där det är fråga om tillsynsbedömningar.

| — | Ge ESA-myndigheterna möjligheten att inleda bindande och icke-bindande medling på förvaltningsstyrelsens eget initiativ där detta föreskrivs i sektorslagstiftningen. |
| --- | --- |

—

Ge ESA-myndigheterna möjligheten att inleda bindande och icke-bindande medling på förvaltningsstyrelsens eget initiativ där detta föreskrivs i sektorslagstiftningen.

| — | Förstärka alla ESA-myndigheternas befogenheter att utföra stresstester så att deras möjligheter åtminstone motsvarar dem som EBA fick i samband med inrättandet av SSM. |
| --- | --- |

—

Förstärka alla ESA-myndigheternas befogenheter att utföra stresstester så att deras möjligheter åtminstone motsvarar dem som EBA fick i samband med inrättandet av SSM.

| — | Säkerställa att ESA-myndigheterna, ESRB, de nationella tillsynsmyndigheterna och ECB för de medlemsstater som deltar i SSM har tillgång till samma tillsynsinformation som i möjlig utsträckning ska tillhandahållas med samma intervall och i ett gemensamt elektroniskt format som ska fastställas av ESA-myndigheterna. Det enhetliga formatet innebär dock inget krav på att rapportera uppgifter enligt IFRS, och dessutom ges det tillräckliga övergångsperioder för det obligatoriska införandet av det enhetliga formatet. |
| --- | --- |

—

Säkerställa att ESA-myndigheterna, ESRB, de nationella tillsynsmyndigheterna och ECB för de medlemsstater som deltar i SSM har tillgång till samma tillsynsinformation som i möjlig utsträckning ska tillhandahållas med samma intervall och i ett gemensamt elektroniskt format som ska fastställas av ESA-myndigheterna. Det enhetliga formatet innebär dock inget krav på att rapportera uppgifter enligt IFRS, och dessutom ges det tillräckliga övergångsperioder för det obligatoriska införandet av det enhetliga formatet.

| — | Se till att ESRB kan fortsätta utvecklas som ett starkt nätverk genom att garantera ständig övervakning och analys av systemrisker bland beslutsfattare och utveckla en kultur som präglas av dialog mellan mikro- och makrotillsynen. |
| --- | --- |

—

Se till att ESRB kan fortsätta utvecklas som ett starkt nätverk genom att garantera ständig övervakning och analys av systemrisker bland beslutsfattare och utveckla en kultur som präglas av dialog mellan mikro- och makrotillsynen.

| — | Inrätta mekanismer som stärker ESRB:s oberoende, samtidigt som samverkan med ECB säkerställs. |
| --- | --- |

—

Inrätta mekanismer som stärker ESRB:s oberoende, samtidigt som samverkan med ECB säkerställs.

| — | Se till att nödvändiga förändringar görs i ESRB:s verksamhet till följd av inrättandet av SSM, även när det gäller ESRB:s möjlighet att rikta varningar och rekommendationer till ECB och SSM. |
| --- | --- |

—

Se till att nödvändiga förändringar görs i ESRB:s verksamhet till följd av inrättandet av SSM, även när det gäller ESRB:s möjlighet att rikta varningar och rekommendationer till ECB och SSM.

| — | Utveckla en gemensam punkt för uppgiftsinhämtning som ska ansvara för urval, validering och överföring av tillsynsuppgifter och statistiska data. |
| --- | --- |

—

Utveckla en gemensam punkt för uppgiftsinhämtning som ska ansvara för urval, validering och överföring av tillsynsuppgifter och statistiska data.

| — | Utvidga rollen för ESRB:s vetenskapliga kommitté. |
| --- | --- |

—

Utvidga rollen för ESRB:s vetenskapliga kommitté.

| — | Utse en verkställande ordförande för ESRB. |
| --- | --- |

—

Utse en verkställande ordförande för ESRB.

| — | Bedöma och klarlägga ESRB:s mandat och uppgifter för att undvika möjliga intressekonflikter mellan mikrotillsyn och tillsynsverktyg och makroekonomisk tillsyn. |
| --- | --- |

—

Bedöma och klarlägga ESRB:s mandat och uppgifter för att undvika möjliga intressekonflikter mellan mikrotillsyn och tillsynsverktyg och makroekonomisk tillsyn.

| — | Stärka den samordnade roll som innehas av ESRB:s styrkommitté och ändra dess sammansättning. |
| --- | --- |

—

Stärka den samordnade roll som innehas av ESRB:s styrkommitté och ändra dess sammansättning.

| — | Utöka förteckningen över vilka de varningar och rekommendationer som ESRB utfärdar kan riktas till så att den omfattar ECB (i de roller som anges i SSM) och nationella makrotillsynsorgan. |
| --- | --- |

—

Utöka förteckningen över vilka de varningar och rekommendationer som ESRB utfärdar kan riktas till så att den omfattar ECB (i de roller som anges i SSM) och nationella makrotillsynsorgan.

| — | Inkludera ESRB:s rekommendationer i den europeiska planeringterminen genom landspecifika rekommendationer och rekommendationer till unionen som helhet. |
| --- | --- |

—

Inkludera ESRB:s rekommendationer i den europeiska planeringterminen genom landspecifika rekommendationer och rekommendationer till unionen som helhet.

Där erfarenheterna visat på behovet av en översyn ska de nya rättsakterna förbättra ESFS funktionssätt genom följande:

Ordförande

| — | Förstärka befogenheterna för de tre ESA-myndigheternas ordförande att fatta tekniska och operativa beslut eller att begära information från andra tillsynsmyndigheter i enlighet med mandatet för respektive ESA-myndighet och underlätta delegering av ytterligare uppgifter från tillsynsstyrelsen till ordföranden. |
| --- | --- |

—

Förstärka befogenheterna för de tre ESA-myndigheternas ordförande att fatta tekniska och operativa beslut eller att begära information från andra tillsynsmyndigheter i enlighet med mandatet för respektive ESA-myndighet och underlätta delegering av ytterligare uppgifter från tillsynsstyrelsen till ordföranden.

| — | Bemyndiga ordföranden att genomföra inbördes utvärderingar i enlighet med artikel 30 i ESA-förordningarna. |
| --- | --- |

—

Bemyndiga ordföranden att genomföra inbördes utvärderingar i enlighet med artikel 30 i ESA-förordningarna.

| — | Ge ordförandena och de verkställande direktörerna rösträtt i tillsynsstyrelsen. |
| --- | --- |

—

Ge ordförandena och de verkställande direktörerna rösträtt i tillsynsstyrelsen.

| — | Se till att ESA-myndigheternas ordförande får befogenhet att utse ordförandena i internationella kommittéer och arbetsgrupper i enlighet med artikel 41 i ESA-förordningarna. |
| --- | --- |

—

Se till att ESA-myndigheternas ordförande får befogenhet att utse ordförandena i internationella kommittéer och arbetsgrupper i enlighet med artikel 41 i ESA-förordningarna.

| — | Säkerställa att ESA-myndigheternas och ESRB:s ordförande formellt bjuds in till Ekofins möten minst två gånger per år för att rapportera om sin verksamhet och sitt arbetsprogram. |
| --- | --- |

—

Säkerställa att ESA-myndigheternas och ESRB:s ordförande formellt bjuds in till Ekofins möten minst två gånger per år för att rapportera om sin verksamhet och sitt arbetsprogram.

| — | Säkerställa att en könsbalans aktivt eftersträvas vid urvalsförfaranden av ordförande och deras ställföreträdare, att förfarandet är transparent och planeras på ett sätt så att parlamentet kan utöva sin roll i dessa förfaranden, |
| --- | --- |

—

Säkerställa att en könsbalans aktivt eftersträvas vid urvalsförfaranden av ordförande och deras ställföreträdare, att förfarandet är transparent och planeras på ett sätt så att parlamentet kan utöva sin roll i dessa förfaranden,

| — | Säkerställa, utan att respekten för principen i föregående stycke åsidosätts, att ESA-myndigheternas ordförande väljs endast utifrån meriter, färdigheter, kunskap om finansinstitut och finansiella marknader samt relevant erfarenhet för finansiell tillsyn och reglering. |
| --- | --- |

—

Säkerställa, utan att respekten för principen i föregående stycke åsidosätts, att ESA-myndigheternas ordförande väljs endast utifrån meriter, färdigheter, kunskap om finansinstitut och finansiella marknader samt relevant erfarenhet för finansiell tillsyn och reglering.

Styrning: organisation, beslutsfattande, oberoende och transparens

| — | Ändra artikel 45 i förordning (EU) nr 1093/2010, i förordning (EU) nr 1094/2010 och förordning (EU) nr 1095/2010 och omvandla de tre ESA-myndigheternas förvaltningsstyrelser till oberoende organ som bemannas med tre yrkeskunniga personer med ett europeiskt mandat som utses av Europaparlamentet, ESA-myndigheternas ordförande och de verkställande direktörerna och som beviljar ledamöterna av förvaltningsstyrelsen rätten att rösta i tillsynsstyrelsen för att säkerställa ett större oberoende i förhållande till nationella intressen. Förvaltningsstyrelsens ordförande ska vara densamma som tillsynsstyrelsens ordförande och ha utslagsröst i såväl förvaltningsstyrelsen som tillsynsstyrelsen. |
| --- | --- |

—

Ändra artikel 45 i förordning (EU) nr 1093/2010, i förordning (EU) nr 1094/2010 och förordning (EU) nr 1095/2010 och omvandla de tre ESA-myndigheternas förvaltningsstyrelser till oberoende organ som bemannas med tre yrkeskunniga personer med ett europeiskt mandat som utses av Europaparlamentet, ESA-myndigheternas ordförande och de verkställande direktörerna och som beviljar ledamöterna av förvaltningsstyrelsen rätten att rösta i tillsynsstyrelsen för att säkerställa ett större oberoende i förhållande till nationella intressen. Förvaltningsstyrelsens ordförande ska vara densamma som tillsynsstyrelsens ordförande och ha utslagsröst i såväl förvaltningsstyrelsen som tillsynsstyrelsen.

| — | Ändra artikel 40 i förordning (EU) nr 1093/2010, i förordning (EU) nr 1094/2010 och i förordning (EU) nr 1095/2010 och ändra tillsynsstyrelsens sammansättning så att den inbegriper cheferna för nationella behöriga myndigheter plus sex ledamöter av förvaltningsstyrelsen. |
| --- | --- |

—

Ändra artikel 40 i förordning (EU) nr 1093/2010, i förordning (EU) nr 1094/2010 och i förordning (EU) nr 1095/2010 och ändra tillsynsstyrelsens sammansättning så att den inbegriper cheferna för nationella behöriga myndigheter plus sex ledamöter av förvaltningsstyrelsen.

| — | Omfördela uppgifterna mellan förvaltningsstyrelsen och tillsynsstyrelsen på ett sådant sätt att tillsynsstyrelsen främst ger strategisk vägledning i fråga om ESA-myndigheternas arbete, antar tekniska standarder, allmänna riktlinjer och rekommendationer samt beslut om tillfälliga ingripanden och att andra beslut fattas av förvaltningsstyrelsen där tillsynsstyrelsen i vissa fall har rätt att invända mot förvaltningsstyrelsens förslag. |
| --- | --- |

—

Omfördela uppgifterna mellan förvaltningsstyrelsen och tillsynsstyrelsen på ett sådant sätt att tillsynsstyrelsen främst ger strategisk vägledning i fråga om ESA-myndigheternas arbete, antar tekniska standarder, allmänna riktlinjer och rekommendationer samt beslut om tillfälliga ingripanden och att andra beslut fattas av förvaltningsstyrelsen där tillsynsstyrelsen i vissa fall har rätt att invända mot förvaltningsstyrelsens förslag.

| — | Ge ESA-myndigheterna en oberoende budgetpost, såsom i fallet med Europeiska datatillsynsmannen, som finansieras genom bidrag från marknadsaktörerna och unionsbudgeten. |
| --- | --- |

—

Ge ESA-myndigheterna en oberoende budgetpost, såsom i fallet med Europeiska datatillsynsmannen, som finansieras genom bidrag från marknadsaktörerna och unionsbudgeten.

| — | Förstärka ESA-myndigheternas oberoende från kommissionen, särskilt i den dagliga verksamheten. |
| --- | --- |

—

Förstärka ESA-myndigheternas oberoende från kommissionen, särskilt i den dagliga verksamheten.

| — | Införa effektiviserade beslutsprocesser inom tillsynsstyrelserna för alla de tre ESA-myndigheterna. |
| --- | --- |

—

Införa effektiviserade beslutsprocesser inom tillsynsstyrelserna för alla de tre ESA-myndigheterna.

| — | Förenkla röstningsmekanismerna och återinföra samma röstningsbestämmelser för alla de tre ESA-myndigheterna, utifrån det nuvarande röstningssystemet inom Esma och Eiopa. |
| --- | --- |

—

Förenkla röstningsmekanismerna och återinföra samma röstningsbestämmelser för alla de tre ESA-myndigheterna, utifrån det nuvarande röstningssystemet inom Esma och Eiopa.

| — | Förstärka och garantera ESA-myndigheternas oberoende från kommissionen genom att inrätta formella förfaranden och krav på offentliggörande av meddelanden, rättsliga yttranden och formella och informella råd som kommissionen ger muntligen. |
| --- | --- |

—

Förstärka och garantera ESA-myndigheternas oberoende från kommissionen genom att inrätta formella förfaranden och krav på offentliggörande av meddelanden, rättsliga yttranden och formella och informella råd som kommissionen ger muntligen.

| — | Se till att ledamöter av tillsynsstyrelsen som inte har ett mandat för konsumentskydd i sin medlemsstat i frågor om konsumentskydd åtföljs av en representant från den ansvariga nationella myndigheten under berörda styrelsemöten. |
| --- | --- |

—

Se till att ledamöter av tillsynsstyrelsen som inte har ett mandat för konsumentskydd i sin medlemsstat i frågor om konsumentskydd åtföljs av en representant från den ansvariga nationella myndigheten under berörda styrelsemöten.

| — | Utveckla snabba och effektiva förfaranden för beslutsfattande i den gemensamma kommittén för att möjliggöra snabbare beslut och minska riskerna för invändningar. |
| --- | --- |

—

Utveckla snabba och effektiva förfaranden för beslutsfattande i den gemensamma kommittén för att möjliggöra snabbare beslut och minska riskerna för invändningar.

| — | Öka ESA-myndigheternas flexibilitet att anställa specialiserad personal för specifika uppgifter, även för begränsade perioder. |
| --- | --- |

—

Öka ESA-myndigheternas flexibilitet att anställa specialiserad personal för specifika uppgifter, även för begränsade perioder.

| — | Öka transparensen i intressenters medverkan och i potentiella intressekonflikter och utveckla ett striktare regelverk för karensperioder, i synnerhet genom att i högre grad vända sig till konsumentgrupper, hålla effektiva samråd och tillämpa mer transparenta förfaranden. |
| --- | --- |

—

Öka transparensen i intressenters medverkan och i potentiella intressekonflikter och utveckla ett striktare regelverk för karensperioder, i synnerhet genom att i högre grad vända sig till konsumentgrupper, hålla effektiva samråd och tillämpa mer transparenta förfaranden.

| — | Se över systemet för intressentgrupper, inbegripet deras struktur, sammansättning och resurser och balansera intressentgruppernas sammansättning för att säkerställa att bidrag från konsumenter och intressenter från andra branscher beaktas. |
| --- | --- |

—

Se över systemet för intressentgrupper, inbegripet deras struktur, sammansättning och resurser och balansera intressentgruppernas sammansättning för att säkerställa att bidrag från konsumenter och intressenter från andra branscher beaktas.

| — | Inrätta en enhet för ekonomisk analys som ska göra en väl underbyggd kostnadsnyttoanalys av föreslagna tekniska standarder för genomförande, tekniska standarder för tillsyn och riktlinjer samt för att bidra till yttrandena till kommissionen, parlamentet och rådet vid utarbetandet av ny lagstiftning samt vid översyn av befintlig lagstiftning. |
| --- | --- |

—

Inrätta en enhet för ekonomisk analys som ska göra en väl underbyggd kostnadsnyttoanalys av föreslagna tekniska standarder för genomförande, tekniska standarder för tillsyn och riktlinjer samt för att bidra till yttrandena till kommissionen, parlamentet och rådet vid utarbetandet av ny lagstiftning samt vid översyn av befintlig lagstiftning.

Den gemensamma regelboken och den inre marknaden

| — | Se över tillämpningsområdet och förbättra förteckningen över sektorslagstiftning i artikel 1.1 i ESA-förordningarna. |
| --- | --- |

—

Se över tillämpningsområdet och förbättra förteckningen över sektorslagstiftning i artikel 1.1 i ESA-förordningarna.

| — | Ålägga kommissionen och, i förekommande fall, ESA-myndigheterna, att svara i tid på kommentarer från Europaparlamentets ledamöter om tekniska standarder för tillsyn, särskilt när ledamöternas synpunkter inte återspeglas i de tekniska standarder för tillsyn som antagits av kommissionen. |
| --- | --- |

—

Ålägga kommissionen och, i förekommande fall, ESA-myndigheterna, att svara i tid på kommentarer från Europaparlamentets ledamöter om tekniska standarder för tillsyn, särskilt när ledamöternas synpunkter inte återspeglas i de tekniska standarder för tillsyn som antagits av kommissionen.

| — | Kräva att kommissionen, när den inte stöder förslagen till tekniska standarder för tillsyn eller tekniska standarder för genomförande, offentliggör sina skäl och en fullständigt underbyggd kostnadsnyttoanalys för att motivera beslutet. |
| --- | --- |

—

Kräva att kommissionen, när den inte stöder förslagen till tekniska standarder för tillsyn eller tekniska standarder för genomförande, offentliggör sina skäl och en fullständigt underbyggd kostnadsnyttoanalys för att motivera beslutet.

| — | Inrätta en formell metod för att kommunicera med kommissionens generaldirektorat för konkurrens för att se till att lagstiftningen om finansiella tjänster stöder en lojal och hållbar konkurrens på den inre marknaden och undviker konkurrensstridiga obalanser som uppstår till följd av lagstiftning, både när det gäller konsumenternas tillgång till tjänster för slutkunder och hur dessa skiljer sig åt runtom i unionen och när det gäller professionella motparter och grossistmarknader. |
| --- | --- |

—

Inrätta en formell metod för att kommunicera med kommissionens generaldirektorat för konkurrens för att se till att lagstiftningen om finansiella tjänster stöder en lojal och hållbar konkurrens på den inre marknaden och undviker konkurrensstridiga obalanser som uppstår till följd av lagstiftning, både när det gäller konsumenternas tillgång till tjänster för slutkunder och hur dessa skiljer sig åt runtom i unionen och när det gäller professionella motparter och grossistmarknader.

| — | Ge ESA-myndigheterna mandat att rapportera till kommissionen i de fall nationell lagstiftning eller skillnader mellan nationella lagstiftningar hindrar den inre marknadens funktion. |
| --- | --- |

—

Ge ESA-myndigheterna mandat att rapportera till kommissionen i de fall nationell lagstiftning eller skillnader mellan nationella lagstiftningar hindrar den inre marknadens funktion.

| — | Ge ESA-myndigheterna mandat och befogenhet att identifiera prisskillnader mellan medlemsstaterna och analysera specifika marknader där beteenden som tyder på ”rent seeking” kan vara uppenbara. |
| --- | --- |

—

Ge ESA-myndigheterna mandat och befogenhet att identifiera prisskillnader mellan medlemsstaterna och analysera specifika marknader där beteenden som tyder på ”rent seeking” kan vara uppenbara.

| — | Utöka ESA-myndigheternas mandat när det gäller att bidra till spridningen av finansiella uppgifter och marknadsdisciplin, genom att kräva att de på sina webbplatser offentliggör den information om enskilda finansinstitut som de anser vara nödvändig för att garantera transparens på finansmarknaderna. |
| --- | --- |

—

Utöka ESA-myndigheternas mandat när det gäller att bidra till spridningen av finansiella uppgifter och marknadsdisciplin, genom att kräva att de på sina webbplatser offentliggör den information om enskilda finansinstitut som de anser vara nödvändig för att garantera transparens på finansmarknaderna.

| — | Klarlägga att riktlinjerna för att förbättra de gemensamma standarderna för den hela inre marknaden i enlighet med artikel 16 i förordning (EU) nr 1093/2010, förordning (EU) nr 1094/2010 och förordning (EU) nr 1095/2010 kan utfärdas endast på grundval av stöd i sektorslagstiftning och genom att förtydliga relevanta skäl, vilket är det som kan säkerställa demokratisk legitimitet. |
| --- | --- |

—

Klarlägga att riktlinjerna för att förbättra de gemensamma standarderna för den hela inre marknaden i enlighet med artikel 16 i förordning (EU) nr 1093/2010, förordning (EU) nr 1094/2010 och förordning (EU) nr 1095/2010 kan utfärdas endast på grundval av stöd i sektorslagstiftning och genom att förtydliga relevanta skäl, vilket är det som kan säkerställa demokratisk legitimitet.

| — | Förtydliga att sådana riktlinjer som avses i artikel 9.1 i ESA-förordningarna är identiska med de riktlinjer som avses i artikel 16 i dessa förordningar. |
| --- | --- |

—

Förtydliga att sådana riktlinjer som avses i artikel 9.1 i ESA-förordningarna är identiska med de riktlinjer som avses i artikel 16 i dessa förordningar.

| — | Säkerställa lika spelregler för alla finansinstitut inom unionen och ålägga ESA-myndigheterna att respektera proportionalitetsprincipen, särskilt när det gäller små och mellanstora marknadsaktörer när de utför sina uppgifter och utvecklar sina metoder, sin praxis och sina handböcker för tillsynen. |
| --- | --- |

—

Säkerställa lika spelregler för alla finansinstitut inom unionen och ålägga ESA-myndigheterna att respektera proportionalitetsprincipen, särskilt när det gäller små och mellanstora marknadsaktörer när de utför sina uppgifter och utvecklar sina metoder, sin praxis och sina handböcker för tillsynen.

| — | Kräva att ESA-myndigheterna genomför utvärderingar av föreslagna åtgärders inverkan på små företag och hinder för tillträde till finanssektorn. |
| --- | --- |

—

Kräva att ESA-myndigheterna genomför utvärderingar av föreslagna åtgärders inverkan på små företag och hinder för tillträde till finanssektorn.

| — | Stärka ESA-myndigheternas undersökningsbefogenheter när det gäller möjliga överträdelser av unionslagen och de tekniska standarder för tillsyn som de har utarbetat. |
| --- | --- |

—

Stärka ESA-myndigheternas undersökningsbefogenheter när det gäller möjliga överträdelser av unionslagen och de tekniska standarder för tillsyn som de har utarbetat.

| — | Ge ESA-myndigheterna ett tydligt mandat inom bolagsstyrning, transparens och utlämnande av uppgifter för att förbättra informationens jämförbarhet inom unionen och öka marknadsdisciplinen, ge alla intressenter chans att förstå och jämföra riskprofiler och förfaranden samt öka allmänhetens förtroende. |
| --- | --- |

—

Ge ESA-myndigheterna ett tydligt mandat inom bolagsstyrning, transparens och utlämnande av uppgifter för att förbättra informationens jämförbarhet inom unionen och öka marknadsdisciplinen, ge alla intressenter chans att förstå och jämföra riskprofiler och förfaranden samt öka allmänhetens förtroende.

| — | Se till att Europaparlamentet får minst 3 månader på sig att överväga invändningar mot delegerade akter eller genomförandeakter. |
| --- | --- |

—

Se till att Europaparlamentet får minst 3 månader på sig att överväga invändningar mot delegerade akter eller genomförandeakter.

| — | Föreskriva att ESA-myndigheterna och ESRB obligatoriskt ska delta i ett tidigt skede i det förberedande arbetet för de lagstiftningsprocesser som rör deras sakområde. |
| --- | --- |

—

Föreskriva att ESA-myndigheterna och ESRB obligatoriskt ska delta i ett tidigt skede i det förberedande arbetet för de lagstiftningsprocesser som rör deras sakområde.

| — | Säkerställa att parlamentet har möjlighet att utnyttja ESA-myndigheternas och ESRB:s sakkunskap, bland annat när det gäller utformning och tidsaspekter för föreslagna tekniska standarder, och kunna ställa frågor. |
| --- | --- |

—

Säkerställa att parlamentet har möjlighet att utnyttja ESA-myndigheternas och ESRB:s sakkunskap, bland annat när det gäller utformning och tidsaspekter för föreslagna tekniska standarder, och kunna ställa frågor.

Tillsynssamarbete och konvergens

| — | Förbättra balansen när det gäller tillsynen av de tre sektorerna genom att främja Esmas och Eiopas roll inom ESFS för att undvika att bankinriktad lagstiftning antas och tillämpas på andra sektorer på olämpligt sätt, samtidigt som lika spelregler upprätthålls. |
| --- | --- |

—

Förbättra balansen när det gäller tillsynen av de tre sektorerna genom att främja Esmas och Eiopas roll inom ESFS för att undvika att bankinriktad lagstiftning antas och tillämpas på andra sektorer på olämpligt sätt, samtidigt som lika spelregler upprätthålls.

| — | Se över ESA-myndigheternas modell för inbördes utvärderingar och utveckla en mer oberoende bedömningsmodell, t.ex. en sådan som används inom Internationella valutafonden (IMF) (handlingsplanen för finansiella tjänster). |
| --- | --- |

—

Se över ESA-myndigheternas modell för inbördes utvärderingar och utveckla en mer oberoende bedömningsmodell, t.ex. en sådan som används inom Internationella valutafonden (IMF) (handlingsplanen för finansiella tjänster).

| — | Upprätta en lämplig mekanism för att i nödvändiga fall utvärdera medlemsstaternas tillsynsarbete i dialog med de behöriga myndigheterna genom besök på plats och, där så är lämpligt, efterföljande rekommendationer för förbättringar. |
| --- | --- |

—

Upprätta en lämplig mekanism för att i nödvändiga fall utvärdera medlemsstaternas tillsynsarbete i dialog med de behöriga myndigheterna genom besök på plats och, där så är lämpligt, efterföljande rekommendationer för förbättringar.

| — | Stärka EBA:s ansvar att utarbeta och uppdatera handboken om tillsyn av finansinstitut och ge Esma och Eiopa liknande ansvar för att skapa en konsekventare tillsyn och en gemensam tillsynskultur i Europa. |
| --- | --- |

—

Stärka EBA:s ansvar att utarbeta och uppdatera handboken om tillsyn av finansinstitut och ge Esma och Eiopa liknande ansvar för att skapa en konsekventare tillsyn och en gemensam tillsynskultur i Europa.

| — | Se till att ESA-myndigheternas arbete på konsumentskyddsområdet inte hindras av skillnader mellan ESA-myndigheternas rättsliga grunder, i respektive inrättandeförordning eller i de mandat som de tilldelats i sektorslagstiftningen. |
| --- | --- |

—

Se till att ESA-myndigheternas arbete på konsumentskyddsområdet inte hindras av skillnader mellan ESA-myndigheternas rättsliga grunder, i respektive inrättandeförordning eller i de mandat som de tilldelats i sektorslagstiftningen.

| — | Förtydliga att ESA-myndigheternas befogenhet att lösa tvister skiljer sig från befogenheten utreda eventuella överträdelser av unionsrätten och att den kan utnyttjas för att främja samordningen av tillsynsmässig konsekvens och konvergens av tillsynsmetoder utan ytterligare stöd av sektorslagstiftning. |
| --- | --- |

—

Förtydliga att ESA-myndigheternas befogenhet att lösa tvister skiljer sig från befogenheten utreda eventuella överträdelser av unionsrätten och att den kan utnyttjas för att främja samordningen av tillsynsmässig konsekvens och konvergens av tillsynsmetoder utan ytterligare stöd av sektorslagstiftning.

| — | Utöka tillsynskollegiernas tillsynsmandat och förbättra ESA-myndigheternas roll som ledande tillsynsorgan inom kollegierna. |
| --- | --- |

—

Utöka tillsynskollegiernas tillsynsmandat och förbättra ESA-myndigheternas roll som ledande tillsynsorgan inom kollegierna.

| — | Säkerställa, i de fall där SSM har blivit utsedd för att samordna ytterligare tillsyn av finansiella konglomerat, att tillsynen av försäkringsföretaget eller koncernen som är en del av konglomeratet innebär ett minst lika stort deltagande från tillsynsmyndigheterna för försäkringsföretaget eller koncernen. |
| --- | --- |

—

Säkerställa, i de fall där SSM har blivit utsedd för att samordna ytterligare tillsyn av finansiella konglomerat, att tillsynen av försäkringsföretaget eller koncernen som är en del av konglomeratet innebär ett minst lika stort deltagande från tillsynsmyndigheterna för försäkringsföretaget eller koncernen.

| — | Kräva att ESA-myndigheterna identifierar överlappningar av sina mandat och utfärdar rekommendationer om att flera rättsakter bör ses över samtidigt, i syfte att möjliggöra större konsekvens och en rationaliserad ansats för att åstadkomma samstämdhet mellan sektorer och olika lagstiftningar, särskilt när det gäller konsumentskyddsregler, så att den gemensamma regelboken blir mer konsekvent. |
| --- | --- |

—

Kräva att ESA-myndigheterna identifierar överlappningar av sina mandat och utfärdar rekommendationer om att flera rättsakter bör ses över samtidigt, i syfte att möjliggöra större konsekvens och en rationaliserad ansats för att åstadkomma samstämdhet mellan sektorer och olika lagstiftningar, särskilt när det gäller konsumentskyddsregler, så att den gemensamma regelboken blir mer konsekvent.

| — | Stärka ESA-myndigheternas och ESRB:s roll som företrädare för EU inom internationella organisationer och ge dem samma medlemskapsställning som nationella tillsynsmyndigheter. |
| --- | --- |

—

Stärka ESA-myndigheternas och ESRB:s roll som företrädare för EU inom internationella organisationer och ge dem samma medlemskapsställning som nationella tillsynsmyndigheter.

| — | Säkerställa att ESA-myndigheterna tillsammans, inom den gemensamma kommittén, utarbetar en strukturerad politik och strategi där de fastställer sina prioriteringar och respektive roller och hur dessa ska vara utformade inom de nationella tillsynsmyndigheterna samt att de utfärdar en gemensam, övergripande rapport om konsumentskydd varje år. |
| --- | --- |

—

Säkerställa att ESA-myndigheterna tillsammans, inom den gemensamma kommittén, utarbetar en strukturerad politik och strategi där de fastställer sina prioriteringar och respektive roller och hur dessa ska vara utformade inom de nationella tillsynsmyndigheterna samt att de utfärdar en gemensam, övergripande rapport om konsumentskydd varje år.

Förstärkta befogenheter

| — | Förstärka ESA-myndigheternas undersökningsbefogenheter och öka deras resurser så att de direkt kan övervaka att bestämmelser med grund i rättsakterna tillämpas korrekt och att de är förenliga med andra beslut som antagits enligt unionens regelverk. |
| --- | --- |

—

Förstärka ESA-myndigheternas undersökningsbefogenheter och öka deras resurser så att de direkt kan övervaka att bestämmelser med grund i rättsakterna tillämpas korrekt och att de är förenliga med andra beslut som antagits enligt unionens regelverk.

| — | Införa direkt tillsyn, inbegripet stresstester, utförd av ESA-myndigheterna över i hög grad integrerade paneuropeiska enheter eller verksamheter, med befogenheter, mandat och resurser till Esma och Eiopa att utföra denna verksamhet och att övervaka konsekvensen i planeringen för återhämtning och rekonstruktion. |
| --- | --- |

—

Införa direkt tillsyn, inbegripet stresstester, utförd av ESA-myndigheterna över i hög grad integrerade paneuropeiska enheter eller verksamheter, med befogenheter, mandat och resurser till Esma och Eiopa att utföra denna verksamhet och att övervaka konsekvensen i planeringen för återhämtning och rekonstruktion.

| — | Ge EBA befogenhet, mandat och resurser att utforma åtgärder för att identifiera nya risker för konsumenterna inom banksektorn. |
| --- | --- |

—

Ge EBA befogenhet, mandat och resurser att utforma åtgärder för att identifiera nya risker för konsumenterna inom banksektorn.

| — | Stärka den rättsliga grunden för ESA-myndigheternas arbete på konsumentskyddsområdet genom att inkludera lagstiftning som innehåller bestämmelser om konsumentskydd i deras handlingsområde. Utöka definitionen av finansinstitut för att säkerställa att samma verksamhet omfattas av samma regler och uppdatera hänvisningarna till behöriga myndigheter i ESA-förordningarna. |
| --- | --- |

—

Stärka den rättsliga grunden för ESA-myndigheternas arbete på konsumentskyddsområdet genom att inkludera lagstiftning som innehåller bestämmelser om konsumentskydd i deras handlingsområde. Utöka definitionen av finansinstitut för att säkerställa att samma verksamhet omfattas av samma regler och uppdatera hänvisningarna till behöriga myndigheter i ESA-förordningarna.

| — | Ge ESA-myndigheterna mandat och befogenhet att fastställa standarder för nationell klagomålshantering och insamling av klagomålsuppgifter. |
| --- | --- |

—

Ge ESA-myndigheterna mandat och befogenhet att fastställa standarder för nationell klagomålshantering och insamling av klagomålsuppgifter.

ESRB

| — | Se till att ESRB finns representerad vid mötena inom ekonomiska och finansiella kommittén. |
| --- | --- |

—

Se till att ESRB finns representerad vid mötena inom ekonomiska och finansiella kommittén.

| — | Möjliggöra för ESRB att utfärda EU-omfattande riktlinjer för medlemsstaterna om makrotillsynsinstrument såsom skuldsättningsgrad (leverage ratio), belåningsgrad (loan-to-value ratio) och skuld i förhållande till inkomst (debt-to-income ratio). |
| --- | --- |

—

Möjliggöra för ESRB att utfärda EU-omfattande riktlinjer för medlemsstaterna om makrotillsynsinstrument såsom skuldsättningsgrad (leverage ratio), belåningsgrad (loan-to-value ratio) och skuld i förhållande till inkomst (debt-to-income ratio).

| — | Ge ESRB befogenhet att rikta varningar och rekommendationer till ECB både om dess roll inom penningpolitiken och om dess funktion som gemensamt tillsynsorgan (SSM). |
| --- | --- |

—

Ge ESRB befogenhet att rikta varningar och rekommendationer till ECB både om dess roll inom penningpolitiken och om dess funktion som gemensamt tillsynsorgan (SSM).

| — | Se över och förenkla artikel 15 i ESRB-förordningen för att underlätta ESRB:s datainsamling, göra det snabbare och enklare för ESRB att fatta beslut om databegäran och se till att ESRB får tillgång till data i realtid. |
| --- | --- |

—

Se över och förenkla artikel 15 i ESRB-förordningen för att underlätta ESRB:s datainsamling, göra det snabbare och enklare för ESRB att fatta beslut om databegäran och se till att ESRB får tillgång till data i realtid.

| — | Se över ESRB:s struktur för att möjliggöra snabbare beslutsfattande och större ansvarsskyldighet. |
| --- | --- |

—

Se över ESRB:s struktur för att möjliggöra snabbare beslutsfattande och större ansvarsskyldighet.

| — | Stärka ESRB:s bidrag till internationella forum för makroreglering. |
| --- | --- |

—

Stärka ESRB:s bidrag till internationella forum för makroreglering.

| — | Ge ESRB:s sekretariat tillgång till utökade analytiska resurser och ge ESRB:s rådgivande vetenskapliga kommitté mer resurser. |
| --- | --- |

—

Ge ESRB:s sekretariat tillgång till utökade analytiska resurser och ge ESRB:s rådgivande vetenskapliga kommitté mer resurser.

| — | Se till att ESRB rådfrågas när system för stresstester utvecklas av behöriga myndigheter, inbegripet ECB och ESA-myndigheterna. |
| --- | --- |

—

Se till att ESRB rådfrågas när system för stresstester utvecklas av behöriga myndigheter, inbegripet ECB och ESA-myndigheterna.

| — | Se till att representanter från ESRB bjuds in som observatörer till relevanta möten och diskussioner inom ECB, inbegripet mötena i kommittén för finansiell stabilitet. |
| --- | --- |

—

Se till att representanter från ESRB bjuds in som observatörer till relevanta möten och diskussioner inom ECB, inbegripet mötena i kommittén för finansiell stabilitet.

| — | Se över artikel 18 i ESRB-förordningen om offentliggörande av varningar och rekommendationer i syfte att höja ESRB:s offentliga profil och förbättra uppföljningen av dess varningar och rekommendationer. |
| --- | --- |

—

Se över artikel 18 i ESRB-förordningen om offentliggörande av varningar och rekommendationer i syfte att höja ESRB:s offentliga profil och förbättra uppföljningen av dess varningar och rekommendationer.

Innan rättsakterna antas ska följande frågor behandlas ingående, mot bakgrund av att medlemsstaterna inte ens under den värsta finanskrisen var beredda att ge ESA-myndigheterna några egentliga tillsynsbefogenheter:

| — | Huruvida den nuvarande modellen med tre separata tillsynsmyndigheter är den bästa lösningen för konsekvent tillsyn. |
| --- | --- |

—

Huruvida den nuvarande modellen med tre separata tillsynsmyndigheter är den bästa lösningen för konsekvent tillsyn.

| — | Huruvida kommissionen har överskridit sin befogenhet i rollen som observatör i ESA-myndigheternas tillsynsstyrelse. |
| --- | --- |

—

Huruvida kommissionen har överskridit sin befogenhet i rollen som observatör i ESA-myndigheternas tillsynsstyrelse.

| — | Huruvida ESA-myndigheternas stora beroende av kommissionen hindrar deras utveckling, med tanke på deras oberoende, och huruvida transparensen i detta förhållande bör ökas. |
| --- | --- |

—

Huruvida ESA-myndigheternas stora beroende av kommissionen hindrar deras utveckling, med tanke på deras oberoende, och huruvida transparensen i detta förhållande bör ökas.

| — | Vilka konsekvenser inrättandet av SSM kan få för den finansiella tillsynen inom unionen som helhet. |
| --- | --- |

—

Vilka konsekvenser inrättandet av SSM kan få för den finansiella tillsynen inom unionen som helhet.

| — | Huruvida inrättandet av SSM, när det gäller banktillsyn, kräver att ESA:s uppgifter och mandat behöver ses över i grunden, |
| --- | --- |

—

Huruvida inrättandet av SSM, när det gäller banktillsyn, kräver att ESA:s uppgifter och mandat behöver ses över i grunden,

| — | Huruvida de många olika unionslagarna om finansreglering som delvis överlappar varandra skapar kryphål och isärgående definitioner och huruvida detta skulle kunna åtgärdas med en heltäckande europeisk finanslag. |
| --- | --- |

—

Huruvida de många olika unionslagarna om finansreglering som delvis överlappar varandra skapar kryphål och isärgående definitioner och huruvida detta skulle kunna åtgärdas med en heltäckande europeisk finanslag.

| — | Hur rapportering till ESA-myndigheterna och nationella tillsynsmyndigheter skulle kunna standardiseras, optimeras och förenklas för marknadsaktörerna. |
| --- | --- |

—

Hur rapportering till ESA-myndigheterna och nationella tillsynsmyndigheter skulle kunna standardiseras, optimeras och förenklas för marknadsaktörerna.

| — | Hur ESA-myndigheternas befogenheter i krissituationer bör behållas. |
| --- | --- |

—

Hur ESA-myndigheternas befogenheter i krissituationer bör behållas.

| — | Huruvida ESA-myndigheternas möjlighet att tillfälligt upphäva tillämpningen av en särskild bestämmelse skulle kunna vara behjälplig för att undvika oavsedda konsekvenser på grund av extraordinär marknadsutveckling. |
| --- | --- |

—

Huruvida ESA-myndigheternas möjlighet att tillfälligt upphäva tillämpningen av en särskild bestämmelse skulle kunna vara behjälplig för att undvika oavsedda konsekvenser på grund av extraordinär marknadsutveckling.

| — | Huruvida en sammanslagning av ESA-myndigheternas ansvarsområden, till exempel inom konsumentskyddet, i ständiga kommittéer som den gemensamma kommittén ansvarar för, skulle kunna öka effektiviteten och minska dubbleringen av arbetsuppgifter. |
| --- | --- |

—

Huruvida en sammanslagning av ESA-myndigheternas ansvarsområden, till exempel inom konsumentskyddet, i ständiga kommittéer som den gemensamma kommittén ansvarar för, skulle kunna öka effektiviteten och minska dubbleringen av arbetsuppgifter.

| — | Huruvida det behövs en försäkringsunion, utformad med bankunionen som förebild, och vilka roller ESFS skulle kunna ta på sig i en sådan union. |
| --- | --- |

—

Huruvida det behövs en försäkringsunion, utformad med bankunionen som förebild, och vilka roller ESFS skulle kunna ta på sig i en sådan union.

| — | Huruvida EBA och Eiopa bör få ytterligare resurser för att övervaka och främja tillsynskonvergens i interna kapitalkravsmodeller. |
| --- | --- |

—

Huruvida EBA och Eiopa bör få ytterligare resurser för att övervaka och främja tillsynskonvergens i interna kapitalkravsmodeller.

| — | Huruvida byrån för finansiellt konsumentskydd som nyligen upprättats i Förenta staterna skulle kunna tjäna som en modell för ESFS i fråga om mandat, befogenheter och resurser. |
| --- | --- |

—

Huruvida byrån för finansiellt konsumentskydd som nyligen upprättats i Förenta staterna skulle kunna tjäna som en modell för ESFS i fråga om mandat, befogenheter och resurser.

| — | Huruvida ytterligare avgifter som läggs på finansbranschen skulle kunna användas som en extra inkomstkälla för ESA-myndigheterna, till exempel vid mottagande av avgifter från centrala motparter i tredjeländer. |
| --- | --- |

—

Huruvida ytterligare avgifter som läggs på finansbranschen skulle kunna användas som en extra inkomstkälla för ESA-myndigheterna, till exempel vid mottagande av avgifter från centrala motparter i tredjeländer.

| — | Huruvida ESA-myndigheterna skulle kunna bidra mer effektivt till att främja finansiell kunskap genom en europeisk finansiell Pisa-utvärdering, i analogi med OECD:s Pisa-utvärdering av skolan. |
| --- | --- |

—

Huruvida ESA-myndigheterna skulle kunna bidra mer effektivt till att främja finansiell kunskap genom en europeisk finansiell Pisa-utvärdering, i analogi med OECD:s Pisa-utvärdering av skolan.

| — | Huruvida de tre ESA-myndigheterna och ESRB bör ge ut ett gemensamt nyhetsbrev. |
| --- | --- |

—

Huruvida de tre ESA-myndigheterna och ESRB bör ge ut ett gemensamt nyhetsbrev.

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/27 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/27

---

P7_TA(2014)0203

Allmänhetens tillgång till handlingar 2011–2013

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2014 om allmänhetens tillgång till handlingar (artikel 104.7 i arbetsordningen) åren 2011–2013 (2013/2155(INI))

(2017/C 378/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 1, 10 och 16 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) samt artiklarna 15 och 298 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 1, 10 och 16 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) samt artiklarna 15 och 298 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av artikel 11 i EU-fördraget och institutionernas skyldighet att föra en öppen, tydlig och regelbunden dialog med de representativa sammanslutningarna och det civila samhället, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 11 i EU-fördraget och institutionernas skyldighet att föra en öppen, tydlig och regelbunden dialog med de representativa sammanslutningarna och det civila samhället,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 41 (rätt till god förvaltning) och 42 (rätt till tillgång till handlingar), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 41 (rätt till god förvaltning) och 42 (rätt till tillgång till handlingar),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1700/2003 av den 22 september 2003 om ändring av förordning (EEG, Euratom) nr 354/83 om öppnandet för allmänheten av Europeiska ekonomiska gemenskapens och Europeiska atomenergigemenskapens historiska arkiv (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1700/2003 av den 22 september 2003 om ändring av förordning (EEG, Euratom) nr 354/83 om öppnandet för allmänheten av Europeiska ekonomiska gemenskapens och Europeiska atomenergigemenskapens historiska arkiv (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 september 2011 om allmänhetens tillgång till handlingar åren 2009–2010 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 september 2011 om allmänhetens tillgång till handlingar åren 2009–2010 (3),

| — | med beaktande av rättspraxis från Europeiska unionens domstol och tribunalen om tillgång till handlingar, i synnerhet domstolens domar i målen Access Info Europe (mål C-280/11 P), Donau Chemie (C-536/11), IFAW mot kommissionen (C-135/11) (4), My Travel (C-506/08 P), Turco (förenade målen C-39/05 P och C-52/05 P), och tribunalens domar i målen In ‘t Veld mot rådet (T-529/09), Tyskland mot kommissionen (T-59/09), EnBW mot kommissionen (T-344/08), Sviluppo Globale (T-6/10), Internationaler Hilfsfonds (T-300/10), European Dynamics (T-167/10), Jordana (T-161/04) och CDC (T-437/08), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rättspraxis från Europeiska unionens domstol och tribunalen om tillgång till handlingar, i synnerhet domstolens domar i målen Access Info Europe (mål C-280/11 P), Donau Chemie (C-536/11), IFAW mot kommissionen (C-135/11) (4), My Travel (C-506/08 P), Turco (förenade målen C-39/05 P och C-52/05 P), och tribunalens domar i målen In ‘t Veld mot rådet (T-529/09), Tyskland mot kommissionen (T-59/09), EnBW mot kommissionen (T-344/08), Sviluppo Globale (T-6/10), Internationaler Hilfsfonds (T-300/10), European Dynamics (T-167/10), Jordana (T-161/04) och CDC (T-437/08),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 30 april 2008 till Europaparlamentets och rådets förordning om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (COM(2008)0229), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 30 april 2008 till Europaparlamentets och rådets förordning om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (COM(2008)0229),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 20 mars 2011 till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1049/2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (COM(2011)0137), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 20 mars 2011 till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1049/2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (COM(2011)0137),

| — | med beaktande av 2008 års konvention från Europarådet om tillgång till officiella handlingar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2008 års konvention från Europarådet om tillgång till officiella handlingar,

| — | med beaktande av årsrapporterna för 2011 och 2012 från rådet, kommissionen och Europaparlamentet om tillgång till handlingar som lämnas in enligt artikel 17 i förordning (EG) nr 1049/2001, |
| --- | --- |

—

med beaktande av årsrapporterna för 2011 och 2012 från rådet, kommissionen och Europaparlamentet om tillgång till handlingar som lämnas in enligt artikel 17 i förordning (EG) nr 1049/2001,

| — | med beaktande av 2010 års ramavtal om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2010 års ramavtal om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 november 2002 mellan Europaparlamentet och rådet om Europaparlamentets tillgång till känslig information i rådet om säkerhets- och försvarspolitiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 november 2002 mellan Europaparlamentet och rådet om Europaparlamentets tillgång till känslig information i rådet om säkerhets- och försvarspolitiken,

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 12 september 2013 om årsrapporten om Europeiska ombudsmannens verksamhet 2012 (5), och av den 17 december 2009 om de förbättringar som behövs av den rättsliga ramen för tillgång till handlingar sedan Lissabonfördraget trätt i kraft (förordning (EG) nr 1049/2001) (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 12 september 2013 om årsrapporten om Europeiska ombudsmannens verksamhet 2012 (5), och av den 17 december 2009 om de förbättringar som behövs av den rättsliga ramen för tillgång till handlingar sedan Lissabonfördraget trätt i kraft (förordning (EG) nr 1049/2001) (6),

| — | med beaktande av Europeiska ombudsmannens årsrapport för 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ombudsmannens årsrapport för 2012,

| — | med beaktande av artiklarna 48 och 104.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 48 och 104.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0148/2014), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0148/2014), och av följande skäl:

| A. | Lissabonfördraget har varit i kraft i fyra år. Artikel 15 i EUF-fördraget upprättar en konstitutionell ram för EU:s institutionella öppenhet och fastställer den grundläggande rätten för EU-medborgarna samt alla fysiska och juridiska personer att få tillgång till handlingar från EU:s institutioner, organ och byråer. Denna rättighet bör utövas i enlighet med de allmänna principer och begränsningar som fastställts i de förordningar som antagits av parlamentet och rådet. |
| --- | --- |

A.

Lissabonfördraget har varit i kraft i fyra år. Artikel 15 i EUF-fördraget upprättar en konstitutionell ram för EU:s institutionella öppenhet och fastställer den grundläggande rätten för EU-medborgarna samt alla fysiska och juridiska personer att få tillgång till handlingar från EU:s institutioner, organ och byråer. Denna rättighet bör utövas i enlighet med de allmänna principer och begränsningar som fastställts i de förordningar som antagits av parlamentet och rådet.

| B. | I artikel 298 i EUF-fördraget föreskrivs att EU-förvaltningen ska vara öppen, effektiv och oberoende. |
| --- | --- |

B.

I artikel 298 i EUF-fördraget föreskrivs att EU-förvaltningen ska vara öppen, effektiv och oberoende.

| C. | Det är en allmän regel att det bör ges fullständig tillgång till lagstiftningshandlingar, medan undantagen rörande andra dokument än lagstiftningshandlingar bör begränsas. |
| --- | --- |

C.

Det är en allmän regel att det bör ges fullständig tillgång till lagstiftningshandlingar, medan undantagen rörande andra dokument än lagstiftningshandlingar bör begränsas.

| D. | Öppenhet är en förutsättning för en demokratisk europeisk union av medborgare som kan delta fullt ut i den demokratiska processen och utöva offentlig kontroll. En öppen förvaltning främjar medborgarnas intressen, kampen mot korruption samt legitimiteten i unionens politiska system och lagstiftning. |
| --- | --- |

D.

Öppenhet är en förutsättning för en demokratisk europeisk union av medborgare som kan delta fullt ut i den demokratiska processen och utöva offentlig kontroll. En öppen förvaltning främjar medborgarnas intressen, kampen mot korruption samt legitimiteten i unionens politiska system och lagstiftning.

| E. | Att allmänheten i stor utsträckning har tillgång till handlingar är en viktig del av en levande demokrati. |
| --- | --- |

E.

Att allmänheten i stor utsträckning har tillgång till handlingar är en viktig del av en levande demokrati.

| F. | I en fungerande demokrati bör det inte vara nödvändigt för medborgarna att behöva lita till visselblåsare för att garantera öppenhet rörande deras regeringars behörighet och verksamhet. |
| --- | --- |

F.

I en fungerande demokrati bör det inte vara nödvändigt för medborgarna att behöva lita till visselblåsare för att garantera öppenhet rörande deras regeringars behörighet och verksamhet.

| G. | Medborgarna har rätt att få veta hur beslutsprocessen fungerar och hur deras företrädare agerar samt att ställa dessa till svars och få reda på hur de offentliga medlen fördelas och används. |
| --- | --- |

G.

Medborgarna har rätt att få veta hur beslutsprocessen fungerar och hur deras företrädare agerar samt att ställa dessa till svars och få reda på hur de offentliga medlen fördelas och används.

| H. | EU:s lagstiftning om tillgång till handlingar tillämpas fortfarande inte korrekt av unionens förvaltning. Undantagen i förordning (EG) nr 1049/2001 tillämpas rutinmässigt snarare än i undantagsfall av förvaltningen. |
| --- | --- |

H.

EU:s lagstiftning om tillgång till handlingar tillämpas fortfarande inte korrekt av unionens förvaltning. Undantagen i förordning (EG) nr 1049/2001 tillämpas rutinmässigt snarare än i undantagsfall av förvaltningen.

| I. | I enlighet med rättspraxis måste en institution som beslutar att neka tillgång till en handling som den har ombetts lämna ut i princip förklara hur utlämnandet av denna handling konkret och faktiskt kan undergräva det intresse som skyddas av ett av de undantag som fastställs i artikel 4 i förordning (EG) nr 1049/2001 (se In ‘t Veld mot rådet (7)). |
| --- | --- |

I.

I enlighet med rättspraxis måste en institution som beslutar att neka tillgång till en handling som den har ombetts lämna ut i princip förklara hur utlämnandet av denna handling konkret och faktiskt kan undergräva det intresse som skyddas av ett av de undantag som fastställs i artikel 4 i förordning (EG) nr 1049/2001 (se In ‘t Veld mot rådet (7)).

| J. | Man får inte fastställa att det föreligger ett särskilt angivet och förutsebart hot mot intresset i fråga enbart av fruktan för att avslöja för EU-medborgarna att det förekommer meningsskiljaktigheter mellan institutionerna rörande den rättsliga grunden för EU:s internationella verksamhet och för att därmed skapa tvivel om denna verksamhets lagenlighet (se In ‘t Veld mot rådet (8)). |
| --- | --- |

J.

Man får inte fastställa att det föreligger ett särskilt angivet och förutsebart hot mot intresset i fråga enbart av fruktan för att avslöja för EU-medborgarna att det förekommer meningsskiljaktigheter mellan institutionerna rörande den rättsliga grunden för EU:s internationella verksamhet och för att därmed skapa tvivel om denna verksamhets lagenlighet (se In ‘t Veld mot rådet (8)).

| K. | Sex av tio av Europeiska ombudsmannens utredningar av ärenden som ska fungera som vägledning för institutionerna (s.k. star cases) under 2012 rörde öppenhet. |
| --- | --- |

K.

Sex av tio av Europeiska ombudsmannens utredningar av ärenden som ska fungera som vägledning för institutionerna (s.k. star cases) under 2012 rörde öppenhet.

| L. | Statistiken för tillämpningen av förordning (EG) nr 1049/2001 visar att antalet ursprungliga ansökningar har minskat i alla tre institutionerna. |
| --- | --- |

L.

Statistiken för tillämpningen av förordning (EG) nr 1049/2001 visar att antalet ursprungliga ansökningar har minskat i alla tre institutionerna.

| M. | Antalet angivna handlingar som begärs utlämnade har minskat i parlamentet (från 1 666 år 2011 till 777 år 2012). Andelen icke-angivna handlingar som begärs utlämnade, t.ex. ”alla dokument som berör...” har ökat i parlamentet (från 35,5 procent år 2011 till 53,5 procent år 2012). Antalet angivna handlingar från rådet som begärs utlämnade har minskat (från 9 641 år 2011 till 6 166 år 2012) (9). |
| --- | --- |

M.

Antalet angivna handlingar som begärs utlämnade har minskat i parlamentet (från 1 666 år 2011 till 777 år 2012). Andelen icke-angivna handlingar som begärs utlämnade, t.ex. ”alla dokument som berör...” har ökat i parlamentet (från 35,5 procent år 2011 till 53,5 procent år 2012). Antalet angivna handlingar från rådet som begärs utlämnade har minskat (från 9 641 år 2011 till 6 166 år 2012) (9).

| N. | De kvantitativa uppgifter som presenterats i årsrapporten för 2012 visar att både kommissionen (från 12 procent år 2011 till 17 procent år 2012) och rådet (från 12 procent år 2011 till 21 procent år 2012) allt oftare helt har nekat tillgång till en handling, medan parlamentet uppvisar stabila siffror för att helt neka tillgång till en handling (5 procent både år 2011 och 2012). |
| --- | --- |

N.

De kvantitativa uppgifter som presenterats i årsrapporten för 2012 visar att både kommissionen (från 12 procent år 2011 till 17 procent år 2012) och rådet (från 12 procent år 2011 till 21 procent år 2012) allt oftare helt har nekat tillgång till en handling, medan parlamentet uppvisar stabila siffror för att helt neka tillgång till en handling (5 procent både år 2011 och 2012).

| O. | Kommissionen uppvisar en betydande ökning av bekräftande ansökningar (från 165 år 2011 till 229 år 2012), vilket får som resultat en liten ökning av helt ändrade beslut, en minskning av delvis ändrade beslut och en ökning av bekräftade beslut, medan både rådet och parlamentet uppvisar relativt stabila siffror för bekräftande ansökningar (rådet: från 27 år 2011 till 23 år 2012; parlamentet: från 4 år 2011 till 6 år 2012). |
| --- | --- |

O.

Kommissionen uppvisar en betydande ökning av bekräftande ansökningar (från 165 år 2011 till 229 år 2012), vilket får som resultat en liten ökning av helt ändrade beslut, en minskning av delvis ändrade beslut och en ökning av bekräftade beslut, medan både rådet och parlamentet uppvisar relativt stabila siffror för bekräftande ansökningar (rådet: från 27 år 2011 till 23 år 2012; parlamentet: från 4 år 2011 till 6 år 2012).

| P. | Ett antal ansökningar har lett till att klagomål inlämnats till Europeiska ombudsmannen (kommissionen: från 10 år 2011 till 20 år 2012; rådet: från 2 år 2011 till 4 år 2012; parlamentet: 1 både år 2011 och 2012). |
| --- | --- |

P.

Ett antal ansökningar har lett till att klagomål inlämnats till Europeiska ombudsmannen (kommissionen: från 10 år 2011 till 20 år 2012; rådet: från 2 år 2011 till 4 år 2012; parlamentet: 1 både år 2011 och 2012).

| Q. | Europeiska ombudsmannen avslutade ett antal ärenden år 2011 och 2012 med kritiska anmärkningar eller förslag på ytterligare åtgärder (kommissionen: från 10 av 18 år 2011 till 8 av 10 år 2012; rådet: inga uppgifter; parlamentet: från 0 av 0 år 2011 till 1 av 1 år 2012). |
| --- | --- |

Q.

Europeiska ombudsmannen avslutade ett antal ärenden år 2011 och 2012 med kritiska anmärkningar eller förslag på ytterligare åtgärder (kommissionen: från 10 av 18 år 2011 till 8 av 10 år 2012; rådet: inga uppgifter; parlamentet: från 0 av 0 år 2011 till 1 av 1 år 2012).

| R. | Ett antal ansökningar om tillgång till handlingar har lett till att ärenden inletts i tribunalen eller har överklagats till domstolen (kommissionen: från 15 ärenden och 3 överklaganden år 2011 till 14 ärenden och 1 överklagande år 2012; rådet: från 1 ärende och 2 överklaganden år 2011 till 1 överklagande år 2012 (10); parlamentet: inga varken år 2011 eller 2012). |
| --- | --- |

R.

Ett antal ansökningar om tillgång till handlingar har lett till att ärenden inletts i tribunalen eller har överklagats till domstolen (kommissionen: från 15 ärenden och 3 överklaganden år 2011 till 14 ärenden och 1 överklagande år 2012; rådet: från 1 ärende och 2 överklaganden år 2011 till 1 överklagande år 2012 (10); parlamentet: inga varken år 2011 eller 2012).

| S. | Tribunalen har huvudsakligen fällt avgöranden till förmån för större öppenhet, eller har fastställt förtydliganden av förordning (EG) nr 1049/2001 i ett antal mål (kommissionen: 5 av 6 (11) år 2011 och 5 av 5 år 2012 (12); rådet: 1 av 1 år 2011 (Access Info Europe, T-233/09) och 1 av 4 år 2012 (In ‘t Veld, T-529/09); parlamentet: 1 av 2 år 2011 (13) (Toland, T-471/08) och 1 av 1 år 2012 (Kathleen Egan och Margaret Hackett, T-190/10)). |
| --- | --- |

S.

Tribunalen har huvudsakligen fällt avgöranden till förmån för större öppenhet, eller har fastställt förtydliganden av förordning (EG) nr 1049/2001 i ett antal mål (kommissionen: 5 av 6 (11) år 2011 och 5 av 5 år 2012 (12); rådet: 1 av 1 år 2011 (Access Info Europe, T-233/09) och 1 av 4 år 2012 (In ‘t Veld, T-529/09); parlamentet: 1 av 2 år 2011 (13) (Toland, T-471/08) och 1 av 1 år 2012 (Kathleen Egan och Margaret Hackett, T-190/10)).

| T. | Domstolen har huvudsakligen fällt avgöranden till förmån för större öppenhet i följande mål – kommissionen: 1 av 1 år 2011 (My Travel, C-506/08) och 1 av 3 år 2012 (IFAW, C-135/11 P) (14); rådet och parlamentet: inga avgöranden varken år 2011 eller 2012). |
| --- | --- |

T.

Domstolen har huvudsakligen fällt avgöranden till förmån för större öppenhet i följande mål – kommissionen: 1 av 1 år 2011 (My Travel, C-506/08) och 1 av 3 år 2012 (IFAW, C-135/11 P) (14); rådet och parlamentet: inga avgöranden varken år 2011 eller 2012).

| U. | Varken kommissionens, rådets eller parlamentets årsrapporter innehåller jämförbara statistiska uppgifter. De tre institutionerna följer inte samma standard när det gäller statistikrapporteringens fullständighet. |
| --- | --- |

U.

Varken kommissionens, rådets eller parlamentets årsrapporter innehåller jämförbara statistiska uppgifter. De tre institutionerna följer inte samma standard när det gäller statistikrapporteringens fullständighet.

| V. | Det skäl som det oftast hänvisas till när det gäller undantag är skydd av beslutsprocessen, vilket används av kommissionen och rådet vid behandling av ursprungliga ansökningar (kommissionen: 17 procent år 2011 och 20 procent år 2012; rådet: 41 procent både år 2011 och 2012). Skydd av internationella förbindelser var det näst vanligaste skälet som åberopades av rådet. När det gäller parlamentet var skydd av privatlivet och den enskildes integritet det vanligaste undantaget. |
| --- | --- |

V.

Det skäl som det oftast hänvisas till när det gäller undantag är skydd av beslutsprocessen, vilket används av kommissionen och rådet vid behandling av ursprungliga ansökningar (kommissionen: 17 procent år 2011 och 20 procent år 2012; rådet: 41 procent både år 2011 och 2012). Skydd av internationella förbindelser var det näst vanligaste skälet som åberopades av rådet. När det gäller parlamentet var skydd av privatlivet och den enskildes integritet det vanligaste undantaget.

| W. | Institutionerna har underlåtit att tillämpa artikel 15.2 och 15.3 femte stycket i EUF-fördraget rörande Europaparlamentets och rådets skyldighet att hålla offentliga möten när de överlägger om ett utkast till en lagstiftningsakt, och att offentliggöra handlingar som rör lagstiftningsförfarandena enligt bestämmelserna som fastställs i de förordningar som avses i artikel 15.3 andra stycket. |
| --- | --- |

W.

Institutionerna har underlåtit att tillämpa artikel 15.2 och 15.3 femte stycket i EUF-fördraget rörande Europaparlamentets och rådets skyldighet att hålla offentliga möten när de överlägger om ett utkast till en lagstiftningsakt, och att offentliggöra handlingar som rör lagstiftningsförfarandena enligt bestämmelserna som fastställs i de förordningar som avses i artikel 15.3 andra stycket.

| X. | Enligt artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1049/2001 ska undantag till öppenhet göras ”om utlämnande av handlingen allvarligt skulle undergräva institutionens beslutsförfarande, om det inte föreligger ett övervägande allmänintresse av utlämnandet”. Denna bestämmelse trädde i kraft före Lissabonfördraget och måste bringas i överensstämmelse med artikel 15 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

X.

Enligt artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1049/2001 ska undantag till öppenhet göras ”om utlämnande av handlingen allvarligt skulle undergräva institutionens beslutsförfarande, om det inte föreligger ett övervägande allmänintresse av utlämnandet”. Denna bestämmelse trädde i kraft före Lissabonfördraget och måste bringas i överensstämmelse med artikel 15 i EUF-fördraget.

| Y. | Domstolens avgörande i målet rörande Access Info Europe (15) slår fast att offentliggörandet av namnen på medlemsstaterna och deras förslag inte skadar beslutsprocessen. Tribunalen hade i sitt tidigare avgörande i detta mål fastställt att ”medborgarnas utövande av sina demokratiska rättigheter förutsätter att de har möjlighet att i detalj följa beslutsförfarandet”. |
| --- | --- |

Y.

Domstolens avgörande i målet rörande Access Info Europe (15) slår fast att offentliggörandet av namnen på medlemsstaterna och deras förslag inte skadar beslutsprocessen. Tribunalen hade i sitt tidigare avgörande i detta mål fastställt att ”medborgarnas utövande av sina demokratiska rättigheter förutsätter att de har möjlighet att i detalj följa beslutsförfarandet”.

| Z. | Internationella avtal har en bindande inverkan på EU:s lagstiftning. Handlingar med anknytning till dem bör i princip vara offentliga, utan att detta är till förfång för legitima undantag. Tillämpningen av undantaget för skydd av internationella förbindelser gäller i enlighet med punkt 19 i In ‘t Veld mot rådet (T-529/09). |
| --- | --- |

Z.

Internationella avtal har en bindande inverkan på EU:s lagstiftning. Handlingar med anknytning till dem bör i princip vara offentliga, utan att detta är till förfång för legitima undantag. Tillämpningen av undantaget för skydd av internationella förbindelser gäller i enlighet med punkt 19 i In ‘t Veld mot rådet (T-529/09).

| AA. | Trepartsmöten mellan kommissionen, parlamentet och rådet är utmärkande för utarbetandet av EU:s lagstiftning. Trepartsmötena är inte offentliga, och handlingar rörande informella trepartsmöten, inklusive dagordningar och sammanfattande rapporter, görs inte automatiskt tillgängliga för vare sig allmänheten eller parlamentet, vilket strider mot artikel 15 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

AA.

Trepartsmöten mellan kommissionen, parlamentet och rådet är utmärkande för utarbetandet av EU:s lagstiftning. Trepartsmötena är inte offentliga, och handlingar rörande informella trepartsmöten, inklusive dagordningar och sammanfattande rapporter, görs inte automatiskt tillgängliga för vare sig allmänheten eller parlamentet, vilket strider mot artikel 15 i EUF-fördraget.

| AB. | Handlingar som utarbetas eller innehas av ordförandelandet i rådet i förbindelse med dess arbete i denna roll bör vara tillgängliga i enlighet med EU:s regler om öppenhet. |
| --- | --- |

AB.

Handlingar som utarbetas eller innehas av ordförandelandet i rådet i förbindelse med dess arbete i denna roll bör vara tillgängliga i enlighet med EU:s regler om öppenhet.

| AC. | Förhandlingarna om översynen av förordning (EG) nr 1049/2001 har befunnit sig i ett dödläge. Den nya rättsakten måste föreskriva en betydligt större öppenhet än vad som för närvarande är fallet. |
| --- | --- |

AC.

Förhandlingarna om översynen av förordning (EG) nr 1049/2001 har befunnit sig i ett dödläge. Den nya rättsakten måste föreskriva en betydligt större öppenhet än vad som för närvarande är fallet.

| AD. | En begäran om sammanträden inom stängda dörrar i parlamentet bör i princip behandlas i enlighet med förordning (EG) nr 1049/2001. Sådana begäranden bör bedömas av parlamentet i varje enskilt fall och bör inte beviljas per automatik. |
| --- | --- |

AD.

En begäran om sammanträden inom stängda dörrar i parlamentet bör i princip behandlas i enlighet med förordning (EG) nr 1049/2001. Sådana begäranden bör bedömas av parlamentet i varje enskilt fall och bör inte beviljas per automatik.

| AE. | Klassificeringen av handlingar som tillhörande olika sekretessnivåer i enlighet med 2010 års ramavtal om förhållandet mellan parlamentet och kommissionen, eller som ”känsliga handlingar” enligt artikel 9 i förordning (EG) nr 1049/2001 bör göras på grundval av grundliga och noggranna och överväganden. Överklassificering leder till en onödig och oproportionerlig sekretess rörande handlingar och till att sammanträden hålls inom stängda dörrar utan lämplig motivering. |
| --- | --- |

AE.

Klassificeringen av handlingar som tillhörande olika sekretessnivåer i enlighet med 2010 års ramavtal om förhållandet mellan parlamentet och kommissionen, eller som ”känsliga handlingar” enligt artikel 9 i förordning (EG) nr 1049/2001 bör göras på grundval av grundliga och noggranna och överväganden. Överklassificering leder till en onödig och oproportionerlig sekretess rörande handlingar och till att sammanträden hålls inom stängda dörrar utan lämplig motivering.

| AF. | Öppenhet är och förblir normen, även när det gäller program för samarbete rörande karteller (s.k. cartel leniency programmes). Ett automatiskt förbud mot utlämnande av handlingar utgör en överträdelse av den öppenhetsregel som föreskrivs i fördragen. Sekretess utgör undantaget och måste motiveras från fall till fall av nationella domare med avseende på skadeståndstalan. |
| --- | --- |

AF.

Öppenhet är och förblir normen, även när det gäller program för samarbete rörande karteller (s.k. cartel leniency programmes). Ett automatiskt förbud mot utlämnande av handlingar utgör en överträdelse av den öppenhetsregel som föreskrivs i fördragen. Sekretess utgör undantaget och måste motiveras från fall till fall av nationella domare med avseende på skadeståndstalan.

| AG. | Det förordas att EU-riktlinjer utarbetas som ett användbart verktyg för domare. I dessa riktlinjer måste man skilja mellan ett företags handlingar och kartellhandlingar som innehas av kommissionen. |
| --- | --- |

AG.

Det förordas att EU-riktlinjer utarbetas som ett användbart verktyg för domare. I dessa riktlinjer måste man skilja mellan ett företags handlingar och kartellhandlingar som innehas av kommissionen.

Rätt till tillgång till handlingar

| 1. | Europaparlamentet påminner om att öppenhet är normen och att Lissabonfördraget fastställer den grundläggande rätten till tillgång till handlingar. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet påminner om att öppenhet är normen och att Lissabonfördraget fastställer den grundläggande rätten till tillgång till handlingar.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att bredast möjliga tillgång till handlingar för allmänheten behövs för att på ett effektivt sätt göra det möjligt för medborgarna och det civila samhället att ha synpunkter på alla aspekter av EU:s verksamhet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påminner om att bredast möjliga tillgång till handlingar för allmänheten behövs för att på ett effektivt sätt göra det möjligt för medborgarna och det civila samhället att ha synpunkter på alla aspekter av EU:s verksamhet.

| 3. | Europaparlamentet påminner om att öppenhet stärker allmänhetens förtroende för EU-institutionerna genom att göra det möjlig för medborgarna att få information och delta i unionens beslutsprocess och på så sätt bidra till att göra EU mer demokratiskt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påminner om att öppenhet stärker allmänhetens förtroende för EU-institutionerna genom att göra det möjlig för medborgarna att få information och delta i unionens beslutsprocess och på så sätt bidra till att göra EU mer demokratiskt.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att alla beslut som nekar tillgång till handlingar måste bygga på tydligt och noggrant fastställda rättsliga undantag, och åtföljas av motiverade och särskilda skäl som gör det möjligt för medborgarna att förstå nekandet av tillgång till handlingen och att på ett effektivt sätt använda sig av de rättsmedel som finns att tillgå. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påminner om att alla beslut som nekar tillgång till handlingar måste bygga på tydligt och noggrant fastställda rättsliga undantag, och åtföljas av motiverade och särskilda skäl som gör det möjligt för medborgarna att förstå nekandet av tillgång till handlingen och att på ett effektivt sätt använda sig av de rättsmedel som finns att tillgå.

| 5. | Europaparlamentet påminner om behovet att upprätta en lämplig balans mellan öppenhet och dataskydd, så som framgår av rättspraxisen i samband med målet Bavarian Lager, och betonar att dataskyddet inte får ”missbrukas”, i synnerhet inte för att dölja intressekonflikter och otillbörlig påverkan inom EU:s förvaltning och beslutsfattande. Parlamentet påpekar att Europeiska unionens domstols dom i målet Bavarian Lager grundas på den nuvarande formuleringen av förordning (EG) nr 1049/2001 och inte förhindrar att man ändrar formuleringen, vilket är nödvändigt och angeläget, inte minst sedan rätten till tillgång till handlingar tydligt fastställts i fördragen och i stadgan om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påminner om behovet att upprätta en lämplig balans mellan öppenhet och dataskydd, så som framgår av rättspraxisen i samband med målet Bavarian Lager, och betonar att dataskyddet inte får ”missbrukas”, i synnerhet inte för att dölja intressekonflikter och otillbörlig påverkan inom EU:s förvaltning och beslutsfattande. Parlamentet påpekar att Europeiska unionens domstols dom i målet Bavarian Lager grundas på den nuvarande formuleringen av förordning (EG) nr 1049/2001 och inte förhindrar att man ändrar formuleringen, vilket är nödvändigt och angeläget, inte minst sedan rätten till tillgång till handlingar tydligt fastställts i fördragen och i stadgan om de grundläggande rättigheterna.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar institutionerna, organen och byråerna att strängt tillämpa förordning (EG) nr 1049/2001, och att då ta fullständig hänsyn till all rättspraxis som står i samband med denna förordning, samt att anpassa sina befintliga interna bestämmelser till ordalydelsen och andan i förordningen, särskilt när det gäller tidsfristerna för att besvara begäranden om tillgång till handlingar, på ett sådant sätt att detta inte resulterar i längre tidsfrister. Parlamentet uppmanar rådet att offentliggöra protokollen från rådets arbetsgrupper, inklusive – i ljuset av målet Access Info Europe – vilka medlemsstater det rör sig om och deras förslag. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar institutionerna, organen och byråerna att strängt tillämpa förordning (EG) nr 1049/2001, och att då ta fullständig hänsyn till all rättspraxis som står i samband med denna förordning, samt att anpassa sina befintliga interna bestämmelser till ordalydelsen och andan i förordningen, särskilt när det gäller tidsfristerna för att besvara begäranden om tillgång till handlingar, på ett sådant sätt att detta inte resulterar i längre tidsfrister. Parlamentet uppmanar rådet att offentliggöra protokollen från rådets arbetsgrupper, inklusive – i ljuset av målet Access Info Europe – vilka medlemsstater det rör sig om och deras förslag.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar institutionerna, organen och byråerna att noggrant bedöma möjligheterna för begränsad tillgång till en handling, en tabell, ett diagram, ett stycke eller en fras när de tillämpar förordning (EG) nr 1049/2001. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar institutionerna, organen och byråerna att noggrant bedöma möjligheterna för begränsad tillgång till en handling, en tabell, ett diagram, ett stycke eller en fras när de tillämpar förordning (EG) nr 1049/2001.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner, organ och byråer att vidareutveckla en mer proaktiv strategi för öppenhet genom att på sina webbplatser offentliggöra så många kategorier av handlingar som möjligt, även interna administrativa handlingar, och genom att inkludera dessa i sina offentliga register. Parlamentet anser att denna strategi bidrar till att säkerställa verklig öppenhet och förhindra onödiga rättstvister som kan medföra onödiga kostnader och bördor för både institutionerna och medborgarna. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner, organ och byråer att vidareutveckla en mer proaktiv strategi för öppenhet genom att på sina webbplatser offentliggöra så många kategorier av handlingar som möjligt, även interna administrativa handlingar, och genom att inkludera dessa i sina offentliga register. Parlamentet anser att denna strategi bidrar till att säkerställa verklig öppenhet och förhindra onödiga rättstvister som kan medföra onödiga kostnader och bördor för både institutionerna och medborgarna.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar institutionerna, organen och byråerna att fullt ut genomföra artikel 11 i förordning (EG) nr 1049/2001 och att upprätta offentliga register över handlingar med tydliga och tillgängliga strukturer, ändamålsenliga sökfunktioner, regelbundet uppdaterad information om nya handlingar som upprättats och registrerats, hänvisningar till handlingar som inte är offentliga samt, för att bistå offentliga användare, instruktioner om vilka typer av handlingar som ingår i ett visst register. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar institutionerna, organen och byråerna att fullt ut genomföra artikel 11 i förordning (EG) nr 1049/2001 och att upprätta offentliga register över handlingar med tydliga och tillgängliga strukturer, ändamålsenliga sökfunktioner, regelbundet uppdaterad information om nya handlingar som upprättats och registrerats, hänvisningar till handlingar som inte är offentliga samt, för att bistå offentliga användare, instruktioner om vilka typer av handlingar som ingår i ett visst register.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar institutionerna, organen och byråerna att systematiskt och utan dröjsmål i sina register över handlingar offentliggöra alla handlingar som tidigare inte varit offentligt tillgängliga och som lämnats ut till följd av begäranden från allmänheten om tillgång till handlingar. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar institutionerna, organen och byråerna att systematiskt och utan dröjsmål i sina register över handlingar offentliggöra alla handlingar som tidigare inte varit offentligt tillgängliga och som lämnats ut till följd av begäranden från allmänheten om tillgång till handlingar.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar förvaltningarna att tillhandahålla ett fullständigt tillkännagivande av alla de handlingar som faller inom ramen för en begäran om tillgång till handlingar i enlighet med förordning (EG) nr 1049/2001, efter det att den ursprungliga ansökan inkommit. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar förvaltningarna att tillhandahålla ett fullständigt tillkännagivande av alla de handlingar som faller inom ramen för en begäran om tillgång till handlingar i enlighet med förordning (EG) nr 1049/2001, efter det att den ursprungliga ansökan inkommit.

| 12. | Europaparlamentet betonar att användning av Europeiska ombudsmannen är en värdefull valmöjlighet om beslutet att neka tillgång till en handling har bekräftats av den berörda förvaltningen. Parlamentet påminner dock om att det inte finns någon möjlighet att driva igenom ombudsmannens beslut. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar att användning av Europeiska ombudsmannen är en värdefull valmöjlighet om beslutet att neka tillgång till en handling har bekräftats av den berörda förvaltningen. Parlamentet påminner dock om att det inte finns någon möjlighet att driva igenom ombudsmannens beslut.

| 13. | Europaparlamentet betonar att rättstvister medför mycket långa behandlingstider, en risk för höga och till och med oöverkomliga kostnader och en osäker utgång, vilket lägger en orimlig börda på medborgare som vill bestrida ett beslut att (delvis) neka tillgång till en handling. Parlamentet betonar att detta i praktiken betyder att det inte finns något effektivt rättsmedel att tillgripa mot ett avslag på en begäran om att få tillgång till handlingar. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar att rättstvister medför mycket långa behandlingstider, en risk för höga och till och med oöverkomliga kostnader och en osäker utgång, vilket lägger en orimlig börda på medborgare som vill bestrida ett beslut att (delvis) neka tillgång till en handling. Parlamentet betonar att detta i praktiken betyder att det inte finns något effektivt rättsmedel att tillgripa mot ett avslag på en begäran om att få tillgång till handlingar.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner, organ och byråer att utan dröjsmål anta snabbare, mindre krångliga och mer tillgängliga förfaranden för att behandla klagomål rörande avslag på begäranden om tillgång till handlingar, så att behovet av rättstvister minskas och en kultur som bygger på verklig öppenhet skapas. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner, organ och byråer att utan dröjsmål anta snabbare, mindre krångliga och mer tillgängliga förfaranden för att behandla klagomål rörande avslag på begäranden om tillgång till handlingar, så att behovet av rättstvister minskas och en kultur som bygger på verklig öppenhet skapas.

| 15. | Europaparlamentet betonar att det i årsrapporterna från de tre institutionerna och från organen och byråerna bör presenteras siffror i jämförbara format, som till exempel bör inbegripa antal handlingar som har begärts utlämnade, antalet ansökningar, antalet dokument till vilka (begränsad) tillgång har beviljats, antalet ansökningar som beviljades före och efter en bekräftande ansökan, antalet fall i vilka tillgång har beviljats av domstolen, antalet fall i vilka begränsad tillgång har beviljats av domstolen och antalet fall i vilka tillgång har nekats. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar att det i årsrapporterna från de tre institutionerna och från organen och byråerna bör presenteras siffror i jämförbara format, som till exempel bör inbegripa antal handlingar som har begärts utlämnade, antalet ansökningar, antalet dokument till vilka (begränsad) tillgång har beviljats, antalet ansökningar som beviljades före och efter en bekräftande ansökan, antalet fall i vilka tillgång har beviljats av domstolen, antalet fall i vilka begränsad tillgång har beviljats av domstolen och antalet fall i vilka tillgång har nekats.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att avhålla sig från att kräva att motparten ska stå för kostnaderna för domstolsförhandlingar, och att försäkra sig om att medborgarna inte hindras från att invända mot beslut på grund av brist på ekonomiska resurser. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att avhålla sig från att kräva att motparten ska stå för kostnaderna för domstolsförhandlingar, och att försäkra sig om att medborgarna inte hindras från att invända mot beslut på grund av brist på ekonomiska resurser.

| 17. | Europaparlamentet noterar att medlemsstaterna måste anpassa sig till den nya ram rörande öppenhet som fastställdes i Lissabonfördraget, något som belystes genom målet Tyskland mot kommissionen (T-59/09), i vilket Tyskland motsatte sig utlämnandet av handlingar rörande ett formellt tillkännagivande riktat till Tyskland, och då åberopade skyddet av det allmänna samhällsintresset i samband med internationella förbindelser. Tribunalen fastställde dock att ”internationella förbindelser” ska anses vara ett EU-rättsligt begrepp som därmed inte kan tillämpas på kommunikationen mellan kommissionen och en medlemsstat. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet noterar att medlemsstaterna måste anpassa sig till den nya ram rörande öppenhet som fastställdes i Lissabonfördraget, något som belystes genom målet Tyskland mot kommissionen (T-59/09), i vilket Tyskland motsatte sig utlämnandet av handlingar rörande ett formellt tillkännagivande riktat till Tyskland, och då åberopade skyddet av det allmänna samhällsintresset i samband med internationella förbindelser. Tribunalen fastställde dock att ”internationella förbindelser” ska anses vara ett EU-rättsligt begrepp som därmed inte kan tillämpas på kommunikationen mellan kommissionen och en medlemsstat.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att förbättra svarstiden på en begäran om tillgång till handlingar och en bekräftande ansökan. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att förbättra svarstiden på en begäran om tillgång till handlingar och en bekräftande ansökan.

| 19. | Europaparlamentet är fast beslutet att undersöka hur öppenheten i överläggningarna i dess presidium och dess talmanskonferens kan stärkas, t.ex. genom att föra detaljerade protokoll och offentliggöra dessa. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet är fast beslutet att undersöka hur öppenheten i överläggningarna i dess presidium och dess talmanskonferens kan stärkas, t.ex. genom att föra detaljerade protokoll och offentliggöra dessa.

Översyn av förordning (EG) nr 1049/2001

| 20. | Europaparlamentet ger uttryck för sin besvikelse över att det sedan parlamentet i december 2011 antog sin ståndpunkt vid första behandlingen avseende översynen av förordning (EG) nr 1049/2001 inte gjorts några framsteg, eftersom rådet och kommissionen inte tyckts ha varit redo att inleda förhandlingar om sakfrågor. Parlamentet uppmanar därför rådet att äntligen påbörja översynen av förordning (EG) nr 1049/2001. Rådet och parlamentet uppmanas att komma överens om en ny rättsakt som föreskriver betydligt större öppenhet, däribland en faktisk tillämpning av artikel 15 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet ger uttryck för sin besvikelse över att det sedan parlamentet i december 2011 antog sin ståndpunkt vid första behandlingen avseende översynen av förordning (EG) nr 1049/2001 inte gjorts några framsteg, eftersom rådet och kommissionen inte tyckts ha varit redo att inleda förhandlingar om sakfrågor. Parlamentet uppmanar därför rådet att äntligen påbörja översynen av förordning (EG) nr 1049/2001. Rådet och parlamentet uppmanas att komma överens om en ny rättsakt som föreskriver betydligt större öppenhet, däribland en faktisk tillämpning av artikel 15 i EUF-fördraget.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar alla EU:s institutioner, organ och byråer att tillämpa förordning (EG) nr 1049/2001 på ett sätt som överensstämmer med bestämmelserna i Århuskonventionen. Parlamentet stöder fullt ut Europeiska läkemedelsmyndighetens policy att på begäran offentliggöra rapporter från kliniska prövningar av läkemedel på unionsmarknaden när beslutsprocessen för läkemedlet i fråga slutförts. Parlamentet betonar att man vid en översyn av förordning (EG) nr 1049/2001 till fullo bör respektera Århuskonventionen och definiera eventuella undantag i överensstämmelse med den konventionen. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar alla EU:s institutioner, organ och byråer att tillämpa förordning (EG) nr 1049/2001 på ett sätt som överensstämmer med bestämmelserna i Århuskonventionen. Parlamentet stöder fullt ut Europeiska läkemedelsmyndighetens policy att på begäran offentliggöra rapporter från kliniska prövningar av läkemedel på unionsmarknaden när beslutsprocessen för läkemedlet i fråga slutförts. Parlamentet betonar att man vid en översyn av förordning (EG) nr 1049/2001 till fullo bör respektera Århuskonventionen och definiera eventuella undantag i överensstämmelse med den konventionen.

| 22. | Europaparlamentet rekommenderar att alla EU-institutioner eller organ utifrån sina egna ledningsstrukturer utser en insynsansvarig som ska vara ansvarig för att reglerna följs och praxis förbättras. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet rekommenderar att alla EU-institutioner eller organ utifrån sina egna ledningsstrukturer utser en insynsansvarig som ska vara ansvarig för att reglerna följs och praxis förbättras.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar alla institutioner att utvärdera och, där så är nödvändigt, se över sina interna strukturer för rapportering av förseelser, och pekar på behovet av skydd för visselblåsare. Parlamentet uppmanar i synnerhet kommissionen att rapportera till parlamentet om sina erfarenheter både av de nya visselblåsarbestämmelser för EU-anställda som antogs 2012 och av genomförandeåtgärderna för dessa bestämmelser. Kommissionen uppmanas att lägga fram ett förslag om att skydda visselblåsare inte bara moraliskt utan även ekonomiskt för att i vederbörlig ordning skydda och stödja visselblåsare som en del av det demokratiska systemet. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar alla institutioner att utvärdera och, där så är nödvändigt, se över sina interna strukturer för rapportering av förseelser, och pekar på behovet av skydd för visselblåsare. Parlamentet uppmanar i synnerhet kommissionen att rapportera till parlamentet om sina erfarenheter både av de nya visselblåsarbestämmelser för EU-anställda som antogs 2012 och av genomförandeåtgärderna för dessa bestämmelser. Kommissionen uppmanas att lägga fram ett förslag om att skydda visselblåsare inte bara moraliskt utan även ekonomiskt för att i vederbörlig ordning skydda och stödja visselblåsare som en del av det demokratiska systemet.

Rapportering

| 24. | Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner, organ och byråer att se till att det finns en överensstämmelse mellan årsrapporterna när det gäller tillgång till handlingar, och att presentera liknande statistik i en förenlig form och i den mest fullständiga och omfattande utsträckning som är möjligt (t.ex. i tabeller i bilagan som möjliggör en direkt jämförelse). |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner, organ och byråer att se till att det finns en överensstämmelse mellan årsrapporterna när det gäller tillgång till handlingar, och att presentera liknande statistik i en förenlig form och i den mest fullständiga och omfattande utsträckning som är möjligt (t.ex. i tabeller i bilagan som möjliggör en direkt jämförelse).

| 25. | Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner, organ och byråer att använda sig av de rekommendationer som parlamentet lade fram i sin förra resolution om allmänhetens tillgång till handlingar. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner, organ och byråer att använda sig av de rekommendationer som parlamentet lade fram i sin förra resolution om allmänhetens tillgång till handlingar.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner att lämna ett svar på parlamentets rekommendationer i sina årliga rapporter om öppenhet och insyn. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner att lämna ett svar på parlamentets rekommendationer i sina årliga rapporter om öppenhet och insyn.

Lagstiftningshandlingar

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka insynen i expertgrupper och grupper inom kommittésystemet genom att öppna deras sammanträden för allmänheten och offentliggöra rekryteringsförfarandet för deras medlemmar, såväl som information om medlemskap, förfaranden, handlingar som tas under övervägande, röster, beslut och mötesprotokoll, vilka alla bör offentliggöras på nätet i ett standardiserat format. Medlemmar i expertgrupper och i grupper inom kommittésystemet måste i förväg uppge om de har personliga intressen i de ärenden som diskuteras. Kommissionen uppmanas att förbättra och fullt ut genomföra interna riktlinjer för alla generaldirektorat om rekryteringsförfaranden (bl.a. med avseende på en välavvägd sammansättning, policy om intressekonflikter och offentliga upphandlingar) och bestämmelserna om ersättning, och att rapportera om detta inte bara i årsrapporten om tillgång till handlingar, utan även i generaldirektoratens årliga verksamhetsrapporter. Kommissionen uppmanas att i synnerhet rapportera om den rådgivande gruppen för berörda parter i samband med det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka insynen i expertgrupper och grupper inom kommittésystemet genom att öppna deras sammanträden för allmänheten och offentliggöra rekryteringsförfarandet för deras medlemmar, såväl som information om medlemskap, förfaranden, handlingar som tas under övervägande, röster, beslut och mötesprotokoll, vilka alla bör offentliggöras på nätet i ett standardiserat format. Medlemmar i expertgrupper och i grupper inom kommittésystemet måste i förväg uppge om de har personliga intressen i de ärenden som diskuteras. Kommissionen uppmanas att förbättra och fullt ut genomföra interna riktlinjer för alla generaldirektorat om rekryteringsförfaranden (bl.a. med avseende på en välavvägd sammansättning, policy om intressekonflikter och offentliga upphandlingar) och bestämmelserna om ersättning, och att rapportera om detta inte bara i årsrapporten om tillgång till handlingar, utan även i generaldirektoratens årliga verksamhetsrapporter. Kommissionen uppmanas att i synnerhet rapportera om den rådgivande gruppen för berörda parter i samband med det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, rådet och parlamentet att säkra större insyn i de informella trepartsmötena genom att hålla dessa möten offentligt och genom att offentliggöra dokumentation – däribland kalendrar, dagordningar, mötesprotokoll, granskade dokument, ändringsförslag, fattade beslut, information om delegationer från medlemsstaterna samt deras ståndpunkter och protokoll – i ett standardiserat och lättillgängligt format på nätet, automatiskt och utan att det påverkar undantagen i artikel 4.1 i förordning (EG) nr 1049/2001. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, rådet och parlamentet att säkra större insyn i de informella trepartsmötena genom att hålla dessa möten offentligt och genom att offentliggöra dokumentation – däribland kalendrar, dagordningar, mötesprotokoll, granskade dokument, ändringsförslag, fattade beslut, information om delegationer från medlemsstaterna samt deras ståndpunkter och protokoll – i ett standardiserat och lättillgängligt format på nätet, automatiskt och utan att det påverkar undantagen i artikel 4.1 i förordning (EG) nr 1049/2001.

| 29. | Europaparlamentet påminner om att artikel 9 i förordning (EG) nr 1049/2001 om känsliga handlingar är en kompromiss som inte längre speglar de nya konstitutionella och rättsliga förpliktelser som införts sedan Lissabonfördragets ikraftträdande. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet påminner om att artikel 9 i förordning (EG) nr 1049/2001 om känsliga handlingar är en kompromiss som inte längre speglar de nya konstitutionella och rättsliga förpliktelser som införts sedan Lissabonfördragets ikraftträdande.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner, organ och byråer att offentliggöra uppdaterade uppgifter om antalet sekretessbelagda handlingar som de innehar enligt sitt klassificeringssystem. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner, organ och byråer att offentliggöra uppdaterade uppgifter om antalet sekretessbelagda handlingar som de innehar enligt sitt klassificeringssystem.

Klassificering av handlingar

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en förordning som fastställer tydliga regler och kriterier för klassificering av handlingar av EU:s institutioner, organ och byråer. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en förordning som fastställer tydliga regler och kriterier för klassificering av handlingar av EU:s institutioner, organ och byråer.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar institutionerna att bedöma och motivera begäranden om sammanträden inom stängda dörrar i enlighet med förordning (EG) nr 1049/2001. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar institutionerna att bedöma och motivera begäranden om sammanträden inom stängda dörrar i enlighet med förordning (EG) nr 1049/2001.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att inrätta en oberoende tillsynsmyndighet på EU-nivå för klassificering av handlingar och granskning av varje begäran om att hålla sammanträden inom stängda dörrar. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att inrätta en oberoende tillsynsmyndighet på EU-nivå för klassificering av handlingar och granskning av varje begäran om att hålla sammanträden inom stängda dörrar.

Finansiella uppgifter

| 34. | Europaparlamentet uppmanar institutionerna att för medborgarna offentliggöra och tillgängliggöra handlingar som rör Europeiska unionens budget, dess genomförande samt mottagare av medel och bidrag från unionen. Dessa handlingar ska även finnas tillgängliga via en särskild webbplats och databas samt i en databas om finansiell transparens i unionen. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar institutionerna att för medborgarna offentliggöra och tillgängliggöra handlingar som rör Europeiska unionens budget, dess genomförande samt mottagare av medel och bidrag från unionen. Dessa handlingar ska även finnas tillgängliga via en särskild webbplats och databas samt i en databas om finansiell transparens i unionen.

Internationella förhandlingar

| 35. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över det rutinmässiga bruket av undantaget för skydd av internationella förbindelser som en motivering för klassificering av handlingar. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över det rutinmässiga bruket av undantaget för skydd av internationella förbindelser som en motivering för klassificering av handlingar.

| 36. | Europaparlamentet påminner om att när en institution beslutar att neka tillgång till en handling som man har fått en begäran om att lämna ut måste denna institution i princip förklara hur ett utlämnande av denna handling uttryckligen och rent faktiskt skulle undergräva det allmänna samhällsintresset när det gäller internationella förbindelser. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet påminner om att när en institution beslutar att neka tillgång till en handling som man har fått en begäran om att lämna ut måste denna institution i princip förklara hur ett utlämnande av denna handling uttryckligen och rent faktiskt skulle undergräva det allmänna samhällsintresset när det gäller internationella förbindelser.

| 37. | Europaparlamentet betonar att ett sådant förfarande, dessa principer till trots, fortfarande inte tillämpas i praktiken, vilket framgår av tribunalens avgörande i mål T-529/09 (In ‘t Veld mot rådet) rörande rådets vägran att tillåta tillgång till ett yttrande från dess juridiska avdelning om avtalet mellan EU och Förenta staterna om programmet för att spåra finansiering av terrorism. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet betonar att ett sådant förfarande, dessa principer till trots, fortfarande inte tillämpas i praktiken, vilket framgår av tribunalens avgörande i mål T-529/09 (In ‘t Veld mot rådet) rörande rådets vägran att tillåta tillgång till ett yttrande från dess juridiska avdelning om avtalet mellan EU och Förenta staterna om programmet för att spåra finansiering av terrorism.

Yttranden från de juridiska avdelningarna

| 38. | Europaparlamentet understryker att yttrandena från institutionernas juridiska avdelningar i princip måste lämnas ut, vilket understryktes av domstolens avgörande i målet Turco, där det fastställs att ”i enlighet med vad som anges i skäl 4 i förordning (EG) nr 1049/2001 är syftet med förordningen att ge allmänheten så stor tillgång som möjligt till institutionernas handlingar” (16). |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet understryker att yttrandena från institutionernas juridiska avdelningar i princip måste lämnas ut, vilket understryktes av domstolens avgörande i målet Turco, där det fastställs att ”i enlighet med vad som anges i skäl 4 i förordning (EG) nr 1049/2001 är syftet med förordningen att ge allmänheten så stor tillgång som möjligt till institutionernas handlingar” (16).

| 39. | Europaparlamentet påminner om att den berörda institutionen, innan den bedömer huruvida undantaget i artikel 4.2 andra strecksatsen om skydd för juridisk rådgivning är tillämpligt, måste förvissa sig om att den handling som institutionen ombeds att lämna ut verkligen rör juridisk rådgivning och, om så är fallet, besluta vilka delar av handlingen som faktiskt berörs av detta och som därför kan omfattas as undantaget (Turco, punkt 38). |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet påminner om att den berörda institutionen, innan den bedömer huruvida undantaget i artikel 4.2 andra strecksatsen om skydd för juridisk rådgivning är tillämpligt, måste förvissa sig om att den handling som institutionen ombeds att lämna ut verkligen rör juridisk rådgivning och, om så är fallet, besluta vilka delar av handlingen som faktiskt berörs av detta och som därför kan omfattas as undantaget (Turco, punkt 38).

| 40. | Europaparlamentet uppmanar institutionerna att foga sig efter domen i målet rörande Turco om yttranden från juridiska avdelningar som utarbetas inom ramen för lagstiftningsförfarandet, där det fastställdes att det är ”öppenhet i just detta hänseende [som] gör det möjligt att öppet diskutera skillnaderna mellan olika ståndpunkter [och som] bidrar till att öka institutionernas legitimitet i de europeiska medborgarnas ögon och till att öka deras förtroende” och att det ”snarare [är] avsaknaden av information och debatt som kan ge upphov till tvivel hos medborgarna inte endast om lagenligheten av en viss rättsakt, utan även om legitimiteten hos beslutsprocessen i dess helhet” (17). |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar institutionerna att foga sig efter domen i målet rörande Turco om yttranden från juridiska avdelningar som utarbetas inom ramen för lagstiftningsförfarandet, där det fastställdes att det är ”öppenhet i just detta hänseende [som] gör det möjligt att öppet diskutera skillnaderna mellan olika ståndpunkter [och som] bidrar till att öka institutionernas legitimitet i de europeiska medborgarnas ögon och till att öka deras förtroende” och att det ”snarare [är] avsaknaden av information och debatt som kan ge upphov till tvivel hos medborgarna inte endast om lagenligheten av en viss rättsakt, utan även om legitimiteten hos beslutsprocessen i dess helhet” (17).

| 41. | Europaparlamentet understryker att man, som det fastställdes i målet In ‘t Veld mot rådet (T-529/09) (18), inte får fastställa att det föreligger ett särskilt angivet och förutsebart hot mot intresset i fråga enbart av fruktan för att avslöja för EU-medborgarna att det förekommer meningsskiljaktigheter mellan institutionerna rörande den rättsliga grunden för EU:s internationella verksamhet och för att därmed skapa tvivel om denna verksamhets laglighet. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet understryker att man, som det fastställdes i målet In ‘t Veld mot rådet (T-529/09) (18), inte får fastställa att det föreligger ett särskilt angivet och förutsebart hot mot intresset i fråga enbart av fruktan för att avslöja för EU-medborgarna att det förekommer meningsskiljaktigheter mellan institutionerna rörande den rättsliga grunden för EU:s internationella verksamhet och för att därmed skapa tvivel om denna verksamhets laglighet.

Förmånlig behandling i samband med karteller

| 42. | Europaparlamentet betonar att domstolen i mål C-536/11 (punkt 43) har fastställt att ”varje begäran om tillgång till [kartellhandlingarna] ska föregås av en intresseavvägning i varje enskilt fall [från de nationella domstolarnas sida], varvid samtliga relevanta omständigheter i målet ska beaktas”. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet betonar att domstolen i mål C-536/11 (punkt 43) har fastställt att ”varje begäran om tillgång till [kartellhandlingarna] ska föregås av en intresseavvägning i varje enskilt fall [från de nationella domstolarnas sida], varvid samtliga relevanta omständigheter i målet ska beaktas”.

o

o o

| 43. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament, Europeiska ombudsmannen, Europeiska datatillsynsmannen och Europarådet. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament, Europeiska ombudsmannen, Europeiska datatillsynsmannen och Europarådet.

---

(1)  EGT L 145, 31.5.2001, s. 43.

(2)  EUT L 243, 27.9.2003, s. 1.

(3)  EUT C 51 E, 22.2.2013, s. 72.

(4)  Se IFAW mot kommissionen (C-135/11P), i vars punkt 75 det konstateras att tribunalen ”inte kunde bedöma huruvida tillgång till handlingen med rätta kunde vägras med hänvisning till undantagen” eftersom tribunalen inte hade tagit del av den efterfrågade handlingen.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2013)0369.

(6)  EUT C 286 E, 22.10.2010, s. 12.

(7)  In ‘t Veld mot rådet (T-529/09), punkt 19.

(8)  In ‘t Veld mot rådet (T-529/09), punkt 75.

(9)  Kommissionen lämnar inte några detaljerade uppgifter om antalet dokument som begärts utlämnade. Antalet ursprungliga ansökningar för kommissionsdokument var 6 447 år 2011 och 6 014 år 2012.

(10)  Rådet mot In ‘t Veld (intervention av Europaparlamentet till stöd för In ‘t Veld).

(11)  Målen Batchelor (T-362/08), IFAW II (T-250/08), Navigazione Libera del Golfo (T-109/05 och T-444/05), Jordana (T-161/04), CDC (T-437/08) och LPN (T-29/08).

(12)  Tyskland mot kommissionen (T-59/09), EnBW mot kommissionen (T-344/08), Sviluppo Globale (T-6/10), Internationaler Hilfsfonds (T-300/10), European Dynamics (T-167/10).

(13)  Det andra målet är Dennekamp (T-82/08), i vilket tribunalen bekräftade parlamentets beslut med anledning av skydd av personuppgifter.

(14)  Se IFAW-målet rörande handlingar som har sitt ursprung i en medlemsstat och tribunalens skyldighet att göra en bedömning av handlingarna i fråga, och två andra mål rörande kontroll av företagskoncentrationer, Agrofert (C-477/10 P) och Éditions Odile Jacob (C-404/10 P). Dessa tre avgöranden beskrivs inte i kommissionens årsrapport.

(15)  Rådet mot Access Info Europe, mål C-280/11 P.

(16)  Förenade målen Sverige och Turco mot rådet och kommissionen (C39/05 P och C-52/05 P), punkt 35.

(17)  Förenade målen Sverige och Turco mot rådet och kommissionen (C39/05 P och C-52/05 P), punkt 59.

(18)  In ‘t Veld mot rådet (T-529/09), punkt 75.

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/35 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/35

---

P7_TA(2014)0204

Verksamheten i utskottet för framställningar 2013

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2014 om verksamheten i utskottet för framställningar 2013 (2014/2008(INI))

(2017/C 378/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den viktiga rätten att göra framställningar och vikten av att parlamentariska organ omedelbart får veta vad EU:s medborgare och invånare anser vara särskilt angeläget och vad de tycker, på det sätt som föreskrivs i artiklarna 24 och 227 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den viktiga rätten att göra framställningar och vikten av att parlamentariska organ omedelbart får veta vad EU:s medborgare och invånare anser vara särskilt angeläget och vad de tycker, på det sätt som föreskrivs i artiklarna 24 och 227 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av bestämmelserna i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 44 om rätten att göra framställningar till Europaparlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av bestämmelserna i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 44 om rätten att göra framställningar till Europaparlamentet,

| — | med beaktande av bestämmelserna i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt om överträdelseförfarandet, särskilt artiklarna 258 och 260, |
| --- | --- |

—

med beaktande av bestämmelserna i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt om överträdelseförfarandet, särskilt artiklarna 258 och 260,

| — | med beaktande av artiklarna 48 och 202.8 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 48 och 202.8 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för framställningar (A7-0131/2014), och av följande skäl, |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för framställningar (A7-0131/2014), och av följande skäl,

| A. | Under 2013, som var Europaåret för medborgarna, mottogs 2 885 framställningar, vilket var en ökning med nästan 45 procent jämfört med 2012, och under innevarande valperiod har nästan 10 000 framställningar registrerats hittills. |
| --- | --- |

A.

Under 2013, som var Europaåret för medborgarna, mottogs 2 885 framställningar, vilket var en ökning med nästan 45 procent jämfört med 2012, och under innevarande valperiod har nästan 10 000 framställningar registrerats hittills.

| B. | Trots att denna siffra fortfarande är låg i förhållande till Europeiska unionens folkmängd visar den ändå på en markant ökning av medvetenheten om rätten att göra framställningar och de berättigade förväntningarna när det gäller framställningsprocessens användbarhet som ett sätt att göra EU-institutionerna och medlemsstaterna uppmärksamma på frågor som är angelägna för enskilda medborgare, lokala samhällsgrupper, icke-statliga organisationer, frivilligorganisationer och privata företag. |
| --- | --- |

B.

Trots att denna siffra fortfarande är låg i förhållande till Europeiska unionens folkmängd visar den ändå på en markant ökning av medvetenheten om rätten att göra framställningar och de berättigade förväntningarna när det gäller framställningsprocessens användbarhet som ett sätt att göra EU-institutionerna och medlemsstaterna uppmärksamma på frågor som är angelägna för enskilda medborgare, lokala samhällsgrupper, icke-statliga organisationer, frivilligorganisationer och privata företag.

| C. | Unionsmedborgarna företräds direkt av den enda folkvalda EU-institutionen: Europaparlamentet. Rätten att göra framställningar ger dem en chans att direkt vända sig till sina företrädare. |
| --- | --- |

C.

Unionsmedborgarna företräds direkt av den enda folkvalda EU-institutionen: Europaparlamentet. Rätten att göra framställningar ger dem en chans att direkt vända sig till sina företrädare.

| D. | Rätten att göra framställningar ökar Europaparlamentets lyhördhet för unionens medborgare och invånare och kan samtidigt ge människor en öppen, demokratisk och transparent mekanism för att, när det är rimligt och befogat, få gottgörelse utanför domstol för klagomål, i synnerhet om de handlar om problem med genomförandet av EU:s lagstiftning. Framställningarna ger värdefull återkoppling till lagstiftarna och de verkställande organen på både EU-nivå och nationell nivå. |
| --- | --- |

D.

Rätten att göra framställningar ökar Europaparlamentets lyhördhet för unionens medborgare och invånare och kan samtidigt ge människor en öppen, demokratisk och transparent mekanism för att, när det är rimligt och befogat, få gottgörelse utanför domstol för klagomål, i synnerhet om de handlar om problem med genomförandet av EU:s lagstiftning. Framställningarna ger värdefull återkoppling till lagstiftarna och de verkställande organen på både EU-nivå och nationell nivå.

| E. | Det är viktigt att förhindra fler oåterkalleliga förluster av den biologiska mångfalden, särskilt inom Natura 2000-områden, och medlemsstaterna har åtagit sig att säkra skyddet av särskilda bevarandeområden enligt habitatdirektivet (92/43/EEG) och fågeldirektivet (79/409/EEG). Kommissionen kan utöva en fullständig kontroll av hur EU-lagstiftningen följs först efter det att de nationella myndigheterna har fattat slutliga beslut, men det är ändå viktigt – särskilt i miljöfrågor – att på ett tidigt stadium kontrollera att lokala, regionala och nationella myndigheter korrekt tillämpar alla de krav på lämpliga förfaranden som framgår av EU-lagstiftningen, inbegripet försiktighetsprincipen. |
| --- | --- |

E.

Det är viktigt att förhindra fler oåterkalleliga förluster av den biologiska mångfalden, särskilt inom Natura 2000-områden, och medlemsstaterna har åtagit sig att säkra skyddet av särskilda bevarandeområden enligt habitatdirektivet (92/43/EEG) och fågeldirektivet (79/409/EEG). Kommissionen kan utöva en fullständig kontroll av hur EU-lagstiftningen följs först efter det att de nationella myndigheterna har fattat slutliga beslut, men det är ändå viktigt – särskilt i miljöfrågor – att på ett tidigt stadium kontrollera att lokala, regionala och nationella myndigheter korrekt tillämpar alla de krav på lämpliga förfaranden som framgår av EU-lagstiftningen, inbegripet försiktighetsprincipen.

| F. | Det är nödvändigt att öka medborgarnas deltagande i EU:s beslutsprocess för att förstärka legitimiteten och möjligheten till ansvarsutkrävande i denna. Framställningsförfarandet gör det även möjligt att få en uppfattning om de spänningar som finns i de europeiska samhällena, inte minst i tider som präglas av ekonomisk kris och sociala brytningar, på grund av den inverkan som kollapsande finansmarknader och banksystem runt om i världen har haft på Europas befolkning. Utskottet för framställningar anordnade en offentlig utfrågning för framställare om denna fråga i september 2013. Utskottet har uppmärksammat ett flertal framställningar om finansiella oegentligheter och kränkningar av konsumenters rättigheter inom banksektorn, framför allt gällande de dramatiska konsekvenserna av avhysningar av hela familjer till följd av oegentliga inteckningsklausuler. |
| --- | --- |

F.

Det är nödvändigt att öka medborgarnas deltagande i EU:s beslutsprocess för att förstärka legitimiteten och möjligheten till ansvarsutkrävande i denna. Framställningsförfarandet gör det även möjligt att få en uppfattning om de spänningar som finns i de europeiska samhällena, inte minst i tider som präglas av ekonomisk kris och sociala brytningar, på grund av den inverkan som kollapsande finansmarknader och banksystem runt om i världen har haft på Europas befolkning. Utskottet för framställningar anordnade en offentlig utfrågning för framställare om denna fråga i september 2013. Utskottet har uppmärksammat ett flertal framställningar om finansiella oegentligheter och kränkningar av konsumenters rättigheter inom banksektorn, framför allt gällande de dramatiska konsekvenserna av avhysningar av hela familjer till följd av oegentliga inteckningsklausuler.

| G. | Framställningar om detta som har riktats till utskottet för framställningar har ofta gett information som varit användbar för andra utskott inom Europaparlamentet som ansvarar för att utarbeta lagstiftning som ska lägga grunden till en socioekonomiskt och miljömässigt säkrare, stabilare, rättvisare och gynnsammare framtid för alla EU:s medborgare och invånare. |
| --- | --- |

G.

Framställningar om detta som har riktats till utskottet för framställningar har ofta gett information som varit användbar för andra utskott inom Europaparlamentet som ansvarar för att utarbeta lagstiftning som ska lägga grunden till en socioekonomiskt och miljömässigt säkrare, stabilare, rättvisare och gynnsammare framtid för alla EU:s medborgare och invånare.

| H. | Varje framställning bedöms och behandlas efter sakliga hänsyn, även om den har ingetts av bara en EU-medborgare eller invånare, och varje framställare har rätt att få svar på sitt eget språk. |
| --- | --- |

H.

Varje framställning bedöms och behandlas efter sakliga hänsyn, även om den har ingetts av bara en EU-medborgare eller invånare, och varje framställare har rätt att få svar på sitt eget språk.

| I. | Den tid det tar att handlägga och besvara en framställning beror på vilken fråga den gäller och hur komplicerad den är, men allt ska göras för att korrekt och på lämpligt sätt besvara framställarna inom en rimlig tidsfrist, inte enbart med avseende på förfarandet utan även på innehållet. |
| --- | --- |

I.

Den tid det tar att handlägga och besvara en framställning beror på vilken fråga den gäller och hur komplicerad den är, men allt ska göras för att korrekt och på lämpligt sätt besvara framställarna inom en rimlig tidsfrist, inte enbart med avseende på förfarandet utan även på innehållet.

| J. | Framställare vars framställningar senare diskuteras under framställningsutskottets ordinarie sammanträden kan delta fullt ut, har rätt att presentera sin framställning och mer detaljerad information och därmed aktivt bidra till utskottets arbete genom att ge ytterligare förstahandsinformation till utskottets ledamöter och till kommissionen, samt till eventuella företrädare för medlemsstaterna som är närvarande. Under 2013 närvarade 185 framställare vid utskottets diskussioner och tog en aktiv del i dessa. |
| --- | --- |

J.

Framställare vars framställningar senare diskuteras under framställningsutskottets ordinarie sammanträden kan delta fullt ut, har rätt att presentera sin framställning och mer detaljerad information och därmed aktivt bidra till utskottets arbete genom att ge ytterligare förstahandsinformation till utskottets ledamöter och till kommissionen, samt till eventuella företrädare för medlemsstaterna som är närvarande. Under 2013 närvarade 185 framställare vid utskottets diskussioner och tog en aktiv del i dessa.

| K. | Framställningsutskottets verksamhet bygger helt på framställarnas information och bidrag, förutom på resultaten av utskottets egna utredningar om det enskilda ärendet, vilka om nödvändigt kompletteras med ytterligare sakkunskap från kommissionen, medlemsstaterna och andra organ. Utskottets föredragningslistor prioriteras och organiseras enligt beslut som fattas demokratiskt av dess ledamöter. |
| --- | --- |

K.

Framställningsutskottets verksamhet bygger helt på framställarnas information och bidrag, förutom på resultaten av utskottets egna utredningar om det enskilda ärendet, vilka om nödvändigt kompletteras med ytterligare sakkunskap från kommissionen, medlemsstaterna och andra organ. Utskottets föredragningslistor prioriteras och organiseras enligt beslut som fattas demokratiskt av dess ledamöter.

| L. | Enligt de kriterier som i enlighet med villkoren i fördraget och parlamentets arbetsordning har fastställts för framställningars tillåtlighet måste en framställning handla om en fråga som ligger inom unionens verksamhetsområde och som påverkar framställaren direkt. En del av framställningarna förklaras därför vara otillåtliga eftersom de inte uppfyller dessa kriterier. |
| --- | --- |

L.

Enligt de kriterier som i enlighet med villkoren i fördraget och parlamentets arbetsordning har fastställts för framställningars tillåtlighet måste en framställning handla om en fråga som ligger inom unionens verksamhetsområde och som påverkar framställaren direkt. En del av framställningarna förklaras därför vara otillåtliga eftersom de inte uppfyller dessa kriterier.

| M. | Rätten att göra framställningar är av central betydelse för medborgarnas delaktighet och demokratiska kontroll, varför ett korrekt genomförande måste säkerställas från början till slut i förfarandet. Denna rätt bör alltid garanteras fullt ut, oberoende av de enskilda staternas intressen. Detta är en princip som måste följas föredömligt på EU-nivå genom behandling av framställningar inom parlamentet och av kommissionen. |
| --- | --- |

M.

Rätten att göra framställningar är av central betydelse för medborgarnas delaktighet och demokratiska kontroll, varför ett korrekt genomförande måste säkerställas från början till slut i förfarandet. Denna rätt bör alltid garanteras fullt ut, oberoende av de enskilda staternas intressen. Detta är en princip som måste följas föredömligt på EU-nivå genom behandling av framställningar inom parlamentet och av kommissionen.

| N. | Ovannämnda kriterier har prövats inför domstol, och Europeiska unionens tribunal har i sina domar, bl.a. i mål T-308/07, slagit fast att kriterierna för rätten att göra framställningar är giltiga och att beslut om att framställningar är otillåtliga måste vara välgrundade och motiveras av utskottet i efterföljande korrespondens med framställaren. Framställningar kan även bedömas vara alltför vaga vad gäller innehållet, vilket Europeiska unionens tribunal slog fast i sina domar i t.ex. målen T-280/09 och T-160/10. |
| --- | --- |

N.

Ovannämnda kriterier har prövats inför domstol, och Europeiska unionens tribunal har i sina domar, bl.a. i mål T-308/07, slagit fast att kriterierna för rätten att göra framställningar är giltiga och att beslut om att framställningar är otillåtliga måste vara välgrundade och motiveras av utskottet i efterföljande korrespondens med framställaren. Framställningar kan även bedömas vara alltför vaga vad gäller innehållet, vilket Europeiska unionens tribunal slog fast i sina domar i t.ex. målen T-280/09 och T-160/10.

| O. | Förutom framställningar som har handlat om krisens inverkan på EU:s medborgare och invånare har andra frågor som varit angelägna för framställarna handlat om miljölagstiftningen (särskilt frågor om avfalls- och vattenhantering), grundläggande rättigheter (särskilt barnets rättigheter, rättigheter för personer med funktionsnedsättning och hälsorelaterade frågor), rätten till personlig och fast egendom, frågor om personers fria rörlighet, olika former av diskriminering (särskilt på etniska, kulturella eller språkliga grunder), viseringar, invandring och sysselsättning, och framställningar om rättstillämpning, påstådd korruption, utdragna rättsprocesser och många andra verksamhetsområden. |
| --- | --- |

O.

Förutom framställningar som har handlat om krisens inverkan på EU:s medborgare och invånare har andra frågor som varit angelägna för framställarna handlat om miljölagstiftningen (särskilt frågor om avfalls- och vattenhantering), grundläggande rättigheter (särskilt barnets rättigheter, rättigheter för personer med funktionsnedsättning och hälsorelaterade frågor), rätten till personlig och fast egendom, frågor om personers fria rörlighet, olika former av diskriminering (särskilt på etniska, kulturella eller språkliga grunder), viseringar, invandring och sysselsättning, och framställningar om rättstillämpning, påstådd korruption, utdragna rättsprocesser och många andra verksamhetsområden.

| P. | Eftersom många framställare, särskilt de yngre, i stor utsträckning använder sociala medier som en kommunikationskanal har utskottet för framställningar utvecklat ett eget nätverk under ledning av Europaparlamentet som regelbundet följs av allt fler människor på breda sociala medier som är särskilt aktiva och användbara i anslutning till utskottets sammanträden. Utskottets nyhetsbrev, PETI Journal, har också ett betydande antal regelbundna prenumeranter (för närvarande 1 500). |
| --- | --- |

P.

Eftersom många framställare, särskilt de yngre, i stor utsträckning använder sociala medier som en kommunikationskanal har utskottet för framställningar utvecklat ett eget nätverk under ledning av Europaparlamentet som regelbundet följs av allt fler människor på breda sociala medier som är särskilt aktiva och användbara i anslutning till utskottets sammanträden. Utskottets nyhetsbrev, PETI Journal, har också ett betydande antal regelbundna prenumeranter (för närvarande 1 500).

| Q. | Utskottet för framställningar har i detta sammanhang arbetat tillsammans med relevanta tjänsteavdelningar inom parlamentet för att ta fram en ny flerspråkig webbportal som kan ersätta det gamla, mer begränsade, elektroniska systemet för att inge framställningar på webbplatsen Europarl. Den nya portalen är utformad för att öka den administrativa effektiviteten och samtidigt öka insynen och interaktiviteten i framställningsförfarandet för framställare, Europaparlamentets ledamöter och allmänheten. |
| --- | --- |

Q.

Utskottet för framställningar har i detta sammanhang arbetat tillsammans med relevanta tjänsteavdelningar inom parlamentet för att ta fram en ny flerspråkig webbportal som kan ersätta det gamla, mer begränsade, elektroniska systemet för att inge framställningar på webbplatsen Europarl. Den nya portalen är utformad för att öka den administrativa effektiviteten och samtidigt öka insynen och interaktiviteten i framställningsförfarandet för framställare, Europaparlamentets ledamöter och allmänheten.

| R. | Utskottet påminner i detta sammanhang om sitt beslut på grundval av årsrapporten för 2012 att göra framställningsförfarandet mer effektivt, öppet och opartiskt, men samtidigt behålla rätten att delta för utskottets ledamöter, så att handläggningen av framställningar även skulle klara en rättslig prövning. |
| --- | --- |

R.

Utskottet påminner i detta sammanhang om sitt beslut på grundval av årsrapporten för 2012 att göra framställningsförfarandet mer effektivt, öppet och opartiskt, men samtidigt behålla rätten att delta för utskottets ledamöter, så att handläggningen av framställningar även skulle klara en rättslig prövning.

| S. | Utskottet för framställningar fortsätter att aktivt intressera sig för hur förordningen om det europeiska medborgarinitiativet tillämpas och är medvetet om att det nuvarande regelverket har många brister och är ganska tungrott, och att det trots det som utskottet för konstitutionella frågor och utskottet för framställningar gjorde i samband med utformningen av förordningen inte helt genomför fördragsbestämmelsen i praktiken. Enligt bestämmelsen om översyn ska parlamentet inleda en diskussion om en översyn av förordningen när denna har varit i kraft i tre år. |
| --- | --- |

S.

Utskottet för framställningar fortsätter att aktivt intressera sig för hur förordningen om det europeiska medborgarinitiativet tillämpas och är medvetet om att det nuvarande regelverket har många brister och är ganska tungrott, och att det trots det som utskottet för konstitutionella frågor och utskottet för framställningar gjorde i samband med utformningen av förordningen inte helt genomför fördragsbestämmelsen i praktiken. Enligt bestämmelsen om översyn ska parlamentet inleda en diskussion om en översyn av förordningen när denna har varit i kraft i tre år.

| T. | Bestämmelserna i förordningen om det europeiska medborgarinitiativet om att offentliga utfrågningar ska hållas i parlamentet för godkända initiativ bör snart genomföras, varvid det utskott som har rättslig behörighet för den fråga som initiativet gäller bör ha huvudansvaret vid sidan om utskottet för framställningar i enlighet med parlamentets arbetsordning och de genomförandebestämmelser som antagits av presidiet. |
| --- | --- |

T.

Bestämmelserna i förordningen om det europeiska medborgarinitiativet om att offentliga utfrågningar ska hållas i parlamentet för godkända initiativ bör snart genomföras, varvid det utskott som har rättslig behörighet för den fråga som initiativet gäller bör ha huvudansvaret vid sidan om utskottet för framställningar i enlighet med parlamentets arbetsordning och de genomförandebestämmelser som antagits av presidiet.

| U. | Undersökningsresor beträffande framställningar som är under handläggning, som utskottet regelbundet organiserar avseende frågor som fått särskild prioritet, spelar en viktig roll, och det är viktigt att rapporter om sådana resor har högsta kvalitet och trovärdighet samt att de utarbetas i troget samarbete så att önskvärt samförstånd uppnås bland deltagarna. Under 2013 gjordes sådana resor till Spanien (två gånger), Polen, Danmark och Grekland. Större flexibilitet i de praktiska arrangemangen gällande dessa resor, särskilt vad gäller möjliga veckor för besökens genomförande, skulle göra resorna ännu mer lyckade, i synnerhet när det gäller ledamöternas tillgänglighet och den minskade risken för inställda resor. |
| --- | --- |

U.

Undersökningsresor beträffande framställningar som är under handläggning, som utskottet regelbundet organiserar avseende frågor som fått särskild prioritet, spelar en viktig roll, och det är viktigt att rapporter om sådana resor har högsta kvalitet och trovärdighet samt att de utarbetas i troget samarbete så att önskvärt samförstånd uppnås bland deltagarna. Under 2013 gjordes sådana resor till Spanien (två gånger), Polen, Danmark och Grekland. Större flexibilitet i de praktiska arrangemangen gällande dessa resor, särskilt vad gäller möjliga veckor för besökens genomförande, skulle göra resorna ännu mer lyckade, i synnerhet när det gäller ledamöternas tillgänglighet och den minskade risken för inställda resor.

| V. | Utskottet har skyldigheter gentemot Europeiska ombudsmannens kansli, som ansvarar för att undersöka klagomål från unionsmedborgare om eventuella administrativa missförhållanden inom EU:s institutioner och organ, och sammanställer även en årlig rapport om detta som utgår från Europeiska ombudsmannens egen årsrapport. Under 2013 deltog utskottet aktivt i valet av en ny europeisk ombudsman sedan den dåvarande ombudsmannen, Nikiforos Diamandouros, gått i pension. |
| --- | --- |

V.

Utskottet har skyldigheter gentemot Europeiska ombudsmannens kansli, som ansvarar för att undersöka klagomål från unionsmedborgare om eventuella administrativa missförhållanden inom EU:s institutioner och organ, och sammanställer även en årlig rapport om detta som utgår från Europeiska ombudsmannens egen årsrapport. Under 2013 deltog utskottet aktivt i valet av en ny europeisk ombudsman sedan den dåvarande ombudsmannen, Nikiforos Diamandouros, gått i pension.

| W. | Trots att Europaparlamentets ledamöter valde en ny europeisk ombudsman, Emily O’Reilly, för tillträde den 1 oktober 2013, måste ett nytt val hållas i början av nästa valperiod enligt artikel 204 i arbetsordningen. Det vore klokt att se till att tydliga och transparenta regler för denna process offentliggörs i god tid och ytterligare klargör framställningsutskottets ansvar i denna process, samt garanterar tillräcklig tydlighet när det gäller valet, i synnerhet genom ett bättre webbaserat system. |
| --- | --- |

W.

Trots att Europaparlamentets ledamöter valde en ny europeisk ombudsman, Emily O’Reilly, för tillträde den 1 oktober 2013, måste ett nytt val hållas i början av nästa valperiod enligt artikel 204 i arbetsordningen. Det vore klokt att se till att tydliga och transparenta regler för denna process offentliggörs i god tid och ytterligare klargör framställningsutskottets ansvar i denna process, samt garanterar tillräcklig tydlighet när det gäller valet, i synnerhet genom ett bättre webbaserat system.

| X. | Utskottet för framställningar är medlem i det europeiska ombudsmannanätverket, som består av vissa framställningsutskott från nationella parlament som har sådana. Det förefaller viktigt att samarbetet mellan framställningsutskotten får ökad uppmärksamhet och, om det är praktiskt möjligt, utökas, samt att Europaparlamentet spelar en central roll i denna för EU-medborgarna positiva utveckling. |
| --- | --- |

X.

Utskottet för framställningar är medlem i det europeiska ombudsmannanätverket, som består av vissa framställningsutskott från nationella parlament som har sådana. Det förefaller viktigt att samarbetet mellan framställningsutskotten får ökad uppmärksamhet och, om det är praktiskt möjligt, utökas, samt att Europaparlamentet spelar en central roll i denna för EU-medborgarna positiva utveckling.

| Y. | Utskottet för framställningar avser att bli ett användbart och tydligt verktyg för EU:s medborgare och invånare, som utövar demokratisk kontroll över och granskar många delar av EU:s verksamhet, i synnerhet nationella myndigheters genomförande av EU-lagstiftningen. Genom de framställningar som mottas kan utskottet bidra ytterligare, dels till en mer sammanhängande och samordnad tillämpning av EU-lagstiftningen, dels till att förbättra framtida EU-lagstiftning genom att uppmärksamma lärdomar som kan dras av innehållet i de framställningar som görs. |
| --- | --- |

Y.

Utskottet för framställningar avser att bli ett användbart och tydligt verktyg för EU:s medborgare och invånare, som utövar demokratisk kontroll över och granskar många delar av EU:s verksamhet, i synnerhet nationella myndigheters genomförande av EU-lagstiftningen. Genom de framställningar som mottas kan utskottet bidra ytterligare, dels till en mer sammanhängande och samordnad tillämpning av EU-lagstiftningen, dels till att förbättra framtida EU-lagstiftning genom att uppmärksamma lärdomar som kan dras av innehållet i de framställningar som görs.

| Z. | Detta betänkande är framställningsutskottets sista årliga betänkande under Europaparlamentets sjunde valperiod och därför beskrivs här utskottets verksamhet under 2013, samtidigt som det ges en översyn över hela valperioden och en utvärdering av i vilken grad utskottets arbete uppfyllde allmänhetens förväntningar efter Lissabonfördragets ikraftträdande. |
| --- | --- |

Z.

Detta betänkande är framställningsutskottets sista årliga betänkande under Europaparlamentets sjunde valperiod och därför beskrivs här utskottets verksamhet under 2013, samtidigt som det ges en översyn över hela valperioden och en utvärdering av i vilken grad utskottets arbete uppfyllde allmänhetens förväntningar efter Lissabonfördragets ikraftträdande.

| 1. | Europaparlamentet erkänner den betydande och grundläggande roll som utskottet för framställningar har när det gäller att hävda och stödja rättigheterna för EU:s medborgare och invånare och genom att öka lyhördheten för frågor som är angelägna för framställarna via framställningsförfarandet och se till att deras berättigade klagomål om möjligt får en lösning inom en rimlig tidsperiod. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet erkänner den betydande och grundläggande roll som utskottet för framställningar har när det gäller att hävda och stödja rättigheterna för EU:s medborgare och invånare och genom att öka lyhördheten för frågor som är angelägna för framställarna via framställningsförfarandet och se till att deras berättigade klagomål om möjligt får en lösning inom en rimlig tidsperiod.

| 2. | Europaparlamentet är fast beslutet att utforma framställningsförfarandet så att det blir effektivare och öppnare och mer opartiskt samt tar hänsyn till PETI-ledamöternas rätt att medverka, så att behandlingen av framställningar tål rättslig prövning även på förfarandenivå. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet är fast beslutet att utforma framställningsförfarandet så att det blir effektivare och öppnare och mer opartiskt samt tar hänsyn till PETI-ledamöternas rätt att medverka, så att behandlingen av framställningar tål rättslig prövning även på förfarandenivå.

| 3. | Europaparlamentet betonar att utskottet för framställningar – tillsammans med andra institutioner och organ, såsom undersökningskommittéerna och Europeiska ombudsmannen – fyller en oberoende och tydligt definierad funktion som kontaktpunkt för varje enskild medborgare. Vid sidan av det europeiska medborgarinitiativet är dessa organ grundläggande för en demokratisk europeisk union och en europeisk väljarkår. Deras tillgänglighet och tillförlitliga funktion måste därför garanteras. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att utskottet för framställningar – tillsammans med andra institutioner och organ, såsom undersökningskommittéerna och Europeiska ombudsmannen – fyller en oberoende och tydligt definierad funktion som kontaktpunkt för varje enskild medborgare. Vid sidan av det europeiska medborgarinitiativet är dessa organ grundläggande för en demokratisk europeisk union och en europeisk väljarkår. Deras tillgänglighet och tillförlitliga funktion måste därför garanteras.

| 4. | Europaparlamentet betonar att utskottet för framställningar under hela den innevarande valperioden har arbetat för att uppfylla allmänhetens förväntningar. Parlamentet understryker vikten av allmänhetens direkta deltagande i parlamentets verksamhet och av att deras problem, förslag och klagomål behandlas av utskottets ledamöter. Parlamentet vill uppmärksamma det omfattande arbete som har gjorts för att utreda möjliga överträdelser av allmänhetens rättigheter genom samarbete med nationella, regionala och lokala myndigheter i frågor som rör tillämpningen av EU-lagstiftningen. Utskottet innehar även en viktig funktion när det gäller att ge unionsmedborgarna återkoppling och stärka den demokratiska legitimiteten och ansvarigheten i EU:s beslutsprocess. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att utskottet för framställningar under hela den innevarande valperioden har arbetat för att uppfylla allmänhetens förväntningar. Parlamentet understryker vikten av allmänhetens direkta deltagande i parlamentets verksamhet och av att deras problem, förslag och klagomål behandlas av utskottets ledamöter. Parlamentet vill uppmärksamma det omfattande arbete som har gjorts för att utreda möjliga överträdelser av allmänhetens rättigheter genom samarbete med nationella, regionala och lokala myndigheter i frågor som rör tillämpningen av EU-lagstiftningen. Utskottet innehar även en viktig funktion när det gäller att ge unionsmedborgarna återkoppling och stärka den demokratiska legitimiteten och ansvarigheten i EU:s beslutsprocess.

| 5. | Europaparlamentet påminner om kommissionens viktiga roll när det gäller att bistå vid behandlingen av de fall som tas upp av framställarna. Kommissionens undersökning av framställningarna bör vara mer djupgående och titta närmare på sakfrågorna i samband med EU-lagstiftningen. Parlamentet betonar vikten av insyn i dessa förfaranden och en regelrätt offentlig tillgång till relevanta handlingar och uppgifter i ärendet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påminner om kommissionens viktiga roll när det gäller att bistå vid behandlingen av de fall som tas upp av framställarna. Kommissionens undersökning av framställningarna bör vara mer djupgående och titta närmare på sakfrågorna i samband med EU-lagstiftningen. Parlamentet betonar vikten av insyn i dessa förfaranden och en regelrätt offentlig tillgång till relevanta handlingar och uppgifter i ärendet.

| 6. | Europaparlamentet betonar hur viktigt det är med proaktiv övervakning och att kommissionen vidtar förebyggande åtgärder i tid i sådana fall där det finns välgrundade bevis för att vissa planerade och offentliggjorda projekt kan strida mot EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar hur viktigt det är med proaktiv övervakning och att kommissionen vidtar förebyggande åtgärder i tid i sådana fall där det finns välgrundade bevis för att vissa planerade och offentliggjorda projekt kan strida mot EU-lagstiftningen.

| 7. | Europaparlamentet betonar mångfalden i de ämnesområden som allmänhetens framställningar främst gäller, såsom grundläggande rättigheter, den inre marknaden, miljörätt, folkhälsa, barns välfärd, transport och byggnadsverksamhet, Spaniens kustlagstiftning, en ny förordning om god förvaltning, personer med funktionsnedsättning, åldersdiskriminering, allmänhetens tillgång till handlingar, Europaskolorna, den finanspolitiska unionen, stålindustrin, djurens rättigheter m.m. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar mångfalden i de ämnesområden som allmänhetens framställningar främst gäller, såsom grundläggande rättigheter, den inre marknaden, miljörätt, folkhälsa, barns välfärd, transport och byggnadsverksamhet, Spaniens kustlagstiftning, en ny förordning om god förvaltning, personer med funktionsnedsättning, åldersdiskriminering, allmänhetens tillgång till handlingar, Europaskolorna, den finanspolitiska unionen, stålindustrin, djurens rättigheter m.m.

| 8. | Europaparlamentet anser att framställningar på ovanstående områden bevisar att det fortfarande är vanligt förekommande att EU-lagstiftningen införlivas bristfälligt eller tillämpas felaktigt. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att framställningar på ovanstående områden bevisar att det fortfarande är vanligt förekommande att EU-lagstiftningen införlivas bristfälligt eller tillämpas felaktigt.

| 9. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att förbättra samarbetet, grundat på ömsesidighet, med medlemsstaternas parlament och regeringar och att vid behov uppmana medlemsstaternas myndigheter att med fullständig insyn införliva och tillämpa EU-lagstiftningen. Parlamentet betonar vikten av att kommissionen samarbetar med medlemsstaterna, och beklagar djupt vissa medlemsstaters försumlighet när det gäller deras fullständiga införlivande och efterlevnad av EU:s lagstiftning, särskilt dess miljölagstiftning. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att det är viktigt att förbättra samarbetet, grundat på ömsesidighet, med medlemsstaternas parlament och regeringar och att vid behov uppmana medlemsstaternas myndigheter att med fullständig insyn införliva och tillämpa EU-lagstiftningen. Parlamentet betonar vikten av att kommissionen samarbetar med medlemsstaterna, och beklagar djupt vissa medlemsstaters försumlighet när det gäller deras fullständiga införlivande och efterlevnad av EU:s lagstiftning, särskilt dess miljölagstiftning.

| 10. | Europaparlamentet påminner om att utskottet för framställningar anser att tillåtliga framställningar som har anknytning till principerna och innehållet i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna är en viktig del av dess verksamhet och att enskilda ärenden bedöms med tanke på de sakliga hänsynen i varje fall. Parlamentet påminner även om att kommissionen på grund av artikel 51 i stadgan ofta har känt sig oförmögen att agera när utskottet har uppmanat den att göra detta. Parlamentet betonar att allmänhetens förväntningar är betydligt högre än vad som berättigas av de strikt rättsliga bestämmelserna i stadgan. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påminner om att utskottet för framställningar anser att tillåtliga framställningar som har anknytning till principerna och innehållet i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna är en viktig del av dess verksamhet och att enskilda ärenden bedöms med tanke på de sakliga hänsynen i varje fall. Parlamentet påminner även om att kommissionen på grund av artikel 51 i stadgan ofta har känt sig oförmögen att agera när utskottet har uppmanat den att göra detta. Parlamentet betonar att allmänhetens förväntningar är betydligt högre än vad som berättigas av de strikt rättsliga bestämmelserna i stadgan.

| 11. | Europaparlamentet tackar utskottet för dess arbete när det gäller framställningar som rör frågor om funktionsnedsättningar. Dessa framställningar ökade betydligt 2013. Parlamentet noterar det som har gjorts för att framgångsrikt lansera EU-ramen enligt artikel 33 i FN-konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, varvid utskottet för framställningar hade kontakter med kommissionen, EU:s byrå för grundläggande rättigheter och Europeiska handikappforumet, samt noterar att utskottet är villigt att fortsätta stödja denna verksamhet. Parlamentet beklagar att utskottets arbete med ramen enligt FN-konventionen sedermera har avslutats, och att det har ersatts av lagstiftande utskott som också har befogenheter på detta område, samt anser att detta beslut är grundat på en feltolkning av fördelningen av befogenheter enligt ramen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet tackar utskottet för dess arbete när det gäller framställningar som rör frågor om funktionsnedsättningar. Dessa framställningar ökade betydligt 2013. Parlamentet noterar det som har gjorts för att framgångsrikt lansera EU-ramen enligt artikel 33 i FN-konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, varvid utskottet för framställningar hade kontakter med kommissionen, EU:s byrå för grundläggande rättigheter och Europeiska handikappforumet, samt noterar att utskottet är villigt att fortsätta stödja denna verksamhet. Parlamentet beklagar att utskottets arbete med ramen enligt FN-konventionen sedermera har avslutats, och att det har ersatts av lagstiftande utskott som också har befogenheter på detta område, samt anser att detta beslut är grundat på en feltolkning av fördelningen av befogenheter enligt ramen.

| 12. | Europaparlamentet noterar den stora uppmärksamhet som ägnades vissa omfattande framställningar som gällde det planerade byggandet av en ny flygplats vid Notre-Dame-des-Landes nära Nantes. Parlamentet konstaterar att betydelsefulla synpunkter inkom från framställare som protesterade mot bygget av miljöskäl och att en omfattande framställning även mottogs från dem som var positiva till projektet, vilket ledde till en intensiv debatt i utskottet med företrädare för de franska myndigheterna, kommissionens generaldirektör för miljöfrågor och de huvudsakliga framställarna. Parlamentet anser att sådana seriösa diskussioner inte bara ökar allmänhetens medvetenhet och gör det möjligt för medborgare att bli aktivt och legitimt delaktiga, utan även innebär att kontroversiella frågor som rör ett projekt som påstås strida mot EU-rätten kan klargöras och lösningar upptäckas i enlighet med EU:s lagstiftning såsom den ska tillämpas i sådana situationer. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet noterar den stora uppmärksamhet som ägnades vissa omfattande framställningar som gällde det planerade byggandet av en ny flygplats vid Notre-Dame-des-Landes nära Nantes. Parlamentet konstaterar att betydelsefulla synpunkter inkom från framställare som protesterade mot bygget av miljöskäl och att en omfattande framställning även mottogs från dem som var positiva till projektet, vilket ledde till en intensiv debatt i utskottet med företrädare för de franska myndigheterna, kommissionens generaldirektör för miljöfrågor och de huvudsakliga framställarna. Parlamentet anser att sådana seriösa diskussioner inte bara ökar allmänhetens medvetenhet och gör det möjligt för medborgare att bli aktivt och legitimt delaktiga, utan även innebär att kontroversiella frågor som rör ett projekt som påstås strida mot EU-rätten kan klargöras och lösningar upptäckas i enlighet med EU:s lagstiftning såsom den ska tillämpas i sådana situationer.

| 13. | Europaparlamentet konstaterar att många framställare under 2013 uttryckte oro över vad som ses som orättvisor i Danmark i samband med administrativa och rättsliga förfaranden som rör föräldrar som separerar eller skiljer sig och vårdnaden om små barn. Parlamentet noterar att det i ärenden som rör makar av olika nationaliteter finns en tydlig tendens till diskriminering som innebär att man gynnar den make/maka som är från den medlemsstat där förfarandet äger rum och missgynnar den make/maka som inte är från denna stat, och att detta får allvarliga och ofta mycket negativa och dramatiska återverkningar på barnets rättigheter. Parlamentet noterar i detta sammanhang allvarliga kränkningar av både framställarens och barnets grundläggande rättigheter. Parlamentet noterar även att utskottet för framställningar gjorde en undersökningsresa till Danmark, där situationen förefaller vara särskilt allvarlig, för att undersöka sådana påståenden på plats. Somliga ärenden förekom även i andra länder, särskilt Tyskland (framför allt ärenden som rörde verksamheten hos de sociala myndigheterna med ansvar för barn- och ungdomsfrågor), Frankrike och Storbritannien. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet konstaterar att många framställare under 2013 uttryckte oro över vad som ses som orättvisor i Danmark i samband med administrativa och rättsliga förfaranden som rör föräldrar som separerar eller skiljer sig och vårdnaden om små barn. Parlamentet noterar att det i ärenden som rör makar av olika nationaliteter finns en tydlig tendens till diskriminering som innebär att man gynnar den make/maka som är från den medlemsstat där förfarandet äger rum och missgynnar den make/maka som inte är från denna stat, och att detta får allvarliga och ofta mycket negativa och dramatiska återverkningar på barnets rättigheter. Parlamentet noterar i detta sammanhang allvarliga kränkningar av både framställarens och barnets grundläggande rättigheter. Parlamentet noterar även att utskottet för framställningar gjorde en undersökningsresa till Danmark, där situationen förefaller vara särskilt allvarlig, för att undersöka sådana påståenden på plats. Somliga ärenden förekom även i andra länder, särskilt Tyskland (framför allt ärenden som rörde verksamheten hos de sociala myndigheterna med ansvar för barn- och ungdomsfrågor), Frankrike och Storbritannien.

| 14. | Europaparlamentet erinrar om de undersökningar som gjorts med anledning av framställningar rörande följderna av underlåtenhet att genomföra ramdirektivet om avfall under valperioden och det betänkande som antogs om detta. Parlamentet påminner om rekommendationerna om bristen på lämpligt beslutsfattande om avfallsdeponier och hur detta påverkar lokalbefolkningen. Man befinner sig långt ifrån en lösning på situationen i båda regionerna. På sistone har man nämligen behandlat framställningar som framför allt handlar om att det fortfarande förekommer giftiga bränder som orsakas av kraftigt förorenat industriavfall i vissa områden i Kampanien, och att det i Lazio har rått bristande insyn i planeringen och i myndigheternas hantering av ärendet de senaste månaderna efter den planmässiga nedläggningen av avfallsdeponin i Malagrotta, som för närvarande är föremål för rättsliga utredningar på hög nivå. Parlamentet påminner vidare om det intensiva undersökningsbesök i Grekland som gjordes hösten 2013 om samma fråga, vilket avslöjade brister i tillämpningen av relevanta avfallsdirektiv, otillräckliga framsteg i avfallshanteringen beträffande planer och system högt upp i avfallshierarkin och följder för invånarnas hälsa i vissa delar av Grekland. Flera andra framställningar om bristande avfallshantering har under den senaste tiden gjorts rörande andra medlemsstater, framför allt regionen Valencia i Spanien och i Storbritannien. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet erinrar om de undersökningar som gjorts med anledning av framställningar rörande följderna av underlåtenhet att genomföra ramdirektivet om avfall under valperioden och det betänkande som antogs om detta. Parlamentet påminner om rekommendationerna om bristen på lämpligt beslutsfattande om avfallsdeponier och hur detta påverkar lokalbefolkningen. Man befinner sig långt ifrån en lösning på situationen i båda regionerna. På sistone har man nämligen behandlat framställningar som framför allt handlar om att det fortfarande förekommer giftiga bränder som orsakas av kraftigt förorenat industriavfall i vissa områden i Kampanien, och att det i Lazio har rått bristande insyn i planeringen och i myndigheternas hantering av ärendet de senaste månaderna efter den planmässiga nedläggningen av avfallsdeponin i Malagrotta, som för närvarande är föremål för rättsliga utredningar på hög nivå. Parlamentet påminner vidare om det intensiva undersökningsbesök i Grekland som gjordes hösten 2013 om samma fråga, vilket avslöjade brister i tillämpningen av relevanta avfallsdirektiv, otillräckliga framsteg i avfallshanteringen beträffande planer och system högt upp i avfallshierarkin och följder för invånarnas hälsa i vissa delar av Grekland. Flera andra framställningar om bristande avfallshantering har under den senaste tiden gjorts rörande andra medlemsstater, framför allt regionen Valencia i Spanien och i Storbritannien.

| 15. | Europaparlamentet noterar betänkandet om undersökningsresan till Polen, vilken rörde ett planerat dagbrott i Nedre Schlesien. Parlamentet välkomnar även de intensiva diskussioner som fördes med framställare och nationella myndigheter i samband med besöket om en eventuell utforskning och utvinning av skiffergasreserver, om vilka utskottet redan hållit ett seminarium 2012. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet noterar betänkandet om undersökningsresan till Polen, vilken rörde ett planerat dagbrott i Nedre Schlesien. Parlamentet välkomnar även de intensiva diskussioner som fördes med framställare och nationella myndigheter i samband med besöket om en eventuell utforskning och utvinning av skiffergasreserver, om vilka utskottet redan hållit ett seminarium 2012.

| 16. | Europaparlamentet betonar det mycket konstruktiva arbete som hela utskottet har utfört när det gäller framställningar om den spanska lagen om kustförvaltning (Ley de Costas), både vad gäller resultat och slutsatser av undersökningsresan och när det gäller samarbetet med både framställare och ansvariga nationella myndigheter. Parlamentet påpekar att en särskild arbetsgrupp inrättades av utskottet för att titta närmare på denna komplicerade fråga och sköta kontakterna med det mycket stora antalet framställare. Parlamentet konstaterar att framställarnas krav i vissa avseenden tillmötesgicks i den nya lagstiftning som antogs av det spanska parlamentet. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsatt hålla denna fråga under aktiv uppsikt. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar det mycket konstruktiva arbete som hela utskottet har utfört när det gäller framställningar om den spanska lagen om kustförvaltning (Ley de Costas), både vad gäller resultat och slutsatser av undersökningsresan och när det gäller samarbetet med både framställare och ansvariga nationella myndigheter. Parlamentet påpekar att en särskild arbetsgrupp inrättades av utskottet för att titta närmare på denna komplicerade fråga och sköta kontakterna med det mycket stora antalet framställare. Parlamentet konstaterar att framställarnas krav i vissa avseenden tillmötesgicks i den nya lagstiftning som antogs av det spanska parlamentet. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsatt hålla denna fråga under aktiv uppsikt.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar att omfattande diskussioner kunde hållas med framställare och regionala myndigheter i samband med undersökningsbesöket i Galicien i februari 2013 beträffande bristen på lämpliga vattenreningsverk i regionen. Parlamentet bekräftar slutsatserna och rekommendationerna i den rapport från undersökningsbesöket som utskottet för framställningar antog den 17 december 2013, beträffande behovet att fortsätta arbetet med att slutföra rengöringen och saneringen av de besökta riorna. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar att omfattande diskussioner kunde hållas med framställare och regionala myndigheter i samband med undersökningsbesöket i Galicien i februari 2013 beträffande bristen på lämpliga vattenreningsverk i regionen. Parlamentet bekräftar slutsatserna och rekommendationerna i den rapport från undersökningsbesöket som utskottet för framställningar antog den 17 december 2013, beträffande behovet att fortsätta arbetet med att slutföra rengöringen och saneringen av de besökta riorna.

| 18. | Europaparlamentet betonar vikten av utskottets rapporteringsplikt. Parlamentet påpekar att ett flertal resolutioner antogs 2013 i form av betänkanden, såsom den särskilda rapporten från Europeiska ombudsmannen om kommissionens hantering av brister i miljökonsekvensbedömningen i samband med utbyggnaden av Wiens flygplats, och årsrapporten om Europeiska ombudsmannens fullständiga verksamhet. Parlamentet betonar att utskottet har kunnat ge ett värdefullt bidrag tack vare den expertkunskap som det förvärvat genom att hantera många konkreta fall under årens lopp, i form av yttranden till ansvariga utskott och i synnerhet när det gäller översynen av EIA-direktivet och yttrandet om lokaliseringen av säten för Europeiska unionens institutioner. Parlamentet anser att utskottet för framställningar med hjälp av sådana dokument kan få till stånd en diskussion om frågor som är viktiga för unionsmedborgarna under plenarsammanträdena. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar vikten av utskottets rapporteringsplikt. Parlamentet påpekar att ett flertal resolutioner antogs 2013 i form av betänkanden, såsom den särskilda rapporten från Europeiska ombudsmannen om kommissionens hantering av brister i miljökonsekvensbedömningen i samband med utbyggnaden av Wiens flygplats, och årsrapporten om Europeiska ombudsmannens fullständiga verksamhet. Parlamentet betonar att utskottet har kunnat ge ett värdefullt bidrag tack vare den expertkunskap som det förvärvat genom att hantera många konkreta fall under årens lopp, i form av yttranden till ansvariga utskott och i synnerhet när det gäller översynen av EIA-direktivet och yttrandet om lokaliseringen av säten för Europeiska unionens institutioner. Parlamentet anser att utskottet för framställningar med hjälp av sådana dokument kan få till stånd en diskussion om frågor som är viktiga för unionsmedborgarna under plenarsammanträdena.

| 19. | Europaparlamentet påminner om att framställningsutskottet enligt artikel 202.2 i arbetsordningen har rätt att inte bara lägga fram icke-lagstiftande initiativbetänkanden för behandling i kammaren om frågor som tagits upp i ett flertal framställningar, utan att även lägga fram kortfattade resolutionsförslag för omröstning i kammaren om brådskande frågor. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet påminner om att framställningsutskottet enligt artikel 202.2 i arbetsordningen har rätt att inte bara lägga fram icke-lagstiftande initiativbetänkanden för behandling i kammaren om frågor som tagits upp i ett flertal framställningar, utan att även lägga fram kortfattade resolutionsförslag för omröstning i kammaren om brådskande frågor.

| 20. | Europaparlamentet anser att anordnandet av offentliga utfrågningar är ett mycket viktigt verktyg vid undersökningen av problem som lyfts fram av framställare. Parlamentet vill särskilt uppmärksamma den offentliga utfrågningen om krisens påverkan på unionsmedborgarna och en starkare demokratisk dimension i EU:s styrning, och den offentliga utfrågningen om hur man ska göra det mesta av EU-medborgarskapet, där problem som tagits upp av unionsmedborgare i framställningar analyserades. Parlamentet anser att den information som ingår i framställningarna visar att sparåtgärderna har haft inverkan på framställarnas rättigheter samt visar på det civila samhällets viktigare roll och ökade engagemang. Parlamentet konstaterar att unionen för att kunna bemöta morgondagens finansiella utmaningar måste ha en trovärdig, synlig och ansvarsfull ekonomiska förvaltning. Parlamentet betonar vidare att det är viktigt att avlägsna de hinder som kvarstår för att unionsmedborgarna ska kunna åtnjuta sina rättigheter enligt EU:s lagstiftning och att främja unionsmedborgarnas politiska deltagande på EU-nivå. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att anordnandet av offentliga utfrågningar är ett mycket viktigt verktyg vid undersökningen av problem som lyfts fram av framställare. Parlamentet vill särskilt uppmärksamma den offentliga utfrågningen om krisens påverkan på unionsmedborgarna och en starkare demokratisk dimension i EU:s styrning, och den offentliga utfrågningen om hur man ska göra det mesta av EU-medborgarskapet, där problem som tagits upp av unionsmedborgare i framställningar analyserades. Parlamentet anser att den information som ingår i framställningarna visar att sparåtgärderna har haft inverkan på framställarnas rättigheter samt visar på det civila samhällets viktigare roll och ökade engagemang. Parlamentet konstaterar att unionen för att kunna bemöta morgondagens finansiella utmaningar måste ha en trovärdig, synlig och ansvarsfull ekonomiska förvaltning. Parlamentet betonar vidare att det är viktigt att avlägsna de hinder som kvarstår för att unionsmedborgarna ska kunna åtnjuta sina rättigheter enligt EU:s lagstiftning och att främja unionsmedborgarnas politiska deltagande på EU-nivå.

| 21. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att i sitt arbete på vissa områden använda andra sorters verksamhet såsom muntliga frågor från parlamentsledamöter under plenarsammanträden. Parlamentet påpekar att dessa är en direkt form av parlamentets granskning av EU:s övriga institutioner och organ. Parlamentet påpekar även att det har använt sin rätt att ställa frågor nio gånger under 2013, bl.a. på områdena funktionsnedsättning, djurskydd, avfallshantering och det europeiska medborgarinitiativet. Parlamentet beklagar djupt att några av de initiativ som utskottet har föreslagit utarbetas i flera månader innan de debatteras i kammaren. På så sätt hindras unionsmedborgarna att uttrycka sina återkommande farhågor. Dessutom är det då inte möjligt att få ett direkt svar från kommissionen. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att i sitt arbete på vissa områden använda andra sorters verksamhet såsom muntliga frågor från parlamentsledamöter under plenarsammanträden. Parlamentet påpekar att dessa är en direkt form av parlamentets granskning av EU:s övriga institutioner och organ. Parlamentet påpekar även att det har använt sin rätt att ställa frågor nio gånger under 2013, bl.a. på områdena funktionsnedsättning, djurskydd, avfallshantering och det europeiska medborgarinitiativet. Parlamentet beklagar djupt att några av de initiativ som utskottet har föreslagit utarbetas i flera månader innan de debatteras i kammaren. På så sätt hindras unionsmedborgarna att uttrycka sina återkommande farhågor. Dessutom är det då inte möjligt att få ett direkt svar från kommissionen.

| 22. | Europaparlamentet konstaterar att allmänheten ständigt tar kontakt med parlamentet för att be om rättslig prövning i frågor som inte tillhör EU:s verksamhetsområde enligt artikel 227 i fördraget och artikel 51 i stadgan om de grundläggande rättigheterna. Parlamentet efterlyser en bättre lösning för hantering av dessa förfrågningar från allmänheten, som tar hänsyn till parlamentets plikt i samband med sina kontakter med allmänheten. Parlamentet beklagar i detta avseende att parlamentets berörda enheter inte lyckas tillämpa rekommendationerna om sådana framställningar från allmänheten som faller utanför EU:s ansvarsområde. Dessa rekommendationer lades fram i parlamentets resolution av den 21 november 2012 om verksamheten i utskottet för framställningar 2011. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet konstaterar att allmänheten ständigt tar kontakt med parlamentet för att be om rättslig prövning i frågor som inte tillhör EU:s verksamhetsområde enligt artikel 227 i fördraget och artikel 51 i stadgan om de grundläggande rättigheterna. Parlamentet efterlyser en bättre lösning för hantering av dessa förfrågningar från allmänheten, som tar hänsyn till parlamentets plikt i samband med sina kontakter med allmänheten. Parlamentet beklagar i detta avseende att parlamentets berörda enheter inte lyckas tillämpa rekommendationerna om sådana framställningar från allmänheten som faller utanför EU:s ansvarsområde. Dessa rekommendationer lades fram i parlamentets resolution av den 21 november 2012 om verksamheten i utskottet för framställningar 2011.

| 23. | Europaparlamentet konstaterar att miljöfrågor fortfarande är ett prioriterat område för framställarna, vilket visar att medlemsstaterna fortfarande inte gör tillräckligt på detta område. Parlamentet påpekar att många av framställningarna handlar om folkhälsa, t.ex. avfallshantering, vattensäkerhet, kärnsäkerhet och skyddade djur. Många framställningar handlar också om nyligen inledda och framtida projekt som ökar risken för att ovanstående områden ska påverkas. Trots att medlemsstaterna strävar efter att lösa dessa problem är det tydligt att det fortfarande är svårt att finna hållbara lösningar. Parlamentet påpekar att läget vid Ilvas stålanläggning i Taranto är mycket oroväckande på grund av de allvarligt försämrade miljöförhållandena och hälsotillståndet för lokalbefolkningen. Kommissionen uppmanas enträget att använda de mekanismer som den förfogar över för att i möjligaste mån se till att de italienska myndigheterna omedelbart tillämpar EU:s miljölagstiftning. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet konstaterar att miljöfrågor fortfarande är ett prioriterat område för framställarna, vilket visar att medlemsstaterna fortfarande inte gör tillräckligt på detta område. Parlamentet påpekar att många av framställningarna handlar om folkhälsa, t.ex. avfallshantering, vattensäkerhet, kärnsäkerhet och skyddade djur. Många framställningar handlar också om nyligen inledda och framtida projekt som ökar risken för att ovanstående områden ska påverkas. Trots att medlemsstaterna strävar efter att lösa dessa problem är det tydligt att det fortfarande är svårt att finna hållbara lösningar. Parlamentet påpekar att läget vid Ilvas stålanläggning i Taranto är mycket oroväckande på grund av de allvarligt försämrade miljöförhållandena och hälsotillståndet för lokalbefolkningen. Kommissionen uppmanas enträget att använda de mekanismer som den förfogar över för att i möjligaste mån se till att de italienska myndigheterna omedelbart tillämpar EU:s miljölagstiftning.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar utskottet för framställningar att fortsätta undersöka inverkan av rättspraxis i samband med det grekiska tv- och radioföretaget (Ellinikí Radiofonía Tileórasi ERT) på tolkningen av artikel 51 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna samt dess följder för framställningar, och att undersöka vilka faktiska hinder som ligger i vägen för EU-medborgare som begär ett förhandsavgörande från Europeiska unionens domstol i avsikt att erhålla tillförlitliga tolkningar enligt EU:s lagstiftning av centrala frågor i mål inför nationella domstolar. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar utskottet för framställningar att fortsätta undersöka inverkan av rättspraxis i samband med det grekiska tv- och radioföretaget (Ellinikí Radiofonía Tileórasi ERT) på tolkningen av artikel 51 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna samt dess följder för framställningar, och att undersöka vilka faktiska hinder som ligger i vägen för EU-medborgare som begär ett förhandsavgörande från Europeiska unionens domstol i avsikt att erhålla tillförlitliga tolkningar enligt EU:s lagstiftning av centrala frågor i mål inför nationella domstolar.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar införandet av det europeiska medborgarinitiativet den 1 april 2012 och registreringen av det första medborgarinitiativet, som rör åtgärder för EU:s unga (Fraternité 2020) och det nyligen godkända medborgarinitiativet om rätten till vatten. Parlamentet anser att medborgarinitiativet är det första instrumentet för en gränsöverskridande deltagandedemokrati, och kommer att ge medborgarna möjlighet att engagera sig direkt i utformningen av EU:s politik och lagstiftning. Parlamentet upprepar sitt åtagande att delta i anordnandet av offentliga utfrågningar gällande godkända medborgarinitiativ med aktivt deltagande av samtliga berörda utskott inom parlamentet. Parlamentet betonar behovet av regelbunden översyn av läget när det gäller det europeiska medborgarinitiativet, i syfte att förbättra förfarandet och minska byråkratin och andra hinder. Parlamentet är medvetet om att resultaten från de första parlamentsutfrågningarna för de första framgångsrika medborgarinitiativen under 2014 är viktiga för att fastställa en hög standard på förfarandet och leva upp till allmänhetens förväntningar på utövandet av denna rättighet i framtiden. Parlamentet förbinder sig att ge institutionell prioritet åt ett effektivt deltagande i processen. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet välkomnar införandet av det europeiska medborgarinitiativet den 1 april 2012 och registreringen av det första medborgarinitiativet, som rör åtgärder för EU:s unga (Fraternité 2020) och det nyligen godkända medborgarinitiativet om rätten till vatten. Parlamentet anser att medborgarinitiativet är det första instrumentet för en gränsöverskridande deltagandedemokrati, och kommer att ge medborgarna möjlighet att engagera sig direkt i utformningen av EU:s politik och lagstiftning. Parlamentet upprepar sitt åtagande att delta i anordnandet av offentliga utfrågningar gällande godkända medborgarinitiativ med aktivt deltagande av samtliga berörda utskott inom parlamentet. Parlamentet betonar behovet av regelbunden översyn av läget när det gäller det europeiska medborgarinitiativet, i syfte att förbättra förfarandet och minska byråkratin och andra hinder. Parlamentet är medvetet om att resultaten från de första parlamentsutfrågningarna för de första framgångsrika medborgarinitiativen under 2014 är viktiga för att fastställa en hög standard på förfarandet och leva upp till allmänhetens förväntningar på utövandet av denna rättighet i framtiden. Parlamentet förbinder sig att ge institutionell prioritet åt ett effektivt deltagande i processen.

| 26. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens beslut att göra 2013 till Europeiska året för medborgarskap, vilket gett unionsmedborgarna värdefull information och kunskap om sina rättigheter och om de demokratiska verktyg som de har tillgång till för att hävda dessa rättigheter. Parlamentet anser att Europaåret för medborgarna bör användas för att sprida information på bred front om det nya europeiska medborgarinitiativet och ge tydliga och förståeliga riktlinjer för att minska andelen initiativ som förklaras otillåtliga, som är hög jämfört med andelen otillåtliga framställningar. Parlamentet är övertygat om att webbportalen är ett konkret och värdefullt bidrag från parlamentets sida till unionsmedborgarskapet. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens beslut att göra 2013 till Europeiska året för medborgarskap, vilket gett unionsmedborgarna värdefull information och kunskap om sina rättigheter och om de demokratiska verktyg som de har tillgång till för att hävda dessa rättigheter. Parlamentet anser att Europaåret för medborgarna bör användas för att sprida information på bred front om det nya europeiska medborgarinitiativet och ge tydliga och förståeliga riktlinjer för att minska andelen initiativ som förklaras otillåtliga, som är hög jämfört med andelen otillåtliga framställningar. Parlamentet är övertygat om att webbportalen är ett konkret och värdefullt bidrag från parlamentets sida till unionsmedborgarskapet.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i egenskap av fördragets väktare se till att åtgärda det för närvarande bristfälliga genomförandet av EU-rätten, vilket påvisats av det stora antal framställningar som ingetts till parlamentet, så att EU-medborgarna kan utnyttja sina rättigheter fullt ut. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i egenskap av fördragets väktare se till att åtgärda det för närvarande bristfälliga genomförandet av EU-rätten, vilket påvisats av det stora antal framställningar som ingetts till parlamentet, så att EU-medborgarna kan utnyttja sina rättigheter fullt ut.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå lagstiftning för att lösa problemen med ömsesidigt erkännande i medlemsstaterna av handlingar gällande civilstånd, samtidigt som man respekterar medlemsstaternas behörighet. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå lagstiftning för att lösa problemen med ömsesidigt erkännande i medlemsstaterna av handlingar gällande civilstånd, samtidigt som man respekterar medlemsstaternas behörighet.

| 29. | Europaparlamentet beklagar djupt att det fortfarande är vanligt att unionsmedborgarna upplever problem med de offentliga myndigheternas felaktiga tillämpning av lagstiftningen om den inre marknaden då de utövar sin rätt till fri rörlighet. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet beklagar djupt att det fortfarande är vanligt att unionsmedborgarna upplever problem med de offentliga myndigheternas felaktiga tillämpning av lagstiftningen om den inre marknaden då de utövar sin rätt till fri rörlighet.

| 30. | Europaparlamentet beklagar djupt att rapporter om undersökningsuppdrag och andra handlingar den senaste tiden inte har översatts till EU:s officiella språk, särskilt inte till framställarnas nationella språk. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet beklagar djupt att rapporter om undersökningsuppdrag och andra handlingar den senaste tiden inte har översatts till EU:s officiella språk, särskilt inte till framställarnas nationella språk.

| 31. | Europaparlamentet betonar att Solvit-nätverket har en viktig roll och att detta regelbundet avslöjar och löser problem i samband med genomförandet av lagstiftningen om den inre marknaden. Parlamentet uppmanar med kraft till en förstärkning av detta verktyg och efterlyser ett aktivare samarbete mellan utskottet för framställningar och Solvit-nätverket. Parlamentet påpekar att 2013 var Europaåret för medborgarna och tackar de institutioner och organ på EU-nivå och i medlemsstaterna som extra intensivt informerade EU-medborgarna och invånarna om sina tjänster under året, i enlighet med principerna i fördragen och de upplysningar som framkommer i detta betänkande. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet betonar att Solvit-nätverket har en viktig roll och att detta regelbundet avslöjar och löser problem i samband med genomförandet av lagstiftningen om den inre marknaden. Parlamentet uppmanar med kraft till en förstärkning av detta verktyg och efterlyser ett aktivare samarbete mellan utskottet för framställningar och Solvit-nätverket. Parlamentet påpekar att 2013 var Europaåret för medborgarna och tackar de institutioner och organ på EU-nivå och i medlemsstaterna som extra intensivt informerade EU-medborgarna och invånarna om sina tjänster under året, i enlighet med principerna i fördragen och de upplysningar som framkommer i detta betänkande.

Nya utmaningar och förbindelserna med andra institutioner

| 32. | Europaparlamentet påpekar vikten av att göra utskottets arbete i parlamentet mer effektivt genom att höja dess profil som ett granskande utskott. Parlamentet uppmanar det nyvalda utskottet för framställningar att utse interna föredragande varje år för att hantera de huvudsakliga politikområdena av intresse för framställarna inom EU och att stärka samarbetet med andra parlamentsutskott genom att systematiskt bjuda in deras ledamöter till de debatter i utskottet för framställningar som rör deras respektive befogenhetsområden. Parlamentet uppmanar parlamentets övriga utskott att i högre grad anlita utskottet för framställningar för att göra utlåtanden om genomföranderapporter och andra instrument för att övervaka ett korrekt införlivande och genomförande eller en slutlig granskning av EU-lagstiftningen i medlemsstaterna. Parlamentet betonar också, med tanke på det ständigt växande antalet framställningar som inges och de åtaganden som görs rörande dessa, vikten av att utskottet ges en mindre neutral status bland parlamentets utskott. Parlamentet anser att mer tid bör läggas på framställningsutskottets arbete under plenarsammanträdena. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet påpekar vikten av att göra utskottets arbete i parlamentet mer effektivt genom att höja dess profil som ett granskande utskott. Parlamentet uppmanar det nyvalda utskottet för framställningar att utse interna föredragande varje år för att hantera de huvudsakliga politikområdena av intresse för framställarna inom EU och att stärka samarbetet med andra parlamentsutskott genom att systematiskt bjuda in deras ledamöter till de debatter i utskottet för framställningar som rör deras respektive befogenhetsområden. Parlamentet uppmanar parlamentets övriga utskott att i högre grad anlita utskottet för framställningar för att göra utlåtanden om genomföranderapporter och andra instrument för att övervaka ett korrekt införlivande och genomförande eller en slutlig granskning av EU-lagstiftningen i medlemsstaterna. Parlamentet betonar också, med tanke på det ständigt växande antalet framställningar som inges och de åtaganden som görs rörande dessa, vikten av att utskottet ges en mindre neutral status bland parlamentets utskott. Parlamentet anser att mer tid bör läggas på framställningsutskottets arbete under plenarsammanträdena.

| 33. | Europaparlamentet betonar behovet av att stärka framställningsutskottets samarbete med EU:s övriga institutioner och organ samt med de nationella myndigheterna i medlemsstaterna. Parlamentet anser att det är viktigt att främja en strukturerad dialog och ett systematiskt samarbete med medlemsstaterna, särskilt med de nationella parlamentens utskott för framställningar, till exempel genom att regelbundet sammanträda med ordförandena för alla nationella framställningsutskott. Ett sådant partnerskap kommer att möjliggöra ett utbyte av erfarenhet och arbetssätt liksom en mer systematisk och effektiv användning av framställningarnas hänskjutande till behörig nivå och behörigt organ, och det kommer även att föra Europaparlamentet närmare unionsmedborgarna och deras problem. Parlamentet välkomnar inrättandet i Irland av Oireachtas gemensamma utskott för undersökningar, övervakning och framställningar, och de användbara kopplingar som utskottet har etablerat med Europaparlamentet under detta år för att skapa en ännu bättre service för medborgarna. Parlamentet noterar att parlament i andra medlemsstater för närvarande överväger att inrätta framställningsutskott eller liknande organ och att några av dem har andra förfaranden för hantering av framställningar. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet betonar behovet av att stärka framställningsutskottets samarbete med EU:s övriga institutioner och organ samt med de nationella myndigheterna i medlemsstaterna. Parlamentet anser att det är viktigt att främja en strukturerad dialog och ett systematiskt samarbete med medlemsstaterna, särskilt med de nationella parlamentens utskott för framställningar, till exempel genom att regelbundet sammanträda med ordförandena för alla nationella framställningsutskott. Ett sådant partnerskap kommer att möjliggöra ett utbyte av erfarenhet och arbetssätt liksom en mer systematisk och effektiv användning av framställningarnas hänskjutande till behörig nivå och behörigt organ, och det kommer även att föra Europaparlamentet närmare unionsmedborgarna och deras problem. Parlamentet välkomnar inrättandet i Irland av Oireachtas gemensamma utskott för undersökningar, övervakning och framställningar, och de användbara kopplingar som utskottet har etablerat med Europaparlamentet under detta år för att skapa en ännu bättre service för medborgarna. Parlamentet noterar att parlament i andra medlemsstater för närvarande överväger att inrätta framställningsutskott eller liknande organ och att några av dem har andra förfaranden för hantering av framställningar.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på lämpligt sätt erkänna den roll som framställningarna spelar för en effektiv tillämpning av EU-rätten, eftersom framställningarna ofta utgör de första tecknen på att medlemsstaterna har halkat efter när det gäller tillämpningen av de rättsliga medlen. Parlamentet uppmanas att i sitt interinstitutionella avtal med kommissionen minska den tid det tar att svara på utskottets förfrågningar och att se till att framställningsutskottet hålls underrättat om utvecklingen i överträdelseförfaranden som är direkt relaterade till framställningar. För att motverka den växande känslan av demokratiskt underskott bör EU-institutionerna rent allmänt tillhandahålla mer information och vara öppnare mot EU-medborgarna. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på lämpligt sätt erkänna den roll som framställningarna spelar för en effektiv tillämpning av EU-rätten, eftersom framställningarna ofta utgör de första tecknen på att medlemsstaterna har halkat efter när det gäller tillämpningen av de rättsliga medlen. Parlamentet uppmanas att i sitt interinstitutionella avtal med kommissionen minska den tid det tar att svara på utskottets förfrågningar och att se till att framställningsutskottet hålls underrättat om utvecklingen i överträdelseförfaranden som är direkt relaterade till framställningar. För att motverka den växande känslan av demokratiskt underskott bör EU-institutionerna rent allmänt tillhandahålla mer information och vara öppnare mot EU-medborgarna.

| 35. | Europaparlamentet betonar att ett nära samarbete med medlemsstaterna är väsentligt för framställningsutskottets arbete. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att aktivt medverka när det gäller framställningar som avser tillämpning och uppfyllande av EU-lagstiftningen, och fäster mycket stor vikt vid att företrädare för medlemsstaterna är närvarande vid sammanträdena i utskottet för framställningar och aktivt deltar i dem. Parlamentet är fast beslutet att fortsätta verka för ett nära samarbete och god kommunikation mellan EU:s institutioner och allmänheten. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet betonar att ett nära samarbete med medlemsstaterna är väsentligt för framställningsutskottets arbete. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att aktivt medverka när det gäller framställningar som avser tillämpning och uppfyllande av EU-lagstiftningen, och fäster mycket stor vikt vid att företrädare för medlemsstaterna är närvarande vid sammanträdena i utskottet för framställningar och aktivt deltar i dem. Parlamentet är fast beslutet att fortsätta verka för ett nära samarbete och god kommunikation mellan EU:s institutioner och allmänheten.

| 36. | Europaparlamentet betonar vikten av att stärka samarbetet med Europeiska ombudsmannen genom att upprätta ett nytt interinstitutionellt avtal. Parlamentet understryker vikten av att parlamentet deltar i nätverket av nationella ombudsmän. Parlamentet gläds även åt de utmärkta förbindelserna mellan ombudsmannen och framställningsutskottet inom ramen för det interinstitutionella samarbetet. Parlamentet uppskattar särskilt de regelbundna bidrag som ombudsmannen gjort till framställningsutskottets arbete under hela valperioden. Parlamentet erinrar emellertid om att det fortfarande finns unionsmedborgare som inte har tillgång till en nationell ombudsman, vilket innebär att inte alla unionsmedborgare har samma tillgång till rättslig prövning. Parlamentet anser att ett inrättande av en nationell ombudsman i varje medlemsstat, som skulle delta i det europeiska ombudsmannanätverket, skulle vara av stor betydelse som ett stöd för Europeiska ombudsmannen. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet betonar vikten av att stärka samarbetet med Europeiska ombudsmannen genom att upprätta ett nytt interinstitutionellt avtal. Parlamentet understryker vikten av att parlamentet deltar i nätverket av nationella ombudsmän. Parlamentet gläds även åt de utmärkta förbindelserna mellan ombudsmannen och framställningsutskottet inom ramen för det interinstitutionella samarbetet. Parlamentet uppskattar särskilt de regelbundna bidrag som ombudsmannen gjort till framställningsutskottets arbete under hela valperioden. Parlamentet erinrar emellertid om att det fortfarande finns unionsmedborgare som inte har tillgång till en nationell ombudsman, vilket innebär att inte alla unionsmedborgare har samma tillgång till rättslig prövning. Parlamentet anser att ett inrättande av en nationell ombudsman i varje medlemsstat, som skulle delta i det europeiska ombudsmannanätverket, skulle vara av stor betydelse som ett stöd för Europeiska ombudsmannen.

Arbetsmetoder

| 37. | Europaparlamentet uppmanar parlamentsledamöterna i utskottet för framställningar att anta slutliga interna bestämmelser för att säkerställa maximal effektivitet och öppenhet i utskottets arbete, och att lägga fram förslag om en översyn i enlighet med dessa av parlamentets arbetsordning för att befästa sina upprepade försök under hela den sjunde valperioden att förbättra arbetsmetoderna. Parlamentet uppmanar utskottet för framställningar att anta tydliga tidsfrister för framställningsförfarandet för att göra framställningarnas behandlingstid i parlamentet kortare och göra hela förfarandet ännu öppnare och mer demokratiskt. Parlamentet betonar att detta skulle kunna åstadkomma en klart definierad livscykel för framställningar, från registreringen till behandlingens avslutning i parlamentet, i likhet med de befintliga tidsfristerna för arbete som berör lagstiftande och icke-lagstiftande handlingar. Parlamentet anser att dessa tidsfrister bör åtföljas av en förvarningsmekanism som automatiskt uppmärksammar ledamöterna på framställningar som under betydande tid inte har varit föremål för vare sig åtgärder eller korrespondens, för att undvika att gamla framställningar ligger öppna i åratal utan tungt vägande skäl. Parlamentet påpekar att undersökningsresor är ett av framställningsutskottets huvudsakliga undersökningsinstrument och därför behövs en omgående översyn av de relevanta bestämmelserna, i syfte att göra det möjligt för de nyvalda ledamöterna att genomföra effektiva besök och snabbt rapportera tillbaka till framställarna och utskottet om resultatet av sin undersökning och sina rekommendationer. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar parlamentsledamöterna i utskottet för framställningar att anta slutliga interna bestämmelser för att säkerställa maximal effektivitet och öppenhet i utskottets arbete, och att lägga fram förslag om en översyn i enlighet med dessa av parlamentets arbetsordning för att befästa sina upprepade försök under hela den sjunde valperioden att förbättra arbetsmetoderna. Parlamentet uppmanar utskottet för framställningar att anta tydliga tidsfrister för framställningsförfarandet för att göra framställningarnas behandlingstid i parlamentet kortare och göra hela förfarandet ännu öppnare och mer demokratiskt. Parlamentet betonar att detta skulle kunna åstadkomma en klart definierad livscykel för framställningar, från registreringen till behandlingens avslutning i parlamentet, i likhet med de befintliga tidsfristerna för arbete som berör lagstiftande och icke-lagstiftande handlingar. Parlamentet anser att dessa tidsfrister bör åtföljas av en förvarningsmekanism som automatiskt uppmärksammar ledamöterna på framställningar som under betydande tid inte har varit föremål för vare sig åtgärder eller korrespondens, för att undvika att gamla framställningar ligger öppna i åratal utan tungt vägande skäl. Parlamentet påpekar att undersökningsresor är ett av framställningsutskottets huvudsakliga undersökningsinstrument och därför behövs en omgående översyn av de relevanta bestämmelserna, i syfte att göra det möjligt för de nyvalda ledamöterna att genomföra effektiva besök och snabbt rapportera tillbaka till framställarna och utskottet om resultatet av sin undersökning och sina rekommendationer.

| 38. | Europaparlamentet välkomnar medlemsstaternas offentliga myndigheters och andra berörda aktörers deltagande under framställningsutskottets sammanträden. Parlamentet understryker att utskottet för framställningar är det enda utskott som systematiskt tillhandahåller en plattform för medborgarna där de direkt till Europaparlamentets ledamöter kan ge uttryck för sina frågor, och som dessutom möjliggör en flerpartsdialog mellan EU-institutionerna, de nationella myndigheterna och framställarna. Parlamentet föreslår att framställningsutskottet och parlamentets administration, i syfte att underlätta anordningen av sammanträden och minska resekostnaderna i framtiden, undersöker möjligheten för framställarna eller de offentliga myndigheterna att delta genom en videokonferens eller liknande. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet välkomnar medlemsstaternas offentliga myndigheters och andra berörda aktörers deltagande under framställningsutskottets sammanträden. Parlamentet understryker att utskottet för framställningar är det enda utskott som systematiskt tillhandahåller en plattform för medborgarna där de direkt till Europaparlamentets ledamöter kan ge uttryck för sina frågor, och som dessutom möjliggör en flerpartsdialog mellan EU-institutionerna, de nationella myndigheterna och framställarna. Parlamentet föreslår att framställningsutskottet och parlamentets administration, i syfte att underlätta anordningen av sammanträden och minska resekostnaderna i framtiden, undersöker möjligheten för framställarna eller de offentliga myndigheterna att delta genom en videokonferens eller liknande.

| 39. | Europaparlamentet konstaterar att antalet ingivna framställningar har ökat under valperioden och är fortsatt mycket oroat över att dröjsmålen och svarstiderna fortfarande är för långa under förfarandets registrerings- och tillåtlighetsfaser. Parlamentet anser att ytterligare en handläggare med juridisk bakgrund, som kan utfärda rekommendationer om huruvida framställningen faller under EU:s verksamhetsområde, bör anställas vid enheten för mottagande och hänvisning av officiella handlingar respektive vid framställningsutskottets sekretariat. Parlamentet anser att dessa rekommendationer och sammanfattningar av framställningar bara behöver ges till ledamöterna på engelska och att de kan översättas till samtliga officiella språk först vid offentliggörandet, för att ytterligare påskynda de första besluten om tillåtlighet. Parlamentet förväntar sig att lanseringen av en ny webbportal för framställningar kommer att leda till en minskning av antalet tveksamma framställningar som ibland registreras som framställningar. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet konstaterar att antalet ingivna framställningar har ökat under valperioden och är fortsatt mycket oroat över att dröjsmålen och svarstiderna fortfarande är för långa under förfarandets registrerings- och tillåtlighetsfaser. Parlamentet anser att ytterligare en handläggare med juridisk bakgrund, som kan utfärda rekommendationer om huruvida framställningen faller under EU:s verksamhetsområde, bör anställas vid enheten för mottagande och hänvisning av officiella handlingar respektive vid framställningsutskottets sekretariat. Parlamentet anser att dessa rekommendationer och sammanfattningar av framställningar bara behöver ges till ledamöterna på engelska och att de kan översättas till samtliga officiella språk först vid offentliggörandet, för att ytterligare påskynda de första besluten om tillåtlighet. Parlamentet förväntar sig att lanseringen av en ny webbportal för framställningar kommer att leda till en minskning av antalet tveksamma framställningar som ibland registreras som framställningar.

o

o o

| 40. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och betänkandet från utskottet för framställningar till rådet, kommissionen, Europeiska ombudsmannen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt till dessa parlaments utskott för framställningar och deras ombudsmän eller liknande behöriga organ. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och betänkandet från utskottet för framställningar till rådet, kommissionen, Europeiska ombudsmannen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt till dessa parlaments utskott för framställningar och deras ombudsmän eller liknande behöriga organ.

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/44 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/44

---

P7_TA(2014)0205

Trädgårdsnäringen

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2014 om framtiden för trädgårdsnäringen i Europa – tillväxtstrategier (2013/2100(INI))

(2017/C 378/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av tredje delen, avdelning III och VII i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av tredje delen, avdelning III och VII i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden,

| — | med beaktande av direktiv 2009/128/EG av den 21 oktober 2009 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av direktiv 2009/128/EG av den 21 oktober 2009 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1182/2007 av den 26 september 2007 om särskilda bestämmelser för sektorn för frukt och grönsaker (2) och kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1182/2007 av den 26 september 2007 om särskilda bestämmelser för sektorn för frukt och grönsaker (2) och kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 av den 25 oktober 2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 av den 25 oktober 2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna (4),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 834/2007 av den 28 juni 2007 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 834/2007 av den 28 juni 2007 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG av den 12 mars 2001 om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG av den 12 mars 2001 om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 juni 1996 om ett gemenskapsinitiativ för prydnadsväxtodling (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 juni 1996 om ett gemenskapsinitiativ för prydnadsväxtodling (7),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 december 2008Livsmedelspriser i Europa (COM(2008)0821), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 december 2008Livsmedelspriser i Europa (COM(2008)0821),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 juli 2008 om handlingsplanen för hållbar konsumtion och produktion samt en hållbar industripolitik (COM(2008)0397), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 juli 2008 om handlingsplanen för hållbar konsumtion och produktion samt en hållbar industripolitik (COM(2008)0397),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 oktober 2009En bättre fungerande livsmedelsförsörjningskedja i Europa (COM(2009)0591), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 oktober 2009En bättre fungerande livsmedelsförsörjningskedja i Europa (COM(2009)0591),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 maj 2009 om en kvalitetspolitik för jordbruksprodukter (COM(2009)0234), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 maj 2009 om en kvalitetspolitik för jordbruksprodukter (COM(2009)0234),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 maj 2011, Vår livförsäkring, vårt naturkapital – en strategi för biologisk mångfald i EU fram till 2020 (COM(2011)0244), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 maj 2011, Vår livförsäkring, vårt naturkapital – en strategi för biologisk mångfald i EU fram till 2020 (COM(2011)0244),

| — | med beaktande av kommissionens beslut 2008/359/EG av den 28 april 2008 om inrättande av en högnivågrupp för livsmedelsindustrins konkurrenskraft och högnivågruppens rapport av den 17 mars 2009 om den europeiska livsmedelsindustrins konkurrenskraft, tillsammans med gruppens rekommendationer och en färdplan med nyckelinitiativ (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens beslut 2008/359/EG av den 28 april 2008 om inrättande av en högnivågrupp för livsmedelsindustrins konkurrenskraft och högnivågruppens rapport av den 17 mars 2009 om den europeiska livsmedelsindustrins konkurrenskraft, tillsammans med gruppens rekommendationer och en färdplan med nyckelinitiativ (8),

| — | med beaktande av studien Support for Farmers’ Cooperatives från november 2012 som redogör för resultatet av det projekt rörande stöd till jordbrukskooperativ som kommissionen inlett (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien Support for Farmers’ Cooperatives från november 2012 som redogör för resultatet av det projekt rörande stöd till jordbrukskooperativ som kommissionen inlett (9),

| — | med beaktande av studien 2013 från kommissionens gemensamma forskningscentrum – institutet för tekniska framtidsstudier Short Food Supply Chains and Local Food Systems in the EU – A State of Play of their Socio-Economic Characteristics
   (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien 2013 från kommissionens gemensamma forskningscentrum – institutet för tekniska framtidsstudier Short Food Supply Chains and Local Food Systems in the EU – A State of Play of their Socio-Economic Characteristics
   (10),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A7-0048/2014), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A7-0048/2014), och av följande skäl:

| A. | Frukt- och grönsakssektorn mottar omkring 3 procent av stödet från den gemensamma jordbrukspolitiken trots att den står för 18 procent av jordbruksproduktionens totala värde i EU, täcker 3 procent av den utnyttjade jordbruksarealen i EU och är värd mer än 50 miljarder euro. |
| --- | --- |

A.

Frukt- och grönsakssektorn mottar omkring 3 procent av stödet från den gemensamma jordbrukspolitiken trots att den står för 18 procent av jordbruksproduktionens totala värde i EU, täcker 3 procent av den utnyttjade jordbruksarealen i EU och är värd mer än 50 miljarder euro.

| B. | Trädgårdsnäringen omfattar frukt, grönsaker, potatis, sallader, kryddor och prydnadsväxter. Den innefattar trädplantskolor, plantskolor för perenner, trädgårdstjänster i allmänhet, trädgårdstjänster specifikt för kyrkogårdar, detaljhandel för trädgårdsprodukter, trädgårdscentrum, blomsterarrangemang och trädgårds- och landskapsanläggning. |
| --- | --- |

B.

Trädgårdsnäringen omfattar frukt, grönsaker, potatis, sallader, kryddor och prydnadsväxter. Den innefattar trädplantskolor, plantskolor för perenner, trädgårdstjänster i allmänhet, trädgårdstjänster specifikt för kyrkogårdar, detaljhandel för trädgårdsprodukter, trädgårdscentrum, blomsterarrangemang och trädgårds- och landskapsanläggning.

| C. | Omsättningen inom frukt- och grönsakssektorns leveranskedja uppskattas uppgå till mer än 120 miljarder euro, och 550 000 människor uppskattas vara sysselsatta inom branschen. Sektorn är av stor vikt för ekonomin i de områden inom EU där arbetslösheten brukar vara stor. |
| --- | --- |

C.

Omsättningen inom frukt- och grönsakssektorns leveranskedja uppskattas uppgå till mer än 120 miljarder euro, och 550 000 människor uppskattas vara sysselsatta inom branschen. Sektorn är av stor vikt för ekonomin i de områden inom EU där arbetslösheten brukar vara stor.

| D. | EU är den näst största producenten av frukt och grönsaker i världen och också den näst största importören. Efterfrågan på frukt och grönsaker ökar och överstiger för närvarande utbudet. Handeln med frukt och grönsaker steg från över 90 miljarder USD 2000 till närmare 218 miljarder USD 2010 och svarar för nästan 21 procent av den globala handeln med livsmedel och djur. EU har öppnat sina marknader på vid gavel för import från tredjeländer med vilka bilaterala och multilaterala avtal ingåtts. |
| --- | --- |

D.

EU är den näst största producenten av frukt och grönsaker i världen och också den näst största importören. Efterfrågan på frukt och grönsaker ökar och överstiger för närvarande utbudet. Handeln med frukt och grönsaker steg från över 90 miljarder USD 2000 till närmare 218 miljarder USD 2010 och svarar för nästan 21 procent av den globala handeln med livsmedel och djur. EU har öppnat sina marknader på vid gavel för import från tredjeländer med vilka bilaterala och multilaterala avtal ingåtts.

| E. | Trädgårdsnäringen – primärproduktionen och förädlingsindustrin – spelar en mångfaldig roll i EU:s ekonomi genom att generera efterfrågan och stimulera skapandet av mervärden i andra branscher såsom handels-, bygg- och finanssektorn. |
| --- | --- |

E.

Trädgårdsnäringen – primärproduktionen och förädlingsindustrin – spelar en mångfaldig roll i EU:s ekonomi genom att generera efterfrågan och stimulera skapandet av mervärden i andra branscher såsom handels-, bygg- och finanssektorn.

| F. | Den ekologiska frukt- och grönsakssektorn är den snabbast växande ekologiska sektorn på vilken som helst EU-marknad. Den var värd 19,7 miljarder euro 2011 och växte med 9 procent mellan 2010 och 2011 i en tioårig trend med en årlig tillväxt på mellan 5 och 10 procent. I fråga om planterad areal ökade den ekologiska frukten med 18,2 procent och ekologiska grönsaker med 3,5 procent mellan 2010 och 2011. |
| --- | --- |

F.

Den ekologiska frukt- och grönsakssektorn är den snabbast växande ekologiska sektorn på vilken som helst EU-marknad. Den var värd 19,7 miljarder euro 2011 och växte med 9 procent mellan 2010 och 2011 i en tioårig trend med en årlig tillväxt på mellan 5 och 10 procent. I fråga om planterad areal ökade den ekologiska frukten med 18,2 procent och ekologiska grönsaker med 3,5 procent mellan 2010 och 2011.

| G. | Konsumtionen av frukt och grönsaker 2011 i de 27 EU-länderna minskade med 3 procent jämfört med genomsnittskonsumtionen under de tidigare fem åren trots de positiva effekterna på hälsan av denna konsumtion. |
| --- | --- |

G.

Konsumtionen av frukt och grönsaker 2011 i de 27 EU-länderna minskade med 3 procent jämfört med genomsnittskonsumtionen under de tidigare fem åren trots de positiva effekterna på hälsan av denna konsumtion.

| H. | EU är världens största producent av blommor, lökar och krukväxter (44 procent av den globala produktionen), med den högsta tätheten per hektar. Sektorn för prydnadsväxter har en beräknad omsättning på 20 miljarder euro i produktionsledet, 28 miljarder euro i grossistledet och 38 miljarder euro i detaljistledet samt uppskattningsvis 650 000 anställda. |
| --- | --- |

H.

EU är världens största producent av blommor, lökar och krukväxter (44 procent av den globala produktionen), med den högsta tätheten per hektar. Sektorn för prydnadsväxter har en beräknad omsättning på 20 miljarder euro i produktionsledet, 28 miljarder euro i grossistledet och 38 miljarder euro i detaljistledet samt uppskattningsvis 650 000 anställda.

| I. | Stödordningen för frukt och grönsaker ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och har bland annat som mål att återställa jämvikten i livsmedelsförsörjningskedjan, utveckla produktionen, öka konkurrenskraften och stödja innovation. Antalet medlemmar i producentorganisationer bör öka, inbegripet i de områden där det under många år inte funnits möjlighet att använda driftsfonderna och/eller där produktionsmetoderna är föråldrade, genom att göra systemet mer attraktivt, då mer än hälften av alla EU-odlare inte hör till någon producentorganisation trots att kommissionen fastställt som mål att i medeltal 60 procent av odlarna ska vara anslutna före 2013. Den låga anslutningen beror delvis på att producentorganisationer upphört med sin verksamhet i vissa medlemsstater, något som skapar osäkerhet bland producenterna. Med tanke på den nyckelroll producentorganisationerna spelar för att förbättra förhandlingspositionen i frukt- och grönsaksorganisationerna är det nödvändigt att förtydliga EU-lagstiftningen när det gäller producentorganisationernas ställning för att undvika osäkerhet hos producenterna. |
| --- | --- |

I.

Stödordningen för frukt och grönsaker ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och har bland annat som mål att återställa jämvikten i livsmedelsförsörjningskedjan, utveckla produktionen, öka konkurrenskraften och stödja innovation. Antalet medlemmar i producentorganisationer bör öka, inbegripet i de områden där det under många år inte funnits möjlighet att använda driftsfonderna och/eller där produktionsmetoderna är föråldrade, genom att göra systemet mer attraktivt, då mer än hälften av alla EU-odlare inte hör till någon producentorganisation trots att kommissionen fastställt som mål att i medeltal 60 procent av odlarna ska vara anslutna före 2013. Den låga anslutningen beror delvis på att producentorganisationer upphört med sin verksamhet i vissa medlemsstater, något som skapar osäkerhet bland producenterna. Med tanke på den nyckelroll producentorganisationerna spelar för att förbättra förhandlingspositionen i frukt- och grönsaksorganisationerna är det nödvändigt att förtydliga EU-lagstiftningen när det gäller producentorganisationernas ställning för att undvika osäkerhet hos producenterna.

| J. | De totala insatskostnaderna för EU:s jordbrukare ökade enligt Eurostat i snitt med nästan 40 procent mellan 2000 och 2010, medan producentpriserna i snitt steg med mindre än 25 procent. Ökningen av insatskostnader var nästan 80 procent för syntetiska gödselmedel och markförbättringsmedel, nästan 30 procent för frön och planteringsmaterial och nästan 13 procent för växtskyddsprodukter. |
| --- | --- |

J.

De totala insatskostnaderna för EU:s jordbrukare ökade enligt Eurostat i snitt med nästan 40 procent mellan 2000 och 2010, medan producentpriserna i snitt steg med mindre än 25 procent. Ökningen av insatskostnader var nästan 80 procent för syntetiska gödselmedel och markförbättringsmedel, nästan 30 procent för frön och planteringsmaterial och nästan 13 procent för växtskyddsprodukter.

| K. | Markens försämrade bördighet på grund av erosion och minskad tillförsel av organiska ämnen som ger en ogynnsam klumpstruktur och låga humusnivåer, minskad närings- och vattenbehållning och reducerade ekologiska processer medför en betydande kostnad för såväl jordbrukarna som den offentliga budgeten. |
| --- | --- |

K.

Markens försämrade bördighet på grund av erosion och minskad tillförsel av organiska ämnen som ger en ogynnsam klumpstruktur och låga humusnivåer, minskad närings- och vattenbehållning och reducerade ekologiska processer medför en betydande kostnad för såväl jordbrukarna som den offentliga budgeten.

| L. | ”Kunskapskedjan” för att omvandla forskning till praktik inom trädgårdsnäringen är mycket spänd. Den privata sektorn satsar överlag mycket litet på forskning. Forskning och utveckling (FoU) stod för endast 0,24 procent av livsmedelsindustrins totala utgifter i de 15 EU-länderna 2004, vilket är den senaste period för vilken siffror finns tillgängliga. |
| --- | --- |

L.

”Kunskapskedjan” för att omvandla forskning till praktik inom trädgårdsnäringen är mycket spänd. Den privata sektorn satsar överlag mycket litet på forskning. Forskning och utveckling (FoU) stod för endast 0,24 procent av livsmedelsindustrins totala utgifter i de 15 EU-länderna 2004, vilket är den senaste period för vilken siffror finns tillgängliga.

| M. | Ett stort antal trädgårdsväxter riskerar att försvinna på grund av sin begränsade lönsamhet. De odlare som fortsätter att odla dessa växtsorter utövar en ekologiskt, socialt och kulturellt betydelsefull funktion som skyddar viktiga delar av det europeiska jordbruket. |
| --- | --- |

M.

Ett stort antal trädgårdsväxter riskerar att försvinna på grund av sin begränsade lönsamhet. De odlare som fortsätter att odla dessa växtsorter utövar en ekologiskt, socialt och kulturellt betydelsefull funktion som skyddar viktiga delar av det europeiska jordbruket.

| N. | De ökade svårigheterna med att förebygga, kontrollera och utrota skadliga organismer och den begränsade tillgången på växtskyddsmedel för att skydda odlingar av trädgårdsväxter riskerar att äventyra det europeiska jordbrukets mångfald och trädgårdsnäringens kvalitet i Europa. |
| --- | --- |

N.

De ökade svårigheterna med att förebygga, kontrollera och utrota skadliga organismer och den begränsade tillgången på växtskyddsmedel för att skydda odlingar av trädgårdsväxter riskerar att äventyra det europeiska jordbrukets mångfald och trädgårdsnäringens kvalitet i Europa.

| O. | Företagen inom trädgårdssektorn är ofta samtidigt verksamma inom produktion, handel och på tjänsteområdet. |
| --- | --- |

O.

Företagen inom trädgårdssektorn är ofta samtidigt verksamma inom produktion, handel och på tjänsteområdet.

| P. | Cisgenesis kan definieras som en genetisk ingenjörsteknik för att införa en gen i en viss växt från dess släktingar inom samma kön eller art. |
| --- | --- |

P.

Cisgenesis kan definieras som en genetisk ingenjörsteknik för att införa en gen i en viss växt från dess släktingar inom samma kön eller art.

| 1. | Europaparlamentet understryker att det är viktigt att främja EU:s trädgårdsnäring och att göra det möjligt för den att bättre ta upp konkurrensen på världsmarknaden, genom innovation, forskning och utveckling, anpassning till och lindrande av klimatförändringarna och åtgärder för att förbättra marknadsföringen, samt att fortsätta arbeta för att undanröja den bristande jämvikten mellan operatörer och leverantörer. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet understryker att det är viktigt att främja EU:s trädgårdsnäring och att göra det möjligt för den att bättre ta upp konkurrensen på världsmarknaden, genom innovation, forskning och utveckling, anpassning till och lindrande av klimatförändringarna och åtgärder för att förbättra marknadsföringen, samt att fortsätta arbeta för att undanröja den bristande jämvikten mellan operatörer och leverantörer.

| 2. | Europaparlamentet betonar att det är viktigt att göra det lättare för producenter att få tillträde till tredjeländers marknader. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka sina insatser för att hjälpa exportörer av frukt, grönsaker, blommor och prydnadsväxter att möta det ökande antalet icke-tariffära hinder, såsom de växtskyddsregler som gäller i vissa tredjeländer och som försvårar, för att inte säga omöjliggör, export från EU. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att det är viktigt att göra det lättare för producenter att få tillträde till tredjeländers marknader. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka sina insatser för att hjälpa exportörer av frukt, grönsaker, blommor och prydnadsväxter att möta det ökande antalet icke-tariffära hinder, såsom de växtskyddsregler som gäller i vissa tredjeländer och som försvårar, för att inte säga omöjliggör, export från EU.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa samma tillträdeskrav för alla marknadsaktörer inom EU med avseende på normer för marknadsföring, ursprungsbeteckningar etc. och garantera dessa genom motsvarande kontroller, så att man undviker snedvridning av konkurrensen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa samma tillträdeskrav för alla marknadsaktörer inom EU med avseende på normer för marknadsföring, ursprungsbeteckningar etc. och garantera dessa genom motsvarande kontroller, så att man undviker snedvridning av konkurrensen.

| 4. | Europaparlamentet stöder åtgärder för att öka konsumtionen av frukt och grönsaker i medlemsstaterna genom utbildningsverksamhet i likhet med EU-programmet för frukt i skolan eller exempelvis nationella program såsom sektorns kampanjer Grow Your Own Potato (odla din egen potatis) och Cook Your Own Potato (koka din egen potatis) i Förenade kungariket. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet stöder åtgärder för att öka konsumtionen av frukt och grönsaker i medlemsstaterna genom utbildningsverksamhet i likhet med EU-programmet för frukt i skolan eller exempelvis nationella program såsom sektorns kampanjer Grow Your Own Potato (odla din egen potatis) och Cook Your Own Potato (koka din egen potatis) i Förenade kungariket.

| 5. | Europaparlamentet noterar att det ofta råder brist på lokalt producerade grönsaker på de lokala och regionala marknaderna. Jordbruksverksamheten i dessa regioner bör därför främjas, och särskilt bör det unga företagandet stimuleras. Detta ger sysselsättningsmöjligheter inom jordbrukssektorn och är en garanti för att få fram färska närproducerade produkter. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet noterar att det ofta råder brist på lokalt producerade grönsaker på de lokala och regionala marknaderna. Jordbruksverksamheten i dessa regioner bör därför främjas, och särskilt bör det unga företagandet stimuleras. Detta ger sysselsättningsmöjligheter inom jordbrukssektorn och är en garanti för att få fram färska närproducerade produkter.

| 6. | Europaparlamentet framhåller fördelarna för människors hälsa och välbefinnande med att odla prydnadsväxter eftersom det förbättrar grönområdena och förbättrar stadsmiljöerna vad gäller klimatförändringarna och stärker landsbygdens ekonomi. Parlamentet understryker behovet av ett aktivare stöd för denna sektor i form av stöd för investeringar och karriärutveckling. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet framhåller fördelarna för människors hälsa och välbefinnande med att odla prydnadsväxter eftersom det förbättrar grönområdena och förbättrar stadsmiljöerna vad gäller klimatförändringarna och stärker landsbygdens ekonomi. Parlamentet understryker behovet av ett aktivare stöd för denna sektor i form av stöd för investeringar och karriärutveckling.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar åtgärderna inom EU:s frukt- och grönsaksordning som syftar till att öka marknadsinriktningen bland EU:s odlare, främja innovation och produktutveckling, öka odlarnas konkurrenskraft och förbättra saluföringen, produktionens kvalitets- och miljöaspekter, genom stöd till producentorganisationer eller sammanslutningar av producentorganisationer och genom erkännande av branschorganisationer samt även genom främjande av aggregationscentrum för att generera nya inkomstflöden som sedan kan bli till nya investeringar. Det bör samtidigt observeras att diskriminering inte får ske mot aktörer som säljer produkter genom direktförsäljning eller i egen regi utan att de i stället ska ges möjlighet att genomföra innovativa projekt och förbättra sin konkurrenskraft. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar åtgärderna inom EU:s frukt- och grönsaksordning som syftar till att öka marknadsinriktningen bland EU:s odlare, främja innovation och produktutveckling, öka odlarnas konkurrenskraft och förbättra saluföringen, produktionens kvalitets- och miljöaspekter, genom stöd till producentorganisationer eller sammanslutningar av producentorganisationer och genom erkännande av branschorganisationer samt även genom främjande av aggregationscentrum för att generera nya inkomstflöden som sedan kan bli till nya investeringar. Det bör samtidigt observeras att diskriminering inte får ske mot aktörer som säljer produkter genom direktförsäljning eller i egen regi utan att de i stället ska ges möjlighet att genomföra innovativa projekt och förbättra sin konkurrenskraft.

| 8. | Europaparlamentet påpekar att lokal och regional produktion och försäljning bidrar till att skapa förädlingsvärde och arbetstillfällen på landsbygden och att upprätthålla dessa. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påpekar att lokal och regional produktion och försäljning bidrar till att skapa förädlingsvärde och arbetstillfällen på landsbygden och att upprätthålla dessa.

| 9. | Europaparlamentet hänvisar till att korta värdekedjor bidrar till att minska klimatskadliga utsläpp. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet hänvisar till att korta värdekedjor bidrar till att minska klimatskadliga utsläpp.

| 10. | Europaparlamentet påpekar att så kallat stadsjordbruk erbjuder nya möjligheter för trädgårdsnäringen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påpekar att så kallat stadsjordbruk erbjuder nya möjligheter för trädgårdsnäringen.

| 11. | Europaparlamentet stöder kommissionens rapport från den offentliga rådfrågningen A Review of the EU Regime for the Fruit and Vegetables Sector, särskilt avsnitt 3.8, där man konstaterar att de nuvarande bestämmelserna för producentorganisationer måste förenklas. Parlamentet stöder det förslag som innebär att man stärker producentorganisationerna och konstaterar att i majoriteten av de mottagna svaren förordas ett bibehållande av det nuvarande stödsystemets grundfilosofi. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet stöder kommissionens rapport från den offentliga rådfrågningen A Review of the EU Regime for the Fruit and Vegetables Sector, särskilt avsnitt 3.8, där man konstaterar att de nuvarande bestämmelserna för producentorganisationer måste förenklas. Parlamentet stöder det förslag som innebär att man stärker producentorganisationerna och konstaterar att i majoriteten av de mottagna svaren förordas ett bibehållande av det nuvarande stödsystemets grundfilosofi.

| 12. | Europaparlamentet betonar att minskad byråkrati måste prioriteras, särskilt för små och medelstora företag, men utan att äventyra den nödvändiga rättssäkerheten. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar att minskad byråkrati måste prioriteras, särskilt för små och medelstora företag, men utan att äventyra den nödvändiga rättssäkerheten.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar att man vid reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken enades om att behålla EU:s stödsystem för frukt och grönsaker baserat på producentorganisationerna. Parlamentet är medvetet om att de befintliga instrumenten inte alltid varit effektiva, vilket kommissionen erkände i sitt dokument för offentligt samråd om översynen av EU:s frukt- och grönsaksordning (A Review of the EU Regime for the Fruit and Vegetables Sector). Parlamentet stöder därför Newcastlegruppens arbete att förbättra EU:s frukt- och grönsaksordning, och gruppen bör beakta hur det juridiska systemet för kooperativ är utformat i de olika medlemsstaterna så att den inte förhindrar att nya producentorganisationer uppstår och respektera det faktum att odlarna har rätt att välja att inte ansluta sig till en producentorganisation. Europaparlamentet konstaterar att ett unionsinstrument för hantering av svåra kriser införs när dessa inverkar på flera medlemsstater, och understryker att det borde vara tillgängligt för alla producenter, oavsett om de är medlemmar i producentorganisationer eller inte. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar att man vid reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken enades om att behålla EU:s stödsystem för frukt och grönsaker baserat på producentorganisationerna. Parlamentet är medvetet om att de befintliga instrumenten inte alltid varit effektiva, vilket kommissionen erkände i sitt dokument för offentligt samråd om översynen av EU:s frukt- och grönsaksordning (A Review of the EU Regime for the Fruit and Vegetables Sector). Parlamentet stöder därför Newcastlegruppens arbete att förbättra EU:s frukt- och grönsaksordning, och gruppen bör beakta hur det juridiska systemet för kooperativ är utformat i de olika medlemsstaterna så att den inte förhindrar att nya producentorganisationer uppstår och respektera det faktum att odlarna har rätt att välja att inte ansluta sig till en producentorganisation. Europaparlamentet konstaterar att ett unionsinstrument för hantering av svåra kriser införs när dessa inverkar på flera medlemsstater, och understryker att det borde vara tillgängligt för alla producenter, oavsett om de är medlemmar i producentorganisationer eller inte.

| 14. | För att öka producentorganisationernas nytta för producenterna uppmanar Europaparlamentet kommissionen att i sin översyn av EU:s frukt- och grönsaksordning lägga fram klara och praktiska bestämmelser om hur producentorganisationerna ska organiseras och fungera och även anpassa ordningen till marknadsstrukturerna i medlemsstaterna, så att producentorganisationerna kan spela den roll som det är avsett att de ska spela och så att det blir attraktivt för odlare att ansluta sig till producentorganisationerna, förutsatt att detta inte äventyrar uppnåendet av ordningens grundläggande mål och förutsatt att odlarna är fria att fatta sina egna beslut i dessa frågor. |
| --- | --- |

14.

För att öka producentorganisationernas nytta för producenterna uppmanar Europaparlamentet kommissionen att i sin översyn av EU:s frukt- och grönsaksordning lägga fram klara och praktiska bestämmelser om hur producentorganisationerna ska organiseras och fungera och även anpassa ordningen till marknadsstrukturerna i medlemsstaterna, så att producentorganisationerna kan spela den roll som det är avsett att de ska spela och så att det blir attraktivt för odlare att ansluta sig till producentorganisationerna, förutsatt att detta inte äventyrar uppnåendet av ordningens grundläggande mål och förutsatt att odlarna är fria att fatta sina egna beslut i dessa frågor.

| 15. | Europaparlamentet noterar med oro att producentorganisationernas systemregler kan tolkas på vitt skilda sätt av kommissionens revisorer, vilket skapar stor osäkerhet och kan utsätta medlemsstaterna för risken att få sina utgifter uteslutna och bli föremål för kontroll av lagenligheten. Parlamentet understryker också att revisionsförfaranden och finansiella korrigeringar måste utföras snabbare och inom en överenskommen revisionsperiod. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet noterar med oro att producentorganisationernas systemregler kan tolkas på vitt skilda sätt av kommissionens revisorer, vilket skapar stor osäkerhet och kan utsätta medlemsstaterna för risken att få sina utgifter uteslutna och bli föremål för kontroll av lagenligheten. Parlamentet understryker också att revisionsförfaranden och finansiella korrigeringar måste utföras snabbare och inom en överenskommen revisionsperiod.

| 16. | Europaparlamentet noterar att det fortfarande förekommer illojala handelsmetoder i EU som underminerar trädgårdsnäringen och dess producentorganisationer och minskar odlarnas vilja att investera i framtiden. Parlamentet anser att uppförandekoder som godkänts av alla aktörer i leveranskedjan och som får stöd i en rättslig ram och kontrolleras av en nationell rättsinstans i varje medlemsstat avsedd att övervaka handelsrutiner kommer att förbättra livsmedelskedjans och den inre marknadens funktion på ett avgörande sätt |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet noterar att det fortfarande förekommer illojala handelsmetoder i EU som underminerar trädgårdsnäringen och dess producentorganisationer och minskar odlarnas vilja att investera i framtiden. Parlamentet anser att uppförandekoder som godkänts av alla aktörer i leveranskedjan och som får stöd i en rättslig ram och kontrolleras av en nationell rättsinstans i varje medlemsstat avsedd att övervaka handelsrutiner kommer att förbättra livsmedelskedjans och den inre marknadens funktion på ett avgörande sätt

| 17. | Europaparlamentet anser att de olika privata normer för rester av växtskyddsmedel som införts av flera distributionskedjor i praktiken utgör konkurrenshämmande åtgärder som drabbar producenterna inom frukt- och grönsakssektorn. Parlamentet uppmanar kommissionen att ingripa för att avlägsna sådana privata normer eftersom de rester av växtskyddsmedel som tillåts enligt unionsrätten skyddar konsumenternas och operatörernas hälsa. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att de olika privata normer för rester av växtskyddsmedel som införts av flera distributionskedjor i praktiken utgör konkurrenshämmande åtgärder som drabbar producenterna inom frukt- och grönsakssektorn. Parlamentet uppmanar kommissionen att ingripa för att avlägsna sådana privata normer eftersom de rester av växtskyddsmedel som tillåts enligt unionsrätten skyddar konsumenternas och operatörernas hälsa.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja integrerad bekämpning, att stödja innovation och nyföretagande genom ökad forskning och utveckling kring icke-kemiska alternativ såsom rovinsekter och parasiter som attackerar olika skadegörare och att utnyttja ramprogrammet för forskning och innovation i Horisont 2020 för att finansiera tillämpad forskning som stöder utvecklingen av integrerade strategier för bekämpning av skadedjur, sjukdomar och ogräs samt förse producenterna med nödvändiga verktyg och information för att klara kraven i direktiv 2009/128/EG, där det sägs i artikel 14 att medlemsstaterna ska ”vidta alla nödvändiga åtgärder för att främja ett växtskydd med låg insats av bekämpningsmedel och så långt möjligt ge företräde till icke kemiska metoder” och ”skapa eller främja skapandet av nödvändiga förutsättningar för genomförandet av integrerat växtskydd”. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja integrerad bekämpning, att stödja innovation och nyföretagande genom ökad forskning och utveckling kring icke-kemiska alternativ såsom rovinsekter och parasiter som attackerar olika skadegörare och att utnyttja ramprogrammet för forskning och innovation i Horisont 2020 för att finansiera tillämpad forskning som stöder utvecklingen av integrerade strategier för bekämpning av skadedjur, sjukdomar och ogräs samt förse producenterna med nödvändiga verktyg och information för att klara kraven i direktiv 2009/128/EG, där det sägs i artikel 14 att medlemsstaterna ska ”vidta alla nödvändiga åtgärder för att främja ett växtskydd med låg insats av bekämpningsmedel och så långt möjligt ge företräde till icke kemiska metoder” och ”skapa eller främja skapandet av nödvändiga förutsättningar för genomförandet av integrerat växtskydd”.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja och lägga tonvikten vid en förstärkning av ekologiska processer som säkrar långsiktig markhälsa, bördighet och yrkesutbildning förutom att hantera och reglera antalet skadegörare. Parlamentet anser att detta kan leda till långsiktiga produktivitetsvinster för jordbrukarna och lägre kostnader för de offentliga budgetarna. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja och lägga tonvikten vid en förstärkning av ekologiska processer som säkrar långsiktig markhälsa, bördighet och yrkesutbildning förutom att hantera och reglera antalet skadegörare. Parlamentet anser att detta kan leda till långsiktiga produktivitetsvinster för jordbrukarna och lägre kostnader för de offentliga budgetarna.

| 20. | Europaparlamentet understryker att trädgårdsnäringen är beroende av ett flertal växtskyddsmedel och uppmanar kommissionen att tillämpa ett riskbaserat synsätt på bestämmelserna om dessa produkter som grundar sig på oberoende vetenskapliga rön som granskats av likar. Parlamentet understryker att grödor som odlas i mindre omfattning är särskilt sårbara eftersom tillgängliga verksamma ämnen saknas. Parlamentet uppmanar kommissionen att stärka en samordning av medlemsstaternas datainsamling, framför allt uppgifter om rester av bekämpningsmedel som är ett avgörande krav för att godkänna ätliga specialgrödor. Parlamentet uppmanar kommissionens generaldirektorat för jordbruk och landsbygdsutveckling, hälso- och konsumentfrågor, miljö och konkurrens att bedriva ett strategiskt samarbete för att ur olika synvinklar ta hänsyn till följderna av en förändring av bestämmelserna om växtskyddsmedel. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet understryker att trädgårdsnäringen är beroende av ett flertal växtskyddsmedel och uppmanar kommissionen att tillämpa ett riskbaserat synsätt på bestämmelserna om dessa produkter som grundar sig på oberoende vetenskapliga rön som granskats av likar. Parlamentet understryker att grödor som odlas i mindre omfattning är särskilt sårbara eftersom tillgängliga verksamma ämnen saknas. Parlamentet uppmanar kommissionen att stärka en samordning av medlemsstaternas datainsamling, framför allt uppgifter om rester av bekämpningsmedel som är ett avgörande krav för att godkänna ätliga specialgrödor. Parlamentet uppmanar kommissionens generaldirektorat för jordbruk och landsbygdsutveckling, hälso- och konsumentfrågor, miljö och konkurrens att bedriva ett strategiskt samarbete för att ur olika synvinklar ta hänsyn till följderna av en förändring av bestämmelserna om växtskyddsmedel.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att kontrollera funktionen för ömsesidigt erkännande av godkännanden av växtskyddsprodukter mellan unionens medlemsstater enligt artikel 40 i förordning (EG) nr 1107/2009, för att underlätta dess tillämpning och avlägsna eventuella byråkratiska och administrativa hinder och att beakta det långsiktiga målet global harmonisering av reglerna för växtskyddsmedel och lägre icke-tariffära handelshinder för exporthandeln. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att kontrollera funktionen för ömsesidigt erkännande av godkännanden av växtskyddsprodukter mellan unionens medlemsstater enligt artikel 40 i förordning (EG) nr 1107/2009, för att underlätta dess tillämpning och avlägsna eventuella byråkratiska och administrativa hinder och att beakta det långsiktiga målet global harmonisering av reglerna för växtskyddsmedel och lägre icke-tariffära handelshinder för exporthandeln.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utan ytterligare fördröjning och i enlighet med de skyldigheter som anges i artikel 51.9 i förordning (EG) nr 1107/2009 lägga fram ett betänkande i Europaparlamentet och rådet om inrättandet av en europeisk fond för specialodlingar och mindre vanligt förekommande användning. Parlamentet framhåller särskilt att en sådan fond bör kunna finansiera ett permanent europeiskt arbetsprogram för samordning av och samarbete mellan olika operatörer inom livsmedelskedjan, behöriga myndigheter och berörda parter, inklusive forskningsinstitut för att bedriva och vid behov finansiera forsknings- och innovationsverksamhet för skydd av specialodlingar och grödor som odlas i mindre omfattning. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utan ytterligare fördröjning och i enlighet med de skyldigheter som anges i artikel 51.9 i förordning (EG) nr 1107/2009 lägga fram ett betänkande i Europaparlamentet och rådet om inrättandet av en europeisk fond för specialodlingar och mindre vanligt förekommande användning. Parlamentet framhåller särskilt att en sådan fond bör kunna finansiera ett permanent europeiskt arbetsprogram för samordning av och samarbete mellan olika operatörer inom livsmedelskedjan, behöriga myndigheter och berörda parter, inklusive forskningsinstitut för att bedriva och vid behov finansiera forsknings- och innovationsverksamhet för skydd av specialodlingar och grödor som odlas i mindre omfattning.

| 23. | Europaparlamentet framhåller bristen på ömsesidighet när det gäller de fytosanitära krav som åläggs importen och de som den europeiska produktionen måste uppfylla. Parlamentet understryker att denna fortgående obalans inte bara undergräver konkurrenskraften för våra producenter utan även är till nackdel för de europeiska konsumenterna. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet framhåller bristen på ömsesidighet när det gäller de fytosanitära krav som åläggs importen och de som den europeiska produktionen måste uppfylla. Parlamentet understryker att denna fortgående obalans inte bara undergräver konkurrenskraften för våra producenter utan även är till nackdel för de europeiska konsumenterna.

| 24. | Europaparlamentet påminner om att både växtskyddsmedelsförordningen (förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 (11) och den nya förordningen om biocidprodukter (förordning (EU) nr 528/2012 av den 22 maj 2012 (12)) kräver att kommissionen fastställer särskilda vetenskapliga kriterier för fastställande av hormonstörande egenskaper senast i december 2013. Parlamentet betonar vikten av ett öppet förfarande, så att beslut är begripliga för de berörda marknadsaktörerna utifrån den vetenskapliga grunden och att de känner till de aktörer som är delaktiga i utveckling av nya kriterier. Parlamentet uppmanar kommissionen att noggrant se över följderna av olika tillvägagångssätt då den lägger fram förslag om hormonstörande ämnen. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet påminner om att både växtskyddsmedelsförordningen (förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 (11) och den nya förordningen om biocidprodukter (förordning (EU) nr 528/2012 av den 22 maj 2012 (12)) kräver att kommissionen fastställer särskilda vetenskapliga kriterier för fastställande av hormonstörande egenskaper senast i december 2013. Parlamentet betonar vikten av ett öppet förfarande, så att beslut är begripliga för de berörda marknadsaktörerna utifrån den vetenskapliga grunden och att de känner till de aktörer som är delaktiga i utveckling av nya kriterier. Parlamentet uppmanar kommissionen att noggrant se över följderna av olika tillvägagångssätt då den lägger fram förslag om hormonstörande ämnen.

| 25. | Europaparlamentet understryker att trädgårdsnäringen är starkt beroende av användningen av väl specificerade gödselmedel av god kvalitet. Parlamentet välkomnar den pågående översynen av EU:s gödselförordning men noterar med oro kommissionens syfte att inkludera markförbättringsmedel som innehåller tidigare icke föreskrivna material. Parlamentet understryker att sådana material inte kräver precision vid tillverkning och användning och uppmanar kommissionen att inte inkludera dem i gödselförordningen. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet understryker att trädgårdsnäringen är starkt beroende av användningen av väl specificerade gödselmedel av god kvalitet. Parlamentet välkomnar den pågående översynen av EU:s gödselförordning men noterar med oro kommissionens syfte att inkludera markförbättringsmedel som innehåller tidigare icke föreskrivna material. Parlamentet understryker att sådana material inte kräver precision vid tillverkning och användning och uppmanar kommissionen att inte inkludera dem i gödselförordningen.

| 26. | Europaparlamentet lyfter fram att trädgårdsnäringen är ledande inom utveckling och införande av innovativa system för precisionsjordbruk och anser att sådana system kommer att minska användningen av bekämpningsmedel och gödselmedel, öka den säljbara avkastningen, minska slöseriet och förbättra leveranskontinuiteten och de ekonomiska resultaten. Parlamentet understryker att växtodlingsåtgärder såsom växtföljder eller fånggrödor, samt forskning och utveckling inriktas på att minimera miljöbelastningen. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet lyfter fram att trädgårdsnäringen är ledande inom utveckling och införande av innovativa system för precisionsjordbruk och anser att sådana system kommer att minska användningen av bekämpningsmedel och gödselmedel, öka den säljbara avkastningen, minska slöseriet och förbättra leveranskontinuiteten och de ekonomiska resultaten. Parlamentet understryker att växtodlingsåtgärder såsom växtföljder eller fånggrödor, samt forskning och utveckling inriktas på att minimera miljöbelastningen.

| 27. | Europaparlamentet noterar kommissionens förslag till förordning om växtförädlingsmaterial (COM(2013)0262), och är oroat över att förslaget kommer att ha en alltför stor inverkan på trädgårdsnäringen, framför allt på prydnadsväxter och frukt. Parlamentet understryker att all lagstiftning bör vara proportionerlig och erkänna subsidiaritetsprincipen. Parlamentet understryker också att äldre sorter och traditionella jordbruksgrödor inte får hotas genom ändrad lagstiftning och att de bör bidra till den genetiska mångfalden mellan och inom olika populationer av grödor för att ge långsiktig livsmedelstrygghet och robusta livsmedelssystem. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet noterar kommissionens förslag till förordning om växtförädlingsmaterial (COM(2013)0262), och är oroat över att förslaget kommer att ha en alltför stor inverkan på trädgårdsnäringen, framför allt på prydnadsväxter och frukt. Parlamentet understryker att all lagstiftning bör vara proportionerlig och erkänna subsidiaritetsprincipen. Parlamentet understryker också att äldre sorter och traditionella jordbruksgrödor inte får hotas genom ändrad lagstiftning och att de bör bidra till den genetiska mångfalden mellan och inom olika populationer av grödor för att ge långsiktig livsmedelstrygghet och robusta livsmedelssystem.

| 28. | Europaparlamentet noterar effekterna av främmande invasiva arter av trädgårdsväxter på miljön i stort, men rekommenderar att en regional eller landsbaserad strategi tillämpas i kommissionens förslag till förordning om förebyggande och hantering av introduktion och spridning av invasiva främmande arter (COM(2013)0620), i vilket kommissionen tillstår att vissa områden i Europa är sårbarare än andra och att olika områden i Europa har olika klimat som stöder olika uppsättningar växter. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet noterar effekterna av främmande invasiva arter av trädgårdsväxter på miljön i stort, men rekommenderar att en regional eller landsbaserad strategi tillämpas i kommissionens förslag till förordning om förebyggande och hantering av introduktion och spridning av invasiva främmande arter (COM(2013)0620), i vilket kommissionen tillstår att vissa områden i Europa är sårbarare än andra och att olika områden i Europa har olika klimat som stöder olika uppsättningar växter.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kraftfullt kommissionen att som allmän princip skydda växtodlarnas frihet att använda befintliga växtmaterial för att utveckla och sälja nya typer av växter, oavsett eventuella patentkrav som även omfattar växtmaterial. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kraftfullt kommissionen att som allmän princip skydda växtodlarnas frihet att använda befintliga växtmaterial för att utveckla och sälja nya typer av växter, oavsett eventuella patentkrav som även omfattar växtmaterial.

| 30. | Europaparlamentet rekommenderar kommissionen och medlemsstaterna att stödja utvecklingen av lokala frukt- och grönsaksmarknader och kortare livsmedelsförsörjningskedjor för att säkerställa tillgången på färskvaror. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet rekommenderar kommissionen och medlemsstaterna att stödja utvecklingen av lokala frukt- och grönsaksmarknader och kortare livsmedelsförsörjningskedjor för att säkerställa tillgången på färskvaror.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skilja mellan cisgena växter (växter med en transgen från samma art) och transgena växter och att införa olika godkännandeförfaranden för cisgena växter. Parlamentet avvaktar Efsas yttrande om resultaten från arbetsgruppen för nya biotekniska förädlingsmetoder som begärts av generaldirektoratet för hälso- och konsumentfrågor. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skilja mellan cisgena växter (växter med en transgen från samma art) och transgena växter och att införa olika godkännandeförfaranden för cisgena växter. Parlamentet avvaktar Efsas yttrande om resultaten från arbetsgruppen för nya biotekniska förädlingsmetoder som begärts av generaldirektoratet för hälso- och konsumentfrågor.

| 32. | Europaparlamentet lyfter fram det stora behov av arbetskraft som finns inom trädgårdsnäringen, särskilt behovet av säsongsarbetare, och uppmanar medlemsstaterna att se till att effektiva metoder införs för att garantera att trädgårdsodlarna har tillgång till den arbetskraft de behöver under årets viktiga perioder, samtidigt som kraven i direktivet om säsongsarbetare respekteras fullt ut, inklusive principen om skäliga löner. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet lyfter fram det stora behov av arbetskraft som finns inom trädgårdsnäringen, särskilt behovet av säsongsarbetare, och uppmanar medlemsstaterna att se till att effektiva metoder införs för att garantera att trädgårdsodlarna har tillgång till den arbetskraft de behöver under årets viktiga perioder, samtidigt som kraven i direktivet om säsongsarbetare respekteras fullt ut, inklusive principen om skäliga löner.

| 33. | Europaparlamentet ställer sig positivt till att man på nytt betonar praktik vid utbildning av arbetskraften men konstaterar med oro att antalet personer som avslutar sin praktik inom trädgårdsnäringen fortfarande är lågt i vissa medlemsstater vilket medför minskade möjligheter för de ungdomar som intresserar sig för sektorn. Parlamentet konstaterar att alla unga inte lämpar sig för den praktik de utför. Parlamentet understryker att insatserna för att uppmuntra unga att överväga ett yrke inom trädgårdsnäringen och att ge dem utbildning bör stödjas genom medvetandegörande- och informationskampanjer som förbättrar allmänheten bild av sektorn. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet ställer sig positivt till att man på nytt betonar praktik vid utbildning av arbetskraften men konstaterar med oro att antalet personer som avslutar sin praktik inom trädgårdsnäringen fortfarande är lågt i vissa medlemsstater vilket medför minskade möjligheter för de ungdomar som intresserar sig för sektorn. Parlamentet konstaterar att alla unga inte lämpar sig för den praktik de utför. Parlamentet understryker att insatserna för att uppmuntra unga att överväga ett yrke inom trädgårdsnäringen och att ge dem utbildning bör stödjas genom medvetandegörande- och informationskampanjer som förbättrar allmänheten bild av sektorn.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar livsmedelssektorn och forskarsamfundet att samarbeta på ett systematiskt sätt för att locka till sig och utbilda nästa generations forskare och vidareutbilda de nuvarande arbetstagarna. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar livsmedelssektorn och forskarsamfundet att samarbeta på ett systematiskt sätt för att locka till sig och utbilda nästa generations forskare och vidareutbilda de nuvarande arbetstagarna.

| 35. | Europaparlamentet understryker fördelarna med att utöka och bredda partnerskap mellan regeringar, näringslivet och forskningsorganisationer och behovet av att se till att systemen för att stödja sådana partnerskap struktureras på ett sätt som maximerar effekterna av investeringarna och deras samstämmighet. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet understryker fördelarna med att utöka och bredda partnerskap mellan regeringar, näringslivet och forskningsorganisationer och behovet av att se till att systemen för att stödja sådana partnerskap struktureras på ett sätt som maximerar effekterna av investeringarna och deras samstämmighet.

| 36. | Europaparlamentet betonar den avgörande betydelsen av att effektivt utnyttja den kvalificerade vetenskapliga potentialen i syfte att snabbare kunna tillämpa resultaten av forskning och innovation genom att överföra innovativ teknik till jordbruksproduktionen inom trädgårdsnäringen och att integrera forskning och innovation, utbildning och utvidgning inom jordbruksområdet med en ekonomisk politik som tillgodoser trädgårdsnäringens utvecklingsbehov och ökar dess effektivitet. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet betonar den avgörande betydelsen av att effektivt utnyttja den kvalificerade vetenskapliga potentialen i syfte att snabbare kunna tillämpa resultaten av forskning och innovation genom att överföra innovativ teknik till jordbruksproduktionen inom trädgårdsnäringen och att integrera forskning och innovation, utbildning och utvidgning inom jordbruksområdet med en ekonomisk politik som tillgodoser trädgårdsnäringens utvecklingsbehov och ökar dess effektivitet.

| 37. | Europaparlamentet anser att trädgårdsnäringen och sektorn för prydnadsväxter måste få möjlighet att bättre utnyttja unionens program för forskning, teknisk utveckling och innovation och uppmanar kommissionen att inkludera ”skyddad odling” i Horisont 2020-upphandlingarna för att stimulera innovation till exempel i samband med hållbart växtskydd, hållbart utnyttjande av vatten och gödselmedel, energieffektivitet, avancerade odlings- och produktionssystem och hållbara transporter. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet anser att trädgårdsnäringen och sektorn för prydnadsväxter måste få möjlighet att bättre utnyttja unionens program för forskning, teknisk utveckling och innovation och uppmanar kommissionen att inkludera ”skyddad odling” i Horisont 2020-upphandlingarna för att stimulera innovation till exempel i samband med hållbart växtskydd, hållbart utnyttjande av vatten och gödselmedel, energieffektivitet, avancerade odlings- och produktionssystem och hållbara transporter.

| 38. | Eftersom budgeten för jordbruks- och trädgårdsforskning är mycket stram i medlemsstaterna anser Europaparlamentet att finansiering av tredje part, bland annat återförsäljare, bör uppmuntras och bör ligga i linje med sektorns övergripande forskningsintresse. |
| --- | --- |

38.

Eftersom budgeten för jordbruks- och trädgårdsforskning är mycket stram i medlemsstaterna anser Europaparlamentet att finansiering av tredje part, bland annat återförsäljare, bör uppmuntras och bör ligga i linje med sektorns övergripande forskningsintresse.

| 39. | Europaparlamentet rekommenderar kommissionen och medlemsstaterna att göra det lättare att få långfristig finansiering av modern produktionsteknik i trädgårdsnäringen i syfte att öka konkurrenskraften för varor och tjänster inom denna sektor. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet rekommenderar kommissionen och medlemsstaterna att göra det lättare att få långfristig finansiering av modern produktionsteknik i trädgårdsnäringen i syfte att öka konkurrenskraften för varor och tjänster inom denna sektor.

| 40. | Europaparlamentet understryker att det är mycket viktigt med en bra affärsplan för att få finansiering. Parlamentet rekommenderar att odlarna allt mer använder sig av företagarstöd och rådgivningstjänster och uppmanar kommissionen att bedriva ett närmare samarbete med sektorn för att garantera att dessa tjänster är lättillgängliga för odlarna. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet understryker att det är mycket viktigt med en bra affärsplan för att få finansiering. Parlamentet rekommenderar att odlarna allt mer använder sig av företagarstöd och rådgivningstjänster och uppmanar kommissionen att bedriva ett närmare samarbete med sektorn för att garantera att dessa tjänster är lättillgängliga för odlarna.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppdatera punkterna i kapitel 6 ”levande träd och andra växter, lökar, rötter o.d., snittblommor, och snittgrönt i den kombinerade nomenklaturen (CN2012) genom en öppen process med deltagande från sektorn. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppdatera punkterna i kapitel 6 ”levande träd och andra växter, lökar, rötter o.d., snittblommor, och snittgrönt i den kombinerade nomenklaturen (CN2012) genom en öppen process med deltagande från sektorn.

| 42. | Europaparlamentet oroas av möjligheten att trädgårdsodlingsproduktion flyttas utanför EU. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet oroas av möjligheten att trädgårdsodlingsproduktion flyttas utanför EU.

| 43. | Europaparlamentet är mycket oroat över att mellan en tredjedel och hälften av de ätbara produkterna går förlorade på grund av sitt utseende, och uppmanar kommissionen att omedelbart skapa möjligheter att särskilt på lokala och regionala marknader införa en bredare kvalitetsmärkning på produkterna och samtidigt garantera insyn och en funktionsduglig marknad. Parlamentet hänvisar till initiativ i Österrike och Schweiz, där frukt och grönsaker med skönhetsfel i testsyfte säljs inom livsmedelshandeln. Parlamentet uppmanar stormarknaderna att beakta den forskning som visar att många konsumenter inte nödvändigtvis oroas över det kosmetiska utseendet på frukt och grönsaker och gärna köper sekunda produkter, framför allt om de är billigare. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet är mycket oroat över att mellan en tredjedel och hälften av de ätbara produkterna går förlorade på grund av sitt utseende, och uppmanar kommissionen att omedelbart skapa möjligheter att särskilt på lokala och regionala marknader införa en bredare kvalitetsmärkning på produkterna och samtidigt garantera insyn och en funktionsduglig marknad. Parlamentet hänvisar till initiativ i Österrike och Schweiz, där frukt och grönsaker med skönhetsfel i testsyfte säljs inom livsmedelshandeln. Parlamentet uppmanar stormarknaderna att beakta den forskning som visar att många konsumenter inte nödvändigtvis oroas över det kosmetiska utseendet på frukt och grönsaker och gärna köper sekunda produkter, framför allt om de är billigare.

| 44. | Europaparlamentet konstaterar med oro den allmänna förlusten av och slöseriet med frukt och grönsaker som är avsedda för primärmarknaden och de betydande ekonomiska förlusterna för företagen. Parlamentet inser att det krävs en minskning av det systemiska livsmedelsslöseriet för att kunna öka livsmedelstryggheten för världens växande befolkning. Parlamentet välkomnar dock de insatser som görs av aktörerna i livsmedelskedjan för att leda dessa produkter vidare till en sekundärmarknad snarare än att kassera dem. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet konstaterar med oro den allmänna förlusten av och slöseriet med frukt och grönsaker som är avsedda för primärmarknaden och de betydande ekonomiska förlusterna för företagen. Parlamentet inser att det krävs en minskning av det systemiska livsmedelsslöseriet för att kunna öka livsmedelstryggheten för världens växande befolkning. Parlamentet välkomnar dock de insatser som görs av aktörerna i livsmedelskedjan för att leda dessa produkter vidare till en sekundärmarknad snarare än att kassera dem.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skapa en miljö präglad av lagar och politiska program som i så hög grad som möjligt stöder utnyttjandet av avfall från trädgårdsnäringen. Parlamentet påpekar att det finns olika typer av material, till exempel förbrukad svampkompost, som skulle kunna användas för att producera växtmedier av stort värde om de inte klassades som ”avfall”. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skapa en miljö präglad av lagar och politiska program som i så hög grad som möjligt stöder utnyttjandet av avfall från trädgårdsnäringen. Parlamentet påpekar att det finns olika typer av material, till exempel förbrukad svampkompost, som skulle kunna användas för att producera växtmedier av stort värde om de inte klassades som ”avfall”.

| 46. | Europaparlamentet påpekar att akvaponiksystem har potential att lokalt producera livsmedel på hållbart sätt och, genom kombinerad odling av sötvattensfisk och grönsaker i ett slutet system, bidra till minskad resursförbrukning i jämförelse med vanliga system. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet påpekar att akvaponiksystem har potential att lokalt producera livsmedel på hållbart sätt och, genom kombinerad odling av sötvattensfisk och grönsaker i ett slutet system, bidra till minskad resursförbrukning i jämförelse med vanliga system.

| 47. | Europaparlamentet understryker att det är viktigt att förbättra priskontrollen och övervakningen av de mängder som produceras och genomförs samt behovet av att ta fram statistik över trädgårdsnäringen i hela EU för att hjälpa producenterna att bättre förstå marknadstrender, förutsäga priser och förbereda kommande skördar. Parlamentet uppmanar kommissionen att låta prognosinformationen omfatta även prydnadsväxter. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet understryker att det är viktigt att förbättra priskontrollen och övervakningen av de mängder som produceras och genomförs samt behovet av att ta fram statistik över trädgårdsnäringen i hela EU för att hjälpa producenterna att bättre förstå marknadstrender, förutsäga priser och förbereda kommande skördar. Parlamentet uppmanar kommissionen att låta prognosinformationen omfatta även prydnadsväxter.

| 48. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

(2)  EUT L 273, 17.10.2007, s. 1.

(3)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

(4)  EUT L 304, 22.11.2011, s. 18.

(5)  EUT L 189, 20.7.2007, s. 1.

(6)  EGT L 106, 17.4.2001, s. 1.

(7)  EGT C 198, 8.7.1996, s. 266.

(8)  http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/food/competitiveness/high-level-group/documentation/

(9)  http://ec.europa.eu/agriculture/external-studies/2012/support-farmers-coop/fulltext_en.pdf

(10)  http://ftp.jrc.es/EURdoc/JRC80420.pdf

(11)  EUT L 309, 24.11.2009, s. 1.

(12)  EUT L 167, 27.6.2012, s. 1.

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/52 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/52

---

P7_TA(2014)0206

Utrotande av tortyr i hela världen

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2014 om utrotande av tortyr i hela världen (2013/2169(INI))

(2017/C 378/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och FN:s övriga konventioner om och instrument för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och FN:s övriga konventioner om och instrument för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av FN:s förklaring om skydd för alla människor mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, antagen av FN:s generalförsamling den 9 december 1975 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s förklaring om skydd för alla människor mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, antagen av FN:s generalförsamling den 9 december 1975 (1),

| — | med beaktande av FN-konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning samt dess fakultativa protokoll, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning samt dess fakultativa protokoll,

| — | med beaktande av FN:s enhetliga minimiregler för behandling av fångar och andra relevanta internationella FN-standarder, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s enhetliga minimiregler för behandling av fångar och andra relevanta internationella FN-standarder,

| — | med beaktande av rapporterna från FN:s särskilda rapportör om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna från FN:s särskilda rapportör om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (2),

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolutioner om tortyr, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolutioner om tortyr,

| — | med beaktande av uttalandet av den 22 november 2001 från FN:s kommitté mot tortyr med anledning av händelserna den 11 september 2001, i vilken kommittén påpekade att förbudet mot tortyr är en absolut och ofrånkomlig plikt enligt internationell lagstiftning och uttryckte sin tillit till att alla åtgärder mot internationell terrorism som genomfördes av stater som skrivit under konventionen skulle vara förenliga med de åtaganden som de förbundit sig till genom ratificeringen av konventionen mot tortyr, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 22 november 2001 från FN:s kommitté mot tortyr med anledning av händelserna den 11 september 2001, i vilken kommittén påpekade att förbudet mot tortyr är en absolut och ofrånkomlig plikt enligt internationell lagstiftning och uttryckte sin tillit till att alla åtgärder mot internationell terrorism som genomfördes av stater som skrivit under konventionen skulle vara förenliga med de åtaganden som de förbundit sig till genom ratificeringen av konventionen mot tortyr,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 20 december 2012 om ett moratorium för tillämpningen av dödsstraff (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 20 december 2012 om ett moratorium för tillämpningen av dödsstraff (3),

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolutioner om barnets rättigheter, senast resolutionen av den 20 december 2012 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolutioner om barnets rättigheter, senast resolutionen av den 20 december 2012 (4),

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna, särskilt artikel 3 enligt vilken ”ingen får utsättas för tortyr eller omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna, särskilt artikel 3 enligt vilken ”ingen får utsättas för tortyr eller omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning”,

| — | med beaktande av den europeiska konventionen för förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen för förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning,

| — | med beaktande av konventionen om flyktingars rättsliga ställning, antagen av FN den 28 juli 1951 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om flyktingars rättsliga ställning, antagen av FN den 28 juli 1951 (5),

| — | med beaktande av den 23:e allmänna rapporten från Europarådets europeiska kommitté till förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, offentliggjord den 6 november 2013 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den 23:e allmänna rapporten från Europarådets europeiska kommitté till förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, offentliggjord den 6 november 2013 (6),

| — | med beaktande av konventionen om barnets rättigheter och de två fakultativa protokollen till konventionen, om försäljning av barn, barnprostitution och barnpornografi (7) respektive om barns inblandning i väpnad konflikt (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om barnets rättigheter och de två fakultativa protokollen till konventionen, om försäljning av barn, barnprostitution och barnpornografi (7) respektive om barns inblandning i väpnad konflikt (8),

| — | med beaktande av Genèvekonventionerna från 1949 och tilläggsprotokollen till dem (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Genèvekonventionerna från 1949 och tilläggsprotokollen till dem (9),

| — | med beaktande av den interamerikanska konventionen om förebyggande och bestraffning av tortyr, som trädde i kraft 1997 (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den interamerikanska konventionen om förebyggande och bestraffning av tortyr, som trädde i kraft 1997 (10),

| — | med beaktande av stadgan för Internationella brottmålsdomstolen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av stadgan för Internationella brottmålsdomstolen,

| — | med beaktande av principerna för effektiv utredning och dokumentation av tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (Istanbulprotokollet) (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av principerna för effektiv utredning och dokumentation av tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (Istanbulprotokollet) (11),

| — | med beaktande av artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av EU:s strategiska ram och EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati (12), som antogs av rådet (utrikes frågor) den 25 juni 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategiska ram och EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati (12), som antogs av rådet (utrikes frågor) den 25 juni 2012,

| — | med beaktande av de uppdaterade riktlinjerna från 2012 för EU:s politik gentemot tredjeländer i fråga om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de uppdaterade riktlinjerna från 2012 för EU:s politik gentemot tredjeländer i fråga om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (13),

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om dödsstraff av den 16 juni 2008 (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om dödsstraff av den 16 juni 2008 (14),

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt (15),

| — | med beaktande av EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2012, som antogs av rådet den 6 juni 2013 (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2012, som antogs av rådet den 6 juni 2013 (16),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 december 2012 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2011 och Europeiska unionens politik på området (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 december 2012 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2011 och Europeiska unionens politik på området (17),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 december 2012 om översynen av EU:s strategi för mänskliga rättigheter (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 december 2012 om översynen av EU:s strategi för mänskliga rättigheter (18),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 oktober 2013 om CIA:s påstådda transport och illegala internering av fångar i europeiska länder (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 oktober 2013 om CIA:s påstådda transport och illegala internering av fångar i europeiska länder (19),

| — | med beaktande av sin studie från mars 2007 om tillämpningen av EU:s riktlinjer rörande tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin studie från mars 2007 om tillämpningen av EU:s riktlinjer rörande tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (20),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1236/2005 av den 27 juni 2005 om handel med vissa varor som kan användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1236/2005 av den 27 juni 2005 om handel med vissa varor som kan användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (21),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 juni 2010 om tillämpning av rådets förordning (EG) nr 1236/2005 om handel med vissa varor som kan användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (22), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 juni 2010 om tillämpning av rådets förordning (EG) nr 1236/2005 om handel med vissa varor som kan användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (22),

| — | med beaktande av sin rekommendation av den 13 juni 2013 till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet och kommissionen om översynen 2013 av Europeiska utrikestjänstens organisation och funktionssätt (23), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation av den 13 juni 2013 till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet och kommissionen om översynen 2013 av Europeiska utrikestjänstens organisation och funktionssätt (23),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0100/2014), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0100/2014), och av följande skäl:

| A. | Det absoluta förbudet mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning är en viktig internationell norm, i enlighet med såväl FN:s som regionala människorättskonventioner. Trots detta fortsätter tortyr att förekomma världen över. |
| --- | --- |

A.

Det absoluta förbudet mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning är en viktig internationell norm, i enlighet med såväl FN:s som regionala människorättskonventioner. Trots detta fortsätter tortyr att förekomma världen över.

| B. | Begreppet tortyr bör i denna resolution tolkas i enlighet med FN:s definition och även omfatta grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. |
| --- | --- |

B.

Begreppet tortyr bör i denna resolution tolkas i enlighet med FN:s definition och även omfatta grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning.

| C. | Konventionen mot tortyr och dess fakultativa protokoll har gett upphov till en internationell ram med verklig potential att utrota tortyr, särskilt genom upprättandet av oberoende och effektiva nationella förebyggande mekanismer. |
| --- | --- |

C.

Konventionen mot tortyr och dess fakultativa protokoll har gett upphov till en internationell ram med verklig potential att utrota tortyr, särskilt genom upprättandet av oberoende och effektiva nationella förebyggande mekanismer.

| D. | EU har inom sin strategiska ram för mänskliga rättigheter förstärkt sitt åtagande att fortsätta att ihärdigt bekämpa tortyr och annan grym, omänsklig och förnedrande behandling. |
| --- | --- |

D.

EU har inom sin strategiska ram för mänskliga rättigheter förstärkt sitt åtagande att fortsätta att ihärdigt bekämpa tortyr och annan grym, omänsklig och förnedrande behandling.

| E. | Utrotande av tortyr, övergrepp och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning är en grundläggande del av EU:s politik i fråga om mänskliga rättigheter, som hänger nära samman med andra politikområden och åtgärder på EU-nivå. |
| --- | --- |

E.

Utrotande av tortyr, övergrepp och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning är en grundläggande del av EU:s politik i fråga om mänskliga rättigheter, som hänger nära samman med andra politikområden och åtgärder på EU-nivå.

| F. | EU:s riktlinjer om tortyr uppdaterades 2012, medan den senaste omfattande och allmänna utvärderingen och översynen av genomförandeåtgärderna ägde rum 2008. |
| --- | --- |

F.

EU:s riktlinjer om tortyr uppdaterades 2012, medan den senaste omfattande och allmänna utvärderingen och översynen av genomförandeåtgärderna ägde rum 2008.

| G. | Enligt de uppdaterade riktlinjerna är medlemsstaterna i sin kamp mot terrorism fast beslutna att fullt ut fullgöra de internationella åtagandena om förbud mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. |
| --- | --- |

G.

Enligt de uppdaterade riktlinjerna är medlemsstaterna i sin kamp mot terrorism fast beslutna att fullt ut fullgöra de internationella åtagandena om förbud mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning.

| H. | Tortyr kan vara både fysisk och psykisk. I ett växande antal fall har psykiska medel använts som ett verktyg för att betvinga människorättsförsvarare och oliktänkande, vilka placeras på psykiatriska institutioner i syfte att förhindras att verka inom politiken och i samhället. |
| --- | --- |

H.

Tortyr kan vara både fysisk och psykisk. I ett växande antal fall har psykiska medel använts som ett verktyg för att betvinga människorättsförsvarare och oliktänkande, vilka placeras på psykiatriska institutioner i syfte att förhindras att verka inom politiken och i samhället.

| I. | Medlemsstaternas rättsväsenden bör förfoga över verktyg för att åtala de torterare som aldrig har dömts, och man bör särskilt uppmärksamma fall där tortyr utövats under Europas diktatoriska regimer eftersom dessa brott i många fall inte har bestraffats. |
| --- | --- |

I.

Medlemsstaternas rättsväsenden bör förfoga över verktyg för att åtala de torterare som aldrig har dömts, och man bör särskilt uppmärksamma fall där tortyr utövats under Europas diktatoriska regimer eftersom dessa brott i många fall inte har bestraffats.

| J. | Urholkandet av det absoluta förbudet mot tortyr är en ständig utmaning med tanke på många länders terrorismbekämpningsåtgärder. |
| --- | --- |

J.

Urholkandet av det absoluta förbudet mot tortyr är en ständig utmaning med tanke på många länders terrorismbekämpningsåtgärder.

| K. | Det finns stora politiska utmaningar för att ta itu med det särskilda skyddsbehovet hos sårbara grupper, särskilt barn. |
| --- | --- |

K.

Det finns stora politiska utmaningar för att ta itu med det särskilda skyddsbehovet hos sårbara grupper, särskilt barn.

| L. | I vissa länder tillgriper ordningsmakten tortyr som föredragen förhörsmetod. Tortyr kan inte anses utgöra ett godtagbart sätt att lösa brott. |
| --- | --- |

L.

I vissa länder tillgriper ordningsmakten tortyr som föredragen förhörsmetod. Tortyr kan inte anses utgöra ett godtagbart sätt att lösa brott.

| 1. | Europaparlamentet betonar att förbudet mot tortyr är absolut enligt internationell och humanitär lag och enligt konventionen mot tortyr. Parlamentet betonar att tortyr utgör en av de yttersta kränkningarna av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, har en fruktansvärd inverkan på miljontals människor och deras familjer och inte kan rättfärdigas under några som helst omständigheter. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar att förbudet mot tortyr är absolut enligt internationell och humanitär lag och enligt konventionen mot tortyr. Parlamentet betonar att tortyr utgör en av de yttersta kränkningarna av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, har en fruktansvärd inverkan på miljontals människor och deras familjer och inte kan rättfärdigas under några som helst omständigheter.

| 2. | Europaparlamentet ser positivt på att tre åtgärder avseende utrotningen av tortyr införts i EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati (nedan kallad handlingsplanen), men betonar behovet av konkreta och mätbara riktmärken för att bedöma hur de genomförs när det gäller tidsaspekten, i partnerskap med det civila samhället. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet ser positivt på att tre åtgärder avseende utrotningen av tortyr införts i EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati (nedan kallad handlingsplanen), men betonar behovet av konkreta och mätbara riktmärken för att bedöma hur de genomförs när det gäller tidsaspekten, i partnerskap med det civila samhället.

| 3. | Europaparlamentet hyllar alla de organisationer från det civila samhället, nationella institutioner för mänskliga rättigheter, nationella förebyggande mekanismer och individer som arbetar för att ge offer rättslig prövning och ersättning, mot straffrihet och för ett aktivt förebyggande av det gissel som tortyr och övergrepp innebär över hela världen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet hyllar alla de organisationer från det civila samhället, nationella institutioner för mänskliga rättigheter, nationella förebyggande mekanismer och individer som arbetar för att ge offer rättslig prövning och ersättning, mot straffrihet och för ett aktivt förebyggande av det gissel som tortyr och övergrepp innebär över hela världen.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att enligt konventionen mot tortyr betyder tortyr ”varje handling genom vilken allvarlig smärta eller svårt lidande, fysiskt eller psykiskt, medvetet tillfogas någon ... av eller på anstiftan eller med samtycke eller medgivande av en offentlig tjänsteman eller någon annan person som handlar som företrädare för det allmänna”. Man måste emellertid också ta itu med situationer där tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning förekommer och där andra personer än statliga eller offentliga tjänstemän är inblandade, genom politiska åtgärder för förebyggande, ansvarighet och rehabilitering. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att enligt konventionen mot tortyr betyder tortyr ”varje handling genom vilken allvarlig smärta eller svårt lidande, fysiskt eller psykiskt, medvetet tillfogas någon ... av eller på anstiftan eller med samtycke eller medgivande av en offentlig tjänsteman eller någon annan person som handlar som företrädare för det allmänna”. Man måste emellertid också ta itu med situationer där tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning förekommer och där andra personer än statliga eller offentliga tjänstemän är inblandade, genom politiska åtgärder för förebyggande, ansvarighet och rehabilitering.

| 5. | Europaparlamentet kritiserar starkt den fortsatta förekomsten av tortyr och andra former av övergrepp runtom i världen och upprepar sitt absoluta fördömande av sådana handlingar, som är och måste förbli förbjudna vid alla tidpunkter och på alla platser och därmed aldrig kan rättfärdigas. Parlamentet konstaterar att genomförandet av EU:s riktlinjer rörande tortyr fortfarande är otillräckligt och oförenligt med EU:s uttalanden och åtaganden när det gäller att behandla tortyr som en prioriterad fråga. Parlamentet uppmuntrar Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att ge ny stimulans åt genomförandet av riktlinjerna genom att identifiera prioriteter, bästa praxis och möjligheter till offentlig diplomati, genomföra samråd med berörda aktörer och det civila samhällets organisationer samt utvärdera genomförandet av tortyrrelaterade frågor i handlingsplanen. I detta sammanhang efterfrågar parlamentet ett fullständigt och skyndsamt genomförande av de tre åtgärder i EU:s handlingsplan som avser utrotande av tortyr. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet kritiserar starkt den fortsatta förekomsten av tortyr och andra former av övergrepp runtom i världen och upprepar sitt absoluta fördömande av sådana handlingar, som är och måste förbli förbjudna vid alla tidpunkter och på alla platser och därmed aldrig kan rättfärdigas. Parlamentet konstaterar att genomförandet av EU:s riktlinjer rörande tortyr fortfarande är otillräckligt och oförenligt med EU:s uttalanden och åtaganden när det gäller att behandla tortyr som en prioriterad fråga. Parlamentet uppmuntrar Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att ge ny stimulans åt genomförandet av riktlinjerna genom att identifiera prioriteter, bästa praxis och möjligheter till offentlig diplomati, genomföra samråd med berörda aktörer och det civila samhällets organisationer samt utvärdera genomförandet av tortyrrelaterade frågor i handlingsplanen. I detta sammanhang efterfrågar parlamentet ett fullständigt och skyndsamt genomförande av de tre åtgärder i EU:s handlingsplan som avser utrotande av tortyr.

| 6. | Europaparlamentet rekommenderar att man i en kommande översyn av handlingsplanen bör definiera mer ambitiösa och specifika åtgärder för utrotande av tortyr, till exempel effektivare informationsutbyte och bördefördelning, utbildning och gemensamma initiativ med FN:s lokalkontor, FN:s särskilda rapportörer på relevanta områden och andra internationella aktörer, såsom Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) och Europarådet, samt för stöd till upprättande och förstärkning av regionala mekanismer för förebyggande av tortyr. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet rekommenderar att man i en kommande översyn av handlingsplanen bör definiera mer ambitiösa och specifika åtgärder för utrotande av tortyr, till exempel effektivare informationsutbyte och bördefördelning, utbildning och gemensamma initiativ med FN:s lokalkontor, FN:s särskilda rapportörer på relevanta områden och andra internationella aktörer, såsom Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) och Europarådet, samt för stöd till upprättande och förstärkning av regionala mekanismer för förebyggande av tortyr.

| 7. | Europaparlamentet ser positivt på 2012 års uppdatering av EU:s riktlinjer om tortyr och understryker hur viktigt det är att riktlinjerna genomförs på ett effektivt och resultatinriktat sätt i samverkan med andra riktlinjer och politiska initiativ. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet ser positivt på 2012 års uppdatering av EU:s riktlinjer om tortyr och understryker hur viktigt det är att riktlinjerna genomförs på ett effektivt och resultatinriktat sätt i samverkan med andra riktlinjer och politiska initiativ.

| 8. | Europaparlamentet ser positivt på att riktlinjerna återspeglar en politisk helhetssyn, som omfattar främjandet av lämpliga rättsliga bestämmelser och rättspraxis för ett effektivt förebyggande av och förbud mot tortyr och övervakning av interneringsplatser, genom vilken man tar itu med straffrihet och ser till att tortyroffer verkligen rehabiliteras fullt ut, och som stöds av trovärdiga, konsekventa och sammanhängande åtgärder. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet ser positivt på att riktlinjerna återspeglar en politisk helhetssyn, som omfattar främjandet av lämpliga rättsliga bestämmelser och rättspraxis för ett effektivt förebyggande av och förbud mot tortyr och övervakning av interneringsplatser, genom vilken man tar itu med straffrihet och ser till att tortyroffer verkligen rehabiliteras fullt ut, och som stöds av trovärdiga, konsekventa och sammanhängande åtgärder.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar rådet, Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att vidta effektivare åtgärder för att se till att parlamentet och det civila samhället involveras, åtminstone i arbetet med att utvärdera EU:s riktlinjer om tortyr. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar rådet, Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att vidta effektivare åtgärder för att se till att parlamentet och det civila samhället involveras, åtminstone i arbetet med att utvärdera EU:s riktlinjer om tortyr.

| 10. | Europaparlamentet betonar den stora betydelsen av rehabiliteringscentrum för tortyroffer inom och utanför EU:s gränser när det gäller att ta itu med både de fysiska och de långvariga psykiska problem som tortyroffer upplever. Parlamentet välkomnar EU:s ekonomiska bistånd till rehabiliteringscentrum för tortyroffer i hela världen och föreslår att dessa centrum ska tillämpa en tvärvetenskaplig metod som samtidigt omfattar psykologisk uppföljning, tillgång till medicinsk behandling samt socialt och juridiskt stöd. Parlamentet är övertygat om att de bidrag till sådana centrum i tredjeländer som fördelas genom det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDMR) inte bör skäras ner, inte ens med tanke på den finansiella och ekonomiska krisen, eftersom de nationella hälso- och sjukvårdssystemen i dessa länder ofta inte har möjlighet att erbjuda tillräcklig hjälp med tortyroffrens särskilda problem. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar den stora betydelsen av rehabiliteringscentrum för tortyroffer inom och utanför EU:s gränser när det gäller att ta itu med både de fysiska och de långvariga psykiska problem som tortyroffer upplever. Parlamentet välkomnar EU:s ekonomiska bistånd till rehabiliteringscentrum för tortyroffer i hela världen och föreslår att dessa centrum ska tillämpa en tvärvetenskaplig metod som samtidigt omfattar psykologisk uppföljning, tillgång till medicinsk behandling samt socialt och juridiskt stöd. Parlamentet är övertygat om att de bidrag till sådana centrum i tredjeländer som fördelas genom det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDMR) inte bör skäras ner, inte ens med tanke på den finansiella och ekonomiska krisen, eftersom de nationella hälso- och sjukvårdssystemen i dessa länder ofta inte har möjlighet att erbjuda tillräcklig hjälp med tortyroffrens särskilda problem.

| 11. | Europaparlamentet beklagar att det inte har gjorts någon omfattande och offentlig översikt av genomförandet av riktlinjerna sedan 2008 och betonar behovet av en regelbunden och omfattande utvärdering av deras genomförande. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet beklagar att det inte har gjorts någon omfattande och offentlig översikt av genomförandet av riktlinjerna sedan 2008 och betonar behovet av en regelbunden och omfattande utvärdering av deras genomförande.

| 12. | Europaparlamentet rekommenderar att riktlinjerna åtföljs av detaljerade genomförandeåtgärder som ska förmedlas till EU:s uppdragschefer och medlemsstaternas representationer i tredjeländer. Parlamentet uppmanar uppdragscheferna att ta med enskilda fall av tortyr och övergrepp i sina genomförande- och uppföljningsrapporter. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet rekommenderar att riktlinjerna åtföljs av detaljerade genomförandeåtgärder som ska förmedlas till EU:s uppdragschefer och medlemsstaternas representationer i tredjeländer. Parlamentet uppmanar uppdragscheferna att ta med enskilda fall av tortyr och övergrepp i sina genomförande- och uppföljningsrapporter.

| 13. | Europaparlamentet betonar att EU:s politik bör bygga på effektiv samordning av initiativ och åtgärder på EU- och medlemsstatsnivå för att man ska kunna utnyttja den fulla potentialen inom tillgängliga politiska instrument och deras samverkan med EU-finansierade projekt. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar att EU:s politik bör bygga på effektiv samordning av initiativ och åtgärder på EU- och medlemsstatsnivå för att man ska kunna utnyttja den fulla potentialen inom tillgängliga politiska instrument och deras samverkan med EU-finansierade projekt.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att göra återkommande utvärderingar av genomförandet av rådets förordning (EG) nr 1236/2005 i vilken handel med varor som kan användas till tortyr och dödsstraff förbjuds, och att lyfta fram denna förordning runt om i världen som en genomförbar modell för att verkställa ett effektivt förbud mot tortyrredskap. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att göra återkommande utvärderingar av genomförandet av rådets förordning (EG) nr 1236/2005 i vilken handel med varor som kan användas till tortyr och dödsstraff förbjuds, och att lyfta fram denna förordning runt om i världen som en genomförbar modell för att verkställa ett effektivt förbud mot tortyrredskap.

| 15. | Europaparlamentet uppmärksammar kommissionens nyligen framlagda förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1236/2005 om handel med vissa varor som kan användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (COM(2014)0001). Det är viktigt att man tar itu med förmedlingsverksamhet, tekniskt stöd och transitering av denna typ av varor. Parlamentet upprepar sitt tidigare krav på ett införande i förordningen av en generalklausul om stopp för tortyr, vilket på grundval av tidigare upplysningar skulle ge medlemsstaterna möjlighet att utfärda tillstånd för eller neka export av föremål för vilka det finns en överhängande risk att de används till tortyr, övergrepp eller dödsstraff. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmärksammar kommissionens nyligen framlagda förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1236/2005 om handel med vissa varor som kan användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (COM(2014)0001). Det är viktigt att man tar itu med förmedlingsverksamhet, tekniskt stöd och transitering av denna typ av varor. Parlamentet upprepar sitt tidigare krav på ett införande i förordningen av en generalklausul om stopp för tortyr, vilket på grundval av tidigare upplysningar skulle ge medlemsstaterna möjlighet att utfärda tillstånd för eller neka export av föremål för vilka det finns en överhängande risk att de används till tortyr, övergrepp eller dödsstraff.

| 16. | Europaparlamentet anser att dödsstraffet, som är en kränkning av rätten till personlig integritet och mänsklig värdighet, är oförenligt med den internationella rättens förbud mot grym, omänsklig eller förnedrande bestraffning, och uppmanar Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att formellt erkänna denna oförenlighet och anpassa EU:s politik i fråga om dödsstraff efter detta faktum. Parlamentet understryker behovet av att tolka EU:s riktlinjer om dödsstraff respektive tortyr på ett tvärgående sätt. Parlamentet finner det beklagligt att fångar utsätts för fysisk och psykisk isolering samt påtryckningar i väntan på avrättning. Parlamentet betonar att det behövs en omfattande rättslig studie och diskussioner på FN-nivå om sambandet mellan tillämpningen av dödsstraff, inbegripet det allvarliga psykiska trauma och fysiska förfall som personer som inväntar verkställandet av ett dödsstraff genomlider, och förbudet mot tortyr och grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att dödsstraffet, som är en kränkning av rätten till personlig integritet och mänsklig värdighet, är oförenligt med den internationella rättens förbud mot grym, omänsklig eller förnedrande bestraffning, och uppmanar Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att formellt erkänna denna oförenlighet och anpassa EU:s politik i fråga om dödsstraff efter detta faktum. Parlamentet understryker behovet av att tolka EU:s riktlinjer om dödsstraff respektive tortyr på ett tvärgående sätt. Parlamentet finner det beklagligt att fångar utsätts för fysisk och psykisk isolering samt påtryckningar i väntan på avrättning. Parlamentet betonar att det behövs en omfattande rättslig studie och diskussioner på FN-nivå om sambandet mellan tillämpningen av dödsstraff, inbegripet det allvarliga psykiska trauma och fysiska förfall som personer som inväntar verkställandet av ett dödsstraff genomlider, och förbudet mot tortyr och grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning.

| 17. | Europaparlamentet stöder ett omedelbart förbud mot stening och framhåller att detta är en brutal avrättningsform. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet stöder ett omedelbart förbud mot stening och framhåller att detta är en brutal avrättningsform.

| 18. | Europaparlamentet uppmuntrar återupptagandet av rådets arbetsgrupp mot tortyr, som bör ge ny stimulans åt genomförandet av EU-riktlinjerna genom att identifiera prioriteter, bästa praxis och möjligheter till offentlig diplomati, genomföra samråd med berörda aktörer och det civila samhällets organisationer samt bidra till en regelbunden utvärdering av genomförandet av de tortyrrelaterade frågor som nämns i handlingsplanen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmuntrar återupptagandet av rådets arbetsgrupp mot tortyr, som bör ge ny stimulans åt genomförandet av EU-riktlinjerna genom att identifiera prioriteter, bästa praxis och möjligheter till offentlig diplomati, genomföra samråd med berörda aktörer och det civila samhällets organisationer samt bidra till en regelbunden utvärdering av genomförandet av de tortyrrelaterade frågor som nämns i handlingsplanen.

| 19. | Europaparlamentet är särskilt oroat över tortyr av människorättsförsvarare i fängelser, inbegripet samhällsaktivister, journalister, människorättsadvokater och bloggare. Parlamentet konstaterar att det ofta är de personer som är mest engagerade i kampen för mänskliga rättigheter och demokrati som utsätts mest för olaga frihetsberövande, hotelser, tortyr och fara för sina familjer. Parlamentet understryker att både EU:s uppdrag på plats och EU:s höga tjänstemän systematiskt och konsekvent bör ta upp denna fråga under möten med sina motsvarigheter i tredjeländer, och även nämna specifika namn på fängslade människorättsförsvarare. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet är särskilt oroat över tortyr av människorättsförsvarare i fängelser, inbegripet samhällsaktivister, journalister, människorättsadvokater och bloggare. Parlamentet konstaterar att det ofta är de personer som är mest engagerade i kampen för mänskliga rättigheter och demokrati som utsätts mest för olaga frihetsberövande, hotelser, tortyr och fara för sina familjer. Parlamentet understryker att både EU:s uppdrag på plats och EU:s höga tjänstemän systematiskt och konsekvent bör ta upp denna fråga under möten med sina motsvarigheter i tredjeländer, och även nämna specifika namn på fängslade människorättsförsvarare.

| 20. | Europaparlamentet ser med djup oro på förekomsten av hemliga fångläger och fängslanden utan möjlighet till kontakt med yttervärlden samt långvarig isolering i flera länder, som är några av de mest oroväckande exemplen på tortyr och övergrepp. Dessa fall bör systematiskt tas upp i uttalanden och démarcher och ingå i förteckningen över enskilda fall som diskuteras vid dialoger och samråd om mänskliga rättigheter mellan EU och tredjeländer. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet ser med djup oro på förekomsten av hemliga fångläger och fängslanden utan möjlighet till kontakt med yttervärlden samt långvarig isolering i flera länder, som är några av de mest oroväckande exemplen på tortyr och övergrepp. Dessa fall bör systematiskt tas upp i uttalanden och démarcher och ingå i förteckningen över enskilda fall som diskuteras vid dialoger och samråd om mänskliga rättigheter mellan EU och tredjeländer.

| 21. | Europaparlamentet uttrycker återigen sin oro över de utbredda och systematiska människorättskränkningarna i Nordkorea, särskilt förekomsten av tortyr och arbetsläger som straff för politiska fångar och tillbakaskickade nordkoreanska medborgare. Parlamentet uppmanar Nordkoreas myndigheter att som ett första steg tillåta oberoende internationella experter att inspektera alla sorters interneringsfaciliteter. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uttrycker återigen sin oro över de utbredda och systematiska människorättskränkningarna i Nordkorea, särskilt förekomsten av tortyr och arbetsläger som straff för politiska fångar och tillbakaskickade nordkoreanska medborgare. Parlamentet uppmanar Nordkoreas myndigheter att som ett första steg tillåta oberoende internationella experter att inspektera alla sorters interneringsfaciliteter.

| 22. | Europaparlamentet betonar att inga undantag från det absoluta förbudet mot tortyr och metoder som inbegriper grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning kan motiveras och att stater har en plikt att inrätta skyddsåtgärder för att förebygga tortyr och övergrepp och att alltid säkra ansvarighet och tillgång till effektiv rättsprövning och ersättning, både när det gäller nationella säkerhetsskäl och inom ramen för terrorismbekämpningsåtgärder. Parlamentet oroas av att vissa stater låter paramilitära grupper fungera som hemlig polis för att försöka kringgå sina internationella skyldigheter. Parlamentet understryker att förbudet även gäller överföring och användning av upplysningar som erhålls genom eller troligen kommer att leda till tortyr. Parlamentet påminner om att förbudet mot tortyr är en bindande norm enligt internationell människorättslagstiftning och internationell humanitär rätt, vilket innebär att det gäller under både freds- och krigstid. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet betonar att inga undantag från det absoluta förbudet mot tortyr och metoder som inbegriper grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning kan motiveras och att stater har en plikt att inrätta skyddsåtgärder för att förebygga tortyr och övergrepp och att alltid säkra ansvarighet och tillgång till effektiv rättsprövning och ersättning, både när det gäller nationella säkerhetsskäl och inom ramen för terrorismbekämpningsåtgärder. Parlamentet oroas av att vissa stater låter paramilitära grupper fungera som hemlig polis för att försöka kringgå sina internationella skyldigheter. Parlamentet understryker att förbudet även gäller överföring och användning av upplysningar som erhålls genom eller troligen kommer att leda till tortyr. Parlamentet påminner om att förbudet mot tortyr är en bindande norm enligt internationell människorättslagstiftning och internationell humanitär rätt, vilket innebär att det gäller under både freds- och krigstid.

| 23. | Europaparlamentet oroar sig över polisvåldet i vissa stater och anser att denna fråga är av central betydelse i kampen mot tortyr och förnedrande behandling, särskilt i samband med ingripanden mot fredliga demonstrationer, eftersom detta våld, enligt internationella definitioner, minst utgör övergrepp och rentav kan utgöra tortyr. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet oroar sig över polisvåldet i vissa stater och anser att denna fråga är av central betydelse i kampen mot tortyr och förnedrande behandling, särskilt i samband med ingripanden mot fredliga demonstrationer, eftersom detta våld, enligt internationella definitioner, minst utgör övergrepp och rentav kan utgöra tortyr.

| 24. | Europaparlamentet välkomnar det gemensamma projekt som genomförs av Europarådet och Föreningen för förebyggande av tortyr om utarbetande av en praktisk handbok för parlamentsledamöter om att besöka interneringsplatser för immigranter. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet välkomnar det gemensamma projekt som genomförs av Europarådet och Föreningen för förebyggande av tortyr om utarbetande av en praktisk handbok för parlamentsledamöter om att besöka interneringsplatser för immigranter.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar till ett antagande av en praktisk handbok för parlamentsledamöter som besöker interneringsplatser inom ramen för Europaparlamentets ordinarie delegationsbesök till tredjeländer. Parlamentet anser att handboken bör innehålla specifika råd om besök på interneringsplatser och andra platser där barn och kvinnor hålls internerade och bör se till att principen om att inte göra någon skada tillämpas, i enlighet med FN:s utbildningshandbok om övervakning av mänskliga rättigheter, särskilt i syfte att undvika att de frihetsberövade personerna och deras familjer utsätts för repressalier efter sådana besök. Parlamentet begär att sådana besök genomförs i samråd med EU:s delegation i det berörda landet, liksom med icke-statliga organisationer och andra organisationer som är aktiva på fängelser. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar till ett antagande av en praktisk handbok för parlamentsledamöter som besöker interneringsplatser inom ramen för Europaparlamentets ordinarie delegationsbesök till tredjeländer. Parlamentet anser att handboken bör innehålla specifika råd om besök på interneringsplatser och andra platser där barn och kvinnor hålls internerade och bör se till att principen om att inte göra någon skada tillämpas, i enlighet med FN:s utbildningshandbok om övervakning av mänskliga rättigheter, särskilt i syfte att undvika att de frihetsberövade personerna och deras familjer utsätts för repressalier efter sådana besök. Parlamentet begär att sådana besök genomförs i samråd med EU:s delegation i det berörda landet, liksom med icke-statliga organisationer och andra organisationer som är aktiva på fängelser.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten, arbetsgruppen för de mänskliga rättigheterna och andra berörda parter att tillsammans granska EU:s stöd för inrättande av välfungerande nationella förebyggande mekanismer och att identifiera bästa praxis i enlighet med handlingsplanen. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten, arbetsgruppen för de mänskliga rättigheterna och andra berörda parter att tillsammans granska EU:s stöd för inrättande av välfungerande nationella förebyggande mekanismer och att identifiera bästa praxis i enlighet med handlingsplanen.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten, medlemsstaterna och kommissionen att underlätta inrättandet av välfungerande, oberoende och effektiva nationella förebyggande mekanismer och särskilt utbildningen av deras personal. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten, medlemsstaterna och kommissionen att underlätta inrättandet av välfungerande, oberoende och effektiva nationella förebyggande mekanismer och särskilt utbildningen av deras personal.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar arbetsgruppen för de mänskliga rättigheterna, arbetsgruppen mot tortyr och kommissionens generaldirektorat för inrikes frågor att utarbeta åtgärder som integrerar förebyggande av tortyr i alla aktiviteter på områdena frihet, säkerhet och rättvisa. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar arbetsgruppen för de mänskliga rättigheterna, arbetsgruppen mot tortyr och kommissionens generaldirektorat för inrikes frågor att utarbeta åtgärder som integrerar förebyggande av tortyr i alla aktiviteter på områdena frihet, säkerhet och rättvisa.

Att ta itu med luckor i skyddet, särskilt i fråga om tortyr av barn

| 29. | Europaparlamentet är särskilt oroat över tortyr och övergrepp mot personer i sårbara grupper, särskilt barn. EU uppmanas att vidta politiska, diplomatiska och finansiella åtgärder för att förhindra tortyr av barn. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet är särskilt oroat över tortyr och övergrepp mot personer i sårbara grupper, särskilt barn. EU uppmanas att vidta politiska, diplomatiska och finansiella åtgärder för att förhindra tortyr av barn.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar EU att ta itu med olika former av människorättskränkningar som drabbar barn, särskilt sådana med anknytning till barnhandel, barnpornografi, barnsoldater, barn i militärt förvar, barnarbete, barn som anklagas för trolldom samt mobbning på internet i de fall då dessa företeelser inbegriper tortyr, bland annat på barnhem, i fångläger och flyktingläger, och att vidta verkningsfulla åtgärder för att skydda barn närhelst myndigheter på något sätt är inblandade i tortyr som drabbar barn. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar EU att ta itu med olika former av människorättskränkningar som drabbar barn, särskilt sådana med anknytning till barnhandel, barnpornografi, barnsoldater, barn i militärt förvar, barnarbete, barn som anklagas för trolldom samt mobbning på internet i de fall då dessa företeelser inbegriper tortyr, bland annat på barnhem, i fångläger och flyktingläger, och att vidta verkningsfulla åtgärder för att skydda barn närhelst myndigheter på något sätt är inblandade i tortyr som drabbar barn.

| 31. | Europaparlamentet påminner om att underåriga invandrare utan medföljande vuxen aldrig bör skickas tillbaka till ett land där de riskerar att bli offer för tortyr eller omänsklig eller förnedrande behandling. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet påminner om att underåriga invandrare utan medföljande vuxen aldrig bör skickas tillbaka till ett land där de riskerar att bli offer för tortyr eller omänsklig eller förnedrande behandling.

| 32. | Europaparlamentet konstaterar att missbruk av frihetsberövande av barn, särskilt i samband med förebyggande frihetsberövande och frihetsberövande av barn som är migranter har lett till överbefolkade fångläger och ökad användning av tortyr och övergrepp mot barn. Parlamentet uppmanar staterna att se till att frihetsberövande av barn, i enlighet med internationella människorättsstandarder, verkligen endast används som en sista utväg, under kortast möjliga tid och alltid med hänsyn till barnets intresse. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet konstaterar att missbruk av frihetsberövande av barn, särskilt i samband med förebyggande frihetsberövande och frihetsberövande av barn som är migranter har lett till överbefolkade fångläger och ökad användning av tortyr och övergrepp mot barn. Parlamentet uppmanar staterna att se till att frihetsberövande av barn, i enlighet med internationella människorättsstandarder, verkligen endast används som en sista utväg, under kortast möjliga tid och alltid med hänsyn till barnets intresse.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar stater att utveckla ett mer barnvänligt rättsväsende, som omfattar kostnadsfria och konfidentiella, barnvänliga rapporteringsmekanismer, inbegripet i fångläger, som underlättar för barnen att inte bara hävda sina rättigheter utan även rapportera kränkningar. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar stater att utveckla ett mer barnvänligt rättsväsende, som omfattar kostnadsfria och konfidentiella, barnvänliga rapporteringsmekanismer, inbegripet i fångläger, som underlättar för barnen att inte bara hävda sina rättigheter utan även rapportera kränkningar.

| 34. | Europaparlamentet betonar att EU måste ta itu med vuxnas och barns användning av internet för psykisk tortyr av barn och trakasserier genom sociala medier. Parlamentet konstaterar att EU:s insatser mot mobbning på internet har varit otillräckliga, trots programmet för ett säkrare internet. Parlamentet påminner om den senaste tidens många händelser där barn tagit sitt liv till följd av mobbning på internet och om att webbplatser som direkt eller indirekt varit inblandade i dessa händelser fortfarande drivs genom servrar i medlemsstater. Med tanke på detta betonar parlamentet att det är nödvändigt att EU vidtar tydliga och stränga åtgärder mot mobbning och trakasserier på internet och de webbplatser som underlättar detta. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet betonar att EU måste ta itu med vuxnas och barns användning av internet för psykisk tortyr av barn och trakasserier genom sociala medier. Parlamentet konstaterar att EU:s insatser mot mobbning på internet har varit otillräckliga, trots programmet för ett säkrare internet. Parlamentet påminner om den senaste tidens många händelser där barn tagit sitt liv till följd av mobbning på internet och om att webbplatser som direkt eller indirekt varit inblandade i dessa händelser fortfarande drivs genom servrar i medlemsstater. Med tanke på detta betonar parlamentet att det är nödvändigt att EU vidtar tydliga och stränga åtgärder mot mobbning och trakasserier på internet och de webbplatser som underlättar detta.

| 35. | Europaparlamentet rekommenderar att EU:s politiska satsningar fokuseras på centrum för rehabilitering av och psykologiskt stöd till barn som är offer för tortyr, med ett barnvänligt tillvägagångssätt och hänsyn till kulturella värderingar. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet rekommenderar att EU:s politiska satsningar fokuseras på centrum för rehabilitering av och psykologiskt stöd till barn som är offer för tortyr, med ett barnvänligt tillvägagångssätt och hänsyn till kulturella värderingar.

| 36. | Europaparlamentet rekommenderar att frågan om tortyr av barn införs i den planerade riktade kampanjen om barnets rättigheter, i enlighet med handlingsplanen. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet rekommenderar att frågan om tortyr av barn införs i den planerade riktade kampanjen om barnets rättigheter, i enlighet med handlingsplanen.

| 37. | Europarlamentet rekommenderar att Europeiska utrikestjänsten och kommissionen ägnar särskilt uppmärksamhet åt tortyr och grym, omänsklig eller förnedrande behandling mot konstnärer, journalister, människorättsförsvarare, studentledare, hälso- och sjukvårdspersonal och personer som tillhör andra utsatta grupper såsom etniska, språkliga och religiösa grupper samt andra minoriteter, särskilt när de hålls internerade i eller fängslade. |
| --- | --- |

37.

Europarlamentet rekommenderar att Europeiska utrikestjänsten och kommissionen ägnar särskilt uppmärksamhet åt tortyr och grym, omänsklig eller förnedrande behandling mot konstnärer, journalister, människorättsförsvarare, studentledare, hälso- och sjukvårdspersonal och personer som tillhör andra utsatta grupper såsom etniska, språkliga och religiösa grupper samt andra minoriteter, särskilt när de hålls internerade i eller fängslade.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och cheferna för EU:s delegationer att i sina dialoger med myndigheter i tredjeländer ta upp könsbaserade former av tortyr som gör flickor till en särskilt utsatt grupp, särskilt kvinnlig könsstympning och tidiga och påtvingade äktenskap, i enlighet med vad som fastställs i den strategiska ramen och i handlingsplanen. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och cheferna för EU:s delegationer att i sina dialoger med myndigheter i tredjeländer ta upp könsbaserade former av tortyr som gör flickor till en särskilt utsatt grupp, särskilt kvinnlig könsstympning och tidiga och påtvingade äktenskap, i enlighet med vad som fastställs i den strategiska ramen och i handlingsplanen.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och arbetsgruppen för de mänskliga rättigheterna att särskilt ta upp tortyr riktad mot barn i den kommande uppdateringen av EU:s riktlinjer om tortyr och av handlingsplanen. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och arbetsgruppen för de mänskliga rättigheterna att särskilt ta upp tortyr riktad mot barn i den kommande uppdateringen av EU:s riktlinjer om tortyr och av handlingsplanen.

| 40. | Europaparlamentet oroas av att kvinnor särskilt ofta faller offer för specifika former av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling (våldtäkt, könsstympning, sterilisering, abort, tvång till födelsekontroll, överlagd befruktning), särskilt i samband med väpnade konflikter där dessa handlingar används som krigsmetoder, även mot barn. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet oroas av att kvinnor särskilt ofta faller offer för specifika former av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling (våldtäkt, könsstympning, sterilisering, abort, tvång till födelsekontroll, överlagd befruktning), särskilt i samband med väpnade konflikter där dessa handlingar används som krigsmetoder, även mot barn.

| 41. | Europaparlamentet fördömer på samma sätt tortyr- och våldshandlingar och övergrepp mot personer på grund av deras sexuella läggning eller könsidentitet. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet fördömer på samma sätt tortyr- och våldshandlingar och övergrepp mot personer på grund av deras sexuella läggning eller könsidentitet.

| 42. | Europaparlamentet påpekar att det är nödvändigt att stödja arbetet i icke-statliga organisationer som medverkar i kampen för att förebygga våld vid konflikter, och därmed tortyr och övergrepp mot civilbefolkningen i dessa sammanhang, genom att upplysa väpnade rörelser om att de måste respektera internationella humanitära normer, särskilt när det gäller könsbaserat våld. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet påpekar att det är nödvändigt att stödja arbetet i icke-statliga organisationer som medverkar i kampen för att förebygga våld vid konflikter, och därmed tortyr och övergrepp mot civilbefolkningen i dessa sammanhang, genom att upplysa väpnade rörelser om att de måste respektera internationella humanitära normer, särskilt när det gäller könsbaserat våld.

Kampen mot tortyr i EU:s förbindelser med tredjeländer

| 43. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter och arbetsgruppen för de mänskliga rättigheterna att se till att landstrategierna för mänskliga rättigheter innehåller landsspecifika mål och riktmärken med anknytning till kampen mot tortyr, däribland identifiering av grupper som behöver särskilt skydd, såsom barn, kvinnor, fördrivna personer, flyktingar och migranter, och personer som utsätts för diskriminering på grund av etnisk tillhörighet, kast eller kulturell tillhörighet, religiös eller annan övertygelse, sexuell läggning eller könsidentitet. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter och arbetsgruppen för de mänskliga rättigheterna att se till att landstrategierna för mänskliga rättigheter innehåller landsspecifika mål och riktmärken med anknytning till kampen mot tortyr, däribland identifiering av grupper som behöver särskilt skydd, såsom barn, kvinnor, fördrivna personer, flyktingar och migranter, och personer som utsätts för diskriminering på grund av etnisk tillhörighet, kast eller kulturell tillhörighet, religiös eller annan övertygelse, sexuell läggning eller könsidentitet.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar EU och hela det internationella samfundet att respektera principen om ”non-refoulement” av asylsökande till ett land där de riskerar tortyr eller omänsklig eller förnedrande behandling enligt definitionen i konventionen av den 28 juli 1951 om flyktingars rättsliga ställning. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar EU och hela det internationella samfundet att respektera principen om ”non-refoulement” av asylsökande till ett land där de riskerar tortyr eller omänsklig eller förnedrande behandling enligt definitionen i konventionen av den 28 juli 1951 om flyktingars rättsliga ställning.

| 45. | Europaparlamentet betonar att landstrategierna för mänskliga rättigheter bör identifiera luckor i skyddet, lämpliga samtalspartner, liksom ingångspunkter såsom FN-ramen och reform av säkerhetssektorn eller rättsväsendet, för att ta itu med tortyrrelaterade frågor i varje land. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet betonar att landstrategierna för mänskliga rättigheter bör identifiera luckor i skyddet, lämpliga samtalspartner, liksom ingångspunkter såsom FN-ramen och reform av säkerhetssektorn eller rättsväsendet, för att ta itu med tortyrrelaterade frågor i varje land.

| 46. | Europaparlamentet rekommenderar att landstrategierna för mänskliga rättigheter behandlar de underliggande orsakerna till våld och övergrepp som begås av regeringsorgan och i den privata sektorn, och att de definierar stödbehov så att EU kan erbjuda tekniskt stöd för kapacitetsuppbyggnad, rättslig reform och utbildning och hjälpa tredjeländer att fullgöra internationella åtaganden och uppfylla normer, särskilt i samband med undertecknandet och ratificeringen av konventionen mot tortyr och det fakultativa protokollet till konventionen mot tortyr och efterlevandet av deras bestämmelser om förebyggande (särskilt upprättandet av nationella förebyggande mekanismer), bekämpande av straffrihet och rehabilitering för offer. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet rekommenderar att landstrategierna för mänskliga rättigheter behandlar de underliggande orsakerna till våld och övergrepp som begås av regeringsorgan och i den privata sektorn, och att de definierar stödbehov så att EU kan erbjuda tekniskt stöd för kapacitetsuppbyggnad, rättslig reform och utbildning och hjälpa tredjeländer att fullgöra internationella åtaganden och uppfylla normer, särskilt i samband med undertecknandet och ratificeringen av konventionen mot tortyr och det fakultativa protokollet till konventionen mot tortyr och efterlevandet av deras bestämmelser om förebyggande (särskilt upprättandet av nationella förebyggande mekanismer), bekämpande av straffrihet och rehabilitering för offer.

| 47. | Europaparlamentet rekommenderar också att landstrategierna för mänskliga rättigheter omfattar åtgärder för att uppmuntra till upprättande och drift av nationella institutioner – eller i tillämpliga fall förstärkning av nationella institutioner – som på ett effektivt sätt kan arbeta för förebyggande av tortyr och övergrepp, vilket vid behov bör omfatta möjligheter till ekonomiskt och tekniskt stöd. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet rekommenderar också att landstrategierna för mänskliga rättigheter omfattar åtgärder för att uppmuntra till upprättande och drift av nationella institutioner – eller i tillämpliga fall förstärkning av nationella institutioner – som på ett effektivt sätt kan arbeta för förebyggande av tortyr och övergrepp, vilket vid behov bör omfatta möjligheter till ekonomiskt och tekniskt stöd.

| 48. | Europaparlamentet understryker att Europeiska utrikestjänsten och EU:s delegationer måste tillhandahålla specifika upplysningar om det stöd och de möjliga rättsliga åtgärder som i tredjeländer är tillgängliga för offer för tortyr och övergrepp. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet understryker att Europeiska utrikestjänsten och EU:s delegationer måste tillhandahålla specifika upplysningar om det stöd och de möjliga rättsliga åtgärder som i tredjeländer är tillgängliga för offer för tortyr och övergrepp.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och EU:s delegationer att på ett noggrant riktat och landsspecifikt sätt fullt ut utnyttja de politiska instrument som står till deras förfogande enligt EU:s riktlinjer om tortyr, bland annat offentliga uttalanden, lokala démarcher samt dialoger och samråd om mänskliga rättigheter, för att ta upp enskilda fall, de rättsliga bestämmelserna om förebyggande av tortyr samt ratificering och genomförande av relevanta internationella konventioner. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att återigen börja genomföra riktade internationella kampanjer med olika tortyrrelaterade teman. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och EU:s delegationer att på ett noggrant riktat och landsspecifikt sätt fullt ut utnyttja de politiska instrument som står till deras förfogande enligt EU:s riktlinjer om tortyr, bland annat offentliga uttalanden, lokala démarcher samt dialoger och samråd om mänskliga rättigheter, för att ta upp enskilda fall, de rättsliga bestämmelserna om förebyggande av tortyr samt ratificering och genomförande av relevanta internationella konventioner. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att återigen börja genomföra riktade internationella kampanjer med olika tortyrrelaterade teman.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar EU:s delegationer och medlemsstaternas ambassader på plats att genomföra bestämmelserna i EU:s riktlinjer om tortyr, och uppmanar Europeiska utrikestjänsten och arbetsgruppen för de mänskliga rättigheterna att regelbundet övervaka genomförandet. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar EU:s delegationer och medlemsstaternas ambassader på plats att genomföra bestämmelserna i EU:s riktlinjer om tortyr, och uppmanar Europeiska utrikestjänsten och arbetsgruppen för de mänskliga rättigheterna att regelbundet övervaka genomförandet.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU:s delegationer och medlemsstaternas ambassader i hela världen att uppmärksamma Internationella solidaritetsdagen för tortyroffer den 26 juni varje år genom att anordna seminarier, utställningar och andra evenemang. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar med kraft EU:s delegationer och medlemsstaternas ambassader i hela världen att uppmärksamma Internationella solidaritetsdagen för tortyroffer den 26 juni varje år genom att anordna seminarier, utställningar och andra evenemang.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och EU:s särskilda representant att systematiskt ta upp frågan om tortyr och övergrepp i EU:s dialoger och samråd om mänskliga rättigheter med tredjeländer. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och EU:s särskilda representant att systematiskt ta upp frågan om tortyr och övergrepp i EU:s dialoger och samråd om mänskliga rättigheter med tredjeländer.

| 53. | Europaparlamentet förespråkar en inriktning på tortyrrelaterade frågor i forum och vid seminarier som anordnas av det civila samhället på lokal och regional nivå, med möjlighet till uppföljning inom ramen för de reguljära samråden och dialogerna om mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet förespråkar en inriktning på tortyrrelaterade frågor i forum och vid seminarier som anordnas av det civila samhället på lokal och regional nivå, med möjlighet till uppföljning inom ramen för de reguljära samråden och dialogerna om mänskliga rättigheter.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar EU att inom ramen för sina människorättsdialoger främja genomförandet av FN:s enhetliga minimiregler för behandling av fångar, för att säkra respekten för fångarnas värdighet och grundläggande rättigheter, se till att garantierna fullgörs samt se till att tillämpningen utökas till alla platser där frihetsberövande åtgärder vidtas, däribland mentalsjukhus och polisstationer. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppmanar EU att inom ramen för sina människorättsdialoger främja genomförandet av FN:s enhetliga minimiregler för behandling av fångar, för att säkra respekten för fångarnas värdighet och grundläggande rättigheter, se till att garantierna fullgörs samt se till att tillämpningen utökas till alla platser där frihetsberövande åtgärder vidtas, däribland mentalsjukhus och polisstationer.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar EU:s och parlamentets delegationer att besöka fängelser och andra interneringsplatser, inbegripet fångläger för minderåriga och platser där barn kan hållas fångna, bevaka rättegångar där det finns anledning att tro att de åtalade kan ha utsatts för tortyr eller övergrepp samt begära information om och en oberoende utredning av enskilda fall. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppmanar EU:s och parlamentets delegationer att besöka fängelser och andra interneringsplatser, inbegripet fångläger för minderåriga och platser där barn kan hållas fångna, bevaka rättegångar där det finns anledning att tro att de åtalade kan ha utsatts för tortyr eller övergrepp samt begära information om och en oberoende utredning av enskilda fall.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar EU:s delegationer att ge stöd till det civila samhällets aktörer som förhindras att besöka fängelser och bevaka rättegångar. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar EU:s delegationer att ge stöd till det civila samhällets aktörer som förhindras att besöka fängelser och bevaka rättegångar.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten, kommissionen och medlemsstaterna att uppfylla sina åtaganden enligt handlingsplanen när det gäller att underlätta inrättandet av välfungerande, oberoende och effektiva nationella förebyggande mekanismer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se över och genomföra en grundlig och öppen analys av de befintliga nationella förebyggande mekanismerna och de nationella människorättsinstitutionerna i och utanför EU och att identifiera bästa praxis bland dem, samtidigt som man säkerställer att dessa tar hänsyn till barns rättigheter, i syfte att stärka befintliga mekanismer, förbättra dessa och lyfta fram dessa som goda exempel för partnerländerna. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten, kommissionen och medlemsstaterna att uppfylla sina åtaganden enligt handlingsplanen när det gäller att underlätta inrättandet av välfungerande, oberoende och effektiva nationella förebyggande mekanismer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se över och genomföra en grundlig och öppen analys av de befintliga nationella förebyggande mekanismerna och de nationella människorättsinstitutionerna i och utanför EU och att identifiera bästa praxis bland dem, samtidigt som man säkerställer att dessa tar hänsyn till barns rättigheter, i syfte att stärka befintliga mekanismer, förbättra dessa och lyfta fram dessa som goda exempel för partnerländerna.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar EU:s delegationer att kräva att frihetsberövande ska användas som en sista utväg, och att eftersträva alternativ, särskilt för personer i utsatta situationer, såsom kvinnor, barn, asylsökande och migranter. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppmanar EU:s delegationer att kräva att frihetsberövande ska användas som en sista utväg, och att eftersträva alternativ, särskilt för personer i utsatta situationer, såsom kvinnor, barn, asylsökande och migranter.

| 59. | Europaparlamentet ser med stor oro på den senaste tidens rapporter om att EU-baserade företag tillhandahåller kemikalier som används i droger för dödliga injektioner i Förenta staterna. I detta sammanhang välkomnar parlamentet det system med kontrakt rörande export och kontroller som tillämpas av vissa europeiska läkemedelsföretag, i syfte att se till att produkten Propofol inte används för dödliga injektioner i länder som fortfarande tillämpar dödsstraff, bland annat Förenta staterna. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet ser med stor oro på den senaste tidens rapporter om att EU-baserade företag tillhandahåller kemikalier som används i droger för dödliga injektioner i Förenta staterna. I detta sammanhang välkomnar parlamentet det system med kontrakt rörande export och kontroller som tillämpas av vissa europeiska läkemedelsföretag, i syfte att se till att produkten Propofol inte används för dödliga injektioner i länder som fortfarande tillämpar dödsstraff, bland annat Förenta staterna.

EU-åtgärder i multilaterala forum och internationella organisationer

| 60. | Europaparlamentet ser positivt på EU:s ihärdiga insatser när det gäller att ta initiativ till och stödja det regelbundna antagandet av resolutioner i FN:s generalförsamling och i FN:s råd för de mänskliga rättigheterna och att behandla frågan som en prioritering inom FN-ramen. Parlamentet föreslår att vice ordföranden/den höga representanten och EU:s särskilda representant håller regelbunden kontakt med FN:s särskilda rapportör om tortyr för att utbyta information som är relevant för EU:s utrikespolitiska förbindelser med tredjeländer. Parlamentet föreslår också att utskottet för utrikesfrågor och underutskottet för mänskliga rättigheter regelbundet bjuder in FN:s särskilda rapportör om tortyr för att hålla parlamentet underrättat om tortyrrelaterade frågor i vissa länder. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet ser positivt på EU:s ihärdiga insatser när det gäller att ta initiativ till och stödja det regelbundna antagandet av resolutioner i FN:s generalförsamling och i FN:s råd för de mänskliga rättigheterna och att behandla frågan som en prioritering inom FN-ramen. Parlamentet föreslår att vice ordföranden/den höga representanten och EU:s särskilda representant håller regelbunden kontakt med FN:s särskilda rapportör om tortyr för att utbyta information som är relevant för EU:s utrikespolitiska förbindelser med tredjeländer. Parlamentet föreslår också att utskottet för utrikesfrågor och underutskottet för mänskliga rättigheter regelbundet bjuder in FN:s särskilda rapportör om tortyr för att hålla parlamentet underrättat om tortyrrelaterade frågor i vissa länder.

| 61. | Parlamentet påminner om att enligt artiklarna 7 och 8 i Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen kan tortyr som begåtts systematiskt eller storskaligt utgöra en krigsförbrytelse eller ett brott mot mänskligheten. Parlamentet betonar att skyldigheten att skydda innebär att det internationella samfundet är skyldigt att skydda befolkningar som faller offer för sådana brott, och uppmanar i detta avseende det internationella samfundet att se över säkerhetsrådets beslutsprocess för att undvika alla blockeringar i frågor som gäller skyldigheten att skydda. |
| --- | --- |

61.

Parlamentet påminner om att enligt artiklarna 7 och 8 i Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen kan tortyr som begåtts systematiskt eller storskaligt utgöra en krigsförbrytelse eller ett brott mot mänskligheten. Parlamentet betonar att skyldigheten att skydda innebär att det internationella samfundet är skyldigt att skydda befolkningar som faller offer för sådana brott, och uppmanar i detta avseende det internationella samfundet att se över säkerhetsrådets beslutsprocess för att undvika alla blockeringar i frågor som gäller skyldigheten att skydda.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar tredjeländerna att fullt ut samarbeta med FN:s särskilda rapportör, kommittén mot tortyr och regionala tortyrbekämpande organ såsom kommittén för förhindrande av tortyr i Afrika, Europeiska kommittén för förhindrande av tortyr och Amerikanska samarbetsorganisationens rapportör om rättigheterna för frihetsberövade personer. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna och Europeiska utrikestjänsten att systematiskt ta hänsyn till den särskilda rapportörens och andra organs rekommendationer för uppföljning i kontakterna med tredjeländer, däribland i processen med den allmänna återkommande utvärderingen. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet uppmanar tredjeländerna att fullt ut samarbeta med FN:s särskilda rapportör, kommittén mot tortyr och regionala tortyrbekämpande organ såsom kommittén för förhindrande av tortyr i Afrika, Europeiska kommittén för förhindrande av tortyr och Amerikanska samarbetsorganisationens rapportör om rättigheterna för frihetsberövade personer. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna och Europeiska utrikestjänsten att systematiskt ta hänsyn till den särskilda rapportörens och andra organs rekommendationer för uppföljning i kontakterna med tredjeländer, däribland i processen med den allmänna återkommande utvärderingen.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen Europeiska utrikestjänsten, EU:s särskilda representant och medlemsstaterna att som en prioritet aktivt främja ratificeringen och genomförandet av konventionen mot tortyr och dess fakultativa protokoll och att öka sina insatser för att underlätta inrättandet av välfungerande, effektiva och oberoende nationella förebyggande mekanismer i tredjeländer. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen Europeiska utrikestjänsten, EU:s särskilda representant och medlemsstaterna att som en prioritet aktivt främja ratificeringen och genomförandet av konventionen mot tortyr och dess fakultativa protokoll och att öka sina insatser för att underlätta inrättandet av välfungerande, effektiva och oberoende nationella förebyggande mekanismer i tredjeländer.

| 64. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten, kommissionen och medlemsstaterna att stödja inrättandet av välfungerande, regionala mekanismer för förebyggande av tortyr, inbegripet kommittén för förhindrande av tortyr i Afrika och Amerikanska samarbetsorganisationens rapportör om rättigheterna för frihetsberövade personer. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten, kommissionen och medlemsstaterna att stödja inrättandet av välfungerande, regionala mekanismer för förebyggande av tortyr, inbegripet kommittén för förhindrande av tortyr i Afrika och Amerikanska samarbetsorganisationens rapportör om rättigheterna för frihetsberövade personer.

| 65. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten, EU:s särskilda representant och kommissionen att öka sitt stöd till tredjeländer och hjälpa dem att effektivt genomföra rekommendationerna från relevanta FN-fördragsorgan, däribland kommittén mot tortyr och underkommittén för förebyggande av tortyr, kommittén för barnets rättigheter och kommittén för avskaffande av diskriminering av kvinnor. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten, EU:s särskilda representant och kommissionen att öka sitt stöd till tredjeländer och hjälpa dem att effektivt genomföra rekommendationerna från relevanta FN-fördragsorgan, däribland kommittén mot tortyr och underkommittén för förebyggande av tortyr, kommittén för barnets rättigheter och kommittén för avskaffande av diskriminering av kvinnor.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att inom ramen för sin behörighet ge tekniskt stöd till rehabilitering av tortyroffer och deras familjer, för att ge dem kraft att återuppbygga sitt liv. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att inom ramen för sin behörighet ge tekniskt stöd till rehabilitering av tortyroffer och deras familjer, för att ge dem kraft att återuppbygga sitt liv.

| 67. | Europaparlamentet betonar vikten av medlemsstaternas aktiva deltagande i genomförandet av bestämmelserna i handlingsplanen och av att Europeiska utrikestjänsten regelbundet får uppdateringar om de åtgärder som medlemsstaterna vidtagit på detta område. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet betonar vikten av medlemsstaternas aktiva deltagande i genomförandet av bestämmelserna i handlingsplanen och av att Europeiska utrikestjänsten regelbundet får uppdateringar om de åtgärder som medlemsstaterna vidtagit på detta område.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar EU att föra ett effektivare samarbete med Europeiska kommittén för förhindrande av tortyr och Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet uppmanar EU att föra ett effektivare samarbete med Europeiska kommittén för förhindrande av tortyr och Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter.

Det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDMR)

| 69. | Europaparlamentet välkomnar de befintliga initiativen och projekten inom ramen för EIDMR, där 7 procent av resurserna har gått till tortyrrelaterade projekt, och betonar behovet av att fortsatt öronmärka särskilda medel för kampen mot tortyr och grym eller förnedrande behandling eller bestraffning, med särskild inriktning på kunskapssökande aktiviteter, förebyggande, kampen mot straffrihet samt social och psykisk rehabilitering för tortyroffer, särskilt projekt med en helhetssyn. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet välkomnar de befintliga initiativen och projekten inom ramen för EIDMR, där 7 procent av resurserna har gått till tortyrrelaterade projekt, och betonar behovet av att fortsatt öronmärka särskilda medel för kampen mot tortyr och grym eller förnedrande behandling eller bestraffning, med särskild inriktning på kunskapssökande aktiviteter, förebyggande, kampen mot straffrihet samt social och psykisk rehabilitering för tortyroffer, särskilt projekt med en helhetssyn.

| 70. | Europaparlamentet betonar att bidrag till projekt inom ramen för den kommande programperioden bör ta hänsyn till EU:s prioriteringar såsom de fastställs i handlingsplanen. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet betonar att bidrag till projekt inom ramen för den kommande programperioden bör ta hänsyn till EU:s prioriteringar såsom de fastställs i handlingsplanen.

| 71. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge en översikt av bilaterala stödprogram på området tortyrförebyggande och rehabilitering, i syfte att utbyta bästa praxis, uppnå en effektiv bördefördelning och skapa synergier och komplementaritet med EIDMR-projekt. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge en översikt av bilaterala stödprogram på området tortyrförebyggande och rehabilitering, i syfte att utbyta bästa praxis, uppnå en effektiv bördefördelning och skapa synergier och komplementaritet med EIDMR-projekt.

Trovärdighet, samstämdhet och konsekvens i EU:s politik

| 72. | Europaparlamentet påminner om att det är nödvändigt för EU och dess medlemsstater att föregå med gott exempel för att säkerställa sin trovärdighet. Parlamentet uppmanar därför Belgien, Finland, Grekland, Irland, Lettland och Slovakien att omgående ratificera det fakultativa protokollet till konventionen mot tortyr och att inrätta oberoende, resursstarka och effektiva nationella förebyggande mekanismer. Parlamentet konstaterar vikten av individuell kommunikation som ett verktyg för att förebygga tortyr och övergrepp, och uppmanar medlemsstaterna att erkänna individuell behörighet i enlighet med artikel 21 i konventionen mot tortyr. Parlamentet uppmanar dem som undertecknat FN:s barnkonvention att underteckna och ratificera barnkonventionens tredje protokoll, och uppmanar också de 21 medlemsstater som ännu inte har ratificerat den internationella konventionen till skydd för alla människor mot påtvingade försvinnanden att snarast göra detta. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet påminner om att det är nödvändigt för EU och dess medlemsstater att föregå med gott exempel för att säkerställa sin trovärdighet. Parlamentet uppmanar därför Belgien, Finland, Grekland, Irland, Lettland och Slovakien att omgående ratificera det fakultativa protokollet till konventionen mot tortyr och att inrätta oberoende, resursstarka och effektiva nationella förebyggande mekanismer. Parlamentet konstaterar vikten av individuell kommunikation som ett verktyg för att förebygga tortyr och övergrepp, och uppmanar medlemsstaterna att erkänna individuell behörighet i enlighet med artikel 21 i konventionen mot tortyr. Parlamentet uppmanar dem som undertecknat FN:s barnkonvention att underteckna och ratificera barnkonventionens tredje protokoll, och uppmanar också de 21 medlemsstater som ännu inte har ratificerat den internationella konventionen till skydd för alla människor mot påtvingade försvinnanden att snarast göra detta.

| 73. | Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som inte har erkänt behörigheten för kommittén mot tortyr enligt artikel 22 att omgående göra detta. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som inte har erkänt behörigheten för kommittén mot tortyr enligt artikel 22 att omgående göra detta.

| 74. | Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som har nationella förebyggande mekanismer att inleda en konstruktiv dialog för genomförande av rekommendationerna från de nationella förebyggande mekanismerna, liksom rekommendationerna från kommittén för förhindrande av tortyr, FN:s kommitté mot tortyr och dess underkommitté för förebyggande av tortyr, på ett samordnat och kompletterande sätt. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som har nationella förebyggande mekanismer att inleda en konstruktiv dialog för genomförande av rekommendationerna från de nationella förebyggande mekanismerna, liksom rekommendationerna från kommittén för förhindrande av tortyr, FN:s kommitté mot tortyr och dess underkommitté för förebyggande av tortyr, på ett samordnat och kompletterande sätt.

| 75. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen EU att stärka sitt engagemang för de grundläggande människorättsliga värderingarna och uppmanar i detta avseende EU att använda grannskapspolitiken och principen ”mer ger mer” för att uppmuntra sina grannländer att genomföra reformer och på så sätt stärka kampen mot tortyr. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen EU att stärka sitt engagemang för de grundläggande människorättsliga värderingarna och uppmanar i detta avseende EU att använda grannskapspolitiken och principen ”mer ger mer” för att uppmuntra sina grannländer att genomföra reformer och på så sätt stärka kampen mot tortyr.

| 76. | Europaparlamentet beklagar det mycket begränsade stödet från medlemsstaterna till FN:s frivilliga fond för tortyroffer och den särskilda fonden inom ramen för det fakultativa protokollet till konventionen mot tortyr. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att stödja arbetet i dessa fonder genom betydande och regelbundna frivilliga bidrag, i enlighet med deras åtaganden inom ramen för handlingsplanen. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet beklagar det mycket begränsade stödet från medlemsstaterna till FN:s frivilliga fond för tortyroffer och den särskilda fonden inom ramen för det fakultativa protokollet till konventionen mot tortyr. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att stödja arbetet i dessa fonder genom betydande och regelbundna frivilliga bidrag, i enlighet med deras åtaganden inom ramen för handlingsplanen.

| 77. | Europaparlamentet anser att EU bör inta en mer beslutsam ståndpunkt, och uppmanar institutionerna och medlemsstaterna att stärka sitt åtagande och sin politiska vilja för att uppnå ett moratorium för dödsstraffet i hela världen. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet anser att EU bör inta en mer beslutsam ståndpunkt, och uppmanar institutionerna och medlemsstaterna att stärka sitt åtagande och sin politiska vilja för att uppnå ett moratorium för dödsstraffet i hela världen.

| 78. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en handlingsplan för skapandet av en mekanism för förteckning och genomförande av riktade sanktioner (reseförbud, frysning av tillgångar) mot tredjeländers tjänstemän (inbegripet poliser, åklagare och domare) som är inblandade i grova kränkningar av de mänskliga rättigheterna, såsom tortyr och grym, omänsklig eller förnedrande behandling. Parlamentet betonar att kriterierna för att föra upp någon på förteckningen bör bygga på väldokumenterade, enstämmiga och oberoende källor och övertygande bevisning, med möjlighet för de utpekade att överklaga. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en handlingsplan för skapandet av en mekanism för förteckning och genomförande av riktade sanktioner (reseförbud, frysning av tillgångar) mot tredjeländers tjänstemän (inbegripet poliser, åklagare och domare) som är inblandade i grova kränkningar av de mänskliga rättigheterna, såsom tortyr och grym, omänsklig eller förnedrande behandling. Parlamentet betonar att kriterierna för att föra upp någon på förteckningen bör bygga på väldokumenterade, enstämmiga och oberoende källor och övertygande bevisning, med möjlighet för de utpekade att överklaga.

| 79. | Europaparlamentet påminner om att alla stater, bland annat EU:s medlemsstater, är strängt förbundna att efterleva principen om ”non-refoulement”, som innebär att stater inte får återsända eller utlämna människor till en jurisdiktion där de löper risk att förföljas. Parlamentet anser att vanan att efterfråga diplomatiska försäkringar från den mottagande staten inte befriar den sändande staten från sina skyldigheter, och fördömer sådant agerande som strävar efter att kringgå det absoluta förbudet mot tortyr och avvisning. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet påminner om att alla stater, bland annat EU:s medlemsstater, är strängt förbundna att efterleva principen om ”non-refoulement”, som innebär att stater inte får återsända eller utlämna människor till en jurisdiktion där de löper risk att förföljas. Parlamentet anser att vanan att efterfråga diplomatiska försäkringar från den mottagande staten inte befriar den sändande staten från sina skyldigheter, och fördömer sådant agerande som strävar efter att kringgå det absoluta förbudet mot tortyr och avvisning.

| 80. | Europaparlamentet uppmärksammar att EU har en avgörande ställning i världen i fråga om tortyrbekämpning, i nära samarbete med FN. Parlamentet framhåller att stärkandet av principen om nolltolerans vad gäller tortyr fortfarande står i centrum för EU:s politik och strategier när det gäller främjandet av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, såväl inom som utanför EU. Parlamentet beklagar att inte alla medlemsstater följer rådets förordning (EG) nr 1236/2005 till fullo och att vissa företag baserade i industriländer olagligen kan ha sålt övervaknings- och säkerhetsutrustning som kan användas för tortyr till tredjeländer. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet uppmärksammar att EU har en avgörande ställning i världen i fråga om tortyrbekämpning, i nära samarbete med FN. Parlamentet framhåller att stärkandet av principen om nolltolerans vad gäller tortyr fortfarande står i centrum för EU:s politik och strategier när det gäller främjandet av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, såväl inom som utanför EU. Parlamentet beklagar att inte alla medlemsstater följer rådets förordning (EG) nr 1236/2005 till fullo och att vissa företag baserade i industriländer olagligen kan ha sålt övervaknings- och säkerhetsutrustning som kan användas för tortyr till tredjeländer.

| 81. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att slutföra den pågående översynen av rådets förordning (EG) nr 1236/2005 och dess bilagor, för att få till stånd ett effektivare genomförande i linje med de rekommendationer som parlamentet utfärdade i sin resolution av den 17 juni 2010 om genomförandet av rådets förordning (EG) nr 1236/2005. Medlemsstaterna uppmanas att fullt ut följa bestämmelserna i förordningen, särskilt om samtliga medlemsstaters åtagande enligt artikel 13 att sammanställa årliga verksamhetsrapporter i god tid och offentliggöra dem och att utbyta information med kommissionen om beslut om tillstånd. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att slutföra den pågående översynen av rådets förordning (EG) nr 1236/2005 och dess bilagor, för att få till stånd ett effektivare genomförande i linje med de rekommendationer som parlamentet utfärdade i sin resolution av den 17 juni 2010 om genomförandet av rådets förordning (EG) nr 1236/2005. Medlemsstaterna uppmanas att fullt ut följa bestämmelserna i förordningen, särskilt om samtliga medlemsstaters åtagande enligt artikel 13 att sammanställa årliga verksamhetsrapporter i god tid och offentliggöra dem och att utbyta information med kommissionen om beslut om tillstånd.

Utvecklingspolitik och kampen mot tortyr

| 82. | Europaparlamentet påminner om behovet av att upprätta en integrerad och mångsidig strategi för att bekämpa tortyr genom att ta itu med dess grundläggande orsaker. Detta bör inbegripa allmän institutionell insyn och en starkare politisk vilja på nationell nivå för att bekämpa övergrepp. Parlamentet betonar det omedelbara behovet av att motverka fattigdom, orättvisa, diskriminering och våld genom nationella förebyggande mekanismer och genom att stärka lokala myndigheter och icke-statliga organisationer. Parlamentet betonar behovet av att ytterligare stärka EU:s utvecklingssamarbete och mekanismer för genomförandet av mänskliga rättigheter för att hantera de bakomliggande orsakerna till våld. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet påminner om behovet av att upprätta en integrerad och mångsidig strategi för att bekämpa tortyr genom att ta itu med dess grundläggande orsaker. Detta bör inbegripa allmän institutionell insyn och en starkare politisk vilja på nationell nivå för att bekämpa övergrepp. Parlamentet betonar det omedelbara behovet av att motverka fattigdom, orättvisa, diskriminering och våld genom nationella förebyggande mekanismer och genom att stärka lokala myndigheter och icke-statliga organisationer. Parlamentet betonar behovet av att ytterligare stärka EU:s utvecklingssamarbete och mekanismer för genomförandet av mänskliga rättigheter för att hantera de bakomliggande orsakerna till våld.

| 83. | Europaparlamentet betonar att tillgång till rättslig prövning, bekämpning av straffrihet, opartiska utredningar, det civila samhällets inflytande samt främjande av en kultur mot övergrepp är av avgörande betydelse för att bekämpa tortyr. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet betonar att tillgång till rättslig prövning, bekämpning av straffrihet, opartiska utredningar, det civila samhällets inflytande samt främjande av en kultur mot övergrepp är av avgörande betydelse för att bekämpa tortyr.

| 84. | Europaparlamentet betonar att användning av termen ”tortyr”, och därmed det absoluta förbudet mot utövandet av tortyr och åtal och påföljder för det, inte bör uteslutas när sådana handlingar begås av irreguljära väpnade styrkor, grupper från vissa stammar, religiösa grupper eller rebellgrupper. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet betonar att användning av termen ”tortyr”, och därmed det absoluta förbudet mot utövandet av tortyr och åtal och påföljder för det, inte bör uteslutas när sådana handlingar begås av irreguljära väpnade styrkor, grupper från vissa stammar, religiösa grupper eller rebellgrupper.

| 85. | Europaparlamentet påminner om vikten av och den särskilda karaktären hos människorättsdialogen som en del av den politiska dialogen enligt artikel 8 i Cotonouavtalet. Parlamentet påminner också om att varje människorättsdialog med tredjeländer bör ha ett starkt inslag av tortyrbekämpning. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet påminner om vikten av och den särskilda karaktären hos människorättsdialogen som en del av den politiska dialogen enligt artikel 8 i Cotonouavtalet. Parlamentet påminner också om att varje människorättsdialog med tredjeländer bör ha ett starkt inslag av tortyrbekämpning.

| 86. | Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet och kommissionen att uppmuntra sina partnerländer att införa ett synsätt inriktat på offren i kampen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling, genom att i politiken för utvecklingssamarbete särskilt uppmärksamma offrens behov. Parlamentet betonar att införandet av villkor för stöd är ett effektivt sätt att hantera problemet men att bättre resultat kan nås genom dialog och förhandling på hög nivå, ett delaktigt civilsamhälle, stärkta nationella resurser och fokus på incitament. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet och kommissionen att uppmuntra sina partnerländer att införa ett synsätt inriktat på offren i kampen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling, genom att i politiken för utvecklingssamarbete särskilt uppmärksamma offrens behov. Parlamentet betonar att införandet av villkor för stöd är ett effektivt sätt att hantera problemet men att bättre resultat kan nås genom dialog och förhandling på hög nivå, ett delaktigt civilsamhälle, stärkta nationella resurser och fokus på incitament.

Kvinnors rättigheter och kampen mot tortyr

| 87. | Europaparlamentet uppmanar EU att, genom att ställa krav i samband med bistånd, se till att tredjeländer skyddar alla människor – särskilt kvinnor och flickor – mot tortyr. Kommissionen uppmanas att se över sin biståndspolitik gentemot länder som tillämpar tortyr och se till att biståndet kommer offren till del. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet uppmanar EU att, genom att ställa krav i samband med bistånd, se till att tredjeländer skyddar alla människor – särskilt kvinnor och flickor – mot tortyr. Kommissionen uppmanas att se över sin biståndspolitik gentemot länder som tillämpar tortyr och se till att biståndet kommer offren till del.

| 88. | Europaparlamentet välkomnar åtgärderna i kommissionens meddelande om utrotande av kvinnlig könsstympning (COM(2013)0833) och påminner om vikten av att det förs en konsekvent linje i EU:s inre och yttre politik beträffande detta problem. Parlamentet upprepar också att EU måste fortsätta att tillsammans med tredjeländer arbeta för att utrota utövandet av kvinnlig könsstympning, och uppmuntrar de medlemsstater som ännu inte har förbjudit kvinnlig könsstympning i sin nationella lagstiftning att göra detta och se till att lagstiftningen i fråga efterlevs. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet välkomnar åtgärderna i kommissionens meddelande om utrotande av kvinnlig könsstympning (COM(2013)0833) och påminner om vikten av att det förs en konsekvent linje i EU:s inre och yttre politik beträffande detta problem. Parlamentet upprepar också att EU måste fortsätta att tillsammans med tredjeländer arbeta för att utrota utövandet av kvinnlig könsstympning, och uppmuntrar de medlemsstater som ännu inte har förbjudit kvinnlig könsstympning i sin nationella lagstiftning att göra detta och se till att lagstiftningen i fråga efterlevs.

| 89. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över avrättningarna av kvinnor med psykiska besvär eller inlärningssvårigheter. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över avrättningarna av kvinnor med psykiska besvär eller inlärningssvårigheter.

| 90. | Europaparlamentet fördömer alla former av våld mot kvinnor, särskilt hedersmord, våld som bottnar i kulturella eller religiösa övertygelser, tvångsäktenskap, barnäktenskap, könsbaserat dödande och hemgiftsmord, och bekräftar att EU måste behandla alla dessa företeelser som former av tortyr. Parlamentet uppmanar alla aktörer att aktivt arbeta för att förhindra tortyrliknande metoder genom utbildning och medvetandehöjande åtgärder. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet fördömer alla former av våld mot kvinnor, särskilt hedersmord, våld som bottnar i kulturella eller religiösa övertygelser, tvångsäktenskap, barnäktenskap, könsbaserat dödande och hemgiftsmord, och bekräftar att EU måste behandla alla dessa företeelser som former av tortyr. Parlamentet uppmanar alla aktörer att aktivt arbeta för att förhindra tortyrliknande metoder genom utbildning och medvetandehöjande åtgärder.

| 91. | Europaparlamentet fördömer alla former av tortyr av kvinnor som utövas i olika länder runtom i världen på grund av anklagelser om trolldom eller häxkraft. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet fördömer alla former av tortyr av kvinnor som utövas i olika länder runtom i världen på grund av anklagelser om trolldom eller häxkraft.

| 92. | Europaparlamentet välkomnar den progressiva och innovativa synen i Romstadgan i det att sexuellt och könsbaserat våld, inklusive våldtäkt, sexuellt slaveri, tvångsprostitution, tvångsgraviditet, tvångssterilisering och andra former av sexuellt våld av liknande allvarlighetsgrad, erkänns som former av tortyr och därmed som krigsbrott och brott mot mänskligheten. Parlamentet välkomnar även genomförandet, med hjälp av stöd till offren från Internationella brottmålsdomstolen, av program för rehabilitering av kvinnor som utsatts för tortyr, särskilt i tider efter konflikter. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet välkomnar den progressiva och innovativa synen i Romstadgan i det att sexuellt och könsbaserat våld, inklusive våldtäkt, sexuellt slaveri, tvångsprostitution, tvångsgraviditet, tvångssterilisering och andra former av sexuellt våld av liknande allvarlighetsgrad, erkänns som former av tortyr och därmed som krigsbrott och brott mot mänskligheten. Parlamentet välkomnar även genomförandet, med hjälp av stöd till offren från Internationella brottmålsdomstolen, av program för rehabilitering av kvinnor som utsatts för tortyr, särskilt i tider efter konflikter.

| 93. | Europaparlamentet uppmanar EU att uppmuntra de länder som ännu inte har ratificerat och genomfört FN:s konvention mot tortyr liksom Romstadgan att göra detta och att införliva relevanta bestämmelser om könsbaserat våld i den nationella lagstiftningen. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet uppmanar EU att uppmuntra de länder som ännu inte har ratificerat och genomfört FN:s konvention mot tortyr liksom Romstadgan att göra detta och att införliva relevanta bestämmelser om könsbaserat våld i den nationella lagstiftningen.

| 94. | Europaparlamentet uppmanar staterna att med kraft fördöma tortyr och våld gentemot kvinnor och flickor som utövas under väpnade konflikter och i tider efter konflikter. Parlamentet uppmärksammar att sexuellt och könsbaserat våld drabbar offer och överlevare samt släktingar, befolkningsgrupper och samhällen, och efterlyser effektiva åtgärder för att utkräva ansvar och upprättelse samt effektiva motåtgärder. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet uppmanar staterna att med kraft fördöma tortyr och våld gentemot kvinnor och flickor som utövas under väpnade konflikter och i tider efter konflikter. Parlamentet uppmärksammar att sexuellt och könsbaserat våld drabbar offer och överlevare samt släktingar, befolkningsgrupper och samhällen, och efterlyser effektiva åtgärder för att utkräva ansvar och upprättelse samt effektiva motåtgärder.

| 95. | Europaparlamentet anser att det är av yttersta vikt att nationella åklagare och domare har den kapacitet och kunskap som krävs för att väcka åtal mot och döma personer för könsrelaterade brott. |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet anser att det är av yttersta vikt att nationella åklagare och domare har den kapacitet och kunskap som krävs för att väcka åtal mot och döma personer för könsrelaterade brott.

| 96. | Europaparlamentet menar att det är grymt, omänskligt, förnedrande och oacceptabelt att inte hålla kvinnliga transpersoner separerade från manliga fångar i fängelserna. |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet menar att det är grymt, omänskligt, förnedrande och oacceptabelt att inte hålla kvinnliga transpersoner separerade från manliga fångar i fängelserna.

| 97. | Europaparlamentet uppmanar EU att inom ramen för sin människorättsdialog främja genomförandet av FN:s regler för behandlingen av kvinnliga fångar och ickefrihetsberövande åtgärder för kvinnliga förbrytare (Bangkokreglerna) för att stärka de internationella bestämmelserna om behandling av kvinnliga fångar, vilka bland annat avser deras hälsa, könsaspekten och omvårdnad av barn. |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet uppmanar EU att inom ramen för sin människorättsdialog främja genomförandet av FN:s regler för behandlingen av kvinnliga fångar och ickefrihetsberövande åtgärder för kvinnliga förbrytare (Bangkokreglerna) för att stärka de internationella bestämmelserna om behandling av kvinnliga fångar, vilka bland annat avser deras hälsa, könsaspekten och omvårdnad av barn.

o

o o

| 98. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, medlemsstaternas regeringar, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och FN:s särskilda rapportör om tortyr. |
| --- | --- |

98.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, medlemsstaternas regeringar, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och FN:s särskilda rapportör om tortyr.

---

(1)  http://www.ohchr.org/EN/ProfessionalInterest/Pages/DeclarationTorture.aspx

(2)  http://www.ohchr.org/EN/Issues/Torture/SRTorture/Pages/SRTortureIndex.aspx

(3)  (A/RES/67/176).

(4)  (A/RES/67/167).

(5)  http://www.ohchr.org/EN/ProfessionalInterest/Pages/StatusOfRefugees.aspx

(6)  http://www.cpt.coe.int/en/annual/rep-23.pdf

(7)  http://www.ohchr.org/EN/ProfessionalInterest/Pages/OPSCCRC.aspx

(8)  http://www.ohchr.org/EN/ProfessionalInterest/Pages/OPACCRC.aspx

(9)  http://www.icrc.org/eng/war-and-law/treaties-customary-law/geneva-conventions/

(10)  http://www.cidh.oas.org/Basicos/English/Basic9.Torture.htm

(11)  Publicerade av kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Genève, internet: http://www.ohchr.org/Documents/Publications/training8Rev1en.pdf.

(12)  Rådets dokument 11855/2012.

(13)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cmsUpload/8590.en08.pdf

(14)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cmsUpload/10015.en08.pdf

(15)  http://eeas.europa.eu/human_rights/docs/guidelines_en.pdf

(16)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/13/st09/st09431.en13.pdf

(17)  Antagna texter, P7_TA(2012)0503.

(18)  Antagna texter, P7_TA(2012)0504.

(19)  Antagna texter, P7_TA(2013)0418.

(20)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/etudes/join/2007/348584/EXPO-DROI_ET(2007)348584_EN.pdf

(21)  EUT L 200, 30.7.2005, s. 1.

(22)  EUT C 236 E, 12.8.2011, s. 107.

(23)  Antagna texter, P7_TA(2013)0278.

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/64 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/64

---

P7_TA(2014)0207

Saudiarabien

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2014 om Saudiarabien, dess förbindelser med EU och dess roll i Mellanöstern och Nordafrika (2013/2147(INI))

(2017/C 378/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av samarbetsavtalet av den 25 februari 1989 mellan Europeiska unionen och Gulfstaternas samarbetsråd (GCC), |
| --- | --- |

—

med beaktande av samarbetsavtalet av den 25 februari 1989 mellan Europeiska unionen och Gulfstaternas samarbetsråd (GCC),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 juli 1990 om betydelsen av det frihandelsavtal som ska ingås mellan EEG och Gulfstaternas samarbetsråd (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 juli 1990 om betydelsen av det frihandelsavtal som ska ingås mellan EEG och Gulfstaternas samarbetsråd (1),

| — | med beaktande av sin resolution av 18 januari 1996 om Saudiarabien (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av 18 januari 1996 om Saudiarabien (2),

| — | med beaktande av det ekonomiska avtalet mellan medlemsstaterna i Gulfstaternas samarbetsråd, som antogs den 31 december 2001 i Muskat (Oman), och av Gulfstaternas samarbetsråds Doha-deklaration av den 21 december 2002 om en tullunion för Gulfstaternas samarbetsråd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det ekonomiska avtalet mellan medlemsstaterna i Gulfstaternas samarbetsråd, som antogs den 31 december 2001 i Muskat (Oman), och av Gulfstaternas samarbetsråds Doha-deklaration av den 21 december 2002 om en tullunion för Gulfstaternas samarbetsråd,

| — | med beaktande av Saudiarabiens ratificering i oktober 2004 av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, särskilt artikel 7 om det politiska och offentliga livet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Saudiarabiens ratificering i oktober 2004 av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, särskilt artikel 7 om det politiska och offentliga livet,

| — | med beaktande av sin resolution av 10 mars 2005 om Saudiarabien (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av 10 mars 2005 om Saudiarabien (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2006 om yttrandefrihet på Internet (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2006 om yttrandefrihet på Internet (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 maj 2007Reformer i arabvärlden: vilken strategi bör EU följa?
   (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 maj 2007Reformer i arabvärlden: vilken strategi bör EU följa?
   (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 december 2007 om kvinnors rättigheter i Saudiarabien (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 december 2007 om kvinnors rättigheter i Saudiarabien (6),

| — | med beaktande av rapporten om genomförandet av EU:s säkerhetsstrategi att skapa säkerhet i en värld i förändring, som antogs av rådet i december 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten om genomförandet av EU:s säkerhetsstrategi att skapa säkerhet i en värld i förändring, som antogs av rådet i december 2008,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet från det nittonde gemensamma råds- och ministermötet mellan EU och Gulfstaternas samarbetsråd den 29 april 2009 i Muskat, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet från det nittonde gemensamma råds- och ministermötet mellan EU och Gulfstaternas samarbetsråd den 29 april 2009 i Muskat,

| — | med beaktande av det gemensamma handlingsprogrammet (2010–2013) för genomförandet av avtalet om samarbete mellan EU och Gulfstaternas samarbetsråd från 1989, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma handlingsprogrammet (2010–2013) för genomförandet av avtalet om samarbete mellan EU och Gulfstaternas samarbetsråd från 1989,

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2010 om en union för Medelhavet (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2010 om en union för Medelhavet (7),

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet från det tjugonde gemensamma råds- och ministermötet mellan EU och Gulfstaternas samarbetsråd den 14 juni 2010 i Luxemburg, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet från det tjugonde gemensamma råds- och ministermötet mellan EU och Gulfstaternas samarbetsråd den 14 juni 2010 i Luxemburg,

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 mars 2011 om Europeiska unionens förbindelser med Gulfstaternas samarbetsråd (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 mars 2011 om Europeiska unionens förbindelser med Gulfstaternas samarbetsråd (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 april 2011 om situationen i Syrien, Bahrain och Jemen (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 april 2011 om situationen i Syrien, Bahrain och Jemen (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2011 om situationen i Syrien, Jemen och Bahrain mot bakgrund av situationen i arabvärlden och Nordafrika (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2011 om situationen i Syrien, Jemen och Bahrain mot bakgrund av situationen i arabvärlden och Nordafrika (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 september 2011 om situationen i Syrien (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 september 2011 om situationen i Syrien (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 27 oktober 2011 om Bahrain (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 27 oktober 2011 om Bahrain (12),

| — | med beaktande av sina resolutioner om de årliga sammanträdena i FN:s kommission för mänskliga rättigheter i Genève (2000–2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner om de årliga sammanträdena i FN:s kommission för mänskliga rättigheter i Genève (2000–2012),

| — | med beaktande av besöket av ordföranden för Europaparlamentets underutskott för mänskliga rättigheter på talman Martin Schulz vägnar i Saudiarabien den 24–25 november 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av besöket av ordföranden för Europaparlamentets underutskott för mänskliga rättigheter på talman Martin Schulz vägnar i Saudiarabien den 24–25 november 2013,

| — | med beaktande av sina årliga rapporter om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina årliga rapporter om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor samt yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0125/2014), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor samt yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0125/2014), och av följande skäl:

| A. | Konungariket Saudiarabien är en inflytelserik politisk, ekonomisk och religiös aktör i Mellanöstern och den islamiska världen, världens ledande oljeproducent samt en av grundarna till och en tongivande medlem i Gulfstaternas samarbetsråd och G20. Saudiarabien är en viktig partner för EU. |
| --- | --- |

A.

Konungariket Saudiarabien är en inflytelserik politisk, ekonomisk och religiös aktör i Mellanöstern och den islamiska världen, världens ledande oljeproducent samt en av grundarna till och en tongivande medlem i Gulfstaternas samarbetsråd och G20. Saudiarabien är en viktig partner för EU.

| B. | EU är Saudiarabiens största handelspartner, med 15 procent av den totala handeln, och Saudiarabien är EU:s elfte största handelspartner. Ett stort antal EU-företag investerar i den saudiska ekonomin, särskilt i landets oljeindustri, och Saudiarabien är en viktig marknad för exporten av industrivaror från EU inom områden som försvar, transport, fordon, läkemedel och kemi. |
| --- | --- |

B.

EU är Saudiarabiens största handelspartner, med 15 procent av den totala handeln, och Saudiarabien är EU:s elfte största handelspartner. Ett stort antal EU-företag investerar i den saudiska ekonomin, särskilt i landets oljeindustri, och Saudiarabien är en viktig marknad för exporten av industrivaror från EU inom områden som försvar, transport, fordon, läkemedel och kemi.

| C. | Importen av varor från Saudiarabien till EU och exporten av varor från EU till Saudiarabien har ökat avsevärt mellan 2010 och 2012. |
| --- | --- |

C.

Importen av varor från Saudiarabien till EU och exporten av varor från EU till Saudiarabien har ökat avsevärt mellan 2010 och 2012.

| D. | Förhandlingarna om ett frihandelsavtal mellan EU och Gulfstaternas samarbetsråd, som inleddes för 20 år sedan, har fortfarande inte slutförts. |
| --- | --- |

D.

Förhandlingarna om ett frihandelsavtal mellan EU och Gulfstaternas samarbetsråd, som inleddes för 20 år sedan, har fortfarande inte slutförts.

| E. | EU och Saudiarabien står inför gemensamma utmaningar som är globala till sitt ursprung och sin inverkan, såsom en ekonomi i snabb förändring, migration, energitrygghet, internationell terrorism, spridningen av massförstörelsevapen och miljöförstöring. |
| --- | --- |

E.

EU och Saudiarabien står inför gemensamma utmaningar som är globala till sitt ursprung och sin inverkan, såsom en ekonomi i snabb förändring, migration, energitrygghet, internationell terrorism, spridningen av massförstörelsevapen och miljöförstöring.

| F. | Det förändrade politiska och strategiska sammanhanget i Mellanöstern och Nordafrika innebär att det är nödvändigt att se över förbindelserna mellan EU och Saudiarabien. |
| --- | --- |

F.

Det förändrade politiska och strategiska sammanhanget i Mellanöstern och Nordafrika innebär att det är nödvändigt att se över förbindelserna mellan EU och Saudiarabien.

| G. | Saudiarabien är en absolut monarki med ärftlig tronföljd och utan folkvalt parlament. Tronföljden är en utmaning för landet. Saudiarabien har en folkmängd på 28 miljoner människor, varav 9 miljoner är utlänningar och 10 miljoner barn under 18 år. Sedan 2001 har blygsamma och gradvisa reformer genomförts i Saudiarabien, men de har inte institutionaliserats och kan därmed lätt återkallas. Landets resultat på området för mänskliga rättigheter är dystra, med väsentliga skillnader mellan landets internationella skyldigheter och hur de genomförs i praktiken. |
| --- | --- |

G.

Saudiarabien är en absolut monarki med ärftlig tronföljd och utan folkvalt parlament. Tronföljden är en utmaning för landet. Saudiarabien har en folkmängd på 28 miljoner människor, varav 9 miljoner är utlänningar och 10 miljoner barn under 18 år. Sedan 2001 har blygsamma och gradvisa reformer genomförts i Saudiarabien, men de har inte institutionaliserats och kan därmed lätt återkallas. Landets resultat på området för mänskliga rättigheter är dystra, med väsentliga skillnader mellan landets internationella skyldigheter och hur de genomförs i praktiken.

| H. | Saudiarabiens allra första kommunalval 2005 utgjorde det första valförfarandet i landets historia. Endast hälften av ledamöterna i kommunalfullmäktige kommer att väljas in 2015, medan den andra hälften fortfarande kommer att utses av kungen. |
| --- | --- |

H.

Saudiarabiens allra första kommunalval 2005 utgjorde det första valförfarandet i landets historia. Endast hälften av ledamöterna i kommunalfullmäktige kommer att väljas in 2015, medan den andra hälften fortfarande kommer att utses av kungen.

| I. | Inte förrän i år utsågs 30 kvinnor för första gången till det rådgivande shurarådet, och inte förrän 2015 kommer kvinnor att tillåtas rösta i kommunalval. |
| --- | --- |

I.

Inte förrän i år utsågs 30 kvinnor för första gången till det rådgivande shurarådet, och inte förrän 2015 kommer kvinnor att tillåtas rösta i kommunalval.

| J. | I Världsbankens rapport Women, Business and the Law 2014: Removing Restrictions to Enhance Gender Equality
   (13) hamnar Saudiarabien på första plats bland de länder vars lagstiftning begränsar kvinnors ekonomiska möjligheter. |
| --- | --- |

J.

I Världsbankens rapport Women, Business and the Law 2014: Removing Restrictions to Enhance Gender Equality
   (13) hamnar Saudiarabien på första plats bland de länder vars lagstiftning begränsar kvinnors ekonomiska möjligheter.

| K. | Saudiarabien är det enda land i världen där kvinnor inte tillåts köra bil. Även om det inte existerar någon officiell lag som förbjuder kvinnor att köra bil formaliserades ett befintligt hävdvunnet förbud genom ett ministerdekret från 1990, och kvinnor som trotsar förbudet riskerar att anhållas. |
| --- | --- |

K.

Saudiarabien är det enda land i världen där kvinnor inte tillåts köra bil. Även om det inte existerar någon officiell lag som förbjuder kvinnor att köra bil formaliserades ett befintligt hävdvunnet förbud genom ett ministerdekret från 1990, och kvinnor som trotsar förbudet riskerar att anhållas.

| L. | I FN:s utvecklingsprograms index för bristande jämställdhet (GII) rankas Saudiarabien på 145:e plats av 148 länder, vilket gör landet till ett av världens mest ojämställda länder. I Global Gender Gap Report från 2012 (Världsekonomiskt forum) rankas Saudiarabien som ett av de sämsta länderna i världen (på 133:e plats av 135) när det gäller kvinnors deltagande på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

L.

I FN:s utvecklingsprograms index för bristande jämställdhet (GII) rankas Saudiarabien på 145:e plats av 148 länder, vilket gör landet till ett av världens mest ojämställda länder. I Global Gender Gap Report från 2012 (Världsekonomiskt forum) rankas Saudiarabien som ett av de sämsta länderna i världen (på 133:e plats av 135) när det gäller kvinnors deltagande på arbetsmarknaden.

| M. | Dödsstraff verkställs i Saudiarabien för ett stort antal brott, och minst 24 personer avrättades under 2013. Minst 80 personer avrättades under 2011 och ett liknande antal under 2012 – mer än tre gånger så många som de 27 som avrättades under 2010 – inklusive minderåriga och utländska medborgare. Saudiarabien är ett av de få länder i världen som fortfarande genomför offentliga avrättningar. Det har rapporterats om att kvinnor har avrättats genom stening i Saudiarabien, vilket står i strid med de normer som fastställts av FN:s kvinnokommission, som har fördömt detta som en barbarisk form av tortyr. |
| --- | --- |

M.

Dödsstraff verkställs i Saudiarabien för ett stort antal brott, och minst 24 personer avrättades under 2013. Minst 80 personer avrättades under 2011 och ett liknande antal under 2012 – mer än tre gånger så många som de 27 som avrättades under 2010 – inklusive minderåriga och utländska medborgare. Saudiarabien är ett av de få länder i världen som fortfarande genomför offentliga avrättningar. Det har rapporterats om att kvinnor har avrättats genom stening i Saudiarabien, vilket står i strid med de normer som fastställts av FN:s kvinnokommission, som har fördömt detta som en barbarisk form av tortyr.

| N. | Saudiarabien har handlat kraftfullt och beslutsamt och vidtagit stränga åtgärder för att bekämpa terrorism och finansiell verksamhet med koppling till terrorism. Saudiarabien spelar samtidigt en ledande roll i att sprida och främja en särskilt sträng salafistisk/wahhabitisk tolkning av islam världen över. De mest extrema yttringarna av salafism/wahhabism har inspirerat terroristorganisationer såsom al-Qaida och utgör ett världsomspännande säkerhetshot, även för Saudiarabien självt. Saudiarabien har utarbetat ett system för kontroll av ekonomiska transaktioner i syfte att säkerställa att inga medel går till terroristorganisationer. Detta system måste stärkas ytterligare. |
| --- | --- |

N.

Saudiarabien har handlat kraftfullt och beslutsamt och vidtagit stränga åtgärder för att bekämpa terrorism och finansiell verksamhet med koppling till terrorism. Saudiarabien spelar samtidigt en ledande roll i att sprida och främja en särskilt sträng salafistisk/wahhabitisk tolkning av islam världen över. De mest extrema yttringarna av salafism/wahhabism har inspirerat terroristorganisationer såsom al-Qaida och utgör ett världsomspännande säkerhetshot, även för Saudiarabien självt. Saudiarabien har utarbetat ett system för kontroll av ekonomiska transaktioner i syfte att säkerställa att inga medel går till terroristorganisationer. Detta system måste stärkas ytterligare.

| O. | FN:s människorättsexperter har under många år uttryckt sin oro över alltför omfattande åtgärder mot terrorism, inklusive hemliga interneringar, som har inneburit att även fredliga oliktänkande har utsatts för internering och fängelsestraff efter terrorismanklagelser. Internationella människorättsorganisationer har vädjat till kung Abdullah att förkasta den lag mot terrorism som antogs av ministerrådet den 16 december 2013, på grund av dess alltför breda definition av terrorism, som medför orättfärdiga begränsningar av yttrandefriheten genom att lagen potentiellt kriminaliserar alla yttranden som är kritiska mot den saudiska regeringen eller det saudiska samhället. |
| --- | --- |

O.

FN:s människorättsexperter har under många år uttryckt sin oro över alltför omfattande åtgärder mot terrorism, inklusive hemliga interneringar, som har inneburit att även fredliga oliktänkande har utsatts för internering och fängelsestraff efter terrorismanklagelser. Internationella människorättsorganisationer har vädjat till kung Abdullah att förkasta den lag mot terrorism som antogs av ministerrådet den 16 december 2013, på grund av dess alltför breda definition av terrorism, som medför orättfärdiga begränsningar av yttrandefriheten genom att lagen potentiellt kriminaliserar alla yttranden som är kritiska mot den saudiska regeringen eller det saudiska samhället.

| P. | Yttrandefrihet och press- och mediefrihet, både på och utanför nätet, är avgörande förutsättningar och katalysatorer för demokratisering och reformer och fungerar som en nödvändig kontroll av makten. |
| --- | --- |

P.

Yttrandefrihet och press- och mediefrihet, både på och utanför nätet, är avgörande förutsättningar och katalysatorer för demokratisering och reformer och fungerar som en nödvändig kontroll av makten.

| Q. | Saudiarabien har en aktiv grupp online-aktivister och det högsta antalet twitteranvändare i Mellanöstern. |
| --- | --- |

Q.

Saudiarabien har en aktiv grupp online-aktivister och det högsta antalet twitteranvändare i Mellanöstern.

| R. | Människorättsorganisationers arbete i Saudiarabien begränsas starkt, vilket framgår av myndigheternas vägran att registrera människorättsorganisationerna Adala Centre for Human Rights och Union for Human Rights. Välgörenhetsorganisationer är fortfarande den enda form av civilsamhällesorganisationer som är tillåtna i landet. |
| --- | --- |

R.

Människorättsorganisationers arbete i Saudiarabien begränsas starkt, vilket framgår av myndigheternas vägran att registrera människorättsorganisationerna Adala Centre for Human Rights och Union for Human Rights. Välgörenhetsorganisationer är fortfarande den enda form av civilsamhällesorganisationer som är tillåtna i landet.

| S. | Saudiarabien måste säkerställa verklig religionsfrihet, särskilt med avseende på offentligt utövande och religiösa minoriteter, i linje med den viktiga roll som Saudiarabien har som väktare av islams två heliga moskéer i Mecka och Medina. |
| --- | --- |

S.

Saudiarabien måste säkerställa verklig religionsfrihet, särskilt med avseende på offentligt utövande och religiösa minoriteter, i linje med den viktiga roll som Saudiarabien har som väktare av islams två heliga moskéer i Mecka och Medina.

| T. | Saudiarabien fortsätter att begå omfattande brott mot grundläggande mänskliga rättigheter trots att landet har förklarat att det godtar många rekommendationer i den allmänna återkommande utvärderingen från 2009 inför FN:s råd för mänskliga rättigheter. Dessa rekommendationer omfattar reformer av landets straffrättsliga system, som står i strid med de mest grundläggande internationella normerna och innebär att häktade personer rutinmässigt utsätts för systematiska brott mot ett korrekt rättsförfarande, eftersom det inte finns någon skriven strafflag med tydliga definitioner av vad som utgör ett brott och eftersom domarna har frihet att döma i enlighet med sin egen tolkning av islamisk lag och profetisk tradition. Den nuvarande justitieministern har betonat sin avsikt att kodifiera sharialagarna och att utfärda riktlinjer för att utdöma straff. |
| --- | --- |

T.

Saudiarabien fortsätter att begå omfattande brott mot grundläggande mänskliga rättigheter trots att landet har förklarat att det godtar många rekommendationer i den allmänna återkommande utvärderingen från 2009 inför FN:s råd för mänskliga rättigheter. Dessa rekommendationer omfattar reformer av landets straffrättsliga system, som står i strid med de mest grundläggande internationella normerna och innebär att häktade personer rutinmässigt utsätts för systematiska brott mot ett korrekt rättsförfarande, eftersom det inte finns någon skriven strafflag med tydliga definitioner av vad som utgör ett brott och eftersom domarna har frihet att döma i enlighet med sin egen tolkning av islamisk lag och profetisk tradition. Den nuvarande justitieministern har betonat sin avsikt att kodifiera sharialagarna och att utfärda riktlinjer för att utdöma straff.

| U. | Ett antal successiva rättsliga reformer inleddes 2007 av kung Abdullah när han godkände planen för ett nytt rättssystem, inklusive inrättandet av en högsta domstol och särskilda handels-, arbets- och förvaltningsdomstolar. |
| --- | --- |

U.

Ett antal successiva rättsliga reformer inleddes 2007 av kung Abdullah när han godkände planen för ett nytt rättssystem, inklusive inrättandet av en högsta domstol och särskilda handels-, arbets- och förvaltningsdomstolar.

| V. | Över en miljon medborgare från Etiopien, Bangladesh, Indien, Filippinerna, Pakistan och Jemen har skickats hem de senaste månaderna efter det att en reform av arbetsrätten genomförts för att minska det höga antalet migrerande arbetare i syfte att bekämpa arbetslösheten bland saudiska medborgare. Det ökade inflödet av ett stort antal hemvändande personer utsatte de i många fall fattiga och sårbara ursprungsländerna för stora påfrestningar. |
| --- | --- |

V.

Över en miljon medborgare från Etiopien, Bangladesh, Indien, Filippinerna, Pakistan och Jemen har skickats hem de senaste månaderna efter det att en reform av arbetsrätten genomförts för att minska det höga antalet migrerande arbetare i syfte att bekämpa arbetslösheten bland saudiska medborgare. Det ökade inflödet av ett stort antal hemvändande personer utsatte de i många fall fattiga och sårbara ursprungsländerna för stora påfrestningar.

| W. | Den 12 november 2013 valde FN:s generalförsamling in Saudiarabien som medlem av FN:s råd för mänskliga rättigheter för en treårsperiod som inleds den 1 januari 2014. |
| --- | --- |

W.

Den 12 november 2013 valde FN:s generalförsamling in Saudiarabien som medlem av FN:s råd för mänskliga rättigheter för en treårsperiod som inleds den 1 januari 2014.

| X. | Att inleda en dialog mellan Saudiarabien och EU om mänskliga rättigheter kan bli mycket värdefullt för att öka den ömsesidiga förståelsen och främja ytterligare reformer i landet. |
| --- | --- |

X.

Att inleda en dialog mellan Saudiarabien och EU om mänskliga rättigheter kan bli mycket värdefullt för att öka den ömsesidiga förståelsen och främja ytterligare reformer i landet.

| 1. | Europaparlamentet är medvetet om att EU och Saudiarabien är beroende av varandra i frågor om regional stabilitet, förbindelser med den islamiska världen, resultatet av övergångarna i de länder som omfattades av den arabiska våren, fredsprocessen för Israel och Palestina, kriget i Syrien, förbättringen av förhållandet till Iran, terrorismbekämpning, stabiliteten på de globala olje- och finansmarknaderna samt handel, investeringar och global styrning, särskilt inom ramen för Världsbanken, Internationella valutafonden och G20. Parlamentet understryker att Saudiarabiens geopolitiska miljö gör landet och de andra medlemsstaterna i Gulfstaternas samarbetsråd till en brännpunkt för säkerhetsutmaningar med regionala och globala följder. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet är medvetet om att EU och Saudiarabien är beroende av varandra i frågor om regional stabilitet, förbindelser med den islamiska världen, resultatet av övergångarna i de länder som omfattades av den arabiska våren, fredsprocessen för Israel och Palestina, kriget i Syrien, förbättringen av förhållandet till Iran, terrorismbekämpning, stabiliteten på de globala olje- och finansmarknaderna samt handel, investeringar och global styrning, särskilt inom ramen för Världsbanken, Internationella valutafonden och G20. Parlamentet understryker att Saudiarabiens geopolitiska miljö gör landet och de andra medlemsstaterna i Gulfstaternas samarbetsråd till en brännpunkt för säkerhetsutmaningar med regionala och globala följder.

| 2. | Europaparlamentet delar oron för en del av de problem som bekymrar Saudiarabien, men uppmanar regeringen att på ett aktivt och konstruktivt sätt samarbeta med det internationella samfundet. I detta sammanhang välkomnar parlamentet avtalet mellan USA och Ryssland om att göra Syrien fritt från kemiska vapen, samtidigt som man undviker en militär konfrontation. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet delar oron för en del av de problem som bekymrar Saudiarabien, men uppmanar regeringen att på ett aktivt och konstruktivt sätt samarbeta med det internationella samfundet. I detta sammanhang välkomnar parlamentet avtalet mellan USA och Ryssland om att göra Syrien fritt från kemiska vapen, samtidigt som man undviker en militär konfrontation.

| 3. | Europaparlamentet vädjar likaså till Saudiarabien att stödja det nyligen ingångna avtalet mellan E3+3-länderna och Iran och att bidra till att trygga en diplomatisk lösning av de nukleära problem som kvarstår i ett mer omfattande avtal inom de kommande sex månaderna till förmån för fred och säkerhet i hela regionen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet vädjar likaså till Saudiarabien att stödja det nyligen ingångna avtalet mellan E3+3-länderna och Iran och att bidra till att trygga en diplomatisk lösning av de nukleära problem som kvarstår i ett mer omfattande avtal inom de kommande sex månaderna till förmån för fred och säkerhet i hela regionen.

| 4. | Europaparlamentet understryker att en fredlig och välordnad utveckling och politisk reformprocess i Saudiarabien ligger i Europas intresse, eftersom detta är en viktig faktor för långsiktig fred, stabilitet och utveckling i regionen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet understryker att en fredlig och välordnad utveckling och politisk reformprocess i Saudiarabien ligger i Europas intresse, eftersom detta är en viktig faktor för långsiktig fred, stabilitet och utveckling i regionen.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar de saudiska myndigheterna att inleda en dialog om mänskliga rättigheter med EU för att möjliggöra bättre förståelse och fastställande av vilka förändringar som behövs. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar de saudiska myndigheterna att inleda en dialog om mänskliga rättigheter med EU för att möjliggöra bättre förståelse och fastställande av vilka förändringar som behövs.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i Saudiarabien att tillåta människorättsorganisationers arbete genom att underlätta tillståndsregistreringen. Parlamentet beklagar trakasserierna mot människorättsaktivister och att de frihetsberövas utan att åtal väcks. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i Saudiarabien att tillåta människorättsorganisationers arbete genom att underlätta tillståndsregistreringen. Parlamentet beklagar trakasserierna mot människorättsaktivister och att de frihetsberövas utan att åtal väcks.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar de saudiska myndigheterna låta landets nationella människorättsorganisation självständigt utöva sin verksamhet och att leva upp till FN:s normer om nationella människorättsorgan (Parisprinciperna). |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar de saudiska myndigheterna låta landets nationella människorättsorganisation självständigt utöva sin verksamhet och att leva upp till FN:s normer om nationella människorättsorgan (Parisprinciperna).

| 8. | Europaparlamentet påminner om att Saudiarabiens resultat på området för mänskliga rättigheter bedömdes i den allmänna återkommande utvärderingen i FN:s råd för mänskliga rättigheter i februari 2009 och att de saudiska myndigheterna formellt godtog ett avsevärt antal av de rekommendationer som framfördes av EU:s medlemsstater under utvärderingen, däribland kraven på avskaffande av manligt förmyndarskap och begränsning av tillämpningen av dödsstraff och kroppsstraff. Parlamentet emotser mer väsentliga framsteg med genomförandet av dessa rekommendationer, och uppmanar Saudiarabien att agera konstruktivt enligt de rekommendationer som framförts i samband med den pågående allmänna återkommande utvärderingen 2013. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påminner om att Saudiarabiens resultat på området för mänskliga rättigheter bedömdes i den allmänna återkommande utvärderingen i FN:s råd för mänskliga rättigheter i februari 2009 och att de saudiska myndigheterna formellt godtog ett avsevärt antal av de rekommendationer som framfördes av EU:s medlemsstater under utvärderingen, däribland kraven på avskaffande av manligt förmyndarskap och begränsning av tillämpningen av dödsstraff och kroppsstraff. Parlamentet emotser mer väsentliga framsteg med genomförandet av dessa rekommendationer, och uppmanar Saudiarabien att agera konstruktivt enligt de rekommendationer som framförts i samband med den pågående allmänna återkommande utvärderingen 2013.

| 9. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över att brott mot de mänskliga rättigheterna, såsom godtyckligt gripande och kvarhållande i häkte, tortyr, reseförbud, rättsliga trakasserier och orättvisa rättegångar, fortsätter att vara utbredda. Parlamentet är särskilt oroat över att förment terroristbekämpande åtgärder allt oftare används som ett verktyg för att gripa människorättsförsvarare och att straffriheten för brott mot de mänskliga rättigheterna enligt uppgift ökar. Parlamentet uppmanar den saudiska regeringen att skyndsamt följa rekommendationerna i 2009 års allmänna återkommande utvärdering, bland annat genom att fortsätta och intensifiera reformerna av rättssystemet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över att brott mot de mänskliga rättigheterna, såsom godtyckligt gripande och kvarhållande i häkte, tortyr, reseförbud, rättsliga trakasserier och orättvisa rättegångar, fortsätter att vara utbredda. Parlamentet är särskilt oroat över att förment terroristbekämpande åtgärder allt oftare används som ett verktyg för att gripa människorättsförsvarare och att straffriheten för brott mot de mänskliga rättigheterna enligt uppgift ökar. Parlamentet uppmanar den saudiska regeringen att skyndsamt följa rekommendationerna i 2009 års allmänna återkommande utvärdering, bland annat genom att fortsätta och intensifiera reformerna av rättssystemet.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar Saudiarabiens deltagande i FN:s människorättssystem via människorättsrådet och de universella människorättskonventioner som landet hittills har ratificerat. Parlamentet uppmanar dock Saudiarabien att underteckna och ratificera de andra centrala FN-fördragen om mänskliga rättigheter, såsom den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter samt den internationella konventionen om skydd av alla migrerande arbetstagares och deras familjemedlemmars rättigheter. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar Saudiarabiens deltagande i FN:s människorättssystem via människorättsrådet och de universella människorättskonventioner som landet hittills har ratificerat. Parlamentet uppmanar dock Saudiarabien att underteckna och ratificera de andra centrala FN-fördragen om mänskliga rättigheter, såsom den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter samt den internationella konventionen om skydd av alla migrerande arbetstagares och deras familjemedlemmars rättigheter.

| 11. | Europaparlamentet anser att ett medlemskap i FN:s råd för mänskliga rättigheter höjer världens förväntningar om att Saudiarabien ska visa särskild respekt för mänskliga rättigheter och demokrati, och vädjar till Saudiarabien att intensifiera sina reformansträngningar. Parlamentet förväntar sig att medlemmarna i människorättsrådet samarbetar fullt ut med dess särskilda förfaranden och tillåter obehindrade besök från alla FN:s särskilda rapportörer, framför allt FN:s särskilde rapportör om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att ett medlemskap i FN:s råd för mänskliga rättigheter höjer världens förväntningar om att Saudiarabien ska visa särskild respekt för mänskliga rättigheter och demokrati, och vädjar till Saudiarabien att intensifiera sina reformansträngningar. Parlamentet förväntar sig att medlemmarna i människorättsrådet samarbetar fullt ut med dess särskilda förfaranden och tillåter obehindrade besök från alla FN:s särskilda rapportörer, framför allt FN:s särskilde rapportör om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning.

| 12. | Europaparlamentet noterar att Saudiarabien enligt uppgift har den högsta andelen twitteranvändare i världen, vilket är ett tecken på den viktiga roll som internetbaserade sociala nätverk spelar i landet och den ökande användningen av internet och sociala nätverk bland kvinnor. Parlamentet uppmanar de saudiska myndigheterna att tillåta en oberoende press och oberoende medier och att garantera yttrandefrihet, föreningsfrihet och rätten att delta i fredliga sammankomster för alla invånare i Saudiarabien. Parlamentet beklagar förtrycket av fredliga aktivister och demonstranter, och betonar att fredligt förespråkande av grundläggande juridiska rättigheter och kritiska anmärkningar som framförs genom sociala medier utgör uttryck för en oundgänglig rättighet, så som parlamentet har betonat i sitt betänkande om digital frihet. Parlamentet betonar att press- och mediefrihet både på och utanför nätet är av avgörande betydelse i ett fritt samhälle och utgör en nödvändig kontroll av makthavarna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet noterar att Saudiarabien enligt uppgift har den högsta andelen twitteranvändare i världen, vilket är ett tecken på den viktiga roll som internetbaserade sociala nätverk spelar i landet och den ökande användningen av internet och sociala nätverk bland kvinnor. Parlamentet uppmanar de saudiska myndigheterna att tillåta en oberoende press och oberoende medier och att garantera yttrandefrihet, föreningsfrihet och rätten att delta i fredliga sammankomster för alla invånare i Saudiarabien. Parlamentet beklagar förtrycket av fredliga aktivister och demonstranter, och betonar att fredligt förespråkande av grundläggande juridiska rättigheter och kritiska anmärkningar som framförs genom sociala medier utgör uttryck för en oundgänglig rättighet, så som parlamentet har betonat i sitt betänkande om digital frihet. Parlamentet betonar att press- och mediefrihet både på och utanför nätet är av avgörande betydelse i ett fritt samhälle och utgör en nödvändig kontroll av makthavarna.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar Saudiarabiens regering att leva upp till sina åtaganden för flera människorättsinstrument, inklusive den arabiska människorättsstadgan, konventionen om barnets rättigheter, konventionen mot tortyr samt konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar Saudiarabiens regering att leva upp till sina åtaganden för flera människorättsinstrument, inklusive den arabiska människorättsstadgan, konventionen om barnets rättigheter, konventionen mot tortyr samt konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar Saudiarabien att underteckna och ratificera Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar Saudiarabien att underteckna och ratificera Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar Saudiarabien att förbättra sitt shariabaserade straffrättsliga system för att uppfylla internationella normer om förfaranden för gripande, kvarhållande i häkte och rättegångar, liksom fångars rättigheter. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar Saudiarabien att förbättra sitt shariabaserade straffrättsliga system för att uppfylla internationella normer om förfaranden för gripande, kvarhållande i häkte och rättegångar, liksom fångars rättigheter.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar de saudiska myndigheterna att släppa samvetsfångar, att upphöra med trakasserierna i och utanför domstolarna mot människorättsförsvarare och att påskynda genomförandet av den nya lagstiftningen om icke-statliga organisationer och därmed se till att dessa organisationer kan registrera sig och fritt och lagligen utöva sin verksamhet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar de saudiska myndigheterna att släppa samvetsfångar, att upphöra med trakasserierna i och utanför domstolarna mot människorättsförsvarare och att påskynda genomförandet av den nya lagstiftningen om icke-statliga organisationer och därmed se till att dessa organisationer kan registrera sig och fritt och lagligen utöva sin verksamhet.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att aktivt stödja grupper i det civila samhället som arbetar för att stärka de mänskliga rättigheterna och demokratin i Saudiarabien. Parlamentet uppmanar EU:s delegation i Riyadh att aktivt fokusera på mänskliga rättigheter genom att följa rättegångar som observatör och besöka fängelser. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att aktivt stödja grupper i det civila samhället som arbetar för att stärka de mänskliga rättigheterna och demokratin i Saudiarabien. Parlamentet uppmanar EU:s delegation i Riyadh att aktivt fokusera på mänskliga rättigheter genom att följa rättegångar som observatör och besöka fängelser.

| 18. | Europaparlamentet upprepar sitt krav på ett allmänt avskaffande av tortyr, kroppsstraff och dödsstraff, och efterlyser ett omedelbart moratorium för verkställandet av dödsdomar i Saudiarabien. Parlamentet beklagar att Saudiarabien fortsätter att tillämpa dödsstraff för ett stort antal olika brott. Parlamentet uppmanar likaså de saudiska myndigheterna att reformera rättssystemet för att avskaffa alla former av kroppsstraff, och gläds i detta sammanhang åt att Saudiarabien nyligen antog lagstiftning som gör misshandel i hemmet till ett brott. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet upprepar sitt krav på ett allmänt avskaffande av tortyr, kroppsstraff och dödsstraff, och efterlyser ett omedelbart moratorium för verkställandet av dödsdomar i Saudiarabien. Parlamentet beklagar att Saudiarabien fortsätter att tillämpa dödsstraff för ett stort antal olika brott. Parlamentet uppmanar likaså de saudiska myndigheterna att reformera rättssystemet för att avskaffa alla former av kroppsstraff, och gläds i detta sammanhang åt att Saudiarabien nyligen antog lagstiftning som gör misshandel i hemmet till ett brott.

| 19. | Europaparlamentet beklagar djupt att en hushållsarbetare från Sri Lanka, Rizana Nafeek, halshöggs i januari i fjol för ett brott som hon enligt anklagelserna begick när hon fortfarande var ett barn – ett klart brott mot konventionen om barnets rättigheter, som särskilt förbjuder dödsstraff för personer som var under 18 år vid den tidpunkt då brottet begicks. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet beklagar djupt att en hushållsarbetare från Sri Lanka, Rizana Nafeek, halshöggs i januari i fjol för ett brott som hon enligt anklagelserna begick när hon fortfarande var ett barn – ett klart brott mot konventionen om barnets rättigheter, som särskilt förbjuder dödsstraff för personer som var under 18 år vid den tidpunkt då brottet begicks.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar de saudiska myndigheterna att se till att alla påståenden om tortyr och annan misshandel grundligt och opartiskt utreds, att alla påstådda gärningsmän åtalas samt att inga uttalanden som framtvingats under tortyr används som bevis i straffrättsliga förfaranden. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar de saudiska myndigheterna att se till att alla påståenden om tortyr och annan misshandel grundligt och opartiskt utreds, att alla påstådda gärningsmän åtalas samt att inga uttalanden som framtvingats under tortyr används som bevis i straffrättsliga förfaranden.

| 21. | Europaparlamentet beklagar djupt att det, trots ratificeringen av den internationella konventionen mot tortyr, är vanligt med bekännelser som framtvingats under tvång eller tortyr. Parlamentet uppmanar de saudiska myndigheterna att se till att tortyr avskaffas helt i det saudiska rätts- och fängelsesystemet. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet beklagar djupt att det, trots ratificeringen av den internationella konventionen mot tortyr, är vanligt med bekännelser som framtvingats under tvång eller tortyr. Parlamentet uppmanar de saudiska myndigheterna att se till att tortyr avskaffas helt i det saudiska rätts- och fängelsesystemet.

| 22. | Europaparlamentet uttrycker sin stora bestörtning över att Saudiarabien är ett av de länder i världen som fortfarande genomför offentliga avrättningar, amputeringar och prygel. Parlamentet uppmanar de saudiska myndigheterna att anta lagstiftning som förbjuder dessa företeelser, vilka utgör ett grovt brott mot ett antal internationella människorättsinstrument som Saudiarabien är part i. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uttrycker sin stora bestörtning över att Saudiarabien är ett av de länder i världen som fortfarande genomför offentliga avrättningar, amputeringar och prygel. Parlamentet uppmanar de saudiska myndigheterna att anta lagstiftning som förbjuder dessa företeelser, vilka utgör ett grovt brott mot ett antal internationella människorättsinstrument som Saudiarabien är part i.

| 23. | Europaparlamentet beklagar att de saudiska myndigheterna inte har bjudit in FN:s särskilde rapportör om tortyr och FN:s särskilde rapportör om människorättsförsvarare, trots att kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter har rekommenderat alla stater att officiellt bjuda in FN:s särskilda rapportörer. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet beklagar att de saudiska myndigheterna inte har bjudit in FN:s särskilde rapportör om tortyr och FN:s särskilde rapportör om människorättsförsvarare, trots att kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter har rekommenderat alla stater att officiellt bjuda in FN:s särskilda rapportörer.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar de saudiska myndigheterna att respektera offentligt utövande av alla religioner. Parlamentet välkomnar inrättandet av kung Abdullah ibn Abd al-Aziz internationella centrum för dialog mellan religioner och kulturer (KAICIID) i Wien, som ska uppmuntra till dialog mellan anhängare av olika religioner och kulturer över hela världen. Parlamentet uppmanar myndigheterna att främja måttfullhet och tolerans för religiös mångfald på alla nivåer inom utbildningssystemet, även inom religiösa inrättningar, liksom i offentliga uttalanden från tjänstemän. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar de saudiska myndigheterna att respektera offentligt utövande av alla religioner. Parlamentet välkomnar inrättandet av kung Abdullah ibn Abd al-Aziz internationella centrum för dialog mellan religioner och kulturer (KAICIID) i Wien, som ska uppmuntra till dialog mellan anhängare av olika religioner och kulturer över hela världen. Parlamentet uppmanar myndigheterna att främja måttfullhet och tolerans för religiös mångfald på alla nivåer inom utbildningssystemet, även inom religiösa inrättningar, liksom i offentliga uttalanden från tjänstemän.

| 25. | Europaparlamentet betonar behovet att respektera alla religiösa minoriteters grundläggande rättigheter. Parlamentet uppmanar myndigheterna att göra större ansträngningar för att säkerställa tolerans och samexistens mellan alla religiösa grupper. Parlamentet uppmanar myndigheterna att fortsätta att se över utbildningssystemet i syfte att avlägsna befintliga diskriminerande formuleringar om personer som tillhör andra religioner eller trosinriktningar. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar behovet att respektera alla religiösa minoriteters grundläggande rättigheter. Parlamentet uppmanar myndigheterna att göra större ansträngningar för att säkerställa tolerans och samexistens mellan alla religiösa grupper. Parlamentet uppmanar myndigheterna att fortsätta att se över utbildningssystemet i syfte att avlägsna befintliga diskriminerande formuleringar om personer som tillhör andra religioner eller trosinriktningar.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar de saudiska myndigheterna att fastställa en lägsta ålder för äktenskap och att vidta åtgärder för att förbjuda barnäktenskap i linje med konventionen om barnets rättigheter och konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, som båda har ratificerats av Saudiarabien. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar de saudiska myndigheterna att fastställa en lägsta ålder för äktenskap och att vidta åtgärder för att förbjuda barnäktenskap i linje med konventionen om barnets rättigheter och konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, som båda har ratificerats av Saudiarabien.

| 27. | Europaparlamentet noterar att kungen 2013 utnämnde de första kvinnliga ledamöterna av Saudiarabiens rådgivande församling (shurarådet), där kvinnor nu innehar 30 av de 150 platserna, och ser fram emot att ytterligare utveckla kontakterna och de institutionella banden mellan Europaparlamentet och shurarådet. Parlamentet förväntar sig ett genomförande av kungens förklaring om att kvinnor ska få rösta och kandidera i nästa kommunalval, som ska hållas 2015, och att de därefter ska få rösta och kandidera i alla övriga val. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet noterar att kungen 2013 utnämnde de första kvinnliga ledamöterna av Saudiarabiens rådgivande församling (shurarådet), där kvinnor nu innehar 30 av de 150 platserna, och ser fram emot att ytterligare utveckla kontakterna och de institutionella banden mellan Europaparlamentet och shurarådet. Parlamentet förväntar sig ett genomförande av kungens förklaring om att kvinnor ska få rösta och kandidera i nästa kommunalval, som ska hållas 2015, och att de därefter ska få rösta och kandidera i alla övriga val.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar de saudiska myndigheterna att avskaffa systemet med manligt förmyndarskap, och varnar för att genomförandet av lagen om skydd av kvinnor mot våld i hemmet, som antogs den 26 augusti 2013, inte kommer att få någon verkan så länge systemet med manligt förmyndarskap finns kvar, eftersom det hindrar kvinnor från att anmäla fall av våld i hemmet eller sexuellt våld. Parlamentet uppmanar också myndigheterna att undanröja alla begränsningar av kvinnors mänskliga rättigheter, såsom deras rätt att röra sig fritt, rätt till hälsa, utbildning, äktenskap, sysselsättning, status som juridisk person och rätt till biträde i rättsprocesser samt all slags diskriminering mot kvinnor på det familjerättsliga området och i det privata och offentliga livet, i syfte att främja deras deltagande i den ekonomiska, sociala, kulturella, medborgerliga och politiska sfären. Parlamentet välkomnar den globala kampanjen för att slopa förbudet för kvinnor att köra bil. Parlamentet uppmanar myndigheterna att upphöra med att utöva påtryckningar på dem som deltar i kampanjer för kvinnors rätt att köra bil. Parlamentet påminner vidare den saudiska regeringen om dess åtaganden enligt konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och konventionen om barnets rättigheter samt dess skyldigheter enligt FN:s generalförsamlings resolution 53/144, som antar deklarationen om människorättsförsvarare. Parlamentet uppmärksammar behovet av informationskampanjer och att även rikta dessa mot männen, så att också de blir medvetna om kvinnors rättigheter och de allmänna konsekvenserna för samhället om dessa rättigheter inte respekteras. Parlamentet betonar att informationen bör nå ut till hela landet, även landsbygden och isolerade områden. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar de saudiska myndigheterna att avskaffa systemet med manligt förmyndarskap, och varnar för att genomförandet av lagen om skydd av kvinnor mot våld i hemmet, som antogs den 26 augusti 2013, inte kommer att få någon verkan så länge systemet med manligt förmyndarskap finns kvar, eftersom det hindrar kvinnor från att anmäla fall av våld i hemmet eller sexuellt våld. Parlamentet uppmanar också myndigheterna att undanröja alla begränsningar av kvinnors mänskliga rättigheter, såsom deras rätt att röra sig fritt, rätt till hälsa, utbildning, äktenskap, sysselsättning, status som juridisk person och rätt till biträde i rättsprocesser samt all slags diskriminering mot kvinnor på det familjerättsliga området och i det privata och offentliga livet, i syfte att främja deras deltagande i den ekonomiska, sociala, kulturella, medborgerliga och politiska sfären. Parlamentet välkomnar den globala kampanjen för att slopa förbudet för kvinnor att köra bil. Parlamentet uppmanar myndigheterna att upphöra med att utöva påtryckningar på dem som deltar i kampanjer för kvinnors rätt att köra bil. Parlamentet påminner vidare den saudiska regeringen om dess åtaganden enligt konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och konventionen om barnets rättigheter samt dess skyldigheter enligt FN:s generalförsamlings resolution 53/144, som antar deklarationen om människorättsförsvarare. Parlamentet uppmärksammar behovet av informationskampanjer och att även rikta dessa mot männen, så att också de blir medvetna om kvinnors rättigheter och de allmänna konsekvenserna för samhället om dessa rättigheter inte respekteras. Parlamentet betonar att informationen bör nå ut till hela landet, även landsbygden och isolerade områden.

| 29. | Europaparlamentet ser positivt på den nya lagstiftning som tillåter saudiska flickor på privatskolor att utöva idrott, men beklagar att flickorna i de offentliga skolorna inte får samma möjlighet. Parlamentet välkomnar också det stora antalet kvinnor med akademisk examen som nu för tiden är fler än antalet utexaminerade män, och uppmuntrar regeringen att intensifiera sitt arbete för att främja kvinnors utbildning. Trots att de saudiska kvinnorna utgör 57 procent av de utexaminerade i landet är det dock endast 18 procent av de saudiska kvinnorna över 15 år som har anställning – bland de lägsta siffrorna i världen. Därför uppmanar parlamentet den saudiska regeringen att se över och reformera kvinnors utbildning i syfte att öka deras deltagande i ekonomin, sätta större fokus på främjande av företagarkompetens och ta itu med könsspecifika utmaningar i lagstiftningen för att förbättra kvinnors tillgång till statliga tjänster för verksamhetstillstånd. Parlamentet välkomnar det utbildningsprogram som har upprättats i samarbete med den nationella organisationen för gemensam utbildning i syfte att förbereda flickor för inträde på arbetsmarknaden, och framhåller de saudiska myndigheternas ansträngningar för att förbättra flickors ställning på utbildningsområdet och utöka deras möjligheter inom nya, ofta manliga, sektorer. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet ser positivt på den nya lagstiftning som tillåter saudiska flickor på privatskolor att utöva idrott, men beklagar att flickorna i de offentliga skolorna inte får samma möjlighet. Parlamentet välkomnar också det stora antalet kvinnor med akademisk examen som nu för tiden är fler än antalet utexaminerade män, och uppmuntrar regeringen att intensifiera sitt arbete för att främja kvinnors utbildning. Trots att de saudiska kvinnorna utgör 57 procent av de utexaminerade i landet är det dock endast 18 procent av de saudiska kvinnorna över 15 år som har anställning – bland de lägsta siffrorna i världen. Därför uppmanar parlamentet den saudiska regeringen att se över och reformera kvinnors utbildning i syfte att öka deras deltagande i ekonomin, sätta större fokus på främjande av företagarkompetens och ta itu med könsspecifika utmaningar i lagstiftningen för att förbättra kvinnors tillgång till statliga tjänster för verksamhetstillstånd. Parlamentet välkomnar det utbildningsprogram som har upprättats i samarbete med den nationella organisationen för gemensam utbildning i syfte att förbereda flickor för inträde på arbetsmarknaden, och framhåller de saudiska myndigheternas ansträngningar för att förbättra flickors ställning på utbildningsområdet och utöka deras möjligheter inom nya, ofta manliga, sektorer.

| 30. | Europaparlamentet uppmuntrar ansträngningar i Saudiarabien för att främja högre utbildning för kvinnor, något som leder till nya utbildningstrender i landet. Parlamentet noterar att antalet kvinnor som studerade vid institutioner för högre utbildning 2011 uppgick till 473 725 (mot 429 842 män), medan endast 4 kvinnor studerade 1961, och att antalet kvinnor som tog examen från dessa institutioner uppgick till 59 948 (mot 55 842 män). Andelen kvinnliga studerande på alla utbildningsnivåer ökade från 33 procent 1974–1975 till 81 procent 2013. Parlamentet välkomnar det internationella stipendieprogrammet, som gjorde det möjligt för 24 581 kvinnliga stipendiater att studera utomlands. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmuntrar ansträngningar i Saudiarabien för att främja högre utbildning för kvinnor, något som leder till nya utbildningstrender i landet. Parlamentet noterar att antalet kvinnor som studerade vid institutioner för högre utbildning 2011 uppgick till 473 725 (mot 429 842 män), medan endast 4 kvinnor studerade 1961, och att antalet kvinnor som tog examen från dessa institutioner uppgick till 59 948 (mot 55 842 män). Andelen kvinnliga studerande på alla utbildningsnivåer ökade från 33 procent 1974–1975 till 81 procent 2013. Parlamentet välkomnar det internationella stipendieprogrammet, som gjorde det möjligt för 24 581 kvinnliga stipendiater att studera utomlands.

| 31. | Europaparlamentet välkomnar utfärdandet av de första licenserna till kvinnliga advokater, men beklagar djupt att rättsväsendet kontrolleras av manliga domare med religiös bakgrund. Parlamentet noterar att sharialagarna gradvis håller på att kodifieras och kräver att denna process påskyndas, eftersom den bristande kodifieringen och traditionen med rättsliga prejudikat ofta leder till avsevärd osäkerhet kring lagarnas tillämpningsområde och innehåll och till felaktiga domslut. Parlamentet framhåller att det är oerhört viktigt att säkerställa rättsväsendets oberoende och tillräcklig juridisk utbildning för domare. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet välkomnar utfärdandet av de första licenserna till kvinnliga advokater, men beklagar djupt att rättsväsendet kontrolleras av manliga domare med religiös bakgrund. Parlamentet noterar att sharialagarna gradvis håller på att kodifieras och kräver att denna process påskyndas, eftersom den bristande kodifieringen och traditionen med rättsliga prejudikat ofta leder till avsevärd osäkerhet kring lagarnas tillämpningsområde och innehåll och till felaktiga domslut. Parlamentet framhåller att det är oerhört viktigt att säkerställa rättsväsendets oberoende och tillräcklig juridisk utbildning för domare.

| 32. | Europaparlamentet ser positivt på att Saudiarabien har ratificerat fyra av FN:s människorättsfördrag, nämligen konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (ratificerad 2000), konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (1997), konventionen om barnets rättigheter (1996) och den internationella konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering (1997). |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet ser positivt på att Saudiarabien har ratificerat fyra av FN:s människorättsfördrag, nämligen konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (ratificerad 2000), konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (1997), konventionen om barnets rättigheter (1996) och den internationella konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering (1997).

| 33. | Europaparlamentet betonar vikten av den påbörjade debatten bland islamiska kvinnliga akademiker om tolkningar av religiösa texter ur ett kvinno- och jämställdhetsperspektiv. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet betonar vikten av den påbörjade debatten bland islamiska kvinnliga akademiker om tolkningar av religiösa texter ur ett kvinno- och jämställdhetsperspektiv.

| 34. | Europaparlamentet understryker att alla förhandlingar om ett frihandelsavtal mellan EU och Saudiarabien först måste leda fram till hårda krav på skydd av kvinnor och flickor. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet understryker att alla förhandlingar om ett frihandelsavtal mellan EU och Saudiarabien först måste leda fram till hårda krav på skydd av kvinnor och flickor.

| 35. | Europaparlamentet välkomnar sysselsättningsministeriets nya beslut att påskynda rekryteringen av kvinnor till flera områden i den privata sektorn, vilket har lett till en ökning av antalet saudiska kvinnor i den privata sektorn från 55 600 år 2010 till runt 100 000 år 2011 och 215 840 i slutet av 2012. Parlamentet välkomnar även sysselsättningsministeriets beslut att i samarbete med fonden för utveckling av mänskliga resurser införa program för att främja kvinnors sysselsättning. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet välkomnar sysselsättningsministeriets nya beslut att påskynda rekryteringen av kvinnor till flera områden i den privata sektorn, vilket har lett till en ökning av antalet saudiska kvinnor i den privata sektorn från 55 600 år 2010 till runt 100 000 år 2011 och 215 840 i slutet av 2012. Parlamentet välkomnar även sysselsättningsministeriets beslut att i samarbete med fonden för utveckling av mänskliga resurser införa program för att främja kvinnors sysselsättning.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att förbättra arbetsvillkoren för och behandlingen av gästarbetare och att ägna särskild uppmärksamhet åt situationen för hushållsarbetande kvinnor, som löper särskild risk att utsättas för sexuellt våld och som ofta arbetar under slaveriliknande förhållanden. Parlamentet uppmanar den saudiska regeringen att fortsätta med reformerna av arbetslagstiftningen och i synnerhet att helt avskaffa systemet med sponsring (”kafala”), och stöder den vädjan som den nationella föreningen för mänskliga rättigheter nyligen framförde till regeringen om att i stället rekrytera de utländska arbetstagarna via en av sysselsättningsministeriets enheter. Parlamentet välkomnar de senaste insatserna för att införa nationell arbetsrätt i syfte att säkerställa normer om skydd för hushållsarbetare och se till att arbetsgivare som begått sexuella och fysiska övergrepp och överträdelser av arbetstagares rättigheter åtalas. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att förbättra arbetsvillkoren för och behandlingen av gästarbetare och att ägna särskild uppmärksamhet åt situationen för hushållsarbetande kvinnor, som löper särskild risk att utsättas för sexuellt våld och som ofta arbetar under slaveriliknande förhållanden. Parlamentet uppmanar den saudiska regeringen att fortsätta med reformerna av arbetslagstiftningen och i synnerhet att helt avskaffa systemet med sponsring (”kafala”), och stöder den vädjan som den nationella föreningen för mänskliga rättigheter nyligen framförde till regeringen om att i stället rekrytera de utländska arbetstagarna via en av sysselsättningsministeriets enheter. Parlamentet välkomnar de senaste insatserna för att införa nationell arbetsrätt i syfte att säkerställa normer om skydd för hushållsarbetare och se till att arbetsgivare som begått sexuella och fysiska övergrepp och överträdelser av arbetstagares rättigheter åtalas.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar de saudiska myndigheterna att upphöra med de våldsamma angrepp som nyligen drabbat gästarbetare och att frisläppa de tusentals som gripits och som kvarhålls i provisoriska anläggningar där de ofta inte får lämpligt skydd eller läkarvård, enligt vad som rapporteras. Parlamentet vädjar till gästarbetarnas hemländer att samarbeta med de saudiska myndigheterna för att organisera återsändandet av dessa arbetare på ett så humant sätt som möjligt. Parlamentet beklagar djupt att genomförandet av arbetsrätten ofta inte utförs i överensstämmelse med internationella normer och att omotiverat våld används mot irreguljära migranter, såsom tillslaget i november 2013, som slutade med att tre etiopiska medborgare dödades, 33 000 personer fängslades och runt 200 000 irreguljära migranter deporterades. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar de saudiska myndigheterna att upphöra med de våldsamma angrepp som nyligen drabbat gästarbetare och att frisläppa de tusentals som gripits och som kvarhålls i provisoriska anläggningar där de ofta inte får lämpligt skydd eller läkarvård, enligt vad som rapporteras. Parlamentet vädjar till gästarbetarnas hemländer att samarbeta med de saudiska myndigheterna för att organisera återsändandet av dessa arbetare på ett så humant sätt som möjligt. Parlamentet beklagar djupt att genomförandet av arbetsrätten ofta inte utförs i överensstämmelse med internationella normer och att omotiverat våld används mot irreguljära migranter, såsom tillslaget i november 2013, som slutade med att tre etiopiska medborgare dödades, 33 000 personer fängslades och runt 200 000 irreguljära migranter deporterades.

| 38. | Europaparlamentet välkomnar Saudiarabiens ratificering av några av de viktigaste ILO-konventionerna, såsom konvention nr 182 om avskaffande av de värsta formerna av barnarbete. Parlamentet berömmer landets anslutning till tilläggsprotokollet om förebyggande, bekämpande och bestraffande av handel med människor, särskilt kvinnor och barn (Palermoprotokollet). Parlamentet förväntar sig att rättsliga och politiska reformer genomförs så att alla dessa internationella fördrag kan träda i kraft. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet välkomnar Saudiarabiens ratificering av några av de viktigaste ILO-konventionerna, såsom konvention nr 182 om avskaffande av de värsta formerna av barnarbete. Parlamentet berömmer landets anslutning till tilläggsprotokollet om förebyggande, bekämpande och bestraffande av handel med människor, särskilt kvinnor och barn (Palermoprotokollet). Parlamentet förväntar sig att rättsliga och politiska reformer genomförs så att alla dessa internationella fördrag kan träda i kraft.

| 39. | Europaparlamentet noterar att Saudiarabien nyligen avböjde en icke-permanent plats i FN:s säkerhetsråd. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet noterar att Saudiarabien nyligen avböjde en icke-permanent plats i FN:s säkerhetsråd.

| 40. | Europaparlamentet anser lösningen på regionens växande säkerhetsproblem är att upprätta en gemensam säkerhetsram som inget land utesluts från och där hänsyn tas till samtliga länders berättigade säkerhetsintressen. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet anser lösningen på regionens växande säkerhetsproblem är att upprätta en gemensam säkerhetsram som inget land utesluts från och där hänsyn tas till samtliga länders berättigade säkerhetsintressen.

| 41. | Europaparlamentet understryker den avgörande betydelse som samarbetet mellan EU och Saudiarabien har för att motverka terrorism och våldsam extremism, och betonar att samarbetet måste respektera grundläggande mänskliga och medborgerliga rättigheter för att kunna nå framgång. Parlamentet uppmanar de saudiska myndigheterna att förbättra kontrollen över saudiska medborgares och välgörenhetsorganisationers finansiering av radikala militanta grupper utomlands. Parlamentet välkomnar bidragsavtalet för att sjösätta FN:s centrum mot terrorism, som undertecknades av FN och Saudiarabien den 19 september 2011, och Saudiarabiens beslut att finansiera centrumet i tre år. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet understryker den avgörande betydelse som samarbetet mellan EU och Saudiarabien har för att motverka terrorism och våldsam extremism, och betonar att samarbetet måste respektera grundläggande mänskliga och medborgerliga rättigheter för att kunna nå framgång. Parlamentet uppmanar de saudiska myndigheterna att förbättra kontrollen över saudiska medborgares och välgörenhetsorganisationers finansiering av radikala militanta grupper utomlands. Parlamentet välkomnar bidragsavtalet för att sjösätta FN:s centrum mot terrorism, som undertecknades av FN och Saudiarabien den 19 september 2011, och Saudiarabiens beslut att finansiera centrumet i tre år.

| 42. | Europaparlamentet befarar att det ekonomiska och politiska stöd som vissa av Saudiarabiens medborgare och organisationer ger till vissa religiösa och politiska grupper i framför allt Nordafrika, Mellanöstern, Asien, i synnerhet Sydasien (Pakistan och Afghanistan), Tjetjenien och Dagestan kan leda till ett stärkande av fundamentalistiska och upplysningsfientliga krafter som undergräver ansträngningarna för att stödja demokratisk samhällsstyrning och motsätter sig kvinnors deltagande i det offentliga livet. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet befarar att det ekonomiska och politiska stöd som vissa av Saudiarabiens medborgare och organisationer ger till vissa religiösa och politiska grupper i framför allt Nordafrika, Mellanöstern, Asien, i synnerhet Sydasien (Pakistan och Afghanistan), Tjetjenien och Dagestan kan leda till ett stärkande av fundamentalistiska och upplysningsfientliga krafter som undergräver ansträngningarna för att stödja demokratisk samhällsstyrning och motsätter sig kvinnors deltagande i det offentliga livet.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar de saudiska myndigheterna att samarbeta med EU och att arbeta internationellt för att hindra salafistiska rörelser från att stödja de militanta rebellerna i Mali, som orsakar en destabilisering av hela regionen. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar de saudiska myndigheterna att samarbeta med EU och att arbeta internationellt för att hindra salafistiska rörelser från att stödja de militanta rebellerna i Mali, som orsakar en destabilisering av hela regionen.

| 44. | Europaparlamentet understryker att Saudiarabien är en nyckelmedlem i gruppen ”Syriens vänner”, och uppmanar Saudiarabien att utan förhandsvillkor bidra till en fredlig och inkluderande lösning av konflikten i Syrien, bland annat genom stöd till Genève II-samtalen. Parlamentet efterlyser också mer aktivt stöd och största möjliga humanitära bistånd till de syrier som påverkas av inbördeskriget i landet. Parlamentet uppmanar Saudiarabien att upphöra med sitt ekonomiska, militära och politiska stöd till extremistgrupper och att uppmuntra andra länder att göra detsamma. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet understryker att Saudiarabien är en nyckelmedlem i gruppen ”Syriens vänner”, och uppmanar Saudiarabien att utan förhandsvillkor bidra till en fredlig och inkluderande lösning av konflikten i Syrien, bland annat genom stöd till Genève II-samtalen. Parlamentet efterlyser också mer aktivt stöd och största möjliga humanitära bistånd till de syrier som påverkas av inbördeskriget i landet. Parlamentet uppmanar Saudiarabien att upphöra med sitt ekonomiska, militära och politiska stöd till extremistgrupper och att uppmuntra andra länder att göra detsamma.

| 45. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till Saudiarabien att bidra konstruktivt till och medla till förmån för fredliga reformer och nationell dialog i Bahrain. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till Saudiarabien att bidra konstruktivt till och medla till förmån för fredliga reformer och nationell dialog i Bahrain.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar de saudiska myndigheterna att inleda en fredlig dialog med Iran om bilaterala förbindelser och regionens framtid. Parlamentet välkomnar dessutom den saudiska regeringens uttalande av den 24 november 2013 om resultatet av Genèveavtalet med Iran. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar de saudiska myndigheterna att inleda en fredlig dialog med Iran om bilaterala förbindelser och regionens framtid. Parlamentet välkomnar dessutom den saudiska regeringens uttalande av den 24 november 2013 om resultatet av Genèveavtalet med Iran.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar EU och Saudiarabien att samarbeta på lämpligt sätt i syfte att åstadkomma ett rättvist och hållbart resultat för att få ett slut på konflikten mellan Israel och Palestina. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar EU och Saudiarabien att samarbeta på lämpligt sätt i syfte att åstadkomma ett rättvist och hållbart resultat för att få ett slut på konflikten mellan Israel och Palestina.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner att öka sin närvaro i regionen och att stärka arbetsrelationerna med Saudiarabien genom att öka resurserna till delegationen i Riyadh och genom att planlägga regelbundna besök i landet av den höga representanten för utrikes frågor och säkerhetspolitik. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner att öka sin närvaro i regionen och att stärka arbetsrelationerna med Saudiarabien genom att öka resurserna till delegationen i Riyadh och genom att planlägga regelbundna besök i landet av den höga representanten för utrikes frågor och säkerhetspolitik.

| 49. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Europeiska utrikestjänsten, FN:s generalsekreterare, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, kung Abdullah ibn Abd al-Aziz, Konungariket Saudiarabiens regering samt generalsekreteraren för den nationella dialogen i Saudiarabien. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Europeiska utrikestjänsten, FN:s generalsekreterare, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, kung Abdullah ibn Abd al-Aziz, Konungariket Saudiarabiens regering samt generalsekreteraren för den nationella dialogen i Saudiarabien.

---

(1)  EGT C 231, 17.9.1990, s. 216.

(2)  EGT C 32, 5.2.1996, s. 98.

(3)  EUT C 320 E, 15.12.2005, s. 281.

(4)  EUT C 303 E, 13.12.2006, s. 879.

(5)  EUT C 76 E, 27.3.2008, s. 100.

(6)  EUT C 323 E, 18.12.2008, s. 529.

(7)  EUT C 161 E, 31.5.2011, s. 126.

(8)  EUT C 247 E, 17.8.2012, s. 1.

(9)  EUT C 296 E, 2.10.2012, s. 81.

(10)  EUT C 33 E, 5.2.2013, s. 158.

(11)  EUT C 51 E, 22.2.2013, s. 118.

(12)  EUT C 131 E, 8.5.2013, s. 125.

(13)  http://wbl.worldbank.org/~/media/FPDKM/WBL/Documents/Reports/2014/Women-Business-and-the-Law-2014-Key-Findings.pdf

---

Onsdagen den 12 mars 2014

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/73 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/73

---

P7_TA(2014)0208

Pakistans regionala roll och politiska förbindelser med EU

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2014 om Pakistans regionala roll och politiska förbindelser med EU (2013/2168(INI))

(2017/C 378/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2 och 21 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) samt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2 och 21 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) samt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

| — | med beaktande av den femåriga åtagandeplanen mellan EU och Pakistan från februari 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den femåriga åtagandeplanen mellan EU och Pakistan från februari 2012 (1),

| — | med beaktande av EU:s strategiska ram och handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati (11855/2012), som antogs av rådet (utrikesfrågor) den 25 juni 2012 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategiska ram och handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati (11855/2012), som antogs av rådet (utrikesfrågor) den 25 juni 2012 (2),

| — | med beaktande av den europeiska säkerhetsstrategin Ett säkert Europa i en bättre värld som antogs av Europeiska rådet den 12 december 2003 och av rapporten om dess genomförande Att skapa säkerhet i en värld i förändring, som godkändes av Europeiska rådet den 11–12 december 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska säkerhetsstrategin Ett säkert Europa i en bättre värld som antogs av Europeiska rådet den 12 december 2003 och av rapporten om dess genomförande Att skapa säkerhet i en värld i förändring, som godkändes av Europeiska rådet den 11–12 december 2008,

| — | med beaktande av parlamentets och rådets förordning (EU) nr 978/2012 av den 25 oktober 2012 om tillämpning av allmänna preferenssystemet (3) och i synnerhet om den särskilda stimulansordningen för hållbar utveckling och gott styre (GSP plus), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets och rådets förordning (EU) nr 978/2012 av den 25 oktober 2012 om tillämpning av allmänna preferenssystemet (3) och i synnerhet om den särskilda stimulansordningen för hållbar utveckling och gott styre (GSP plus),

| — | med beaktande av bilaga VIII i ovanstående förordning som förtecknar FN:s/ILO:s konventioner om grundläggande mänskliga rättigheter och arbetstagares rättigheter och de rättigheter som hänför sig till miljön och till principerna för goda styrelseformer som Pakistan har ratificerat och gått med på att faktiskt tillämpa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av bilaga VIII i ovanstående förordning som förtecknar FN:s/ILO:s konventioner om grundläggande mänskliga rättigheter och arbetstagares rättigheter och de rättigheter som hänför sig till miljön och till principerna för goda styrelseformer som Pakistan har ratificerat och gått med på att faktiskt tillämpa,

| — | med beaktande av slutsatserna från rådet (utrikesfrågor) om Pakistan av den 11 mars 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådet (utrikesfrågor) om Pakistan av den 11 mars 2013,

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 februari 2013 om angreppen nyligen på medicinska hjälparbetare i Pakistan (4), sin ståndpunkt av den 13 september 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om införande av brådskande autonoma handelsförmåner för Pakistan (5), och sin resolution av den 15 december 2011 om situationen för kvinnor i Afghanistan och Pakistan (6) samt av delegationsbesöket i Pakistan från underutskottet för mänskliga rättigheter i augusti 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 februari 2013 om angreppen nyligen på medicinska hjälparbetare i Pakistan (4), sin ståndpunkt av den 13 september 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om införande av brådskande autonoma handelsförmåner för Pakistan (5), och sin resolution av den 15 december 2011 om situationen för kvinnor i Afghanistan och Pakistan (6) samt av delegationsbesöket i Pakistan från underutskottet för mänskliga rättigheter i augusti 2013,

| — | med beaktande av rapporten av den 18 september 2013 från FN:s särskilda rapportör för främjandet och skyddet av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i samband med terrorismbekämpning, Ben Emmerson, samt av rapporten av den 13 september 2013 från FN:s särskilda rapportör för utomrättsliga, summariska eller godtyckliga avrättningar, Christof Heyns, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 18 september 2013 från FN:s särskilda rapportör för främjandet och skyddet av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i samband med terrorismbekämpning, Ben Emmerson, samt av rapporten av den 13 september 2013 från FN:s särskilda rapportör för utomrättsliga, summariska eller godtyckliga avrättningar, Christof Heyns,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 68/178 av den 18 december 2013 om skyddet för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i samband med terrorismbekämpning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 68/178 av den 18 december 2013 om skyddet för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i samband med terrorismbekämpning,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för utveckling (A7-0117/2014), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för utveckling (A7-0117/2014), och av följande skäl:

| A. | Pakistans strategiska roll, landets förbindelse med grannländerna och förbindelserna mellan EU och Pakistan har stor och växande betydelse för EU:s intressen, med tanke på landets viktiga läge mitt i ett område härjat av spänningar, dess centrala roll för säkerhet och utveckling i Central- och Sydasien och dess avgörande roll för terrorismbekämpning, icke-spridning, narkotikahandel, människohandel och andra gränsöverskridande hot, som alla påverkar EU-medborgarnas säkerhet och välbefinnande. |
| --- | --- |

A.

Pakistans strategiska roll, landets förbindelse med grannländerna och förbindelserna mellan EU och Pakistan har stor och växande betydelse för EU:s intressen, med tanke på landets viktiga läge mitt i ett område härjat av spänningar, dess centrala roll för säkerhet och utveckling i Central- och Sydasien och dess avgörande roll för terrorismbekämpning, icke-spridning, narkotikahandel, människohandel och andra gränsöverskridande hot, som alla påverkar EU-medborgarnas säkerhet och välbefinnande.

| B. | Vid parlamentsvalet i maj 2013 skedde en maktväxling från en vald civil regering till en annan för första gången i Pakistans moderna historia. Pakistans demokratiprocess stöttas av bredare samhälleliga förändringar, bland annat en växande urban medelklass och ett alltmer dynamiskt civilsamhälle och oberoende medier. |
| --- | --- |

B.

Vid parlamentsvalet i maj 2013 skedde en maktväxling från en vald civil regering till en annan för första gången i Pakistans moderna historia. Pakistans demokratiprocess stöttas av bredare samhälleliga förändringar, bland annat en växande urban medelklass och ett alltmer dynamiskt civilsamhälle och oberoende medier.

| C. | Landets politiska och ekonomiska framsteg hämmas av genomgripande interna och regionala säkerhetsproblem, såsom extremism, sekteristiska stridigheter, självmordsattentat och riktade mord samt laglöshet i stamområdena, något som förvärras av de svaga brottsbekämpande organen och det straffrättsliga systemet. |
| --- | --- |

C.

Landets politiska och ekonomiska framsteg hämmas av genomgripande interna och regionala säkerhetsproblem, såsom extremism, sekteristiska stridigheter, självmordsattentat och riktade mord samt laglöshet i stamområdena, något som förvärras av de svaga brottsbekämpande organen och det straffrättsliga systemet.

| D. | Pakistan är ett av de länder som har störst antal barn utanför skolsystemet. Uppskattningsvis tolv miljoner barn går inte i skolan och omkring två tredjedelar av de pakistanska kvinnorna och hälften av de pakistanska männen är analfabeter. Landet ligger fortfarande på 134:e plats av 135 länder i rapporten om klyftan mellan könen från World Economic Forum. |
| --- | --- |

D.

Pakistan är ett av de länder som har störst antal barn utanför skolsystemet. Uppskattningsvis tolv miljoner barn går inte i skolan och omkring två tredjedelar av de pakistanska kvinnorna och hälften av de pakistanska männen är analfabeter. Landet ligger fortfarande på 134:e plats av 135 länder i rapporten om klyftan mellan könen från World Economic Forum.

| E. | Enligt det globala indexet för klimatrelaterade risker tillhör Pakistan de tolv länder som drabbats värst av klimatförändringarna de senaste tjugo åren. Landet har drabbats av allvarliga översvämningar och vattenbrist och påverkas direkt av glaciärernas avsmältning i bergskedjorna Himalaya och Karakoram. |
| --- | --- |

E.

Enligt det globala indexet för klimatrelaterade risker tillhör Pakistan de tolv länder som drabbats värst av klimatförändringarna de senaste tjugo åren. Landet har drabbats av allvarliga översvämningar och vattenbrist och påverkas direkt av glaciärernas avsmältning i bergskedjorna Himalaya och Karakoram.

| F. | Pakistan är ett delvis industrialiserat, lägre medelinkomstland där ungefär en tredjedel av befolkningen lever under fattigdomsgränsen. Pakistan ligger på plats 146 bland 187 länder i 2012 års index för mänsklig utveckling (HDI), och har tappat en plats från 145 sedan 2011. Pakistans ekonomiska situation har lidit av återkommande naturkatastrofer, och en hög nivå av osäkerhet, instabilitet och utbredd korruption i landet försvagar dess ekonomiska tillväxt och begränsar regeringens förmåga att utveckla landet. |
| --- | --- |

F.

Pakistan är ett delvis industrialiserat, lägre medelinkomstland där ungefär en tredjedel av befolkningen lever under fattigdomsgränsen. Pakistan ligger på plats 146 bland 187 länder i 2012 års index för mänsklig utveckling (HDI), och har tappat en plats från 145 sedan 2011. Pakistans ekonomiska situation har lidit av återkommande naturkatastrofer, och en hög nivå av osäkerhet, instabilitet och utbredd korruption i landet försvagar dess ekonomiska tillväxt och begränsar regeringens förmåga att utveckla landet.

| G. | Pakistan är sårbart för flera olika slags risker, framför allt översvämningar och jordbävningar. Den instabila säkerhetssituationen tillsammans med de sociala utmaningarna i Pakistan är faktorer som ökar landets sårbarhet. Flera år av katastrofer har gjort slut på redan utarmade samhällens överlevnadsstrategier och allvarligt minskat deras motståndskraft mot framtida katastrofer. |
| --- | --- |

G.

Pakistan är sårbart för flera olika slags risker, framför allt översvämningar och jordbävningar. Den instabila säkerhetssituationen tillsammans med de sociala utmaningarna i Pakistan är faktorer som ökar landets sårbarhet. Flera år av katastrofer har gjort slut på redan utarmade samhällens överlevnadsstrategier och allvarligt minskat deras motståndskraft mot framtida katastrofer.

| H. | Pakistans konstruktiva bidrag är avgörande för att uppnå försoning, fred och politisk stabilitet i landets närområde och i synnerhet i Afghanistan, särskilt med tanke på det planerade tillbakadragandet av Natos stridstrupper 2014. |
| --- | --- |

H.

Pakistans konstruktiva bidrag är avgörande för att uppnå försoning, fred och politisk stabilitet i landets närområde och i synnerhet i Afghanistan, särskilt med tanke på det planerade tillbakadragandet av Natos stridstrupper 2014.

| I. | Pakistan är ett av de länder som tar emot mest utvecklingsbistånd och humanitärt bistånd från EU, och EU är Pakistans största exportmarknad. |
| --- | --- |

I.

Pakistan är ett av de länder som tar emot mest utvecklingsbistånd och humanitärt bistånd från EU, och EU är Pakistans största exportmarknad.

| J. | Pakistan blir en allt viktigare partner för EU när det gäller att bekämpa terrorism, spridning av kärnvapen, handel med människor och narkotika, organiserad brottslighet samt i strävan efter regional stabilitet. |
| --- | --- |

J.

Pakistan blir en allt viktigare partner för EU när det gäller att bekämpa terrorism, spridning av kärnvapen, handel med människor och narkotika, organiserad brottslighet samt i strävan efter regional stabilitet.

| K. | EU och Pakistan har nyligen valt att fördjupa och bredda sina bilaterala band, vilket framgår av den femåriga åtagandeplanen, som inleddes i februari 2012, och den första strategiska dialogen mellan EU och Pakistan, som hölls i juni 2012. |
| --- | --- |

K.

EU och Pakistan har nyligen valt att fördjupa och bredda sina bilaterala band, vilket framgår av den femåriga åtagandeplanen, som inleddes i februari 2012, och den första strategiska dialogen mellan EU och Pakistan, som hölls i juni 2012.

| L. | Syftet med den femåriga åtagandeplanen från 2012 mellan EU och Pakistan är att bygga upp en strategisk förbindelse och utforma ett partnerskap för fred och utveckling på grundval av gemensamma värden och principer. |
| --- | --- |

L.

Syftet med den femåriga åtagandeplanen från 2012 mellan EU och Pakistan är att bygga upp en strategisk förbindelse och utforma ett partnerskap för fred och utveckling på grundval av gemensamma värden och principer.

| M. | Från och med 1 januari 2014 är Pakistan integrerat i EU:s speciella allmänna preferenssystem med handelsförmåner (GSP plus). |
| --- | --- |

M.

Från och med 1 januari 2014 är Pakistan integrerat i EU:s speciella allmänna preferenssystem med handelsförmåner (GSP plus).

| N. | I september 2012 ödelades Ali Enterprises fabrik i Karachi, som producerar jeans för den europeiska marknaden, av en brand, varvid 286 instängda arbetare omkom. Pakistans integrering i systemet GSP plus kan öka produktionen i textilsektorn och göra förbättringar av arbetstagares rättigheter och produktionsförhållandena ännu viktigare. |
| --- | --- |

N.

I september 2012 ödelades Ali Enterprises fabrik i Karachi, som producerar jeans för den europeiska marknaden, av en brand, varvid 286 instängda arbetare omkom. Pakistans integrering i systemet GSP plus kan öka produktionen i textilsektorn och göra förbättringar av arbetstagares rättigheter och produktionsförhållandena ännu viktigare.

| 1. | Europaparlamentet betonar att valet i maj 2013 var mycket viktigt för att befästa demokratin och det civila styret i Pakistan. Parlamentet uppmuntrar Pakistans politiska elit att utnyttja denna drivkraft för att ytterligare förstärka de demokratiska institutionerna, rättsstatsprincipen, den civila kontrollen över den offentliga förvaltningens alla områden, särskilt säkerhetsstyrkorna och rättsväsendet, främja intern och regional säkerhet, införa förvaltningsreformer för att få i gång den ekonomiska tillväxten igen, stärka öppenheten och kampen mot organiserad brottslighet, minska de sociala orättvisorna och stoppa och råda bot på alla kränkningar av de mänskliga rättigheterna |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar att valet i maj 2013 var mycket viktigt för att befästa demokratin och det civila styret i Pakistan. Parlamentet uppmuntrar Pakistans politiska elit att utnyttja denna drivkraft för att ytterligare förstärka de demokratiska institutionerna, rättsstatsprincipen, den civila kontrollen över den offentliga förvaltningens alla områden, särskilt säkerhetsstyrkorna och rättsväsendet, främja intern och regional säkerhet, införa förvaltningsreformer för att få i gång den ekonomiska tillväxten igen, stärka öppenheten och kampen mot organiserad brottslighet, minska de sociala orättvisorna och stoppa och råda bot på alla kränkningar av de mänskliga rättigheterna

| 2. | Europaparlamentet anser emellertid att uppbyggnaden av en hållbar demokrati och ett pluralistiskt samhälle – liksom uppnåendet av större social rättvisa, utrotandet av djup fattigdom och undernäring i delar av landet, höjningen av den grundläggande utbildningsnivån och arbetet med att förbereda landet för klimatförändringarnas effekter – kommer att medföra djupgående och svåra reformer av Pakistans politiska och socioekonomiska ordning, som fortfarande kännetecknas av feodala strukturer gällande markinnehav och politisk tillhörighet, obalans i prioriteringarna mellan militära satsningar å ena sidan och välfärd, utbildning och ekonomisk utveckling å andra sidan samt ett dysfunktionellt system för inkomstuppbörd som systematiskt undergräver statens kapacitet att tillhandahålla kollektiva nyttigheter. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser emellertid att uppbyggnaden av en hållbar demokrati och ett pluralistiskt samhälle – liksom uppnåendet av större social rättvisa, utrotandet av djup fattigdom och undernäring i delar av landet, höjningen av den grundläggande utbildningsnivån och arbetet med att förbereda landet för klimatförändringarnas effekter – kommer att medföra djupgående och svåra reformer av Pakistans politiska och socioekonomiska ordning, som fortfarande kännetecknas av feodala strukturer gällande markinnehav och politisk tillhörighet, obalans i prioriteringarna mellan militära satsningar å ena sidan och välfärd, utbildning och ekonomisk utveckling å andra sidan samt ett dysfunktionellt system för inkomstuppbörd som systematiskt undergräver statens kapacitet att tillhandahålla kollektiva nyttigheter.

| 3. | Europaparlamentet stöder och uppmuntrar den pakistanska regeringens ansträngningar att utveckla effektiva metoder för att förhindra och övervaka risken för framtida naturkatastrofer och för effektivare samordning och samarbete gällande humanitärt bistånd med lokala aktörer, internationella icke-statliga organisationer och insamlingsorganisationer. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet stöder och uppmuntrar den pakistanska regeringens ansträngningar att utveckla effektiva metoder för att förhindra och övervaka risken för framtida naturkatastrofer och för effektivare samordning och samarbete gällande humanitärt bistånd med lokala aktörer, internationella icke-statliga organisationer och insamlingsorganisationer.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att goda styrelseformer, ansvarsfulla och inkluderande institutioner, maktdelning och respekt för grundläggande rättigheter är viktiga faktorer för hanteringen av samspelet mellan utveckling och säkerhet i Pakistan. Parlamentet anser vidare att valda civila regeringar med demokratisk legitimitet, makt som decentraliseras till provinserna och effektiv lokal förvaltning är de bästa verktygen för att hejda vågen av våld och extremism, återupprätta myndighetsutövningen i de federalt administrerade stamområdena samt säkerställa Pakistans suveränitet och territoriella integritet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påminner om att goda styrelseformer, ansvarsfulla och inkluderande institutioner, maktdelning och respekt för grundläggande rättigheter är viktiga faktorer för hanteringen av samspelet mellan utveckling och säkerhet i Pakistan. Parlamentet anser vidare att valda civila regeringar med demokratisk legitimitet, makt som decentraliseras till provinserna och effektiv lokal förvaltning är de bästa verktygen för att hejda vågen av våld och extremism, återupprätta myndighetsutövningen i de federalt administrerade stamområdena samt säkerställa Pakistans suveränitet och territoriella integritet.

| 5. | Europaparlamentet stöder i detta sammanhang att den pakistanska regeringen har för avsikt att inleda en fredsdialog med talibanrörelsen Tehreek-e-Taliban Pakistan (TTP), förutsatt att detta banar väg för en politisk och varaktig lösning på upproret och för en stabil demokratisk ordning med respekt för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar dock förhandlarna att ta hänsyn till det faktum att utbildningsnivån – i synnerhet bland kvinnor – är en helt avgörande faktor för samhällens framåtskridande, och att göra flickors skolgång till ett väsentligt inslag i förhandlingarna. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet stöder i detta sammanhang att den pakistanska regeringen har för avsikt att inleda en fredsdialog med talibanrörelsen Tehreek-e-Taliban Pakistan (TTP), förutsatt att detta banar väg för en politisk och varaktig lösning på upproret och för en stabil demokratisk ordning med respekt för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar dock förhandlarna att ta hänsyn till det faktum att utbildningsnivån – i synnerhet bland kvinnor – är en helt avgörande faktor för samhällens framåtskridande, och att göra flickors skolgång till ett väsentligt inslag i förhandlingarna.

| 6. | Europaparlamentet uppskattar Pakistans fortsatta åtagande i bekämpningen av terrorism på båda sidor om landets gränser och uppmuntrar myndigheterna att vidta djärvare åtgärder för att ytterligare begränsa möjligheterna till rekrytering och utbildning av terrorister på pakistanskt territorium, en företeelse som förvandlar vissa områden i Pakistan till en fristad för terroristorganisationer vars syfte är att destabilisera landet och regionen, framför allt Afghanistan. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppskattar Pakistans fortsatta åtagande i bekämpningen av terrorism på båda sidor om landets gränser och uppmuntrar myndigheterna att vidta djärvare åtgärder för att ytterligare begränsa möjligheterna till rekrytering och utbildning av terrorister på pakistanskt territorium, en företeelse som förvandlar vissa områden i Pakistan till en fristad för terroristorganisationer vars syfte är att destabilisera landet och regionen, framför allt Afghanistan.

| 7. | Europaparlamentet noterar att den pakistanska talibanledaren Hakimullah Mehsud dödades i en USA-ledd drönarattack den 1 november 2013 och att det pakistanska parlamentet och den nya regeringen formellt har motsatt sig sådana interventioner. Klara bestämmelser för när drönarattacker får sättas in bör fastställas i internationell lagstiftning. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet noterar att den pakistanska talibanledaren Hakimullah Mehsud dödades i en USA-ledd drönarattack den 1 november 2013 och att det pakistanska parlamentet och den nya regeringen formellt har motsatt sig sådana interventioner. Klara bestämmelser för när drönarattacker får sättas in bör fastställas i internationell lagstiftning.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar Pakistans regering att fullgöra sina säkerhetsåligganden och sitt säkerhetsansvar genom att ytterligare engagera sig i kampen mot extremism, terrorism och radikalisering, med strikta och kompromisslösa åtgärder för säkerhet och brottsbekämpning samt genom att ta itu med ojämlikhet och socioekonomiska problem som riskerar att driva på radikaliseringen av de unga i Pakistan. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar Pakistans regering att fullgöra sina säkerhetsåligganden och sitt säkerhetsansvar genom att ytterligare engagera sig i kampen mot extremism, terrorism och radikalisering, med strikta och kompromisslösa åtgärder för säkerhet och brottsbekämpning samt genom att ta itu med ojämlikhet och socioekonomiska problem som riskerar att driva på radikaliseringen av de unga i Pakistan.

| 9. | Europaparlamentet noterar att Pakistans regering tydligt har uttryckt sitt motstånd mot amerikanska drönarattacker på landets territorium. Parlamentet välkomnar resolutionen från FN:s generalförsamling där ytterligare förtydliganden efterlyses om det rättsliga ramverket gällande bruket av bestyckade drönare. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet noterar att Pakistans regering tydligt har uttryckt sitt motstånd mot amerikanska drönarattacker på landets territorium. Parlamentet välkomnar resolutionen från FN:s generalförsamling där ytterligare förtydliganden efterlyses om det rättsliga ramverket gällande bruket av bestyckade drönare.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar Pakistans bidrag till statsbyggnads- och förlikningsprocesserna i Afghanistan, inklusive bistånd för att underlätta återupptagandet av fredsförhandlingarna. Parlamentet förväntar sig att Pakistan ska behålla sin positiva inställning inför och efter Afghanistans presidentval. Parlamentet uttrycker oro för geopolitisk konkurrens bland grannländerna om inflytandet i Afghanistan efter det att Natos stridstrupper har dragit sig tillbaka. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar Pakistans bidrag till statsbyggnads- och förlikningsprocesserna i Afghanistan, inklusive bistånd för att underlätta återupptagandet av fredsförhandlingarna. Parlamentet förväntar sig att Pakistan ska behålla sin positiva inställning inför och efter Afghanistans presidentval. Parlamentet uttrycker oro för geopolitisk konkurrens bland grannländerna om inflytandet i Afghanistan efter det att Natos stridstrupper har dragit sig tillbaka.

| 11. | Europaparlamentet förlitar sig på att Pakistan ska spela en konstruktiv roll i främjandet av regional stabilitet, inbegripet när det gäller att stödja Natos och EU:s närvaro i Afghanistan efter 2014, genom att ytterligare främja trepartssamtal för engagemanget i Afghanistan med Indien, Turkiet, Kina, Ryssland och Storbritannien och genom att främja regionalt samarbete i kampen mot olaglig handel med människor, narkotika och varor. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet förlitar sig på att Pakistan ska spela en konstruktiv roll i främjandet av regional stabilitet, inbegripet när det gäller att stödja Natos och EU:s närvaro i Afghanistan efter 2014, genom att ytterligare främja trepartssamtal för engagemanget i Afghanistan med Indien, Turkiet, Kina, Ryssland och Storbritannien och genom att främja regionalt samarbete i kampen mot olaglig handel med människor, narkotika och varor.

| 12. | Europaparlamentet gläds åt de konkreta framsteg som skett nyligen i dialogen mellan Pakistan och Indien, särskilt när det gäller handel och direkta personkontakter, som möjliggjorts genom en konstruktiv inställning hos båda parter. Parlamentet beklagar att resultaten av dialogen fortfarande är sårbara för eventuella händelser, såsom pågående incidenter på kontrollinjen som skiljer den av Pakistan ockuperade och den av Indien ockuperade delen av Kashmir åt. Parlamentet uppmanar båda regeringar att säkerställa lämpliga befälsordningar, militär personals ansvarsskyldighet och militär dialog för att undvika liknande incidenter i framtiden. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet gläds åt de konkreta framsteg som skett nyligen i dialogen mellan Pakistan och Indien, särskilt när det gäller handel och direkta personkontakter, som möjliggjorts genom en konstruktiv inställning hos båda parter. Parlamentet beklagar att resultaten av dialogen fortfarande är sårbara för eventuella händelser, såsom pågående incidenter på kontrollinjen som skiljer den av Pakistan ockuperade och den av Indien ockuperade delen av Kashmir åt. Parlamentet uppmanar båda regeringar att säkerställa lämpliga befälsordningar, militär personals ansvarsskyldighet och militär dialog för att undvika liknande incidenter i framtiden.

| 13. | Europaparlamentet inser att det ligger i Pakistans legitima intresse att utveckla strategiska, ekonomiska och energimässiga band med Kina. Parlamentet anser att det är viktigt att närmare pakistansk-kinesiska förbindelser förstärker den geopolitiska stabiliteten i Sydasien. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet inser att det ligger i Pakistans legitima intresse att utveckla strategiska, ekonomiska och energimässiga band med Kina. Parlamentet anser att det är viktigt att närmare pakistansk-kinesiska förbindelser förstärker den geopolitiska stabiliteten i Sydasien.

| 14. | Europaparlamentet uppfattar Pakistans strävan efter fullständigt medlemskap av Shanghaisamarbetsorganisationen (SCO) som ett välkommet tecken på att landet har ambitionen att bli mer involverat i multilaterala initiativ. Parlamentet noterar emellertid frånvaron av en formell samarbetsmekanism mellan SCO och EU och pekar på skillnader i deras respektive normativa grunder och syn på globala frågor. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppfattar Pakistans strävan efter fullständigt medlemskap av Shanghaisamarbetsorganisationen (SCO) som ett välkommet tecken på att landet har ambitionen att bli mer involverat i multilaterala initiativ. Parlamentet noterar emellertid frånvaron av en formell samarbetsmekanism mellan SCO och EU och pekar på skillnader i deras respektive normativa grunder och syn på globala frågor.

| 15. | Europaparlamentet är bekymrat över uppgifterna om att Pakistan överväger att exportera kärnvapen till tredjeländer. Trots att uppgifterna officiellt har dementerats förväntar sig parlamentet att EU och dess medlemsstater ska klargöra för Pakistan att export av kärnvapen inte kan accepteras. Parlamentet uppmanar Pakistan att som kärnvapenstat enligt lag förbjuda export av allt material och all sakkunskap med anknytning till kärnvapen och att aktivt bidra till internationella insatser för icke-spridning. Parlamentet anser att både Pakistans och Indiens undertecknande och ratificering av icke-spridningsavtalet skulle visa på ett starkt engagemang för fredlig regional samexistens och avsevärt bidra till hela regionens säkerhet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet är bekymrat över uppgifterna om att Pakistan överväger att exportera kärnvapen till tredjeländer. Trots att uppgifterna officiellt har dementerats förväntar sig parlamentet att EU och dess medlemsstater ska klargöra för Pakistan att export av kärnvapen inte kan accepteras. Parlamentet uppmanar Pakistan att som kärnvapenstat enligt lag förbjuda export av allt material och all sakkunskap med anknytning till kärnvapen och att aktivt bidra till internationella insatser för icke-spridning. Parlamentet anser att både Pakistans och Indiens undertecknande och ratificering av icke-spridningsavtalet skulle visa på ett starkt engagemang för fredlig regional samexistens och avsevärt bidra till hela regionens säkerhet.

| 16. | Europaparlamentet anser att kampen mot extremism och radikalism är direkt kopplad till en starkare demokratisk process och bekräftar EU:s stora intresse och fortsatta stöd för ett demokratiskt, säkert och välstyrt Pakistan med ett oberoende rättssystem och goda styrelseformer som står fast vid rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter, har vänskapliga förbindelser med sina grannar och en stabiliserande inverkan i regionen. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att kampen mot extremism och radikalism är direkt kopplad till en starkare demokratisk process och bekräftar EU:s stora intresse och fortsatta stöd för ett demokratiskt, säkert och välstyrt Pakistan med ett oberoende rättssystem och goda styrelseformer som står fast vid rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter, har vänskapliga förbindelser med sina grannar och en stabiliserande inverkan i regionen.

| 17. | Europaparlamentet erinrar om att förbindelserna mellan EU och Pakistan traditionellt utvecklades inom ett ramverk med inriktning på utveckling och handel. Parlamentet uppskattar det betydande och varaktiga bidraget från EU:s utvecklingssamarbete och humanitära samarbete och välkomnar beslutet att bevilja Pakistan förmåner från EU:s allmänna preferenssystem, GSP plus, från och med 2014. Parlamentet uppmanar Pakistan att till fullo följa de dithörande gällande villkoren och uppmanar kommissionen att garantera att ökad övervakning tillämpas strikt, i enlighet med den nya förordningen om det allmänna preferenssystemet, och betonar att samarbete i synnerhet inom sektorerna utbildning, demokratiuppbyggnad och anpassning till klimatförändringar bör fortsätta att vara högsta prioritet. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet erinrar om att förbindelserna mellan EU och Pakistan traditionellt utvecklades inom ett ramverk med inriktning på utveckling och handel. Parlamentet uppskattar det betydande och varaktiga bidraget från EU:s utvecklingssamarbete och humanitära samarbete och välkomnar beslutet att bevilja Pakistan förmåner från EU:s allmänna preferenssystem, GSP plus, från och med 2014. Parlamentet uppmanar Pakistan att till fullo följa de dithörande gällande villkoren och uppmanar kommissionen att garantera att ökad övervakning tillämpas strikt, i enlighet med den nya förordningen om det allmänna preferenssystemet, och betonar att samarbete i synnerhet inom sektorerna utbildning, demokratiuppbyggnad och anpassning till klimatförändringar bör fortsätta att vara högsta prioritet.

| 18. | Europaparlamentet är övertygat om att förbindelserna mellan EU och Pakistan behöver bli djupare och mer omfattande genom utveckling av politisk dialog, varigenom en förbindelse där intresset är ömsesidigt och mellan jämlika partner upprätthålls. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang antagandet av den femåriga åtagandeplanen och inledningen av den strategiska dialogen mellan EU och Pakistan som speglar att det politiska samarbetet och säkerhetssamarbetet har blivit allt viktigare, bland annat när det gäller strategin för terrorismbekämpning, nedrustning och icke-spridning, samt migration, utbildning och kultur. Parlamentet förväntar sig emellertid fler framsteg på åtagandeplanens alla områden. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet är övertygat om att förbindelserna mellan EU och Pakistan behöver bli djupare och mer omfattande genom utveckling av politisk dialog, varigenom en förbindelse där intresset är ömsesidigt och mellan jämlika partner upprätthålls. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang antagandet av den femåriga åtagandeplanen och inledningen av den strategiska dialogen mellan EU och Pakistan som speglar att det politiska samarbetet och säkerhetssamarbetet har blivit allt viktigare, bland annat när det gäller strategin för terrorismbekämpning, nedrustning och icke-spridning, samt migration, utbildning och kultur. Parlamentet förväntar sig emellertid fler framsteg på åtagandeplanens alla områden.

| 19. | Europaparlamentet uppmuntrar både EU och Pakistan att samarbeta i genomförandeprocessen och att regelbundet övervaka framstegen genom förstärkning av den långsiktiga dialogen mellan de båda parterna. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmuntrar både EU och Pakistan att samarbeta i genomförandeprocessen och att regelbundet övervaka framstegen genom förstärkning av den långsiktiga dialogen mellan de båda parterna.

| 20. | Europaparlamentet anser att Pakistans demokratiska övergång har skapat en möjlighet för EU att tillämpa en mer uttalat politisk strategi i samband med bilaterala förbindelser och tillhandahållande av bistånd. Parlamentet anser att EU-stöd till Pakistan bör prioritera befästandet av demokratiska institutioner på alla nivåer, förstärkningen av statlig kapacitet och goda styrelseformer, uppbyggnad av effektiva strukturer för brottsbekämpning och civil terrorismbekämpning, inbegripet ett oberoende rättsväsende, och egenmakt för civilsamhället och fria medier. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att Pakistans demokratiska övergång har skapat en möjlighet för EU att tillämpa en mer uttalat politisk strategi i samband med bilaterala förbindelser och tillhandahållande av bistånd. Parlamentet anser att EU-stöd till Pakistan bör prioritera befästandet av demokratiska institutioner på alla nivåer, förstärkningen av statlig kapacitet och goda styrelseformer, uppbyggnad av effektiva strukturer för brottsbekämpning och civil terrorismbekämpning, inbegripet ett oberoende rättsväsende, och egenmakt för civilsamhället och fria medier.

| 21. | Europaparlamentet välkomnar i detta avseende de redan befintliga övergripande demokratistödsprogrammen i samband med genomförandet av 2008 och 2013 års rekommendationer från EU:s valobservatörsuppdrag. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet välkomnar i detta avseende de redan befintliga övergripande demokratistödsprogrammen i samband med genomförandet av 2008 och 2013 års rekommendationer från EU:s valobservatörsuppdrag.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att bedriva en nyanserad och flerdimensionell politik för Pakistan som samordnar alla relevanta instrument som EU har till sitt förfogande såsom politisk dialog, säkerhetssamarbete, handel och bistånd, i linje med EU:s samlade strategi för yttre åtgärder och med hänsyn till förberedelserna inför nästa toppmöte mellan EU och Pakistan. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att bedriva en nyanserad och flerdimensionell politik för Pakistan som samordnar alla relevanta instrument som EU har till sitt förfogande såsom politisk dialog, säkerhetssamarbete, handel och bistånd, i linje med EU:s samlade strategi för yttre åtgärder och med hänsyn till förberedelserna inför nästa toppmöte mellan EU och Pakistan.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten, kommissionen och rådet att se till att EU:s politik för Pakistan sätts in i ett sammanhang och förankras i en bredare strategi för regionen. Detta skulle stärka EU:s intressen i hela Syd- och Centralasien. Parlamentet anser att det är viktigt att EU:s bilaterala förbindelser med Pakistan och grannländerna, i synnerhet Indien, Kina och Iran, också ger utrymme för att diskutera och samordna politiken med hänsyn till situationen i Afghanistan, i syfte att säkerställa en målinriktad strategi. Parlamentet betonar i detta sammanhang att det finns ett behov av att EU och USA samordnar sin politik och har en dialog om regionala frågor. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten, kommissionen och rådet att se till att EU:s politik för Pakistan sätts in i ett sammanhang och förankras i en bredare strategi för regionen. Detta skulle stärka EU:s intressen i hela Syd- och Centralasien. Parlamentet anser att det är viktigt att EU:s bilaterala förbindelser med Pakistan och grannländerna, i synnerhet Indien, Kina och Iran, också ger utrymme för att diskutera och samordna politiken med hänsyn till situationen i Afghanistan, i syfte att säkerställa en målinriktad strategi. Parlamentet betonar i detta sammanhang att det finns ett behov av att EU och USA samordnar sin politik och har en dialog om regionala frågor.

| 24. | Europaparlamentet anser att framtiden för förbindelserna mellan EU och Pakistan också bör uppmärksammas inom ramen för EU:s framväxande institutionella verktygslåda för överenskommelser med tredjeländer, särskilt genom strategiska partnerskap. Parlamentet upprepar sitt krav på en begreppsmässig förbättring av formatet och på tydligare och enhetligare riktmärken för att utvärdera bland annat om och på vilka villkor Pakistan kan kvalificera sig som strategisk partner till EU någon gång i framtiden. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att framtiden för förbindelserna mellan EU och Pakistan också bör uppmärksammas inom ramen för EU:s framväxande institutionella verktygslåda för överenskommelser med tredjeländer, särskilt genom strategiska partnerskap. Parlamentet upprepar sitt krav på en begreppsmässig förbättring av formatet och på tydligare och enhetligare riktmärken för att utvärdera bland annat om och på vilka villkor Pakistan kan kvalificera sig som strategisk partner till EU någon gång i framtiden.

| 25. | Europaparlamentet upprepar bestämt att framstegen i de bilaterala förbindelserna är kopplade till förbättring av de mänskliga rättigheterna i Pakistan, särskilt vad gäller att utrota tvångsarbete, barnarbete och människohandel, sätta stopp för könsrelaterat våld, förstärka kvinnors och flickors rättigheter, inklusive tillgången till utbildning, säkerställa yttrandefrihet och oberoende medier, främja tolerans och skydd av sårbara minoriteter genom att effektivt bekämpa alla former av diskriminering. Parlamentet medger att detta kräver att straffrihetskulturen avskaffas och att ett pålitligt rätts- och domstolsväsende utvecklas på alla nivåer och är tillgängligt för alla. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet upprepar bestämt att framstegen i de bilaterala förbindelserna är kopplade till förbättring av de mänskliga rättigheterna i Pakistan, särskilt vad gäller att utrota tvångsarbete, barnarbete och människohandel, sätta stopp för könsrelaterat våld, förstärka kvinnors och flickors rättigheter, inklusive tillgången till utbildning, säkerställa yttrandefrihet och oberoende medier, främja tolerans och skydd av sårbara minoriteter genom att effektivt bekämpa alla former av diskriminering. Parlamentet medger att detta kräver att straffrihetskulturen avskaffas och att ett pålitligt rätts- och domstolsväsende utvecklas på alla nivåer och är tillgängligt för alla.

| 26. | Europaparlamentet är fortfarande djupt bekymrat över kvaliteten på utbildningen liksom över den oroväckande situationen för kvinnor i många delar av Pakistan. Parlamentet kräver konkreta och synliga åtgärder för att upprätthålla kvinnors grundläggande rättigheter i samhället, bland annat antagande av lagstiftning mot våld i hemmet, åtgärder för att förbättra utredningarna av hedersmord och syraattacker och möjligheterna att ställa de ansvariga inför rätta samt en översyn av lagar som underlättar straffrihet. Parlamentet påpekar att det krävs bättre tillgång till utbildning, bättre integrering av kvinnorna på arbetsmarknaden samt förbättrad mödravård. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet är fortfarande djupt bekymrat över kvaliteten på utbildningen liksom över den oroväckande situationen för kvinnor i många delar av Pakistan. Parlamentet kräver konkreta och synliga åtgärder för att upprätthålla kvinnors grundläggande rättigheter i samhället, bland annat antagande av lagstiftning mot våld i hemmet, åtgärder för att förbättra utredningarna av hedersmord och syraattacker och möjligheterna att ställa de ansvariga inför rätta samt en översyn av lagar som underlättar straffrihet. Parlamentet påpekar att det krävs bättre tillgång till utbildning, bättre integrering av kvinnorna på arbetsmarknaden samt förbättrad mödravård.

| 27. | Europaparlamentet upprepar sin djupa oro för att hädelselagarna i Pakistan – som kan medföra dödsstraff och ofta används för att rättfärdiga censur, kriminalisering, förföljelse och i vissa fall mord på personer från politiska och religiösa minoriteter – är öppna för ett missbruk som påverkar personer från alla religioner i Pakistan. Parlamentet understryker att vägran att reformera eller upphäva hädelselagarna gör minoriteter ständigt sårbara. Parlamentet uppmanar den pakistanska regeringen att införa ett moratorium om tillämpningen av dessa lagar, som ett första steg mot en översyn och ett upphävande av lagarna, och att undersöka skrämsel-, hot- och våldskampanjer mot kristna, ahmadiyya-muslimer och andra sårbara grupper och vid behov ställa de ansvariga inför rätta. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet upprepar sin djupa oro för att hädelselagarna i Pakistan – som kan medföra dödsstraff och ofta används för att rättfärdiga censur, kriminalisering, förföljelse och i vissa fall mord på personer från politiska och religiösa minoriteter – är öppna för ett missbruk som påverkar personer från alla religioner i Pakistan. Parlamentet understryker att vägran att reformera eller upphäva hädelselagarna gör minoriteter ständigt sårbara. Parlamentet uppmanar den pakistanska regeringen att införa ett moratorium om tillämpningen av dessa lagar, som ett första steg mot en översyn och ett upphävande av lagarna, och att undersöka skrämsel-, hot- och våldskampanjer mot kristna, ahmadiyya-muslimer och andra sårbara grupper och vid behov ställa de ansvariga inför rätta.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar särskilt de pakistanska myndigheterna att gripa och åtala dem som hetsar till våld eller bär ansvar för våldsamma attacker mot skolor eller minoritetsgrupper som shiamuslimer, inbegripet hazarer, samt ahmadier och kristna, och att beordra säkerhetsstyrkorna att aktivt skydda dem som råkar ut för attacker från extremistgrupper, att stifta lagar mot våld i hemmet och att sätta stopp för påtvingade försvinnanden, utomrättsliga avrättningar och godtyckliga gripanden, i synnerhet i Baluchistan. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar särskilt de pakistanska myndigheterna att gripa och åtala dem som hetsar till våld eller bär ansvar för våldsamma attacker mot skolor eller minoritetsgrupper som shiamuslimer, inbegripet hazarer, samt ahmadier och kristna, och att beordra säkerhetsstyrkorna att aktivt skydda dem som råkar ut för attacker från extremistgrupper, att stifta lagar mot våld i hemmet och att sätta stopp för påtvingade försvinnanden, utomrättsliga avrättningar och godtyckliga gripanden, i synnerhet i Baluchistan.

| 29. | Europaparlamentet fördömer alla attacker mot kristna och andra religiösa minoriteter bosatta i Pakistan och förväntar sig att Pakistan ska öka sina ansträngningar för att upprätthålla religions- och trosfrihet, bland annat genom att mildra den stränga lagstiftningen mot hädelse, och sträva mot ett avskaffande av dödsstraffet. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet fördömer alla attacker mot kristna och andra religiösa minoriteter bosatta i Pakistan och förväntar sig att Pakistan ska öka sina ansträngningar för att upprätthålla religions- och trosfrihet, bland annat genom att mildra den stränga lagstiftningen mot hädelse, och sträva mot ett avskaffande av dödsstraffet.

| 30. | Europaparlamentet välkomnar antagandet 2012 av lagförslaget om att skapa en nationell människorättskommission och uppmanar regeringen att tillsätta denna kommission, så att den kan inleda sin verksamhet. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet välkomnar antagandet 2012 av lagförslaget om att skapa en nationell människorättskommission och uppmanar regeringen att tillsätta denna kommission, så att den kan inleda sin verksamhet.

| 31. | Europaparlamentet konstaterar att EU är den största exportpartnern för pakistanska varor (22,6 procent år 2012). Parlamentet anser att handelsrelaterat stöd från EU till Pakistan bör bidra till att främja diversifieringen och utvecklingen av produktionsmetoder, inklusive förädling, stödja regional integration och teknisk överföring, underlätta inrättandet eller utvecklingen av den inhemska produktionskapaciteten och minska inkomstskillnaderna. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet konstaterar att EU är den största exportpartnern för pakistanska varor (22,6 procent år 2012). Parlamentet anser att handelsrelaterat stöd från EU till Pakistan bör bidra till att främja diversifieringen och utvecklingen av produktionsmetoder, inklusive förädling, stödja regional integration och teknisk överföring, underlätta inrättandet eller utvecklingen av den inhemska produktionskapaciteten och minska inkomstskillnaderna.

| 32. | Europaparlamentet erinrar om att EU:s system GSP plus som Pakistan kommer i åtnjutande av 2014 bara beviljas länder som förbundit sig att införa internationella mänskliga rättigheter, rättigheter för arbetstagare och konventioner om miljöfrågor och goda styrelseformer. Parlamentet betonar i synnerhet Pakistans skyldigheter enligt konventionerna som förtecknas i bilaga VIII och påminner kommissionen om dess skyldighet att övervaka att dessa faktiskt genomförs. Parlamentet erinrar dessutom om att för den händelse att ett land inte efterlever sina bindande åtaganden ska GSP plus tillfälligt upphävas. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet erinrar om att EU:s system GSP plus som Pakistan kommer i åtnjutande av 2014 bara beviljas länder som förbundit sig att införa internationella mänskliga rättigheter, rättigheter för arbetstagare och konventioner om miljöfrågor och goda styrelseformer. Parlamentet betonar i synnerhet Pakistans skyldigheter enligt konventionerna som förtecknas i bilaga VIII och påminner kommissionen om dess skyldighet att övervaka att dessa faktiskt genomförs. Parlamentet erinrar dessutom om att för den händelse att ett land inte efterlever sina bindande åtaganden ska GSP plus tillfälligt upphävas.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar de pakistanska myndigheterna att vidta effektiva åtgärder för att genomföra de 36 ILO-konventioner som landet ratificerat, framför allt i syfte att göra det möjligt för fackföreningarna att verka, förbättra arbetsförhållandena och säkerhetsnormerna, utrota barnarbete och bekämpa de allvarligaste formerna av utnyttjande av de cirka tre miljoner kvinnliga arbetstagarna i avlönat hushållsarbete. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar de pakistanska myndigheterna att vidta effektiva åtgärder för att genomföra de 36 ILO-konventioner som landet ratificerat, framför allt i syfte att göra det möjligt för fackföreningarna att verka, förbättra arbetsförhållandena och säkerhetsnormerna, utrota barnarbete och bekämpa de allvarligaste formerna av utnyttjande av de cirka tre miljoner kvinnliga arbetstagarna i avlönat hushållsarbete.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar Pakistans regering att anmäla sig till det ILO/IFC-ledda programmet ”Better Work” för att driva på förbättringarna av hälsa och säkerhet för arbetstagare. Parlamentet uppmanar dem som är direkt eller indirekt ansvariga för fabriksbranden i Ali Enterprises klädfabrik, inbegripet det sociala revisionsföretaget Social Accountability och europeiska detaljhandelskedjor, att äntligen betala brandens överlevande fullständig, långsiktig och skälig ersättning. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar Pakistans regering att anmäla sig till det ILO/IFC-ledda programmet ”Better Work” för att driva på förbättringarna av hälsa och säkerhet för arbetstagare. Parlamentet uppmanar dem som är direkt eller indirekt ansvariga för fabriksbranden i Ali Enterprises klädfabrik, inbegripet det sociala revisionsföretaget Social Accountability och europeiska detaljhandelskedjor, att äntligen betala brandens överlevande fullständig, långsiktig och skälig ersättning.

| 35. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Pakistans regering och nationalförsamling, rådet, kommissionen, kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter och medlemsstaternas regeringar. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Pakistans regering och nationalförsamling, rådet, kommissionen, kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter och medlemsstaternas regeringar.

---

(1)  http://eeas.europa.eu/pakistan/docs/2012_feb_eu_pakistan_5_year_engagement_plan_en.pdf

(2)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/131181.pdf

(3)  EUT L 303, 31.10.2012, s. 1.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2013)0060.

(5)  EUT C 353 E, 3.12.2013, s. 323.

(6)  EUT C 168 E, 14.6.2013, s. 119.

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/79 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/79

---

P7_TA(2014)0209

Missilskydd för Europa

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2014 om ett missilskydd för Europa: politiska och strategiska konsekvenser (2013/2170(INI))

(2017/C 378/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 42.7 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 222 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 42.7 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 222 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 24 och 42.2 i EU-fördraget, artiklarna 122 och 196 i EUF-fördraget och förklaring 37 om artikel 222 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 24 och 42.2 i EU-fördraget, artiklarna 122 och 196 i EUF-fördraget och förklaring 37 om artikel 222 i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av den europeiska säkerhetsstrategin, som antogs av Europeiska rådet den 12 december 2003, och av rapporten om dess genomförande, som godkändes vid Europeiska rådets möte den 11–12 december 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska säkerhetsstrategin, som antogs av Europeiska rådet den 12 december 2003, och av rapporten om dess genomförande, som godkändes vid Europeiska rådets möte den 11–12 december 2008,

| — | med beaktande av EU:s strategi för inre säkerhet, som antogs av Europeiska rådet den 25–26 mars 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategi för inre säkerhet, som antogs av Europeiska rådet den 25–26 mars 2010,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 19 december 2013 om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 19 december 2013 om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken,

| — | med beaktande av det strategiska konceptet för Nato-medlemmarnas försvar och säkerhet, vilket antogs vid Natos toppmöte i Lissabon den 19–20 november 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det strategiska konceptet för Nato-medlemmarnas försvar och säkerhet, vilket antogs vid Natos toppmöte i Lissabon den 19–20 november 2010,

| — | med beaktande av förklaringen från Chicagotoppmötet som antogs av de stats- och regeringschefer som deltog i mötet med Nordatlantiska rådet i Chicago den 20 maj 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen från Chicagotoppmötet som antogs av de stats- och regeringschefer som deltog i mötet med Nordatlantiska rådet i Chicago den 20 maj 2012,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A7-0109/2014), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A7-0109/2014), och av följande skäl:

| A. | Frågan om ett ballistiskt missilförsvar har tagits upp tidigare, men aktualiserats på senare år på grund av de många hot som spridningen av kärnvapen och andra massförstörelsevapen liksom spridningen av ballistiska missiler innebär, och som Nato och dess europeiska allierade måste kunna bemöta på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

A.

Frågan om ett ballistiskt missilförsvar har tagits upp tidigare, men aktualiserats på senare år på grund av de många hot som spridningen av kärnvapen och andra massförstörelsevapen liksom spridningen av ballistiska missiler innebär, och som Nato och dess europeiska allierade måste kunna bemöta på ett effektivt sätt.

| B. | Ett försvar mot ballistiska eller andra typer av missilattacker kan innebära en positiv utveckling för det europeiska försvaret mot bakgrund av en snabbt föränderlig internationell säkerhetssituation med många olika statliga och icke-statliga aktörer som utvecklar missiltekniker och olika former av kemisk, biologisk, radiologisk och nukleär försvarskapacitet (CBRN) med potential att nå europeiskt territorium. |
| --- | --- |

B.

Ett försvar mot ballistiska eller andra typer av missilattacker kan innebära en positiv utveckling för det europeiska försvaret mot bakgrund av en snabbt föränderlig internationell säkerhetssituation med många olika statliga och icke-statliga aktörer som utvecklar missiltekniker och olika former av kemisk, biologisk, radiologisk och nukleär försvarskapacitet (CBRN) med potential att nå europeiskt territorium.

| C. | Nato utvecklar ett ballistiskt missilförsvar för att kunna utföra sin huvudsakliga uppgift, dvs. ett kollektivt försvar, som syftar till att ge invånare, territorier och väpnade styrkor i samtliga europeiska länder som är medlemmar i Nato fullt skydd mot det ökande hot som spridningen av ballistiska missiler utgör. |
| --- | --- |

C.

Nato utvecklar ett ballistiskt missilförsvar för att kunna utföra sin huvudsakliga uppgift, dvs. ett kollektivt försvar, som syftar till att ge invånare, territorier och väpnade styrkor i samtliga europeiska länder som är medlemmar i Nato fullt skydd mot det ökande hot som spridningen av ballistiska missiler utgör.

| D. | Förenta staternas oumbärliga bidrag till ett ballistiskt missilförsvar är en bekräftelse på deras åtagande till Nato och Europas och dess allierades säkerhet, och visar på betydelsen av de transatlantiska banden. Utrustning finns redan på plats i Rumänien och ytterligare utrustning förväntas installeras i Polen inom kort. |
| --- | --- |

D.

Förenta staternas oumbärliga bidrag till ett ballistiskt missilförsvar är en bekräftelse på deras åtagande till Nato och Europas och dess allierades säkerhet, och visar på betydelsen av de transatlantiska banden. Utrustning finns redan på plats i Rumänien och ytterligare utrustning förväntas installeras i Polen inom kort.

| E. | Den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken kommer att utvecklas som ett komplement till Nato, inom den överenskomna ramen för det strategiska partnerskapet mellan EU och Nato, vilket bekräftades av Europeiska rådet den 19 december 2013. |
| --- | --- |

E.

Den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken kommer att utvecklas som ett komplement till Nato, inom den överenskomna ramen för det strategiska partnerskapet mellan EU och Nato, vilket bekräftades av Europeiska rådet den 19 december 2013.

| 1. | Europaparlamentet menar att i och med att teknik för ett ballistiskt missilförsvar utvecklas och genomförs skapas en ny dynamik inom europeisk säkerhet, vilket beror på medlemsstaternas behov av att beakta konsekvenserna av ett ballistiskt missilförsvar för deras säkerhet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet menar att i och med att teknik för ett ballistiskt missilförsvar utvecklas och genomförs skapas en ny dynamik inom europeisk säkerhet, vilket beror på medlemsstaternas behov av att beakta konsekvenserna av ett ballistiskt missilförsvar för deras säkerhet.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att Nato vidtar åtgärder för att utveckla och konstruera sitt ballistiska missilförsvar i syfte att försvara sina medlemsstater mot ballistiska missilattacker. Parlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant att ingå ett strategiskt partnerskap med Nato, där hänsyn tas till frågan om ett ballistiskt missilförsvar, som bör leda till full täckning och skydd för alla EU:s medlemsstater och till att en situation undviks där den säkerhet som erbjuds dem på något sätt skiljer sig åt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påminner om att Nato vidtar åtgärder för att utveckla och konstruera sitt ballistiska missilförsvar i syfte att försvara sina medlemsstater mot ballistiska missilattacker. Parlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant att ingå ett strategiskt partnerskap med Nato, där hänsyn tas till frågan om ett ballistiskt missilförsvar, som bör leda till full täckning och skydd för alla EU:s medlemsstater och till att en situation undviks där den säkerhet som erbjuds dem på något sätt skiljer sig åt.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar att Natos ballistiska missilförsvar har fått en interimistisk förmåga som kommer att tillhandahålla högsta möjliga täckning med de medel som finns tillgängliga för att försvara invånarna, territorierna och styrkorna i alla Natos medlemsstater i södra Europa mot en ballistisk missilattack. Parlamentet välkomnar också målet att ge Natos europeiska medlemsstater full täckning och skydd före slutet av detta årtionde. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar att Natos ballistiska missilförsvar har fått en interimistisk förmåga som kommer att tillhandahålla högsta möjliga täckning med de medel som finns tillgängliga för att försvara invånarna, territorierna och styrkorna i alla Natos medlemsstater i södra Europa mot en ballistisk missilattack. Parlamentet välkomnar också målet att ge Natos europeiska medlemsstater full täckning och skydd före slutet av detta årtionde.

| 4. | Europaparlamentet betonar att EU-initiativ som ”sammanslagning och gemensamt utnyttjande” kan visa sig vara till hjälp för att stärka samarbetet mellan medlemsstaterna när det gäller ballistiskt missilförsvar och för att bedriva gemensam forskning och utveckling. På lång sikt kan ett sådant samarbete även leda till en ytterligare konsolidering av den europeiska försvarsindustrin. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att EU-initiativ som ”sammanslagning och gemensamt utnyttjande” kan visa sig vara till hjälp för att stärka samarbetet mellan medlemsstaterna när det gäller ballistiskt missilförsvar och för att bedriva gemensam forskning och utveckling. På lång sikt kan ett sådant samarbete även leda till en ytterligare konsolidering av den europeiska försvarsindustrin.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten, kommissionen, Europeiska försvarsbyrån och rådet att låta frågor om ballistiskt missilförsvar ingå i framtida strategier, studier och vitböcker som rör säkerhet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten, kommissionen, Europeiska försvarsbyrån och rådet att låta frågor om ballistiskt missilförsvar ingå i framtida strategier, studier och vitböcker som rör säkerhet.

| 6. | Europaparlamentet betonar att man på grund av den finansiella krisen och budgetnedskärningarna inte använder tillräckliga resurser för att upprätthålla en tillräcklig försvarskapacitet, vilket leder till att EU:s militära förmåga och industriella kapacitet minskar. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar att man på grund av den finansiella krisen och budgetnedskärningarna inte använder tillräckliga resurser för att upprätthålla en tillräcklig försvarskapacitet, vilket leder till att EU:s militära förmåga och industriella kapacitet minskar.

| 7. | Europaparlamentet betonar att Natos ballistiska missilförsvarsplan inte på något sätt är riktat mot Ryssland och att Nato är redo att samarbeta med Ryssland, och att ett samarbete mellan de två oberoende missilförsvarssystemen – Natos och Rysslands ballistiska missilförsvar – är utgångspunkten. Parlamentet framhåller än en gång att samtidigt som ett effektivt samarbete med Ryssland kan ha mätbara fördelar så måste det bedrivas med full ömsesidig öppenhet, eftersom ömsesidig tillit är avgörande för en fortlöpande utveckling av detta samarbete. Parlamentet konstaterar i detta sammanhang att det är kontraproduktivt att flytta ryska missiler närmare Natos och EU:s gränser. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att Natos ballistiska missilförsvarsplan inte på något sätt är riktat mot Ryssland och att Nato är redo att samarbeta med Ryssland, och att ett samarbete mellan de två oberoende missilförsvarssystemen – Natos och Rysslands ballistiska missilförsvar – är utgångspunkten. Parlamentet framhåller än en gång att samtidigt som ett effektivt samarbete med Ryssland kan ha mätbara fördelar så måste det bedrivas med full ömsesidig öppenhet, eftersom ömsesidig tillit är avgörande för en fortlöpande utveckling av detta samarbete. Parlamentet konstaterar i detta sammanhang att det är kontraproduktivt att flytta ryska missiler närmare Natos och EU:s gränser.

| 8. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådets ordförande, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, medlemsstaternas parlament, Natos parlamentariska församling samt Natos generalsekreterare. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådets ordförande, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, medlemsstaternas parlament, Natos parlamentariska församling samt Natos generalsekreterare.

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/81 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/81

---

P7_TA(2014)0210

Den europeiska fiskerisektorn och frihandelsavtalet mellan EU och Thailand

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2014 om den nuvarande situationen och framtidsutsikterna för den europeiska fiskerisektorn inom ramen för frihandelsavtalet mellan EU och Thailand (2013/2179(INI))

(2017/C 378/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 3.5 i fördraget om Europeiska unionen avseende EU:s förbindelser med resten av världen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 3.5 i fördraget om Europeiska unionen avseende EU:s förbindelser med resten av världen,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1005/2008 av den 29 september 2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (1) (IUU-förordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1005/2008 av den 29 september 2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (1) (IUU-förordningen),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 oktober 2011En förnyad EU-strategi 2011–2014 för företagens sociala ansvar (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 oktober 2011En förnyad EU-strategi 2011–2014 för företagens sociala ansvar (COM(2011)0681),

| — | med beaktande av de skriftliga frågorna E-000618/2013 av den 22 januari 2013Abuses in retail trade supply chains och E-002894/2013 av den 13 mars 2013Free trade agreement with Thailand and child labour in the canning industry, samt svaren från kommissionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de skriftliga frågorna E-000618/2013 av den 22 januari 2013Abuses in retail trade supply chains och E-002894/2013 av den 13 mars 2013Free trade agreement with Thailand and child labour in the canning industry, samt svaren från kommissionen,

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 november 2012 om den gemensamma fiskeripolitikens internationella dimension (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 november 2012 om den gemensamma fiskeripolitikens internationella dimension (2),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandet från utskottet för internationell handel (A7-0130/2014), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandet från utskottet för internationell handel (A7-0130/2014), och av följande skäl:

| A. | Den europeiska fiskerisektorn är på väg ut ur en krisperiod som påverkat fångst-, bearbetnings- och vattenbrukssektorn. Situationen innebär en dramatisk försvagning av sektorns konkurrenskraft, framför allt när den globala marknaden liberaliseras samtidigt som vissa utvecklingsländer med stora marina resurser börjar omvandlas till nya fiskemakter. |
| --- | --- |

A.

Den europeiska fiskerisektorn är på väg ut ur en krisperiod som påverkat fångst-, bearbetnings- och vattenbrukssektorn. Situationen innebär en dramatisk försvagning av sektorns konkurrenskraft, framför allt när den globala marknaden liberaliseras samtidigt som vissa utvecklingsländer med stora marina resurser börjar omvandlas till nya fiskemakter.

| B. | Den europeiska fiskeri- och bearbetningssektorn är mycket viktig för EU-medborgarnas livsmedelsförsörjning och utgör en grund för utkomsten i kustregionerna som är starkt beroende av denna verksamhet. Sektorns fortlevnad riskeras om EU liberaliserar handeln med fiskeriprodukter med utvecklingsländer som önskar exportera sina produkter till den viktiga unionsmarknaden, särskilt om man tar bort tullavgiften. |
| --- | --- |

B.

Den europeiska fiskeri- och bearbetningssektorn är mycket viktig för EU-medborgarnas livsmedelsförsörjning och utgör en grund för utkomsten i kustregionerna som är starkt beroende av denna verksamhet. Sektorns fortlevnad riskeras om EU liberaliserar handeln med fiskeriprodukter med utvecklingsländer som önskar exportera sina produkter till den viktiga unionsmarknaden, särskilt om man tar bort tullavgiften.

| C. | EU är världens största importör av fiskeriprodukter. Importberoendet gör unionsmarknaden mycket attraktiv för exportörerna, särskilt med tanke på att efterfrågan på fiskeriprodukter inom EU växer med 1,5 procent per år. |
| --- | --- |

C.

EU är världens största importör av fiskeriprodukter. Importberoendet gör unionsmarknaden mycket attraktiv för exportörerna, särskilt med tanke på att efterfrågan på fiskeriprodukter inom EU växer med 1,5 procent per år.

| D. | Thailand är det land som producerar mest konserverad tonfisk i världen, med 46 procent av världsproduktionen. Landets export av konserverad tonfisk till EU överstiger 90 000 ton om året och utgör nästan 20 procent av hela unionens import från tredjeländer, där Förenta staterna, EU och Japan är de viktigaste marknaderna för den thailändska exporten av fiskeriprodukter. |
| --- | --- |

D.

Thailand är det land som producerar mest konserverad tonfisk i världen, med 46 procent av världsproduktionen. Landets export av konserverad tonfisk till EU överstiger 90 000 ton om året och utgör nästan 20 procent av hela unionens import från tredjeländer, där Förenta staterna, EU och Japan är de viktigaste marknaderna för den thailändska exporten av fiskeriprodukter.

| E. | Thailand är den främsta importören av färsk, kyld och fryst tonfisk för sin konserveringsindustri. |
| --- | --- |

E.

Thailand är den främsta importören av färsk, kyld och fryst tonfisk för sin konserveringsindustri.

| F. | Tonfisk konsumeras till 80 procent på burk, och enligt de senaste uppgifterna från FN:s livsmedels- och jordbruksorganisations FAO:s fiskdatabas, FishStat, produceras 21 procent av världens samtliga konserverade och bearbetade tonfisk i EU, medan resterande 79 procent tillverkas i tredjeländer, varav majoriteten i utvecklingsländer. |
| --- | --- |

F.

Tonfisk konsumeras till 80 procent på burk, och enligt de senaste uppgifterna från FN:s livsmedels- och jordbruksorganisations FAO:s fiskdatabas, FishStat, produceras 21 procent av världens samtliga konserverade och bearbetade tonfisk i EU, medan resterande 79 procent tillverkas i tredjeländer, varav majoriteten i utvecklingsländer.

| G. | Thailand har en handelsmässig, ekonomisk och strategisk betydelse för EU, och frihandelsavtalet mellan EU och Thailand medför stora fördelar för EU:s ekonomi som helhet. |
| --- | --- |

G.

Thailand har en handelsmässig, ekonomisk och strategisk betydelse för EU, och frihandelsavtalet mellan EU och Thailand medför stora fördelar för EU:s ekonomi som helhet.

| H. | EU stödjer regional integration bland länderna i Asean (Sydostasiatiska nationers förbund). Frihandelsavtalet med Thailand utgör en mycket viktig hörnsten i den integrationsprocessen, med ett framtida regionbaserat frihandelsavtal som slutgiltigt mål. |
| --- | --- |

H.

EU stödjer regional integration bland länderna i Asean (Sydostasiatiska nationers förbund). Frihandelsavtalet med Thailand utgör en mycket viktig hörnsten i den integrationsprocessen, med ett framtida regionbaserat frihandelsavtal som slutgiltigt mål.

| I. | För EU har ett frihandelsavtal mellan EU och Asean varit prioriterat sedan 2007 med syfte att inkludera Indonesien, Malaysia, Filippinerna, Singapore, Thailand, Brunei och Vietnam. Avsaknaden av framsteg i förhandlingarna om detta regionala avtal har fått till konsekvens att bilaterala förhandlingar inletts med Aseanländer, bland dem Thailand, med ett politiskt löfte om att genomföra ett frihandelsavtal inom två år. |
| --- | --- |

I.

För EU har ett frihandelsavtal mellan EU och Asean varit prioriterat sedan 2007 med syfte att inkludera Indonesien, Malaysia, Filippinerna, Singapore, Thailand, Brunei och Vietnam. Avsaknaden av framsteg i förhandlingarna om detta regionala avtal har fått till konsekvens att bilaterala förhandlingar inletts med Aseanländer, bland dem Thailand, med ett politiskt löfte om att genomföra ett frihandelsavtal inom två år.

| J. | Om Thailand, Indonesien och Filippinerna inkluderas i den centrala och västra delen av Stilla havet utgör produktionen av konserverad tonfisk i denna region nästan hälften av världsproduktionen. |
| --- | --- |

J.

Om Thailand, Indonesien och Filippinerna inkluderas i den centrala och västra delen av Stilla havet utgör produktionen av konserverad tonfisk i denna region nästan hälften av världsproduktionen.

| K. | Produktionen av konserverad tonfisk och tonfiskfiléer har ändrats. Detta hör samman med den globala tendensen att låta bearbeta produkterna i länder med låga produktionskostnader i närheten av råvarorna (till exempel Thailand, Filippinerna, Indonesien, Papua Nya Guinea och Ecuador) och med att antalet länder som är involverade i produktion och export av konserverad tonfisk ökar. |
| --- | --- |

K.

Produktionen av konserverad tonfisk och tonfiskfiléer har ändrats. Detta hör samman med den globala tendensen att låta bearbeta produkterna i länder med låga produktionskostnader i närheten av råvarorna (till exempel Thailand, Filippinerna, Indonesien, Papua Nya Guinea och Ecuador) och med att antalet länder som är involverade i produktion och export av konserverad tonfisk ökar.

| L. | Thailand och Filippinerna är huvudexportörer av bearbetad och konserverad tonfisk till EU. Importen från Thailand har ökat med 20 procent, medan den har minskat med 5 procent från Filippinerna. |
| --- | --- |

L.

Thailand och Filippinerna är huvudexportörer av bearbetad och konserverad tonfisk till EU. Importen från Thailand har ökat med 20 procent, medan den har minskat med 5 procent från Filippinerna.

| M. | En minskning av tullavgiften för konserverad och bearbetad tonfisk kan påverka de förmåner som AVS-länderna (länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet) åtnjuter liksom förmånstagarna inom det allmänna preferenssystemet (GSP +), enligt vilket de förmånstagande tredjeländerna förbinder sig att, i utbyte mot tullpreferenser, uppfylla vissa politiska krav, såsom respekt för de mänskliga rättigheterna, arbetsrätten, miljön och goda styrelseformer. |
| --- | --- |

M.

En minskning av tullavgiften för konserverad och bearbetad tonfisk kan påverka de förmåner som AVS-länderna (länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet) åtnjuter liksom förmånstagarna inom det allmänna preferenssystemet (GSP +), enligt vilket de förmånstagande tredjeländerna förbinder sig att, i utbyte mot tullpreferenser, uppfylla vissa politiska krav, såsom respekt för de mänskliga rättigheterna, arbetsrätten, miljön och goda styrelseformer.

| N. | Den nedsatta tullavgiften skulle även snedvrida den europeiska marknaden, eftersom majoriteten av EU:s industri för konservering av tonfisk finns i regioner som i hög grad är beroende av fisket, såsom Galicien, Bretagne, Azorerna (ett yttersta randområde), Baskien och Sardinien. Dessutom är EU:s tonfiskindustri världens näst största tillverkare av konserverad tonfisk. Den bedriver en väletablerad verksamhet av central betydelse både genom att skapa mervärde och arbetstillfällen inom EU och genom att garantera så höga sociala, miljörelaterade samt hygien- och hälsorelaterade standarder som möjligt. |
| --- | --- |

N.

Den nedsatta tullavgiften skulle även snedvrida den europeiska marknaden, eftersom majoriteten av EU:s industri för konservering av tonfisk finns i regioner som i hög grad är beroende av fisket, såsom Galicien, Bretagne, Azorerna (ett yttersta randområde), Baskien och Sardinien. Dessutom är EU:s tonfiskindustri världens näst största tillverkare av konserverad tonfisk. Den bedriver en väletablerad verksamhet av central betydelse både genom att skapa mervärde och arbetstillfällen inom EU och genom att garantera så höga sociala, miljörelaterade samt hygien- och hälsorelaterade standarder som möjligt.

| O. | Reglerna om ursprung som medger förmånsbehandling har som främsta syfte att skapa en tillräcklig ekonomisk koppling mellan de produkter som importeras till EU och de länder som är förmånstagare av de preferenser som EU beviljar, detta för att säkerställa att dessa preferenser inte otillbörligen omdirigeras till förmån för andra länder som de inte var avsedda för. |
| --- | --- |

O.

Reglerna om ursprung som medger förmånsbehandling har som främsta syfte att skapa en tillräcklig ekonomisk koppling mellan de produkter som importeras till EU och de länder som är förmånstagare av de preferenser som EU beviljar, detta för att säkerställa att dessa preferenser inte otillbörligen omdirigeras till förmån för andra länder som de inte var avsedda för.

| P. | När vi diskuterar handel med fiskeriprodukter talar vi om handel med naturtillgångar vars hållbarhet påverkas av ett stort antal faktorer, bland annat god förvaltning och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna, kontroll av olagligt fiske, föroreningar, klimatförändringar och efterfrågan på marknaden. Alla dessa externa faktorer påverkar den internationella handeln med fiskeriprodukter och därigenom också fiskeriprodukter som bör betraktas som känsliga produkter och omfattas av särskilt skydd. |
| --- | --- |

P.

När vi diskuterar handel med fiskeriprodukter talar vi om handel med naturtillgångar vars hållbarhet påverkas av ett stort antal faktorer, bland annat god förvaltning och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna, kontroll av olagligt fiske, föroreningar, klimatförändringar och efterfrågan på marknaden. Alla dessa externa faktorer påverkar den internationella handeln med fiskeriprodukter och därigenom också fiskeriprodukter som bör betraktas som känsliga produkter och omfattas av särskilt skydd.

| Q. | Tillräcklig och konstant tillgång på råmaterial är nödvändigt för att behålla och ekonomiskt utveckla de företag inom EU som bearbetar tonfisk. |
| --- | --- |

Q.

Tillräcklig och konstant tillgång på råmaterial är nödvändigt för att behålla och ekonomiskt utveckla de företag inom EU som bearbetar tonfisk.

| R. | Världshandelsorganisationen (WTO) förespråkar frihandel som ett tillväxtinstrument i enlighet med målen för hållbar utveckling ur social, ekonomisk och miljömässig synvinkel. |
| --- | --- |

R.

Världshandelsorganisationen (WTO) förespråkar frihandel som ett tillväxtinstrument i enlighet med målen för hållbar utveckling ur social, ekonomisk och miljömässig synvinkel.

| S. | Handelsnormerna är därför grundläggande för att säkerställa att handeln är förmånlig och även för att uppnå målen om skydd av hälsan och miljön samt för att säkerställa lämplig hantering av naturtillgångarna. |
| --- | --- |

S.

Handelsnormerna är därför grundläggande för att säkerställa att handeln är förmånlig och även för att uppnå målen om skydd av hälsan och miljön samt för att säkerställa lämplig hantering av naturtillgångarna.

| T. | Globaliseringen har i stor utsträckning ökat mängden fisk som saluförs internationellt. Det finns en allmän oro för att många producerande länder saknar tillräckliga resurser för att förvalta och/eller utnyttja fiskbestånden på ett hållbart sätt, säkerställa en lämplig skyddsnivå i fråga om hygien och hälsa, mildra fiskets och vattenbrukets miljöpåverkan och säkerställa respekten för de mänskliga rättigheterna i allmänhet, och främja arbetstagares rättigheter och sociala villkor i synnerhet. |
| --- | --- |

T.

Globaliseringen har i stor utsträckning ökat mängden fisk som saluförs internationellt. Det finns en allmän oro för att många producerande länder saknar tillräckliga resurser för att förvalta och/eller utnyttja fiskbestånden på ett hållbart sätt, säkerställa en lämplig skyddsnivå i fråga om hygien och hälsa, mildra fiskets och vattenbrukets miljöpåverkan och säkerställa respekten för de mänskliga rättigheterna i allmänhet, och främja arbetstagares rättigheter och sociala villkor i synnerhet.

| U. | Vissa av EU:s handelspartner uppvisar brister i fråga om en hållbar utveckling av fisket när det gäller de tre delar som ingår i begreppet, dvs. sociala, ekonomiska och miljömässiga aspekter. |
| --- | --- |

U.

Vissa av EU:s handelspartner uppvisar brister i fråga om en hållbar utveckling av fisket när det gäller de tre delar som ingår i begreppet, dvs. sociala, ekonomiska och miljömässiga aspekter.

| V. | Hållbar förvaltning av tonfiskbeståndet garanteras genom fem regionala fiskeriorganisationer för tonfisk. Det internationella samarbetet mellan staterna och de regionala fiskeriorganisationerna är nödvändigt för att säkerställa fortsatt hållbara tonfiskbestånd. |
| --- | --- |

V.

Hållbar förvaltning av tonfiskbeståndet garanteras genom fem regionala fiskeriorganisationer för tonfisk. Det internationella samarbetet mellan staterna och de regionala fiskeriorganisationerna är nödvändigt för att säkerställa fortsatt hållbara tonfiskbestånd.

| W. | Nyligen har både Internationella arbetsorganisationen (ILO) och olika icke-statliga organisationer visat på allvarliga brister i de sociala och arbetsrättsliga förhållandena och respekten för de mänskliga rättigheterna inom den thailändska fiskeindustrin. Massmedierna har lyft fram och den thailändska regeringen har medgett att en viss sektor av den thailändska fiskeindustrin utnyttjar tvångsarbetande invandrare som utsatts för människohandel och att två multinationella företag som konserverar thailändsk tonfisk använder barnarbete. |
| --- | --- |

W.

Nyligen har både Internationella arbetsorganisationen (ILO) och olika icke-statliga organisationer visat på allvarliga brister i de sociala och arbetsrättsliga förhållandena och respekten för de mänskliga rättigheterna inom den thailändska fiskeindustrin. Massmedierna har lyft fram och den thailändska regeringen har medgett att en viss sektor av den thailändska fiskeindustrin utnyttjar tvångsarbetande invandrare som utsatts för människohandel och att två multinationella företag som konserverar thailändsk tonfisk använder barnarbete.

| X. | Enligt FAO är det vanligt att de thailändska fiskebåtarna beslagtas av närliggande kuststater och att kaptenerna anklagas för olagligt fiske eller olagligt intrång i en exklusiv ekonomisk zon. |
| --- | --- |

X.

Enligt FAO är det vanligt att de thailändska fiskebåtarna beslagtas av närliggande kuststater och att kaptenerna anklagas för olagligt fiske eller olagligt intrång i en exklusiv ekonomisk zon.

| Y. | Under 2013 har spanska myndigheter vägrat att tillåta landning och försäljning av tonfisk från tonfiskfartyg med ghanansk flagg. Orsaken är att fartygen varit inblandade i olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU-fiske) då de inte lyckats respektera Iccats (Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten) förvaltningsåtgärder. Privata företag i Thailand hade i många av fallen en anknytning till de berörda tonfiskfartygen. |
| --- | --- |

Y.

Under 2013 har spanska myndigheter vägrat att tillåta landning och försäljning av tonfisk från tonfiskfartyg med ghanansk flagg. Orsaken är att fartygen varit inblandade i olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU-fiske) då de inte lyckats respektera Iccats (Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten) förvaltningsåtgärder. Privata företag i Thailand hade i många av fallen en anknytning till de berörda tonfiskfartygen.

| Z. | Under de senaste månaderna har EU vägrat att ta emot flera partier konserverad tonfisk från Thailand på grund av otillräcklig värmebehandling. Sådan behandling är grundläggande för att neutralisera mikroorganismer som annars skulle utgöra en risk för människors hälsa. |
| --- | --- |

Z.

Under de senaste månaderna har EU vägrat att ta emot flera partier konserverad tonfisk från Thailand på grund av otillräcklig värmebehandling. Sådan behandling är grundläggande för att neutralisera mikroorganismer som annars skulle utgöra en risk för människors hälsa.

| 1. | Europaparlamentet begär att fiskeriprodukter, såsom tonfiskkonserver från Thailand, som potentiellt kan störa EU:s produktion och marknad för dessa produkter, ska behandlas som känsliga produkter. Parlamentet anser dessutom att beslut om ökat tillträde för tonfiskkonserver och bearbetad tonfisk från Thailand endast bör fattas efter rigorösa konsekvensbedömningar och i nära samråd med branschen, i syfte att analysera och utvärdera vilken effekt det ökade tillträdet kan ha på bearbetningsindustrin och saluföringen av fiskeriprodukter i EU. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet begär att fiskeriprodukter, såsom tonfiskkonserver från Thailand, som potentiellt kan störa EU:s produktion och marknad för dessa produkter, ska behandlas som känsliga produkter. Parlamentet anser dessutom att beslut om ökat tillträde för tonfiskkonserver och bearbetad tonfisk från Thailand endast bör fattas efter rigorösa konsekvensbedömningar och i nära samråd med branschen, i syfte att analysera och utvärdera vilken effekt det ökade tillträdet kan ha på bearbetningsindustrin och saluföringen av fiskeriprodukter i EU.

| 2. | Europaparlamentet begär att tillgången till konserverade och bearbetade fisk- och skaldjursprodukter från Thailand på EU:s marknad även i fortsättningen ska omfattas av den nuvarande tullavgiften och därigenom uteslutas från tulliberaliseringen. Parlamentet rekommenderar att långa övergångsperioder eller partiella avregleringsåtaganden, inklusive införandet av kvoter, bör fastställas för konserverade och bearbetade fisk- och skaldjursprodukter om tullarna liberaliseras, i syfte att garantera konkurrenskraften för unionens tonfiskindustri och bevara den viktiga verksamhet och sociala dimension (25 000 direkta och 54 000 indirekta arbetstillfällen) som den skapar inom EU. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet begär att tillgången till konserverade och bearbetade fisk- och skaldjursprodukter från Thailand på EU:s marknad även i fortsättningen ska omfattas av den nuvarande tullavgiften och därigenom uteslutas från tulliberaliseringen. Parlamentet rekommenderar att långa övergångsperioder eller partiella avregleringsåtaganden, inklusive införandet av kvoter, bör fastställas för konserverade och bearbetade fisk- och skaldjursprodukter om tullarna liberaliseras, i syfte att garantera konkurrenskraften för unionens tonfiskindustri och bevara den viktiga verksamhet och sociala dimension (25 000 direkta och 54 000 indirekta arbetstillfällen) som den skapar inom EU.

| 3. | Europaparlamentet begär, i förekommande fall, och innan någon typ av tullmedgivanden eller något annat slag av bestämmelser tillämpas, att man genomför omfattande riskbedömningar för att analysera och bedöma den påverkan som dessa medgivanden eller bestämmelser kan få på bearbetning och försäljningen av havsprodukter i EU. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet begär, i förekommande fall, och innan någon typ av tullmedgivanden eller något annat slag av bestämmelser tillämpas, att man genomför omfattande riskbedömningar för att analysera och bedöma den påverkan som dessa medgivanden eller bestämmelser kan få på bearbetning och försäljningen av havsprodukter i EU.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar när det gäller känsliga fiskeriprodukter till ett säkerställande av en fullständig och undantagslös efterlevnad av solida och enhetliga ursprungsregler och till en strikt begränsning av kumulation för dessa produkter, där Thailand huvudsakligen är ett beredningsland snarare än ett fiskeland. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar när det gäller känsliga fiskeriprodukter till ett säkerställande av en fullständig och undantagslös efterlevnad av solida och enhetliga ursprungsregler och till en strikt begränsning av kumulation för dessa produkter, där Thailand huvudsakligen är ett beredningsland snarare än ett fiskeland.

| 5. | Europaparlamentet begär att import av tonfiskkonserver och andra fiskeriprodukter från Thailand i så stor utsträckning som möjligt ska omfattas av samma konkurrensvillkor som fiskeriprodukter från EU. Detta krav medför framför allt att ett ambitiöst kapitel om handel och hållbar utveckling måste finnas med i frihandelsavtalet, där Thailand åtar sig att respektera, främja och genomföra internationellt erkända arbetsnormer så som de kommer till uttryck i de grundläggande ILO-konventionerna, inklusive dem om tvångsarbete och barnarbete. Parlamentet anser också att man noggrant bör säkerställa respekten för de mänskliga rättigheterna, miljöskyddet, bevarandet och ett hållbart utnyttjande av fiskeriresurserna, kampen mot olagligt, orapporterat och oreglerat fiske samt anpassningen till EU:s sanitära och fytosanitära bestämmelser. Parlamentet anser därför att kommissionen regelbundet bör rapportera till parlamentet om Thailands efterlevnad av ovanstående skyldigheter. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet begär att import av tonfiskkonserver och andra fiskeriprodukter från Thailand i så stor utsträckning som möjligt ska omfattas av samma konkurrensvillkor som fiskeriprodukter från EU. Detta krav medför framför allt att ett ambitiöst kapitel om handel och hållbar utveckling måste finnas med i frihandelsavtalet, där Thailand åtar sig att respektera, främja och genomföra internationellt erkända arbetsnormer så som de kommer till uttryck i de grundläggande ILO-konventionerna, inklusive dem om tvångsarbete och barnarbete. Parlamentet anser också att man noggrant bör säkerställa respekten för de mänskliga rättigheterna, miljöskyddet, bevarandet och ett hållbart utnyttjande av fiskeriresurserna, kampen mot olagligt, orapporterat och oreglerat fiske samt anpassningen till EU:s sanitära och fytosanitära bestämmelser. Parlamentet anser därför att kommissionen regelbundet bör rapportera till parlamentet om Thailands efterlevnad av ovanstående skyldigheter.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att IUU-förordningen genomförs effektivt och att förhandlingarna om frihandelsavtalet leder till ett uttryckligt omnämnande av förordningen i avtalstexten. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att IUU-förordningen genomförs effektivt och att förhandlingarna om frihandelsavtalet leder till ett uttryckligt omnämnande av förordningen i avtalstexten.

| 7. | Europaparlamentet anser att det bästa sättet att säkra fullständigt samarbete från Thailands sida i kampen mot IUU-fiske är att infoga en uttrycklig hänvisning till IUU-förordningen i avtalstexten. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att det bästa sättet att säkra fullständigt samarbete från Thailands sida i kampen mot IUU-fiske är att infoga en uttrycklig hänvisning till IUU-förordningen i avtalstexten.

| 8. | Europaparlamentet önskar att frihandelsavtalet ska innehålla krav på att ILO:s konventioner måste följas samt krav på större öppenhet, kontroll, övervakning och spårbarhet i den thailändska fiskerisektorn, så att det blir möjligt att övervaka fiskeverksamheten. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet önskar att frihandelsavtalet ska innehålla krav på att ILO:s konventioner måste följas samt krav på större öppenhet, kontroll, övervakning och spårbarhet i den thailändska fiskerisektorn, så att det blir möjligt att övervaka fiskeverksamheten.

| 9. | Europaparlamentet insisterar på att produkternas spårbarhet måste säkerställas, eftersom detta är nödvändigt för att skydda människors hälsa och miljön och dessutom är av grundläggande vikt för kontrollen av det olagliga fisket. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet insisterar på att produkternas spårbarhet måste säkerställas, eftersom detta är nödvändigt för att skydda människors hälsa och miljön och dessutom är av grundläggande vikt för kontrollen av det olagliga fisket.

| 10. | Europaparlamentet begär att frihandelsavtalet ska vara förenligt med unionens övriga politik samt främja företagens strategier för socialt ansvar. Parlamentet begär att skyddsklausuler fastställs. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet begär att frihandelsavtalet ska vara förenligt med unionens övriga politik samt främja företagens strategier för socialt ansvar. Parlamentet begär att skyddsklausuler fastställs.

| 11. | Europaparlamentet betonar att det i sitt beslut att godkänna frihandelsavtalet kommer att beakta det övergripande resultatet av förhandlingarna, inklusive fiskerisektorn. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar att det i sitt beslut att godkänna frihandelsavtalet kommer att beakta det övergripande resultatet av förhandlingarna, inklusive fiskerisektorn.

| 12. | Europaparlamentet begär ömsesidig tillgång till marknaderna och att alla typer av diskriminering vad gäller tjänsterna undanröjs. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet begär ömsesidig tillgång till marknaderna och att alla typer av diskriminering vad gäller tjänsterna undanröjs.

| 13. | Europaparlamentet önskar att Thailand, som världens största exportör av konserverad tonfisk, deltar i och samarbetar med de tre regionala fiskeriorganisationerna för tonfisk i området, dvs. den interamerikanska tropiska tonfiskkommissionen, fiskerikommissionen för västra och mellersta Stilla havet och den regionala fiskeriförvaltningsorganisationen i södra Stilla havet, samt den regionala fiskeriorganisationen för tonfisk i Indiska oceanen, som landet är medlem i. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet önskar att Thailand, som världens största exportör av konserverad tonfisk, deltar i och samarbetar med de tre regionala fiskeriorganisationerna för tonfisk i området, dvs. den interamerikanska tropiska tonfiskkommissionen, fiskerikommissionen för västra och mellersta Stilla havet och den regionala fiskeriförvaltningsorganisationen i södra Stilla havet, samt den regionala fiskeriorganisationen för tonfisk i Indiska oceanen, som landet är medlem i.

| 14. | Europaparlamentet försvarar en politik för bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet försvarar en politik för bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna.

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 286, 29.10.2008, s. 1.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2012)0461.

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/85 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/85

---

P7_TA(2014)0211

Europas gastronomiska arv

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2014 om Europas gastronomiska arv: kultur- och utbildningsaspekter (2013/2181(INI))

(2017/C 378/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rapporten från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om livsmedelsinformation till konsumenterna (COM(2008)0040), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om livsmedelsinformation till konsumenterna (COM(2008)0040),

| — | med beaktande om Unescos rapport från 2002 om kost, |
| --- | --- |

—

med beaktande om Unescos rapport från 2002 om kost,

| — | med beaktande av WHO:s rapport Food and Nutrition Policy for Schools, |
| --- | --- |

—

med beaktande av WHO:s rapport Food and Nutrition Policy for Schools,

| — | med beaktande av kommissionens vitbok av den 30 maj 2007 om ”En EU-strategi för hälsofrågor som rör kost, övervikt och fetma” (COM(2007)0279), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens vitbok av den 30 maj 2007 om ”En EU-strategi för hälsofrågor som rör kost, övervikt och fetma” (COM(2007)0279),

| — | med beaktande av slutsatserna från WHO:s europeiska ministerkonferens om kosthållning och icke-överförbara sjukdomar ur ett hälsoperspektiv 2020, som hölls i Wien den 4–5 juli 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från WHO:s europeiska ministerkonferens om kosthållning och icke-överförbara sjukdomar ur ett hälsoperspektiv 2020, som hölls i Wien den 4–5 juli 2013,

| — | med beaktande av Unescos konvention om skydd av det immateriella kulturarvet av den 17 oktober 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Unescos konvention om skydd av det immateriella kulturarvet av den 17 oktober 2003,

| — | med beaktande av att Medelhavskosten har tagits upp på Unescos representativa lista över mänsklighetens immateriella kulturarv den 16 november 2010 och 4 december 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att Medelhavskosten har tagits upp på Unescos representativa lista över mänsklighetens immateriella kulturarv den 16 november 2010 och 4 december 2013,

| — | med beaktande av att den franska gastronomin har tagits upp på Unescos representativa lista över mänsklighetens immateriella kulturarv (beslut 5.COM 6.14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av att den franska gastronomin har tagits upp på Unescos representativa lista över mänsklighetens immateriella kulturarv (beslut 5.COM 6.14),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkande från utskottet för kultur och utbildning (A7-0127/2014), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkande från utskottet för kultur och utbildning (A7-0127/2014), och av följande skäl:

Utbildningsaspekter

| A. | Befolkningens hälsa och välmående hänger samman med kosten och miljön och således också med typen av jordbruk, fiske och djurhållning, såväl nu som i framtiden. |
| --- | --- |

A.

Befolkningens hälsa och välmående hänger samman med kosten och miljön och således också med typen av jordbruk, fiske och djurhållning, såväl nu som i framtiden.

| B. | I samband med sitt globala skolhälsoinitiativ har WHO uttryckt åsikten att skolan är ett viktigt forum för inhämtande av teoretiska och praktiska kunskaper om hälsa, kosthållning, mat och gastronomi. |
| --- | --- |

B.

I samband med sitt globala skolhälsoinitiativ har WHO uttryckt åsikten att skolan är ett viktigt forum för inhämtande av teoretiska och praktiska kunskaper om hälsa, kosthållning, mat och gastronomi.

| C. | Dålig kosthållning kan få dramatiska konsekvenser. De europeiska hälsoministrarna efterlyste under WHO:s ministerkonferens i juli 2013 en bred uppslutning i kampen mot fetma och dålig kosthållning, som ligger bakom en epidemi av icke-överförbara sjukdomar såsom hjärt- och kärlsjukdomar, diabetes och cancer. |
| --- | --- |

C.

Dålig kosthållning kan få dramatiska konsekvenser. De europeiska hälsoministrarna efterlyste under WHO:s ministerkonferens i juli 2013 en bred uppslutning i kampen mot fetma och dålig kosthållning, som ligger bakom en epidemi av icke-överförbara sjukdomar såsom hjärt- och kärlsjukdomar, diabetes och cancer.

| D. | De stereotypa bilder som finns i samhället av kroppen och kosten kan medföra allvarliga ätstörningar och psykiska problem, till exempel anorexi och bulimi. Det är därför viktigt att ta upp dessa frågor med i synnerhet ungdomar. |
| --- | --- |

D.

De stereotypa bilder som finns i samhället av kroppen och kosten kan medföra allvarliga ätstörningar och psykiska problem, till exempel anorexi och bulimi. Det är därför viktigt att ta upp dessa frågor med i synnerhet ungdomar.

| E. | Enligt det europeiska rådet för kostinformation befann sig cirka 33 miljoner människor i Europa i riskzonen för felnäring under 2006. Situationen har förvärrats ytterligare sedan krisen började. |
| --- | --- |

E.

Enligt det europeiska rådet för kostinformation befann sig cirka 33 miljoner människor i Europa i riskzonen för felnäring under 2006. Situationen har förvärrats ytterligare sedan krisen började.

| F. | Barndomen är en avgörande period i livet för att tillägna sig sunda vanor och kunskaper om en hälsosam livsstil, och skolan är en av de platser där man på ett effektivt sätt kan forma de nya generationernas vanor på så sätt att de blir varaktigt hälsosamma. |
| --- | --- |

F.

Barndomen är en avgörande period i livet för att tillägna sig sunda vanor och kunskaper om en hälsosam livsstil, och skolan är en av de platser där man på ett effektivt sätt kan forma de nya generationernas vanor på så sätt att de blir varaktigt hälsosamma.

| G. | Skolorna har tack vare sina utrymmen och verktyg möjlighet att lära ut kunskaper om livsmedel och matlagning och att ge barnen matvanor som, tillsammans med lagom och regelbunden fysisk aktivitet, bidrar till en sund livsstil. |
| --- | --- |

G.

Skolorna har tack vare sina utrymmen och verktyg möjlighet att lära ut kunskaper om livsmedel och matlagning och att ge barnen matvanor som, tillsammans med lagom och regelbunden fysisk aktivitet, bidrar till en sund livsstil.

| H. | Information, utbildning och medvetandegörande ingår i EU:s strategi för att hjälpa medlemsstaterna att minska alkoholens skadeverkningar (COM(2006)0625), i vilken lämpliga konsumtionsmönster framhålls. Rådet avgav den 5 juni 2001 en rekommendation om ungdomars alkoholkonsumtion, särskilt barn och tonåringar, där vikten av att främja utbildning med en områdesöverskridande inriktning betonas. |
| --- | --- |

H.

Information, utbildning och medvetandegörande ingår i EU:s strategi för att hjälpa medlemsstaterna att minska alkoholens skadeverkningar (COM(2006)0625), i vilken lämpliga konsumtionsmönster framhålls. Rådet avgav den 5 juni 2001 en rekommendation om ungdomars alkoholkonsumtion, särskilt barn och tonåringar, där vikten av att främja utbildning med en områdesöverskridande inriktning betonas.

| I. | Vid European Nutrition Foundations Networks möte om kosthållningen i Europas skolor och stiftelsernas roll konstaterades det att kosthållning, i dess dubbla aspekter mat och gastronomi, måste bli ett ämne i läroplanen, och man bestämde enhälligt att organ såsom Europaparlamentet och kommissionen skulle uppmärksammas på detta. |
| --- | --- |

I.

Vid European Nutrition Foundations Networks möte om kosthållningen i Europas skolor och stiftelsernas roll konstaterades det att kosthållning, i dess dubbla aspekter mat och gastronomi, måste bli ett ämne i läroplanen, och man bestämde enhälligt att organ såsom Europaparlamentet och kommissionen skulle uppmärksammas på detta.

| J. | Olika länder har genom olika interna institutioner verkat för Medelhavskostens upptagande på Unescolistan över mänsklighetens immateriella kulturarv, vilket resulterat i främjande och upprättande av beteendemönster som går hand i hand med en sund livsstil tack vare ett helt områdesöverskridande tillvägagångssätt där hänsyn tas till aspekter som hänger samman med utbildning, livsmedel, skolan, familjen, kosthållning, regioner, landskap osv. |
| --- | --- |

J.

Olika länder har genom olika interna institutioner verkat för Medelhavskostens upptagande på Unescolistan över mänsklighetens immateriella kulturarv, vilket resulterat i främjande och upprättande av beteendemönster som går hand i hand med en sund livsstil tack vare ett helt områdesöverskridande tillvägagångssätt där hänsyn tas till aspekter som hänger samman med utbildning, livsmedel, skolan, familjen, kosthållning, regioner, landskap osv.

| K. | Medelhavskosten innebär sunda kostvanor och en sund och hälsosam livsstil som direkt förebygger kroniska sjukdomar och främjar en god hälsa, inom såväl skolan som familjen. |
| --- | --- |

K.

Medelhavskosten innebär sunda kostvanor och en sund och hälsosam livsstil som direkt förebygger kroniska sjukdomar och främjar en god hälsa, inom såväl skolan som familjen.

| L. | De europeiska programmen Food at Schools syftar till att säkerställa att den mat som erbjuds i skolmatsalarna innehåller det som behövs för en sund kosthållning av god kvalitet. Utbildning i dess bredaste bemärkelse, även sett till kosthållning, gör att skoleleverna tar till sig en sund livsstil grundad på en hälsosam kosthållning. |
| --- | --- |

L.

De europeiska programmen Food at Schools syftar till att säkerställa att den mat som erbjuds i skolmatsalarna innehåller det som behövs för en sund kosthållning av god kvalitet. Utbildning i dess bredaste bemärkelse, även sett till kosthållning, gör att skoleleverna tar till sig en sund livsstil grundad på en hälsosam kosthållning.

| M. | I en seriös undervisning i kosthållning ingår att ge människor kunskaper om sambanden mellan kosten, livsmedelskedjans hållbarhet och planetens hälsa. |
| --- | --- |

M.

I en seriös undervisning i kosthållning ingår att ge människor kunskaper om sambanden mellan kosten, livsmedelskedjans hållbarhet och planetens hälsa.

| N. | De stigande priserna på skolmaten och på livsmedel i allmänhet gör att många hushåll inte har tillgång till en sund kost av hög kvalitet, vilket särskilt drabbar barn. |
| --- | --- |

N.

De stigande priserna på skolmaten och på livsmedel i allmänhet gör att många hushåll inte har tillgång till en sund kost av hög kvalitet, vilket särskilt drabbar barn.

| O. | Medierna och reklamen påverkar människors konsumtionsmönster. |
| --- | --- |

O.

Medierna och reklamen påverkar människors konsumtionsmönster.

| P. | För att människor ska kunna tillägna sig goda kunskaper om de använda produkterna och deras inneboende och smakmässiga kvalitet är det av central betydelse att man tar fram lämpliga märkningssystem som gör att produkternas sammansättning och ursprung framgår tydligt för alla konsumenter. |
| --- | --- |

P.

För att människor ska kunna tillägna sig goda kunskaper om de använda produkterna och deras inneboende och smakmässiga kvalitet är det av central betydelse att man tar fram lämpliga märkningssystem som gör att produkternas sammansättning och ursprung framgår tydligt för alla konsumenter.

| Q. | Utbildning av personalen inom gastronomibranschen bidrar till den europeiska gastronomin kan spridas, värdesättas, bevaras och utvecklas. |
| --- | --- |

Q.

Utbildning av personalen inom gastronomibranschen bidrar till den europeiska gastronomin kan spridas, värdesättas, bevaras och utvecklas.

Kulturella aspekter

| R. | Gastronomi är de samlade kunskaper, erfarenheter, konster och hantverk som gör att man kan äta hälsosamt och gott. |
| --- | --- |

R.

Gastronomi är de samlade kunskaper, erfarenheter, konster och hantverk som gör att man kan äta hälsosamt och gott.

| S. | Gastronomin utgör en del av vår identitet och är ett centralt inslag i det europeiska kulturarvet och medlemsstaternas kulturarv. |
| --- | --- |

S.

Gastronomin utgör en del av vår identitet och är ett centralt inslag i det europeiska kulturarvet och medlemsstaternas kulturarv.

| T. | EU har främjat identifiering, försvar och internationellt skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar och traditionella livsmedelsspecialiteter från jordbruket. |
| --- | --- |

T.

EU har främjat identifiering, försvar och internationellt skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar och traditionella livsmedelsspecialiteter från jordbruket.

| U. | Gastronomin är inte bara en elitistisk matlagningskonst utan också ett sätt att lyfta fram råvarornas värde och kvalitet och behovet av ypperlighet i alla etapper av livsmedelsförädlingen, med respekt för djuren och naturen. |
| --- | --- |

U.

Gastronomin är inte bara en elitistisk matlagningskonst utan också ett sätt att lyfta fram råvarornas värde och kvalitet och behovet av ypperlighet i alla etapper av livsmedelsförädlingen, med respekt för djuren och naturen.

| V. | Gastronomin hänger nära samman med jordbruket i Europas olika regioner och deras lokala produkter. |
| --- | --- |

V.

Gastronomin hänger nära samman med jordbruket i Europas olika regioner och deras lokala produkter.

| W. | Det är viktigt att bevara de seder och bruk som hänger samman med den lokala och regionala gastronomin, till exempel, och att uppmuntra utvecklingen av den europeiska gastronomin. |
| --- | --- |

W.

Det är viktigt att bevara de seder och bruk som hänger samman med den lokala och regionala gastronomin, till exempel, och att uppmuntra utvecklingen av den europeiska gastronomin.

| X. | Gastronomin är ett av människans viktigaste kulturuttryck, och inte bara den så kallade ”högre kokkonsten”, utan alla kulinariska uttryck från de olika regionerna och grupperna i samhället, bör omfattas av detta begrepp, bland annat de inhemska köken. |
| --- | --- |

X.

Gastronomin är ett av människans viktigaste kulturuttryck, och inte bara den så kallade ”högre kokkonsten”, utan alla kulinariska uttryck från de olika regionerna och grupperna i samhället, bör omfattas av detta begrepp, bland annat de inhemska köken.

| Y. | Det traditionella köket är ett kulinariskt och kulturellt arv vars överlevnad ofta hotas av invasionen av standardiserade livsmedel. |
| --- | --- |

Y.

Det traditionella köket är ett kulinariskt och kulturellt arv vars överlevnad ofta hotas av invasionen av standardiserade livsmedel.

| Z. | För den europeiska gastronomins kvalitet, rykte och variation krävs det en högkvalitativ och tillräckligt omfattande europeisk livsmedelproduktion. |
| --- | --- |

Z.

För den europeiska gastronomins kvalitet, rykte och variation krävs det en högkvalitativ och tillräckligt omfattande europeisk livsmedelproduktion.

| AA. | Gastronomin består av olika aspekter av mathållningen och dess tre grundläggande beståndsdelar är hälsa, matvanor och välbehag. Matlagningskonsten är i många länder en viktig aspekt av det sociala livet och den sociala samvaron. De olika matkulturerna bidra även till att utbyten och kontakt mellan olika kulturer. Gastronomin har dessutom positiva effekter på de sociala relationerna och relationerna inom familjen. |
| --- | --- |

AA.

Gastronomin består av olika aspekter av mathållningen och dess tre grundläggande beståndsdelar är hälsa, matvanor och välbehag. Matlagningskonsten är i många länder en viktig aspekt av det sociala livet och den sociala samvaron. De olika matkulturerna bidra även till att utbyten och kontakt mellan olika kulturer. Gastronomin har dessutom positiva effekter på de sociala relationerna och relationerna inom familjen.

| AB. | Unescos erkännande av Medelhavskosten som en del av mänsklighetens immateriella kulturarv är viktigt eftersom denna där betraktas som en uppsättning kunskaper, färdigheter, metoder, sedvänjor, traditioner och symboler som hänger samman med odling och skörd, fiske och djurhållning samt med sättet att bevara, förädla, tillaga, dela och konsumera livsmedlen. |
| --- | --- |

AB.

Unescos erkännande av Medelhavskosten som en del av mänsklighetens immateriella kulturarv är viktigt eftersom denna där betraktas som en uppsättning kunskaper, färdigheter, metoder, sedvänjor, traditioner och symboler som hänger samman med odling och skörd, fiske och djurhållning samt med sättet att bevara, förädla, tillaga, dela och konsumera livsmedlen.

| AC. | De europeiska befolkningarnas matvanor utgör ett rikt sociokulturellt arv som vi måste föra vidare från generation till generation, och skolorna är tillsammans med familjerna det idealiska forumet för att inhämta dessa kunskaper. |
| --- | --- |

AC.

De europeiska befolkningarnas matvanor utgör ett rikt sociokulturellt arv som vi måste föra vidare från generation till generation, och skolorna är tillsammans med familjerna det idealiska forumet för att inhämta dessa kunskaper.

| AD. | Gastronomin håller på att bli en av de främsta turistmagneterna, och samverkan mellan turism, gastronomi och mathållning har en mycket positiv effekt på turismfrämjandet. |
| --- | --- |

AD.

Gastronomin håller på att bli en av de främsta turistmagneterna, och samverkan mellan turism, gastronomi och mathållning har en mycket positiv effekt på turismfrämjandet.

| AE. | Det är viktigt att förmedla den gastronomiska rikedomen i regionerna och mer generellt i Europa till framtida generationer. |
| --- | --- |

AE.

Det är viktigt att förmedla den gastronomiska rikedomen i regionerna och mer generellt i Europa till framtida generationer.

| AF. | Gastronomin bidrar till att främja det regionala kulturarvet. |
| --- | --- |

AF.

Gastronomin bidrar till att främja det regionala kulturarvet.

| AG. | Det är mycket viktigt att främja lokal och regional produktion i syfte att dels bevara det gastronomiska kulturarvet, dels garantera producenterna en skälig inkomst och ge bredast möjliga spridning åt dessa produkter. |
| --- | --- |

AG.

Det är mycket viktigt att främja lokal och regional produktion i syfte att dels bevara det gastronomiska kulturarvet, dels garantera producenterna en skälig inkomst och ge bredast möjliga spridning åt dessa produkter.

| AH. | Gastronomin utgör en källa till kulturell rikedom och ekonomiskt välstånd för EU:s olika regioner. |
| --- | --- |

AH.

Gastronomin utgör en källa till kulturell rikedom och ekonomiskt välstånd för EU:s olika regioner.

| AI. | Det europeiska kulturarvet är uppbyggt av en uppsättning materiella och immateriella beståndsdelar och formas i fallet med gastronomi och mat även av de platser och landskap som produkterna kommer ifrån. |
| --- | --- |

AI.

Det europeiska kulturarvet är uppbyggt av en uppsättning materiella och immateriella beståndsdelar och formas i fallet med gastronomi och mat även av de platser och landskap som produkterna kommer ifrån.

| AJ. | För den europeiska gastronomins bevarande, variation och kulturella rikedom krävs det en högkvalitativ lokal produktion. |
| --- | --- |

AJ.

För den europeiska gastronomins bevarande, variation och kulturella rikedom krävs det en högkvalitativ lokal produktion.

Utbildningsaspekter

| 1. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i läroplanerna redan från de lägsta stadierna inbegripa kunskaper om och sinnesupplevelser av mat, sambanden mellan kost och hälsa samt matvanor, med beaktande av historiska, regionala och kulturella aspekter och erfarenheter, vilket skulle bidra till bättre hälsa och ökat välbefinnande bland befolkningen samt till bättre matkvalitet och miljöskydd. Parlamentet välkomnar de utbildningsprogram som genomförts i vissa medlemsstater där man undervisat eleverna i gastronomi i samarbete med bland annat stjärnkockar. Parlamentet understryker vikten av att kombinera undervisningen om en sund kosthållning med bekämpande av stereotyper som kan medföra allvarliga ätstörningar och psykiska problem såsom anorexi och bulimi. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i läroplanerna redan från de lägsta stadierna inbegripa kunskaper om och sinnesupplevelser av mat, sambanden mellan kost och hälsa samt matvanor, med beaktande av historiska, regionala och kulturella aspekter och erfarenheter, vilket skulle bidra till bättre hälsa och ökat välbefinnande bland befolkningen samt till bättre matkvalitet och miljöskydd. Parlamentet välkomnar de utbildningsprogram som genomförts i vissa medlemsstater där man undervisat eleverna i gastronomi i samarbete med bland annat stjärnkockar. Parlamentet understryker vikten av att kombinera undervisningen om en sund kosthållning med bekämpande av stereotyper som kan medföra allvarliga ätstörningar och psykiska problem såsom anorexi och bulimi.

| 2. | Europaparlamentet poängterar även vikten av att förverkliga WHO:s rekommendationer för att motverka fetma och dålig kosthållning. Parlamentet finner det pågående problemet med felnäring i Europa alarmerande, liksom det faktum att detta fenomen ökar sedan krisens början, och insisterar på att medlemsstaterna måste se till att alla har möjligheter till en god kosthållning, bland annat genom att säkerställa att skolmatsalarna eller storhushållen håller god kvalitet och är tillgängliga för alla. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet poängterar även vikten av att förverkliga WHO:s rekommendationer för att motverka fetma och dålig kosthållning. Parlamentet finner det pågående problemet med felnäring i Europa alarmerande, liksom det faktum att detta fenomen ökar sedan krisens början, och insisterar på att medlemsstaterna måste se till att alla har möjligheter till en god kosthållning, bland annat genom att säkerställa att skolmatsalarna eller storhushållen håller god kvalitet och är tillgängliga för alla.

| 3. | Europaparlamentet påpekar att man dessutom måste berika läroplanerna med information om matkultur, i synnerhet den lokala, samt om tillredning, produktion, bevarande och distribution av livsmedel, om matens sociokulturella influenser och om konsumenträtt. Parlamentet föreslår att medlemsstaterna i sina läroplaner ska inbegripa praktisk undervisning i utveckling av sinnena, särskilt smaken, där kunskaper om livsmedlens goda egenskaper ur näringssynpunkt kombineras med kunskaper om det regionala och nationella gastronomiska kulturarvet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påpekar att man dessutom måste berika läroplanerna med information om matkultur, i synnerhet den lokala, samt om tillredning, produktion, bevarande och distribution av livsmedel, om matens sociokulturella influenser och om konsumenträtt. Parlamentet föreslår att medlemsstaterna i sina läroplaner ska inbegripa praktisk undervisning i utveckling av sinnena, särskilt smaken, där kunskaper om livsmedlens goda egenskaper ur näringssynpunkt kombineras med kunskaper om det regionala och nationella gastronomiska kulturarvet.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att näringslära redan ingår i skolornas läroplaner i vissa medlemsstater, medan det i andra medlemsstater inte är ett obligatoriskt ämne, men ändå lärs ut på olika sätt, till exempel genom program från lokala myndigheters eller privata aktörers sida. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påminner om att näringslära redan ingår i skolornas läroplaner i vissa medlemsstater, medan det i andra medlemsstater inte är ett obligatoriskt ämne, men ändå lärs ut på olika sätt, till exempel genom program från lokala myndigheters eller privata aktörers sida.

| 5. | Europaparlamentet upprepar vikten av att det i skolorna förekommer undervisning i näringslära och mat som är både hälsosam och god. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet upprepar vikten av att det i skolorna förekommer undervisning i näringslära och mat som är både hälsosam och god.

| 6. | Europaparlamentet påpekar att idrott och fysisk aktivitet bör stärkas på alla skolnivåer i hela EU. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påpekar att idrott och fysisk aktivitet bör stärkas på alla skolnivåer i hela EU.

| 7. | Europaparlamentet påminner om att en god kosthållning bland barn ökar deras välbefinnande och förbättrar deras inlärningsförmåga samt ökar deras motståndskraft mot sjukdomar och hjälper dem att utvecklas på ett hälsosamt sätt. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påminner om att en god kosthållning bland barn ökar deras välbefinnande och förbättrar deras inlärningsförmåga samt ökar deras motståndskraft mot sjukdomar och hjälper dem att utvecklas på ett hälsosamt sätt.

| 8. | Europaparlamentet påpekar att de matvanor som man tillägnar sig under barndomen kan påverka vilken mat man tycker om och väljer att äta som vuxen samt hur man tillagar och äter den. Barndomen är således en avgörande tid i livet för utvecklingen smaksinnet, och skolan har en viktig funktion att fylla när det gäller att ge eleverna kunskaper om produkternas och matlagningskonstens variation. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påpekar att de matvanor som man tillägnar sig under barndomen kan påverka vilken mat man tycker om och väljer att äta som vuxen samt hur man tillagar och äter den. Barndomen är således en avgörande tid i livet för utvecklingen smaksinnet, och skolan har en viktig funktion att fylla när det gäller att ge eleverna kunskaper om produkternas och matlagningskonstens variation.

| 9. | Europaparlamentet anser att man bör genomföra utbildningsprogram och skapa medvetenhet om konsekvenserna av olämplig alkoholkonsumtion samt främja goda och intelligenta konsumtionsmönster genom att lära ut kunskaper om vinernas särskilda egenskaper, geografiska beteckningar, druvsorter och produktionsprocesser och om vad de traditionella beteckningarna betyder. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att man bör genomföra utbildningsprogram och skapa medvetenhet om konsekvenserna av olämplig alkoholkonsumtion samt främja goda och intelligenta konsumtionsmönster genom att lära ut kunskaper om vinernas särskilda egenskaper, geografiska beteckningar, druvsorter och produktionsprocesser och om vad de traditionella beteckningarna betyder.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra till projekt för utbyte av information och praxis kring kosthållning, mat och gastronomi, till exempel genom Comeniusdelen (skolundervisning) av Erasmus+-programmet. Dessutom uppmanar parlamentet EU och medlemsstaterna att främja interkulturella utbyten inom de sektorer som har kopplingar till restaurangnäringen, livsmedelsbranschen och gastronomin genom att utnyttja de möjligheter till högkvalitativ yrkesutbildning, rörlighet och lärlingskap som erbjuds genom Erasmus+-programmet för studerande och yrkesverksamma. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra till projekt för utbyte av information och praxis kring kosthållning, mat och gastronomi, till exempel genom Comeniusdelen (skolundervisning) av Erasmus+-programmet. Dessutom uppmanar parlamentet EU och medlemsstaterna att främja interkulturella utbyten inom de sektorer som har kopplingar till restaurangnäringen, livsmedelsbranschen och gastronomin genom att utnyttja de möjligheter till högkvalitativ yrkesutbildning, rörlighet och lärlingskap som erbjuds genom Erasmus+-programmet för studerande och yrkesverksamma.

| 11. | Europaparlamentet påpekar att familjerna, lärarna, skolan, informationsspridare och alla yrkesverksamma på utbildningsområdet bör bidra till att lära ut goda matvanor och kunskaper om gastronomi, inbegripet respekten för naturen och miljön. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påpekar att familjerna, lärarna, skolan, informationsspridare och alla yrkesverksamma på utbildningsområdet bör bidra till att lära ut goda matvanor och kunskaper om gastronomi, inbegripet respekten för naturen och miljön.

| 12. | Europaparlamentet understryker att informations- och kommunikationsteknik är bra undervisningsverktyg. Parlamentet uppmuntrar till skapandet av interaktiva plattformar som syftar till att underlätta tillgången till och spridningen av det europeiska, nationella och regionala gastronomiska kulturarvet, med målet att främja bevarandet och överföringen av traditionellt kunnande mellan yrkesverksamma, hantverksmässiga producenter och allmänheten. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet understryker att informations- och kommunikationsteknik är bra undervisningsverktyg. Parlamentet uppmuntrar till skapandet av interaktiva plattformar som syftar till att underlätta tillgången till och spridningen av det europeiska, nationella och regionala gastronomiska kulturarvet, med målet att främja bevarandet och överföringen av traditionellt kunnande mellan yrkesverksamma, hantverksmässiga producenter och allmänheten.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, rådet och medlemsstaterna att undersöka möjligheterna till strängare bestämmelser om innehåll och reklam om livsmedel, särskilt ur ett kosthållningsperspektiv. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, rådet och medlemsstaterna att undersöka möjligheterna till strängare bestämmelser om innehåll och reklam om livsmedel, särskilt ur ett kosthållningsperspektiv.

| 14. | Europaparlamentet påminner medlemsstaterna om att se till att all reklam för eller sponsring av skräpmat är förbjuden i skolorna. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet påminner medlemsstaterna om att se till att all reklam för eller sponsring av skräpmat är förbjuden i skolorna.

| 15. | Europaparlamentet begär att medlemsstaterna ser till att lärarna, i samarbete med nutritionister och läkare, får vederbörlig fortbildning på detta område, så att de kan lära ut kostvetenskap på ett korrekt sätt i skolorna och på universiteten. Parlamentet påminner om att maten och miljön är beroende av varandra och efterlyser därför även förnyade miljökunskaper. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet begär att medlemsstaterna ser till att lärarna, i samarbete med nutritionister och läkare, får vederbörlig fortbildning på detta område, så att de kan lära ut kostvetenskap på ett korrekt sätt i skolorna och på universiteten. Parlamentet påminner om att maten och miljön är beroende av varandra och efterlyser därför även förnyade miljökunskaper.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att undersöka program för yrkesutbildning inom gastronomisektorn. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att främja sådana utbildningar. Det är viktigt att man inom dessa behandlar den lokala och europeiska gastronomin samt mångfalden av produkter och metoderna för tillagning, produktion, bevarande och distribution av livsmedel. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att undersöka program för yrkesutbildning inom gastronomisektorn. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att främja sådana utbildningar. Det är viktigt att man inom dessa behandlar den lokala och europeiska gastronomin samt mångfalden av produkter och metoderna för tillagning, produktion, bevarande och distribution av livsmedel.

| 17. | Europaparlamentet insisterar på vikten av att man under utbildningarna inom gastronomisektorn lägger tonvikt vid ”hemlagad” mat och vid lokala och varierade produkter. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet insisterar på vikten av att man under utbildningarna inom gastronomisektorn lägger tonvikt vid ”hemlagad” mat och vid lokala och varierade produkter.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utbyta kunskaper och god praxis avseende verksamhet med kopplingar till gastronomi inom utbildningen samt att främja gastronomikunskaperna i de olika regionerna. Parlamentet efterlyser även utbyte av god praxis eller framtagande av metoder för att korta ner livsmedelskedjan genom att fokusera på lokala och säsongsanpassade produkter. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utbyta kunskaper och god praxis avseende verksamhet med kopplingar till gastronomi inom utbildningen samt att främja gastronomikunskaperna i de olika regionerna. Parlamentet efterlyser även utbyte av god praxis eller framtagande av metoder för att korta ner livsmedelskedjan genom att fokusera på lokala och säsongsanpassade produkter.

| 19. | Europaparlamentet framhåller att man måste använda finansieringsprogrammen inom den gemensamma jordbrukspolitiken för 2014–2020 till att främja hälsosam skolmat. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet framhåller att man måste använda finansieringsprogrammen inom den gemensamma jordbrukspolitiken för 2014–2020 till att främja hälsosam skolmat.

| 20. | Europaparlamentet påminner om att initiativet till Unescos erkännande av Medelhavskosten och den franska gastronomin som en del av mänsklighetens immateriella kulturarv har medfört att det inrättats institutioner och organ som främjar kunskaper, praktisk tillämpning och utbildning avseende värden och vanor som hänger samman med en sund kosthållning. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet påminner om att initiativet till Unescos erkännande av Medelhavskosten och den franska gastronomin som en del av mänsklighetens immateriella kulturarv har medfört att det inrättats institutioner och organ som främjar kunskaper, praktisk tillämpning och utbildning avseende värden och vanor som hänger samman med en sund kosthållning.

Kulturella aspekter

| 21. | Europaparlamentet betonar vikten av att sprida kunskaper om variationen inom och kvaliteten på de regioner, landskap och produkter som utgör grunden för den europeiska gastronomin och som även utgör en egen, internationellt erkänd, livsstil. Parlamentet understryker att detta ibland kräver respekt för lokala traditioner. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet betonar vikten av att sprida kunskaper om variationen inom och kvaliteten på de regioner, landskap och produkter som utgör grunden för den europeiska gastronomin och som även utgör en egen, internationellt erkänd, livsstil. Parlamentet understryker att detta ibland kräver respekt för lokala traditioner.

| 22. | Europaparlamentet konstaterar att gastronomin är ett verktyg för tillväxt och sysselsättning inom en mängd ekonomiska sektorer, bland annat restaurangnäringen, turismen, livsmedelsjordbruket och forskningen. Gastronomin kan även ge en god känsla för natur- och miljöskydd som ger livsmedel med en mer äkta smak och mindre tillsatser och konserveringsmedel. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet konstaterar att gastronomin är ett verktyg för tillväxt och sysselsättning inom en mängd ekonomiska sektorer, bland annat restaurangnäringen, turismen, livsmedelsjordbruket och forskningen. Gastronomin kan även ge en god känsla för natur- och miljöskydd som ger livsmedel med en mer äkta smak och mindre tillsatser och konserveringsmedel.

| 23. | Europaparlamentet betonar gastronomins betydelse för främjandet av servicenäringen i hela Europa och vice versa. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar gastronomins betydelse för främjandet av servicenäringen i hela Europa och vice versa.

| 24. | Europaparlamentet framhåller den roll våra kunniga och skickliga köksmästare spelar när det gäller att bevara och exportera vårt gastronomiska kulturarv samt vikten av att bevara vårt kulinariska expertkunnande som en nyckelfaktor som ger ett såväl utbildningsmässigt som ekonomiskt mervärde. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet framhåller den roll våra kunniga och skickliga köksmästare spelar när det gäller att bevara och exportera vårt gastronomiska kulturarv samt vikten av att bevara vårt kulinariska expertkunnande som en nyckelfaktor som ger ett såväl utbildningsmässigt som ekonomiskt mervärde.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar initiativ för att främja det europeiska gastronomiska arvet, till exempel marknader och lokala och regionala matfestivaler som stärker närhetskonceptet som ett sätt att skydda miljön och våra omgivningar och som garanterar ett ökat förtroende bland konsumenterna. Parlamentet uppmuntrar till en europeisk dimension inom dessa initiativ. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet välkomnar initiativ för att främja det europeiska gastronomiska arvet, till exempel marknader och lokala och regionala matfestivaler som stärker närhetskonceptet som ett sätt att skydda miljön och våra omgivningar och som garanterar ett ökat förtroende bland konsumenterna. Parlamentet uppmuntrar till en europeisk dimension inom dessa initiativ.

| 26. | Europaparlamentet välkomnar de tre EU-systemen för geografiska beteckningar och traditionella specialiteter, det vill säga skyddad ursprungsbeteckning, skyddad geografisk beteckning och garanterad traditionell specialitet, som ökar värdet på europeiska jordbruksprodukter på EU-nivå och internationellt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och deras regioner att ta fram märkningar för skyddad ursprungsbeteckning, särskilt gemenensamma märkningar för produkter av samma typ från geografiska gränsområden. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet välkomnar de tre EU-systemen för geografiska beteckningar och traditionella specialiteter, det vill säga skyddad ursprungsbeteckning, skyddad geografisk beteckning och garanterad traditionell specialitet, som ökar värdet på europeiska jordbruksprodukter på EU-nivå och internationellt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och deras regioner att ta fram märkningar för skyddad ursprungsbeteckning, särskilt gemenensamma märkningar för produkter av samma typ från geografiska gränsområden.

| 27. | Europaparlamentet ser även positivt på initiativ såsom slow food, som bidrar till att skapa en allmän uppskattning av måltidens sociala och kulturella betydelse, och initiativet ”Wine in Moderation”, som syftar till att främja en livsstil och dryckeskonsumtion som präglas av måttfullhet. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet ser även positivt på initiativ såsom slow food, som bidrar till att skapa en allmän uppskattning av måltidens sociala och kulturella betydelse, och initiativet ”Wine in Moderation”, som syftar till att främja en livsstil och dryckeskonsumtion som präglas av måttfullhet.

| 28. | Europaparlamentet framhåller även den betydelse som de gastronomiska akademierna, den europeiska federationen för koststiftelser och den internationella gastronomiska akademin, med säte i Paris, har för studiet och spridandet av det gastronomiska kulturarvet. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet framhåller även den betydelse som de gastronomiska akademierna, den europeiska federationen för koststiftelser och den internationella gastronomiska akademin, med säte i Paris, har för studiet och spridandet av det gastronomiska kulturarvet.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utarbeta och genomföra politiska strategier för att förbättra gastronominäringen – både näringen i sig och dess bidrag till turismen – både kvalitativt och kvantitativt inom ramen för de olika regionernas kulturella och ekonomiska utveckling. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utarbeta och genomföra politiska strategier för att förbättra gastronominäringen – både näringen i sig och dess bidrag till turismen – både kvalitativt och kvantitativt inom ramen för de olika regionernas kulturella och ekonomiska utveckling.

| 30. | Europaparlamentet understryker att gastronomin är en stark kulturell exportvara för EU och enskilda medlemsstater. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet understryker att gastronomin är en stark kulturell exportvara för EU och enskilda medlemsstater.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja initiativ kopplade till jordbruksturism vilka ökar kunskaperna om kultur- och landskapsarvet, stöder regionerna och främjar landsbygdsutvecklingen. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja initiativ kopplade till jordbruksturism vilka ökar kunskaperna om kultur- och landskapsarvet, stöder regionerna och främjar landsbygdsutvecklingen.

| 32. | Europaparlamentet begär att medlemsstaterna och kommissionen utvecklar gastronomins kulturella aspekter och främjar matvanor som är bra för konsumenternas hälsa, främjar utbyte och kontakt mellan kulturer och gynnar regionerna, samtidigt som måltidens njutningsaspekt och den sociala gemenskapen och samvaron kring den bevaras. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet begär att medlemsstaterna och kommissionen utvecklar gastronomins kulturella aspekter och främjar matvanor som är bra för konsumenternas hälsa, främjar utbyte och kontakt mellan kulturer och gynnar regionerna, samtidigt som måltidens njutningsaspekt och den sociala gemenskapen och samvaron kring den bevaras.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att samarbeta med varandra och stödja initiativ som syftar till att bevara mångfalden och särdragen hos de hantverksmässigt framställda och lokala, regionala och nationella produkterna, för att bekämpa den likriktning som på längre sikt urholkar det europeiska gastronomiska arvet. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att samarbeta med varandra och stödja initiativ som syftar till att bevara mångfalden och särdragen hos de hantverksmässigt framställda och lokala, regionala och nationella produkterna, för att bekämpa den likriktning som på längre sikt urholkar det europeiska gastronomiska arvet.

| 34. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen, rådet och medlemsstaterna att i sina överväganden kring livsmedelspolitiken inbegripa vikten av att stödja en hållbar, varierad, högkvalitativ och tillräckligt omfattande europeisk livsmedelsproduktion, i syfte att stödja den europeiska kulinariska variationen. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen, rådet och medlemsstaterna att i sina överväganden kring livsmedelspolitiken inbegripa vikten av att stödja en hållbar, varierad, högkvalitativ och tillräckligt omfattande europeisk livsmedelsproduktion, i syfte att stödja den europeiska kulinariska variationen.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stärka åtgärderna för erkännande och märkning av den europeiska livsmedelsproduktionen, så att dessa produkter värdesätts i högre grad, konsumenterna får bättre information och den europeiska gastronomins mångfald skyddas. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stärka åtgärderna för erkännande och märkning av den europeiska livsmedelsproduktionen, så att dessa produkter värdesätts i högre grad, konsumenterna får bättre information och den europeiska gastronomins mångfald skyddas.

| 36. | Europaparlamentet påpekar att det är viktigt att erkänna och lyfta fram högkvalitativa gastronomiska produkter. Kommissionen, rådet och medlemsstaterna uppmanas att överväga att införa konsumentinformation från restauratörerna sida om rätter som tillagas på plats från råvaror. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet påpekar att det är viktigt att erkänna och lyfta fram högkvalitativa gastronomiska produkter. Kommissionen, rådet och medlemsstaterna uppmanas att överväga att införa konsumentinformation från restauratörerna sida om rätter som tillagas på plats från råvaror.

| 37. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen, rådet och medlemsstaterna att undersöka hur den lagstiftning de antar påverkar kapaciteten, variationen och kvaliteten inom livsmedelsproduktionen i EU samt att vidta åtgärder för att bekämpa produktförfalskning. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen, rådet och medlemsstaterna att undersöka hur den lagstiftning de antar påverkar kapaciteten, variationen och kvaliteten inom livsmedelsproduktionen i EU samt att vidta åtgärder för att bekämpa produktförfalskning.

| 38. | Europaparlamentet stöder de initiativ som medlemsstaterna och deras regioner tar för att främja och bevara alla områden, landskap och produkter som tillsammans utgör det lokala gastronomiska arvet. Parlamentet uppmanar regionerna att lyfta fram en lokal och hälsosam gastronomi i skolmatsalarna och storhushållen i samarbete med lokala producenter i syfte att bevara och värdesätta det regionala gastronomiska kulturarvet, främja det lokala jordbruket och gynna korta leveranskedjor. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet stöder de initiativ som medlemsstaterna och deras regioner tar för att främja och bevara alla områden, landskap och produkter som tillsammans utgör det lokala gastronomiska arvet. Parlamentet uppmanar regionerna att lyfta fram en lokal och hälsosam gastronomi i skolmatsalarna och storhushållen i samarbete med lokala producenter i syfte att bevara och värdesätta det regionala gastronomiska kulturarvet, främja det lokala jordbruket och gynna korta leveranskedjor.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att bevara det europeiska gastronomiska kulturarvet, till exempel genom att skydda de traditionella saluhallarnas, vinstugornas eller andra inrättningars arkitektoniska kulturarv och det kulturarv som hänger samman med redskap och maskiner med kopplingar till mathållning och gastronomi. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att bevara det europeiska gastronomiska kulturarvet, till exempel genom att skydda de traditionella saluhallarnas, vinstugornas eller andra inrättningars arkitektoniska kulturarv och det kulturarv som hänger samman med redskap och maskiner med kopplingar till mathållning och gastronomi.

| 40. | Europaparlamentet insisterar på vikten av att identifiera, katalogisera, förmedla och sprida den europeiska gastronomins kulturella rikedom. Parlamentet förespråkar inrättandet av ett europeiskt gastronomiobservatorium. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet insisterar på vikten av att identifiera, katalogisera, förmedla och sprida den europeiska gastronomins kulturella rikedom. Parlamentet förespråkar inrättandet av ett europeiskt gastronomiobservatorium.

| 41. | Europaparlamentet föreslår att kommissionen ska inbegripa den europeiska gastronomin i sina program och initiativ på kulturområdet. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet föreslår att kommissionen ska inbegripa den europeiska gastronomin i sina program och initiativ på kulturområdet.

| 42. | Europaparlamentet ser positivt på att den franska gastronomin, Medelhavskosten, de kroatiska pepparkakorna och det mexikanska traditionella köket har tagits upp på Unescos representativa lista över mänsklighetens immateriella kulturarv, och uppmanar medlemsstaterna att begära att deras mattraditioner och kokkonst tas upp i Unescos konvention om tryggande av det immateriella kulturarvet för att bidra till deras bevarande. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet ser positivt på att den franska gastronomin, Medelhavskosten, de kroatiska pepparkakorna och det mexikanska traditionella köket har tagits upp på Unescos representativa lista över mänsklighetens immateriella kulturarv, och uppmanar medlemsstaterna att begära att deras mattraditioner och kokkonst tas upp i Unescos konvention om tryggande av det immateriella kulturarvet för att bidra till deras bevarande.

| 43. | Europaparlamentet rekommenderar de europeiska städerna att kandidera till utnämnelsen som gastronomistad inom ramen för Unescoprogrammet Creative Cities Network. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet rekommenderar de europeiska städerna att kandidera till utnämnelsen som gastronomistad inom ramen för Unescoprogrammet Creative Cities Network.

o

o o

| 44. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/92 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/92

---

P7_TA(2014)0218

Tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna vad gäller definitionen av konstruerat nanomaterial

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2014 om kommissionens delegerade förordning av den 12 december 2013 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna vad gäller definitionen av konstruerat nanomaterialll (C(2013)08887 – 2013/2997(DEA))

(2017/C 378/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens delegerade förordning (C(2013)08887), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens delegerade förordning (C(2013)08887),

| — | med beaktande av artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 av den 25 oktober 2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna (1), särskilt artikel 2.2 t, artikel 18.3 och 18.5 och artikel 51.5, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 av den 25 oktober 2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna (1), särskilt artikel 2.2 t, artikel 18.3 och 18.5 och artikel 51.5,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om nya livsmedel (COM(2013)0894), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om nya livsmedel (COM(2013)0894),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 av den 16 december 2008 om livsmedelstillsatser (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 av den 16 december 2008 om livsmedelstillsatser (2),

| — | med beaktande av den unionsförteckning som upprättades genom kommissionens förordning (EU) nr 1129/2011 av den 11 november 2011 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 vad gäller upprättande av en unionsförteckning över livsmedelstillsatser (3) och kommissionens förordning (EU) nr 1130/2011 av den 11 november 2011 om ändring av bilaga III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 vad gäller upprättande av en unionsförteckning över livsmedelstillsatser som godkänts för användning i livsmedelstillsatser, livsmedelsenzymer, livsmedelsaromer och näringsämnen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den unionsförteckning som upprättades genom kommissionens förordning (EU) nr 1129/2011 av den 11 november 2011 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 vad gäller upprättande av en unionsförteckning över livsmedelstillsatser (3) och kommissionens förordning (EU) nr 1130/2011 av den 11 november 2011 om ändring av bilaga III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 vad gäller upprättande av en unionsförteckning över livsmedelstillsatser som godkänts för användning i livsmedelstillsatser, livsmedelsenzymer, livsmedelsaromer och näringsämnen (4),

| — | med beaktande av kommissionens förordning (EU) nr 257/2010 av den 25 mars 2010 om upprättande av ett program för omprövning av godkända livsmedelstillsatser i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 om livsmedelstillsatser (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förordning (EU) nr 257/2010 av den 25 mars 2010 om upprättande av ett program för omprövning av godkända livsmedelstillsatser i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 om livsmedelstillsatser (5),

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet,

| — | med beaktande av artikel 87a.3 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 87a.3 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I artikel 18.3 i förordning (EU) nr 1169/2011 om livsmedelsinformation till konsumenterna (”livsmedelsinformationsförordningen”) fastställs att alla de livsmedelsingredienser som ingår i form av konstruerade nanomaterial tydligt måste anges i förteckningen över livsmedelsingredienser för att säkerställa konsumentinformation. Förordningen fastställer därför en definition av ”konstruerade nanomaterial”. |
| --- | --- |

A.

I artikel 18.3 i förordning (EU) nr 1169/2011 om livsmedelsinformation till konsumenterna (”livsmedelsinformationsförordningen”) fastställs att alla de livsmedelsingredienser som ingår i form av konstruerade nanomaterial tydligt måste anges i förteckningen över livsmedelsingredienser för att säkerställa konsumentinformation. Förordningen fastställer därför en definition av ”konstruerade nanomaterial”.

| B. | I artikel 18.5 i livsmedelsinformationsförordningen bemyndigas kommissionen att justera och anpassa definitionen av konstruerade nanomaterial som avses i förordningen till de tekniska och vetenskapliga framstegen eller till de definitioner som överenskommits på internationell nivå, genom delegerade akter, i syfte att nå målen med förordningen. |
| --- | --- |

B.

I artikel 18.5 i livsmedelsinformationsförordningen bemyndigas kommissionen att justera och anpassa definitionen av konstruerade nanomaterial som avses i förordningen till de tekniska och vetenskapliga framstegen eller till de definitioner som överenskommits på internationell nivå, genom delegerade akter, i syfte att nå målen med förordningen.

| C. | Kommissionens rekommendation 2011/696/EU fastställer en allmän definition av nanomaterial. |
| --- | --- |

C.

Kommissionens rekommendation 2011/696/EU fastställer en allmän definition av nanomaterial.

| D. | Utförliga unionsförteckningar upprättades genom kommissionens förordningar (EU) nr 1129/2011 och (EU) nr 1130/2011, vilka fastställde de livsmedelstillsatser som fick användas innan förordning (EG) nr 1333/2008 trädde i kraft och efter granskning av deras överensstämmelse med förordningens bestämmelser. |
| --- | --- |

D.

Utförliga unionsförteckningar upprättades genom kommissionens förordningar (EU) nr 1129/2011 och (EU) nr 1130/2011, vilka fastställde de livsmedelstillsatser som fick användas innan förordning (EG) nr 1333/2008 trädde i kraft och efter granskning av deras överensstämmelse med förordningens bestämmelser.

| E. | Kommissionens delegerade förordning utesluter alla livsmedelstillsatser som ingår i unionsförteckningarna från den nya definitionen av konstruerade nanomaterial och föreslår i stället att behovet av särskilda nanorelaterade märkningskrav rörande dessa tillsatser bör hanteras inom ramen för omprövningsprogrammet i enlighet med kommissionens förordning (EU) nr 257/2010, vid behov genom ändring av användningsvillkoren i bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 och specifikationerna för dessa livsmedelstillsatser som avses i kommissionens förordning (EU) nr 231/2012 (6). |
| --- | --- |

E.

Kommissionens delegerade förordning utesluter alla livsmedelstillsatser som ingår i unionsförteckningarna från den nya definitionen av konstruerade nanomaterial och föreslår i stället att behovet av särskilda nanorelaterade märkningskrav rörande dessa tillsatser bör hanteras inom ramen för omprövningsprogrammet i enlighet med kommissionens förordning (EU) nr 257/2010, vid behov genom ändring av användningsvillkoren i bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 och specifikationerna för dessa livsmedelstillsatser som avses i kommissionens förordning (EU) nr 231/2012 (6).

| F. | För närvarande kan just livsmedelstillsatser finnas som nanomaterial i livsmedel. |
| --- | --- |

F.

För närvarande kan just livsmedelstillsatser finnas som nanomaterial i livsmedel.

| G. | Detta generella undantag upphäver märkningsbestämmelserna för alla livsmedelstillsatser som är konstruerade nanomaterial. Det fråntar lagen dess huvudsakliga ändamålsenliga verkan och strider mot direktivets grundläggande syfte att uppnå en hög skyddsnivå för konsumenternas hälsa och intressen genom att ge slutkonsumenterna möjlighet att göra välgrundade val. |
| --- | --- |

G.

Detta generella undantag upphäver märkningsbestämmelserna för alla livsmedelstillsatser som är konstruerade nanomaterial. Det fråntar lagen dess huvudsakliga ändamålsenliga verkan och strider mot direktivets grundläggande syfte att uppnå en hög skyddsnivå för konsumenternas hälsa och intressen genom att ge slutkonsumenterna möjlighet att göra välgrundade val.

| H. | Kommissionen rättfärdigar detta generella undantag för samtliga existerande livsmedelstillsatser genom att hävda att ”det kan vara förvirrande för konsumenterna om sådana livsmedelstillsatser, då de anges i ingrediensförteckningen, följs av ordet nano inom parentes, eftersom det kan verka som om dessa tillsatser är nya fastän de i årtionden har använts i den formen i livsmedel”. |
| --- | --- |

H.

Kommissionen rättfärdigar detta generella undantag för samtliga existerande livsmedelstillsatser genom att hävda att ”det kan vara förvirrande för konsumenterna om sådana livsmedelstillsatser, då de anges i ingrediensförteckningen, följs av ordet nano inom parentes, eftersom det kan verka som om dessa tillsatser är nya fastän de i årtionden har använts i den formen i livsmedel”.

| I. | Denna motivering är felaktig och irrelevant, eftersom livsmedelsinformationsförordningen inte gör någon skillnad mellan existerande och nya nanomaterial, utan uttryckligen kräver märkning av alla ingredienser som förekommer i form av konstruerade nanomaterial. |
| --- | --- |

I.

Denna motivering är felaktig och irrelevant, eftersom livsmedelsinformationsförordningen inte gör någon skillnad mellan existerande och nya nanomaterial, utan uttryckligen kräver märkning av alla ingredienser som förekommer i form av konstruerade nanomaterial.

| J. | Kommissionens uttalade avsikt att ta itu med behovet av särskilda nanorelaterade märkningskrav för livsmedelstillsatser på unionsförteckningarna i samband med omprövningsprogrammet är olämpligt, eftersom det sammanblandar säkerhetsfrågor med allmänna märkningskrav i konsumentinformationen. Detta antyder även att kommissionen ifrågasätter själva behovet av särskild nanomärkning, vilket strider mot bestämmelserna i artikel 18.3 i livsmedelsinformationsförordningen. En livsmedelstillsats är antingen ett nanomaterial eller ej, och sådana märkningskrav bör införas för alla godkända livsmedelstillsatser som är nanomaterial oavsett användningsvillkoren eller andra specifikationer. |
| --- | --- |

J.

Kommissionens uttalade avsikt att ta itu med behovet av särskilda nanorelaterade märkningskrav för livsmedelstillsatser på unionsförteckningarna i samband med omprövningsprogrammet är olämpligt, eftersom det sammanblandar säkerhetsfrågor med allmänna märkningskrav i konsumentinformationen. Detta antyder även att kommissionen ifrågasätter själva behovet av särskild nanomärkning, vilket strider mot bestämmelserna i artikel 18.3 i livsmedelsinformationsförordningen. En livsmedelstillsats är antingen ett nanomaterial eller ej, och sådana märkningskrav bör införas för alla godkända livsmedelstillsatser som är nanomaterial oavsett användningsvillkoren eller andra specifikationer.

| K. | Dessutom är det oacceptabelt att hänvisa till ett omprövningsprogram utan samband därmed och som redan existerade vid tiden då lagstiftaren beslöt att införa uttryckliga märkningskrav i livsmedelsinformationsförordningen i ett försök att upphäva dessa märkningskrav tre år senare. |
| --- | --- |

K.

Dessutom är det oacceptabelt att hänvisa till ett omprövningsprogram utan samband därmed och som redan existerade vid tiden då lagstiftaren beslöt att införa uttryckliga märkningskrav i livsmedelsinformationsförordningen i ett försök att upphäva dessa märkningskrav tre år senare.

| 1. | Europaparlamentet invänder mot kommissionens delegerade förordning. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet invänder mot kommissionens delegerade förordning.

| 2. | Europaparlamentet anser att kommissionens delegerade förordning inte är förenlig med syftet med och innehållet i förordning (EU) nr 1169/2011 och att den överskrider de delegerade befogenheter som beviljats kommissionen enligt den senare. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att kommissionens delegerade förordning inte är förenlig med syftet med och innehållet i förordning (EU) nr 1169/2011 och att den överskrider de delegerade befogenheter som beviljats kommissionen enligt den senare.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny delegerad akt som tar hänsyn till parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny delegerad akt som tar hänsyn till parlamentets ståndpunkt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen och informera den om att den delegerade förordningen inte kan träda i kraft. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen och informera den om att den delegerade förordningen inte kan träda i kraft.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT L 304, 22.11.2011, s. 18.

(2)  EUT L 354, 31.12.2008, s. 16.

(3)  EUT L 295, 12.11.2011, s. 1.

(4)  EUT L 295, 12.11.2011, s. 178.

(5)  EUT L 80, 26.3.2010, s. 19.

(6)  Kommissionens förordning (EU) nr 231/2012 av den 9 mars 2012 om fastställande av specifikationer för de livsmedelstillsatser som förtecknas i bilagorna II och III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 (EUT L 83, 22.3.2012, s. 1).

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/95 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/95

---

P7_TA(2014)0229

Prioriteringar för EU:s förbindelser med länderna inom det östliga partnerskapet

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2014 om bedömning av och fastställande av prioriteringar för EU:s förbindelser med länderna inom det östliga partnerskapet (2013/2149(INI))

(2017/C 378/13)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av lanseringen av det östliga partnerskapet i Prag den 7 maj 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av lanseringen av det östliga partnerskapet i Prag den 7 maj 2009,

| — | med beaktande av att den parlamentariska församlingen Euronests verksamhet som inleddes den 3 maj 2011 under Europaparlamentets sjunde valperiod, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att den parlamentariska församlingen Euronests verksamhet som inleddes den 3 maj 2011 under Europaparlamentets sjunde valperiod,

| — | med beaktande av inrättandet av forumet för det civila samhället inom det östliga partnerskapet och dess arbete hittills, däribland rekommendationer och andra handlingar som utarbetats inom ramen för fem arbetsgrupper och inom ramen för årliga möten, såsom Bryssel, Belgien, den 16–17 november 2009; Berlin, Tyskland, den 18–19 november 2010; Poznań, Polen, den 28–30 november 2011; Stockholm, Sverige, den 28–30 november 2012; Chişinău, Moldavien, den 4–5 oktober 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av inrättandet av forumet för det civila samhället inom det östliga partnerskapet och dess arbete hittills, däribland rekommendationer och andra handlingar som utarbetats inom ramen för fem arbetsgrupper och inom ramen för årliga möten, såsom Bryssel, Belgien, den 16–17 november 2009; Berlin, Tyskland, den 18–19 november 2010; Poznań, Polen, den 28–30 november 2011; Stockholm, Sverige, den 28–30 november 2012; Chişinău, Moldavien, den 4–5 oktober 2013,

| — | med beaktande av Regionkommitténs inrättande av konferensen för regionala och lokala myndigheter i länderna inom det östliga partnerskapet (Corleap), vars öppningsevenemang ägde rum den 8 september 2011 i Poznań i Polen, och de ståndpunkter som hittills framarbetats av Corleap, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs inrättande av konferensen för regionala och lokala myndigheter i länderna inom det östliga partnerskapet (Corleap), vars öppningsevenemang ägde rum den 8 september 2011 i Poznań i Polen, och de ståndpunkter som hittills framarbetats av Corleap,

| — | med beaktande av slutsatserna från toppmötet i Warszawa den 29–30 oktober 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från toppmötet i Warszawa den 29–30 oktober 2011,

| — | med beaktande av slutsatserna från toppmötet i Vilnius den 28–29 november 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från toppmötet i Vilnius den 28–29 november 2013,

| — | med beaktande av kommissionens meddelanden av den 11 mars 2003Ett utvidgat europeiskt grannskap: En ny ram för förbindelserna med våra grannländer i öster och söder (COM(2003)0104), av den 12 maj 2004Europeiska grannskapspolitiken – Strategidokument (COM(2004)0373), av den 4 december 2006 om stärkande av den europeiska grannskapspolitiken (COM(2006)0726), av den 5. december 2007En stark europeisk grannskapspolitik (COM(2007)0774), av den 3 december 2008Östligt partnerskap (COM(2008)0823) och av den 12 maj 2010Utvärdering av den europeiska grannskapspolitiken (COM(2010)0207), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelanden av den 11 mars 2003Ett utvidgat europeiskt grannskap: En ny ram för förbindelserna med våra grannländer i öster och söder (COM(2003)0104), av den 12 maj 2004Europeiska grannskapspolitiken – Strategidokument (COM(2004)0373), av den 4 december 2006 om stärkande av den europeiska grannskapspolitiken (COM(2006)0726), av den 5. december 2007En stark europeisk grannskapspolitik (COM(2007)0774), av den 3 december 2008Östligt partnerskap (COM(2008)0823) och av den 12 maj 2010Utvärdering av den europeiska grannskapspolitiken (COM(2010)0207),

| — | med beaktande av de gemensamma meddelandena från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 20 mars 2013Den europeiska grannskapspolitiken: Mot ett stärkt partnerskap (JOIN(2013)0004), och av den 25 maj 2011Ny respons på ett grannskap i förändring (COM(2011)0303), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de gemensamma meddelandena från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 20 mars 2013Den europeiska grannskapspolitiken: Mot ett stärkt partnerskap (JOIN(2013)0004), och av den 25 maj 2011Ny respons på ett grannskap i förändring (COM(2011)0303),

| — | med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 26 juli 2010 och 20 juni 2011 om den europeiska grannskapspolitiken och av den 18–19 november 2013 om det östliga partnerskapet, rådets (utrikes frågor, handel) slutsatser av den 26 september 2011 samt Europeiska rådets slutsatser av den 7 februari 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 26 juli 2010 och 20 juni 2011 om den europeiska grannskapspolitiken och av den 18–19 november 2013 om det östliga partnerskapet, rådets (utrikes frågor, handel) slutsatser av den 26 september 2011 samt Europeiska rådets slutsatser av den 7 februari 2013,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 19–20 december 2013 om det östliga partnerskapet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 19–20 december 2013 om det östliga partnerskapet,

| — | med beaktande av de gemensamma meddelandena från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 15 maj 2012Det östliga partnerskapet: En färdplan inför toppmötet hösten 2013 (JOIN(2012)0013) och Att göra den nya europeiska grannskapspolitiken till en framgång (JOIN(2012)0014) samt de åtföljande gemensamma arbetsdokumenten från kommissionens avdelningar av den 20 mars 2013 (Regionala rapporter, SWD(2013)0085 och 0086), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de gemensamma meddelandena från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 15 maj 2012Det östliga partnerskapet: En färdplan inför toppmötet hösten 2013 (JOIN(2012)0013) och Att göra den nya europeiska grannskapspolitiken till en framgång (JOIN(2012)0014) samt de åtföljande gemensamma arbetsdokumenten från kommissionens avdelningar av den 20 mars 2013 (Regionala rapporter, SWD(2013)0085 och 0086),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt kommissionen till Europaparlamentet och rådet av den 12 december 2011Mänskliga rättigheter och demokrati i centrum för EU:s yttre åtgärder – effektivare metoder (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt kommissionen till Europaparlamentet och rådet av den 12 december 2011Mänskliga rättigheter och demokrati i centrum för EU:s yttre åtgärder – effektivare metoder (COM(2011)0886),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett europeiskt grannskapsinstrument 2014–2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett europeiskt grannskapsinstrument 2014–2020,

| — | med beaktande av den parlamentariska församlingen Euronests resolution av den 28 maj 2013 om energitrygghet i samband med energimarknaden och harmoniseringen av de östliga partnerländerna och EU:s medlemsstater (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den parlamentariska församlingen Euronests resolution av den 28 maj 2013 om energitrygghet i samband med energimarknaden och harmoniseringen av de östliga partnerländerna och EU:s medlemsstater (1),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 23 oktober 2013 om den europeiska grannskapspolitiken: På väg mot en förstärkning av partnerskapet. Europaparlamentets ståndpunkt om 2012 års rapporter (2), av den 14 december 2011 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken (3) och av den 7 april 2011 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken – den östliga dimensionen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 23 oktober 2013 om den europeiska grannskapspolitiken: På väg mot en förstärkning av partnerskapet. Europaparlamentets ståndpunkt om 2012 års rapporter (2), av den 14 december 2011 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken (3) och av den 7 april 2011 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken – den östliga dimensionen (4),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 11 december 2013 om förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av gemensamma bestämmelser och förfaranden för genomförandet av Europeiska unionens instrument för yttre åtgärder (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 11 december 2013 om förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av gemensamma bestämmelser och förfaranden för genomförandet av Europeiska unionens instrument för yttre åtgärder (5),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 11 december 2013 om förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett finansieringsinstrument för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter i hela världen (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 11 december 2013 om förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett finansieringsinstrument för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter i hela världen (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2011 om EU:s utrikespolitik till stöd för demokratisering (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2011 om EU:s utrikespolitik till stöd för demokratisering (7),

| — | med beaktande av sina årliga resolutioner om årsrapporten om de mänskliga rättigheterna i världen och Europeiska unionens politik på området, som på senare tid särskilt berört händelser i EU:s södra och östra grannskap, såsom sin resolution av den 18 april 2012 om årsrapporten om de mänskliga rättigheterna i världen och Europeiska unionens politik på området, inbegripet följderna för EU:s strategipolitik för mänskliga rättigheter (8), sin resolution av den 13 december 2012 om årsrapporten om de mänskliga rättigheterna i världen 2011 och Europeiska unionens politik på området (9) samt sin resolution av den 11 december 2013 om årsrapporten om de mänskliga rättigheterna i världen 2012 och Europeiska unionens politik på området (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina årliga resolutioner om årsrapporten om de mänskliga rättigheterna i världen och Europeiska unionens politik på området, som på senare tid särskilt berört händelser i EU:s södra och östra grannskap, såsom sin resolution av den 18 april 2012 om årsrapporten om de mänskliga rättigheterna i världen och Europeiska unionens politik på området, inbegripet följderna för EU:s strategipolitik för mänskliga rättigheter (8), sin resolution av den 13 december 2012 om årsrapporten om de mänskliga rättigheterna i världen 2011 och Europeiska unionens politik på området (9) samt sin resolution av den 11 december 2013 om årsrapporten om de mänskliga rättigheterna i världen 2012 och Europeiska unionens politik på området (10),

| — | med beaktande av sin rekommendation av den 29 mars 2012 till rådet om närmare bestämmelser för ett eventuellt inrättande av ett europeiskt initiativ för demokrati (11), dess inrättande 2012 och fullskaliga verksamhet 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation av den 29 mars 2012 till rådet om närmare bestämmelser för ett eventuellt inrättande av ett europeiskt initiativ för demokrati (11), dess inrättande 2012 och fullskaliga verksamhet 2013,

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 december 2012 om översyn av EU:s strategi för mänskliga rättigheter (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 december 2012 om översyn av EU:s strategi för mänskliga rättigheter (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 december 2012 om en strategi för digital frihet i EU:s utrikespolitik (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 december 2012 om en strategi för digital frihet i EU:s utrikespolitik (13),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 juni 2013 om press- och mediefrihet i världen (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 juni 2013 om press- och mediefrihet i världen (14),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A7-0157/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A7-0157/2014),

| A. | Syftet med den europeiska grannskapspolitiken, och inte minst det östliga partnerskapet, bygger på gemensamma värden, på en gemensam uppslutning kring folkrätten och grundläggande värderingar, på principerna om frihet, demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, samt rättsstaten, marknadsekonomin, hållbar utveckling och god förvaltning. Syftet med den europeiska grannskapspolitiken är att sprida, dela och främja de värden och de principer på vilka EU är grundat, i synnerhet fred, vänskap, solidaritet och välstånd, i syfte att bygga upp och befästa sunda demokratier, verka för hållbar ekonomisk tillväxt och hantera gränsöverskridande förbindelser, med målet att påskynda partnerländernas politiska associering och ekonomiska integration med EU. Vid toppmötet om det östliga partnerskapet i Vilnius slog alla deltagare åter fast sin vilja att genomföra dessa vägledande principer. |
| --- | --- |

A.

Syftet med den europeiska grannskapspolitiken, och inte minst det östliga partnerskapet, bygger på gemensamma värden, på en gemensam uppslutning kring folkrätten och grundläggande värderingar, på principerna om frihet, demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, samt rättsstaten, marknadsekonomin, hållbar utveckling och god förvaltning. Syftet med den europeiska grannskapspolitiken är att sprida, dela och främja de värden och de principer på vilka EU är grundat, i synnerhet fred, vänskap, solidaritet och välstånd, i syfte att bygga upp och befästa sunda demokratier, verka för hållbar ekonomisk tillväxt och hantera gränsöverskridande förbindelser, med målet att påskynda partnerländernas politiska associering och ekonomiska integration med EU. Vid toppmötet om det östliga partnerskapet i Vilnius slog alla deltagare åter fast sin vilja att genomföra dessa vägledande principer.

| B. | En serie av EU-utvidgningar har resulterat i att Armenien, Azerbajdzjan, Georgien, Moldavien, Ukraina och Vitryssland har kommit närmare EU, och därför påverkar dessa länders säkerhet, stabilitet och välstånd i allt högre grad dessa faktorer inom EU och vice versa. |
| --- | --- |

B.

En serie av EU-utvidgningar har resulterat i att Armenien, Azerbajdzjan, Georgien, Moldavien, Ukraina och Vitryssland har kommit närmare EU, och därför påverkar dessa länders säkerhet, stabilitet och välstånd i allt högre grad dessa faktorer inom EU och vice versa.

| C. | Friheter, demokratiska värden och mänskliga rättigheter kan bara utvecklas under lämpliga förutsättningar som kännetecknas av ekonomisk och social stabilitet och nationell och internationell säkerhet, vilket EU:s egen historia har visat. |
| --- | --- |

C.

Friheter, demokratiska värden och mänskliga rättigheter kan bara utvecklas under lämpliga förutsättningar som kännetecknas av ekonomisk och social stabilitet och nationell och internationell säkerhet, vilket EU:s egen historia har visat.

| D. | Även om de underliggande principerna och målen för den europeiska grannskapspolitiken gäller för alla partner är EU:s förbindelser med varje partner unik, och grannskapspolitikens instrument är utformade för att passa var och en av dessa förbindelser. |
| --- | --- |

D.

Även om de underliggande principerna och målen för den europeiska grannskapspolitiken gäller för alla partner är EU:s förbindelser med varje partner unik, och grannskapspolitikens instrument är utformade för att passa var och en av dessa förbindelser.

| E. | Toppmötet om det östliga partnerskapet i Vilnius visade att det finns ett behov av att se över EU:s politik gentemot sina östliga partner. |
| --- | --- |

E.

Toppmötet om det östliga partnerskapet i Vilnius visade att det finns ett behov av att se över EU:s politik gentemot sina östliga partner.

| F. | Det östliga partnerskapet riktar sig till östeuropeiska länder, i enlighet med artiklarna 8 och 49 i fördragen. Det bör stödja demokratiska övergångar och reformprocesser och är ett svar på de europeiska ambitioner som finns i partnerländernas samhällen. |
| --- | --- |

F.

Det östliga partnerskapet riktar sig till östeuropeiska länder, i enlighet med artiklarna 8 och 49 i fördragen. Det bör stödja demokratiska övergångar och reformprocesser och är ett svar på de europeiska ambitioner som finns i partnerländernas samhällen.

| G. | Länderna inom det östliga partnerskapet har djupt rotade europeiska ambitioner och genomgår fortfarande svåra övergångsprocesser mot ett demokratiskt system grundat på rättsstatsprincipen och respekten för de mänskliga rättigheterna och medborgerliga friheterna efter årtionden som en del av Sovjetunionen. I vissa länder inom det östliga partnerskapet råder det bristande samsyn om deras europeiska framtid. |
| --- | --- |

G.

Länderna inom det östliga partnerskapet har djupt rotade europeiska ambitioner och genomgår fortfarande svåra övergångsprocesser mot ett demokratiskt system grundat på rättsstatsprincipen och respekten för de mänskliga rättigheterna och medborgerliga friheterna efter årtionden som en del av Sovjetunionen. I vissa länder inom det östliga partnerskapet råder det bristande samsyn om deras europeiska framtid.

| H. | Den nuvarande dynamiken i förbindelserna med de östliga partnerländerna bör utnyttjas till att uppmuntra befolkningen i länderna inom det östliga partnerskapet att sträva efter ytterligare demokratiska reformer. Processen för associering med EU har just detta syfte och bör fortsätta trots de nuvarande bakslagen i vissa av länderna inom det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

H.

Den nuvarande dynamiken i förbindelserna med de östliga partnerländerna bör utnyttjas till att uppmuntra befolkningen i länderna inom det östliga partnerskapet att sträva efter ytterligare demokratiska reformer. Processen för associering med EU har just detta syfte och bör fortsätta trots de nuvarande bakslagen i vissa av länderna inom det östliga partnerskapet.

| I. | Det östliga partnerskapet bör främja de politiska, ekonomiska, geopolitiskt säkerhetsmässiga, sociala och kulturella dimensionerna av samarbete. |
| --- | --- |

I.

Det östliga partnerskapet bör främja de politiska, ekonomiska, geopolitiskt säkerhetsmässiga, sociala och kulturella dimensionerna av samarbete.

| J. | Det europeiska grannskapsinstrumentet är det huvudsakliga verktyget för att förmedla unionens stöd och hjälp till länderna inom det östliga partnerskapet. Det återspeglar principerna om differentiering och ”mer ger mer” och tillhandahåller betydande ekonomiska incitament för de grannländer som genomför demokratiska reformer. |
| --- | --- |

J.

Det europeiska grannskapsinstrumentet är det huvudsakliga verktyget för att förmedla unionens stöd och hjälp till länderna inom det östliga partnerskapet. Det återspeglar principerna om differentiering och ”mer ger mer” och tillhandahåller betydande ekonomiska incitament för de grannländer som genomför demokratiska reformer.

| K. | Länderna inom det östliga partnerskapet söker fortfarande efter politisk utveckling, och det partnerskap som EU erbjuder har grundats på deras egen politiska vilja, men har visat sig vara en otillräcklig motiverande kraft för förändringar och reformer, trots de starka europeiska ambitionerna hos människorna i länderna inom det östliga partnerskapet. Den senaste utvecklingen i länderna inom det östliga partnerskapet, och inte minst resultaten från toppmötet i Vilnius, understryker behovet av att stärka det östliga partnerskapets strategiska karaktär och att göra ytterligare insatser för att främja och öka medvetenheten om associeringsavtalens ömsesidiga nytta, och varslar om att dessa länder fortfarande utsätts för stark press och utpressning av tredje parter när det gäller deras suveräna beslut. Länderna inom det östliga partnerskapet måste vara fria och suveräna för att fullt ut kunna utöva sin rätt att avgöra sin framtid utan att utsättas för otillbörlig yttre press, hotelser eller skrämseltaktik. Varje land har den suveräna rätten att bli medlem i valfri internationell organisation eller allians och att bestämma sin egen framtid utan någon yttre påverkan. |
| --- | --- |

K.

Länderna inom det östliga partnerskapet söker fortfarande efter politisk utveckling, och det partnerskap som EU erbjuder har grundats på deras egen politiska vilja, men har visat sig vara en otillräcklig motiverande kraft för förändringar och reformer, trots de starka europeiska ambitionerna hos människorna i länderna inom det östliga partnerskapet. Den senaste utvecklingen i länderna inom det östliga partnerskapet, och inte minst resultaten från toppmötet i Vilnius, understryker behovet av att stärka det östliga partnerskapets strategiska karaktär och att göra ytterligare insatser för att främja och öka medvetenheten om associeringsavtalens ömsesidiga nytta, och varslar om att dessa länder fortfarande utsätts för stark press och utpressning av tredje parter när det gäller deras suveräna beslut. Länderna inom det östliga partnerskapet måste vara fria och suveräna för att fullt ut kunna utöva sin rätt att avgöra sin framtid utan att utsättas för otillbörlig yttre press, hotelser eller skrämseltaktik. Varje land har den suveräna rätten att bli medlem i valfri internationell organisation eller allians och att bestämma sin egen framtid utan någon yttre påverkan.

| L. | Den senaste tidens utveckling har visat att EU:s politik i fråga om det östliga partnerskapet av vissa geopolitiska aktörer felaktigt uppfattas som ett nollsummespel och att man därför bör ta hänsyn till deras skadliga inflytande. |
| --- | --- |

L.

Den senaste tidens utveckling har visat att EU:s politik i fråga om det östliga partnerskapet av vissa geopolitiska aktörer felaktigt uppfattas som ett nollsummespel och att man därför bör ta hänsyn till deras skadliga inflytande.

| M. | Det östliga partnerskapet är inte på något sätt avsett att skada eller hindra bilaterala relationer med Ryska federationen, utan är tvärtom öppet för att utveckla synergier med Moskva för att skapa de mest gynnsamma förhållandena för en hållbar utveckling i de gemensamma grannländerna. |
| --- | --- |

M.

Det östliga partnerskapet är inte på något sätt avsett att skada eller hindra bilaterala relationer med Ryska federationen, utan är tvärtom öppet för att utveckla synergier med Moskva för att skapa de mest gynnsamma förhållandena för en hållbar utveckling i de gemensamma grannländerna.

| 1. | Europaparlamentet påminner om syftet med det östliga partnerskapet, som är att stärka den politiska, ekonomiska och kulturella europeiska integrationen hos de östliga partnerländerna och bygger på gemensamma värderingar, intressen och respekten för internationell rätt, grundläggande rättigheter, god förvaltning och marknadsekonomin och som grundas på delat ansvar och gemensamt ansvarstagande. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang inrättandet av det arbete som utförs av aktörerna i det östliga partnerskapet – den parlamentariska församlingen Euronest, forumet för det civila samhället inom det östliga partnerskapet och Corleap – och andra initiativ, till exempel kongressen om initiativen för Östeuropa (EEIC). Parlamentet konstaterar emellertid att den senaste utvecklingen i vissa länder inom det östliga partnerskapet belyser den sköra politiska, ekonomiska och sociala integrationsprocessen. Parlamentet betonar vikten av att samhället i stort kan delta i omvandlingen. Parlamentet uppmuntrar till ett mer frekvent och mer effektivt deltagande från de lokala och regionala myndigheternas sida, vilket även gäller parlamenten, företagsledarna och det civila samhället, för att skapa valkretsar för reformer som kan påverka det nationella beslutsfattandet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet påminner om syftet med det östliga partnerskapet, som är att stärka den politiska, ekonomiska och kulturella europeiska integrationen hos de östliga partnerländerna och bygger på gemensamma värderingar, intressen och respekten för internationell rätt, grundläggande rättigheter, god förvaltning och marknadsekonomin och som grundas på delat ansvar och gemensamt ansvarstagande. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang inrättandet av det arbete som utförs av aktörerna i det östliga partnerskapet – den parlamentariska församlingen Euronest, forumet för det civila samhället inom det östliga partnerskapet och Corleap – och andra initiativ, till exempel kongressen om initiativen för Östeuropa (EEIC). Parlamentet konstaterar emellertid att den senaste utvecklingen i vissa länder inom det östliga partnerskapet belyser den sköra politiska, ekonomiska och sociala integrationsprocessen. Parlamentet betonar vikten av att samhället i stort kan delta i omvandlingen. Parlamentet uppmuntrar till ett mer frekvent och mer effektivt deltagande från de lokala och regionala myndigheternas sida, vilket även gäller parlamenten, företagsledarna och det civila samhället, för att skapa valkretsar för reformer som kan påverka det nationella beslutsfattandet.

| 2. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över att det östliga partnerskapet som helhet på senare tid har blivit allvarligt utmanat av tredje parter och uppmanar alla deltagare att hålla fast vid sitt åtagande och engagemang för projektet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över att det östliga partnerskapet som helhet på senare tid har blivit allvarligt utmanat av tredje parter och uppmanar alla deltagare att hålla fast vid sitt åtagande och engagemang för projektet.

| 3. | Europaparlamentet understryker att ett europeiskt perspektiv, bland annat rätten att ansöka om medlemskap i enlighet med artikel 49 i EU-fördraget, skulle kunna utgöra en drivkraft för reformer i dessa länder och ytterligare stärka deras åtaganden när det gäller gemensamma värderingar och principer, till exempel demokrati, rättstatsprincipen, respekt för mänskliga rättigheter och god förvaltning, samt att de länder inom det östliga partnerskapet som är mest ivriga att fördjupa förbindelserna med EU och är villiga att genomföra de nödvändiga reformerna på både politisk och ekonomisk nivå bör ges vederbörlig uppmärksamhet och stöd, vilket skulle skapa ett incitament för ytterligare europeisk integration. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet understryker att ett europeiskt perspektiv, bland annat rätten att ansöka om medlemskap i enlighet med artikel 49 i EU-fördraget, skulle kunna utgöra en drivkraft för reformer i dessa länder och ytterligare stärka deras åtaganden när det gäller gemensamma värderingar och principer, till exempel demokrati, rättstatsprincipen, respekt för mänskliga rättigheter och god förvaltning, samt att de länder inom det östliga partnerskapet som är mest ivriga att fördjupa förbindelserna med EU och är villiga att genomföra de nödvändiga reformerna på både politisk och ekonomisk nivå bör ges vederbörlig uppmärksamhet och stöd, vilket skulle skapa ett incitament för ytterligare europeisk integration.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att de samhällen inom det östliga partnerskapet som är positivt inställda till integrationen med EU nu mer än någonsin behöver kraftfullt, proaktivt och omedelbart stöd från EU, vilket bör tillhandahållas via olika kanaler och politikområden, alltifrån ekonomiskt stöd till program för viseringslättnader. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att de samhällen inom det östliga partnerskapet som är positivt inställda till integrationen med EU nu mer än någonsin behöver kraftfullt, proaktivt och omedelbart stöd från EU, vilket bör tillhandahållas via olika kanaler och politikområden, alltifrån ekonomiskt stöd till program för viseringslättnader.

| 5. | Europaparlamentet anser att det östliga partnerskapsprojektet måste utvärderas grundligt ur effektivitetssynpunkt, inbegripet en omfattande utvärdering av dess framgångar och misslyckanden, och att ytterligare reflektion ägnas det, att det måste vitaliseras och få en tydlig framtidsvision, där man i samma grad fokuserar på politiskt samarbete och partnerskap med det östliga partnerskapets samhällen som på att tillhandahålla ett europeiskt alternativ för dem. Parlamentet uppmanar därför EU att särskilt satsa på omedelbara framsteg för medborgarna och att i detta sammanhang införa viseringsfrihet, stödja ungdomar och framtida ledare, samt att ägna större uppmärksamhet åt att stärka det civila samhället. Parlamentet betonar energi-, transport- och forskningssektorernas betydelse för den europeiska integrationens räckvidd i länderna inom det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att det östliga partnerskapsprojektet måste utvärderas grundligt ur effektivitetssynpunkt, inbegripet en omfattande utvärdering av dess framgångar och misslyckanden, och att ytterligare reflektion ägnas det, att det måste vitaliseras och få en tydlig framtidsvision, där man i samma grad fokuserar på politiskt samarbete och partnerskap med det östliga partnerskapets samhällen som på att tillhandahålla ett europeiskt alternativ för dem. Parlamentet uppmanar därför EU att särskilt satsa på omedelbara framsteg för medborgarna och att i detta sammanhang införa viseringsfrihet, stödja ungdomar och framtida ledare, samt att ägna större uppmärksamhet åt att stärka det civila samhället. Parlamentet betonar energi-, transport- och forskningssektorernas betydelse för den europeiska integrationens räckvidd i länderna inom det östliga partnerskapet.

| 6. | Europaparlamentet anser att resultaten från toppmötet i Vilnius understryker behovet av att stärka det östliga partnerskapets strategiska karaktär. Därför rekommenderar parlamentet en flexibel användning av de verktyg som står EU till buds, såsom makroekonomiskt stöd, lättnader vad gäller handelsregimer, projekt för att öka energitryggheten och den ekonomiska moderniseringen samt ett snabbt genomförande av viseringsliberalisering i enlighet med europeiska värden och intressen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att resultaten från toppmötet i Vilnius understryker behovet av att stärka det östliga partnerskapets strategiska karaktär. Därför rekommenderar parlamentet en flexibel användning av de verktyg som står EU till buds, såsom makroekonomiskt stöd, lättnader vad gäller handelsregimer, projekt för att öka energitryggheten och den ekonomiska moderniseringen samt ett snabbt genomförande av viseringsliberalisering i enlighet med europeiska värden och intressen.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en grönbok om framtiden för det östliga partnerskapet efter Vilnius. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en grönbok om framtiden för det östliga partnerskapet efter Vilnius.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att reflektera över lärdomarna från den senaste tidens utveckling i det östliga partnerskapet vid fastställandet av unionens bilaterala och multilaterala prioriteringar och finansieringen inom ramen för det europeiska grannskapsinstrumentet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att reflektera över lärdomarna från den senaste tidens utveckling i det östliga partnerskapet vid fastställandet av unionens bilaterala och multilaterala prioriteringar och finansieringen inom ramen för det europeiska grannskapsinstrumentet.

| 9. | Europaparlamentet anser att demokratiseringsprocesser som grundas på rättsstatsprincipen och respekt för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna är nyckeln till att bygga upp ett starkt och långvarigt partnerskap med länderna inom det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att demokratiseringsprocesser som grundas på rättsstatsprincipen och respekt för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna är nyckeln till att bygga upp ett starkt och långvarigt partnerskap med länderna inom det östliga partnerskapet.

| 10. | Europaparlamentet betonar det civila samhällets viktiga roll i övergångs- och reformprocesser och den politiska dialogen i grannskapsländerna Parlamentet uppmanar EU att stärka samarbetet med det civila samhället och stödja detta via ett antal olika stödinstrument. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar det civila samhällets viktiga roll i övergångs- och reformprocesser och den politiska dialogen i grannskapsländerna Parlamentet uppmanar EU att stärka samarbetet med det civila samhället och stödja detta via ett antal olika stödinstrument.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar 2013 års bidrag från EGPI som distribuerats genom Programmet för integration och samarbete med de östliga partnerskapsländerna till Moldavien, Georgien och Armenien i form av extra stöd till de länder inom det östliga partnerskapet som gör framsteg vad gäller reformer för djupgående demokrati och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar 2013 års bidrag från EGPI som distribuerats genom Programmet för integration och samarbete med de östliga partnerskapsländerna till Moldavien, Georgien och Armenien i form av extra stöd till de länder inom det östliga partnerskapet som gör framsteg vad gäller reformer för djupgående demokrati och mänskliga rättigheter.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om viseringsfria resor in i Schengenområdet för moldaviska medborgare. Parlamentet framhäver att viseringsfrihet bör göras till en prioritering och efterlyser större ansträngningar på detta område. Parlamentet konstaterar i detta sammanhang att viseringsliberalisering bara är en av en rad processer som syftar till att föra samhällena närmare varandra och att det behövs fler insatser på det här området, särskilt när det gäller att främja samarbetet inom utbildning, vetenskap, kultur och idrott. Europaparlamentet betonar att förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om villkoren för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för forskning, studier, elevutbyte, avlönad och oavlönad yrkesutbildning, volontärarbete och au pair-arbete är ett instrument som kommer att få stora effekter på områdena för utbildning och kultur. Parlamentet efterlyser ett snabbt antagande av detta direktiv som erbjuder viseringar för längre vistelser och uppehållstillstånd för tredjelandsmedborgarna för ovannämnda syften. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om viseringsfria resor in i Schengenområdet för moldaviska medborgare. Parlamentet framhäver att viseringsfrihet bör göras till en prioritering och efterlyser större ansträngningar på detta område. Parlamentet konstaterar i detta sammanhang att viseringsliberalisering bara är en av en rad processer som syftar till att föra samhällena närmare varandra och att det behövs fler insatser på det här området, särskilt när det gäller att främja samarbetet inom utbildning, vetenskap, kultur och idrott. Europaparlamentet betonar att förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om villkoren för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för forskning, studier, elevutbyte, avlönad och oavlönad yrkesutbildning, volontärarbete och au pair-arbete är ett instrument som kommer att få stora effekter på områdena för utbildning och kultur. Parlamentet efterlyser ett snabbt antagande av detta direktiv som erbjuder viseringar för längre vistelser och uppehållstillstånd för tredjelandsmedborgarna för ovannämnda syften.

| 13. | Europaparlamentet framhåller vikten av att investera i projekt för ungdomar och framtida ledare genom att dra full nytta av de möjligheter till stipendier som finns inom Erasmus+-programmet för att främja student- och lärarutbyten mellan länderna inom det östliga partnerskapet och EU:s medlemsstater och genom fortsatt ekonomiskt stöd till Europeiska humanistiska fakulteten i exil. Dessutom bör det inrättas ett universitet för det östliga partnerskapet och en europeisk högskola vid Svarta havet, som ska erbjuda utbildningsmöjligheter för utveckling av utbildningsprogram på olika nivåer, i syfte att utbilda framtida ledare från länderna inom det östliga partnerskapet och EU:s medlemsstater, och man bör ytterligare främja akademiska och utbildningsmässiga projekt som redan har visat sig vara värdefulla på detta område, såsom Europeiska högskolan. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet framhåller vikten av att investera i projekt för ungdomar och framtida ledare genom att dra full nytta av de möjligheter till stipendier som finns inom Erasmus+-programmet för att främja student- och lärarutbyten mellan länderna inom det östliga partnerskapet och EU:s medlemsstater och genom fortsatt ekonomiskt stöd till Europeiska humanistiska fakulteten i exil. Dessutom bör det inrättas ett universitet för det östliga partnerskapet och en europeisk högskola vid Svarta havet, som ska erbjuda utbildningsmöjligheter för utveckling av utbildningsprogram på olika nivåer, i syfte att utbilda framtida ledare från länderna inom det östliga partnerskapet och EU:s medlemsstater, och man bör ytterligare främja akademiska och utbildningsmässiga projekt som redan har visat sig vara värdefulla på detta område, såsom Europeiska högskolan.

| 14. | Europaparlamentet anser att fler skolutbyten bör anordnas mellan EU:s medlemsstater och länderna inom det östliga partnerskapet och att särskilda medel bör anslås för detta syfte. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att fler skolutbyten bör anordnas mellan EU:s medlemsstater och länderna inom det östliga partnerskapet och att särskilda medel bör anslås för detta syfte.

| 15. | Europaparlamentet betonar behovet av att stärka ungdomssamarbetet inom ramen för programmet Aktiv ungdom inom det östliga partnerskapets ungdomsfönster. Därigenom kan man stärka ungdomars aktiva medborgarskap, utveckla solidaritet och främja tolerans mellan ungdomar. I detta sammanhang välkomnar parlamentet ungdomstoppmötet för det östliga partnerskapet som genomfördes i oktober 2013 och som underlättar politisk dialog och nätverkande med beslutsfattare och ungdomar från EU och länderna inom det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar behovet av att stärka ungdomssamarbetet inom ramen för programmet Aktiv ungdom inom det östliga partnerskapets ungdomsfönster. Därigenom kan man stärka ungdomars aktiva medborgarskap, utveckla solidaritet och främja tolerans mellan ungdomar. I detta sammanhang välkomnar parlamentet ungdomstoppmötet för det östliga partnerskapet som genomfördes i oktober 2013 och som underlättar politisk dialog och nätverkande med beslutsfattare och ungdomar från EU och länderna inom det östliga partnerskapet.

| 16. | Europaparlamentet konstaterar att de svårigheter som finns när det gäller att främja och genomföra det östliga partnerskapet kan övervinnas genom att EU:s engagemang omfördelas så att det sträcker sig längre än till politisk dialog för att inleda och utveckla även de sociala, ekonomiska och kulturella sfärerna. Parlamentet uppmanar EU att öka sin närvaro i partnerländerna genom att använda mer interaktiva audiovisuella medel och sociala medier på respektive lands lokala språk för att nå hela samhället. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en tydlig kommunikationsstrategi för samhällena i länderna inom det östliga partnerskapet för att förklara fördelarna med associeringsavtalen, inbegripet djupgående och omfattande frihandelsområden, som instrument för att modernisera deras politiska system och ekonomier. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet konstaterar att de svårigheter som finns när det gäller att främja och genomföra det östliga partnerskapet kan övervinnas genom att EU:s engagemang omfördelas så att det sträcker sig längre än till politisk dialog för att inleda och utveckla även de sociala, ekonomiska och kulturella sfärerna. Parlamentet uppmanar EU att öka sin närvaro i partnerländerna genom att använda mer interaktiva audiovisuella medel och sociala medier på respektive lands lokala språk för att nå hela samhället. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en tydlig kommunikationsstrategi för samhällena i länderna inom det östliga partnerskapet för att förklara fördelarna med associeringsavtalen, inbegripet djupgående och omfattande frihandelsområden, som instrument för att modernisera deras politiska system och ekonomier.

| 17. | Europaparlamentet understryker att EU och länderna i det östliga partnerskapet står inför gemensamma politiska utmaningar när det gäller att säkerställa en tillförlitlig och säker energiförsörjning. Parlamentet påminner om att samarbete för energitrygghet tydligt har fastställts som en prioritering för det östliga partnerskapet och den europeiska grannskapspolitiken. Parlamentet påminner om att fördraget om energigemenskapen utgör en grund för upprättandet av en helt integrerad regional energimarknad som främjar tillväxt, investeringar och en stabil rättslig ram. Parlamentet anser att ytterligare framsteg när det gäller integration av gas- och elnätverk i regionen, inbegripet motsatta flöden, är nödvändiga för att nå energigemenskapens mål. Parlamentet understryker vikten av att fokusera mer på att konsolidera, förbättra och effektivisera energisektorn, som är en av de viktigaste förutsättningarna för en modernisering av ekonomin, för förstärkning av energitryggheten och konkurrenskraften samt för att utveckla energistrategier i överensstämmelse med skyldigheterna inom energigemenskapen och med EU-målen. Parlamentet anser att reformerna av gas- och elmarknaden måste fortsätta och att en lämplig andel av energin måste komma från förnybara energikällor, vilket är i linje med EU:s strategier och standarder. Parlamentet konstaterar att det beroendeförhållande till tredjeländer när det gäller energi som länderna inom det östliga partnerskapet befinner sig i och den otillräckliga diversifieringen av energikällor försvårar dynamiken när det gäller den europeiska integrationen, och erinrar i detta avseende om att projekt som South Stream ökar unionens beroende av rysk gas och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att snabba på projekt som kan hjälpa till att förbättra situationen. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att göra solidaritet till en grundläggande princip inom energigemenskapen, som man förväntar sig ska respekteras fullständigt av alla aktörer som bedriver verksamhet på EU-marknaden. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet understryker att EU och länderna i det östliga partnerskapet står inför gemensamma politiska utmaningar när det gäller att säkerställa en tillförlitlig och säker energiförsörjning. Parlamentet påminner om att samarbete för energitrygghet tydligt har fastställts som en prioritering för det östliga partnerskapet och den europeiska grannskapspolitiken. Parlamentet påminner om att fördraget om energigemenskapen utgör en grund för upprättandet av en helt integrerad regional energimarknad som främjar tillväxt, investeringar och en stabil rättslig ram. Parlamentet anser att ytterligare framsteg när det gäller integration av gas- och elnätverk i regionen, inbegripet motsatta flöden, är nödvändiga för att nå energigemenskapens mål. Parlamentet understryker vikten av att fokusera mer på att konsolidera, förbättra och effektivisera energisektorn, som är en av de viktigaste förutsättningarna för en modernisering av ekonomin, för förstärkning av energitryggheten och konkurrenskraften samt för att utveckla energistrategier i överensstämmelse med skyldigheterna inom energigemenskapen och med EU-målen. Parlamentet anser att reformerna av gas- och elmarknaden måste fortsätta och att en lämplig andel av energin måste komma från förnybara energikällor, vilket är i linje med EU:s strategier och standarder. Parlamentet konstaterar att det beroendeförhållande till tredjeländer när det gäller energi som länderna inom det östliga partnerskapet befinner sig i och den otillräckliga diversifieringen av energikällor försvårar dynamiken när det gäller den europeiska integrationen, och erinrar i detta avseende om att projekt som South Stream ökar unionens beroende av rysk gas och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att snabba på projekt som kan hjälpa till att förbättra situationen. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att göra solidaritet till en grundläggande princip inom energigemenskapen, som man förväntar sig ska respekteras fullständigt av alla aktörer som bedriver verksamhet på EU-marknaden.

| 18. | Europaparlamentet efterlyser införande av en energitrygghetsklausul i alla avtal med länder inom det östliga partnerskapet för att garantera fullständig respekt för EU:s lagstiftning om den inre energimarknaden samt införande av en mekanism för tidig varning i dessa avtal, i avsikt att garantera en tidig utvärdering av potentiella risker och problem i samband med energitransitering och energiförsörjning från tredjeländer, samt utarbetande av en gemensam ram för ömsesidigt bistånd, solidaritet och tvistlösning. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet efterlyser införande av en energitrygghetsklausul i alla avtal med länder inom det östliga partnerskapet för att garantera fullständig respekt för EU:s lagstiftning om den inre energimarknaden samt införande av en mekanism för tidig varning i dessa avtal, i avsikt att garantera en tidig utvärdering av potentiella risker och problem i samband med energitransitering och energiförsörjning från tredjeländer, samt utarbetande av en gemensam ram för ömsesidigt bistånd, solidaritet och tvistlösning.

| 19. | Europaparlamentet efterlyser en mer skräddarsydd strategi för de enskilda partnerländerna, inte minst genom att ta större hänsyn till deras specifika geopolitiska sårbarheter, och där man genomför principerna om differentiering och ”mer för mer”, men med en övergripande samordning. Parlamentet är starkt övertygat om att djupet och omfattningen av förbindelserna med respektive partnerland bör spegla landets egen europeiska strävan, åtagande för gemensamma värden och framsteg i anpassningen till EU-lagstiftningen, utvärderat utifrån klara riktmärken och dess egna förtjänster. Parlamentet anser att det östliga partnerskapets uppbyggnad måste vara framtidsinriktat och flexibelt – institutionellt och begreppsmässigt – för att ge långsiktiga incitament för alla parter, inklusive de mest avancerade, att ytterligare intensifiera förbindelserna med EU. Parlamentet anser vidare att det östliga partnerskapet inte bara bör inriktas på normativa mål utan även nå ut till medborgarna genom nedifrån och upp-strategier för att förankra fördelarna av en eventuell associering i den allmänna opinionen. Parlamentet erinrar om att framstegen för partnerskapet kommer att vara beroende av utvecklingen och stora insatser när det rör respekten för de mänskliga rättigheterna, reformen av domstolsväsendet, reformen av den offentliga förvaltningen, kampen mot korruption och ökat medborgardeltagande i det offentliga beslutsfattandet. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet efterlyser en mer skräddarsydd strategi för de enskilda partnerländerna, inte minst genom att ta större hänsyn till deras specifika geopolitiska sårbarheter, och där man genomför principerna om differentiering och ”mer för mer”, men med en övergripande samordning. Parlamentet är starkt övertygat om att djupet och omfattningen av förbindelserna med respektive partnerland bör spegla landets egen europeiska strävan, åtagande för gemensamma värden och framsteg i anpassningen till EU-lagstiftningen, utvärderat utifrån klara riktmärken och dess egna förtjänster. Parlamentet anser att det östliga partnerskapets uppbyggnad måste vara framtidsinriktat och flexibelt – institutionellt och begreppsmässigt – för att ge långsiktiga incitament för alla parter, inklusive de mest avancerade, att ytterligare intensifiera förbindelserna med EU. Parlamentet anser vidare att det östliga partnerskapet inte bara bör inriktas på normativa mål utan även nå ut till medborgarna genom nedifrån och upp-strategier för att förankra fördelarna av en eventuell associering i den allmänna opinionen. Parlamentet erinrar om att framstegen för partnerskapet kommer att vara beroende av utvecklingen och stora insatser när det rör respekten för de mänskliga rättigheterna, reformen av domstolsväsendet, reformen av den offentliga förvaltningen, kampen mot korruption och ökat medborgardeltagande i det offentliga beslutsfattandet.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att titta närmare på möjligheterna att där så är lämpligt lätta på handelshindren, även innan djupgående och omfattande frihandelsavtal undertecknas och genomförs, så att samhällen och företag i de olika länderna inom det östliga partnerskapet erfar mer omedelbara ekonomiska fördelar av ett närmare samarbete med EU. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att titta närmare på möjligheterna att där så är lämpligt lätta på handelshindren, även innan djupgående och omfattande frihandelsavtal undertecknas och genomförs, så att samhällen och företag i de olika länderna inom det östliga partnerskapet erfar mer omedelbara ekonomiska fördelar av ett närmare samarbete med EU.

| 21. | Europaparlamentet inser inkluderandets betydelse när det gäller att se till att partnerskapet utvecklas med deltagande av alla sex partner, och betonar därför behovet av att ytterligare stärka den multilaterala dimensionen och uppmuntrar till att man håller regelbundna sammanträden på ministernivå där man tar upp alla relevanta typer av politiska frågor. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet inser inkluderandets betydelse när det gäller att se till att partnerskapet utvecklas med deltagande av alla sex partner, och betonar därför behovet av att ytterligare stärka den multilaterala dimensionen och uppmuntrar till att man håller regelbundna sammanträden på ministernivå där man tar upp alla relevanta typer av politiska frågor.

| 22. | Europaparlamentet betonar i detta avseende, precis som i fallet med Ukraina, vikten av att rådet vidtar omedelbara åtgärder, däribland ökade diplomatiska påtryckningar och införandet av enskilda riktade åtgärder, reseförbud och frysta tillgångar och egendomar för de tjänstemän, lagstiftare och deras företagssponsorer som bär ansvaret för överträdelser av de mänskliga rättigheterna, samt ökade insatser för att hindra att företag och affärsmän i det berörda landet ägnar sig åt penningtvätt och skatteundandragande i europeiska banker. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet betonar i detta avseende, precis som i fallet med Ukraina, vikten av att rådet vidtar omedelbara åtgärder, däribland ökade diplomatiska påtryckningar och införandet av enskilda riktade åtgärder, reseförbud och frysta tillgångar och egendomar för de tjänstemän, lagstiftare och deras företagssponsorer som bär ansvaret för överträdelser av de mänskliga rättigheterna, samt ökade insatser för att hindra att företag och affärsmän i det berörda landet ägnar sig åt penningtvätt och skatteundandragande i europeiska banker.

| 23. | Europaparlamentet uttrycker oro över den bristande gemensamma förståelsen för andemeningen i samarbetet mellan EU och länderna inom det östliga partnerskapet. Parlamentet konstaterar bekymrat att EU ofta ses som en givare och partnerländerna som mottagare, när alla borde ha en dubbel roll. Parlamentet varnar för att uppfattningar av detta slag bland allmänheten kan skapa orealistiska förväntningar i samhällena i de östliga partnerländerna. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uttrycker oro över den bristande gemensamma förståelsen för andemeningen i samarbetet mellan EU och länderna inom det östliga partnerskapet. Parlamentet konstaterar bekymrat att EU ofta ses som en givare och partnerländerna som mottagare, när alla borde ha en dubbel roll. Parlamentet varnar för att uppfattningar av detta slag bland allmänheten kan skapa orealistiska förväntningar i samhällena i de östliga partnerländerna.

| 24. | Europaparlamentet anser det beklagligt att medlemsstaterna ofta uppvisar avvikande uppfattningar och inte intar en gemensam ståndpunkt när det gäller förbindelserna med, och utvecklingen i, länderna inom det östliga partnerskapet. Parlamentet konstaterar med oro att det finns en bristande förståelse bland medlemsstaterna för den geopolitiska vikten av samarbete och av en gemensam ståndpunkt i vissa frågor. Parlamentet efterlyser en omfattande översyn av den europeiska grannskapspolitiken, särskilt gentemot de östra grannländerna, mot bakgrund av den senaste tidens händelser och även när det gäller konkreta åtgärder, särskilt åtgärder inriktade på medborgarna i det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser det beklagligt att medlemsstaterna ofta uppvisar avvikande uppfattningar och inte intar en gemensam ståndpunkt när det gäller förbindelserna med, och utvecklingen i, länderna inom det östliga partnerskapet. Parlamentet konstaterar med oro att det finns en bristande förståelse bland medlemsstaterna för den geopolitiska vikten av samarbete och av en gemensam ståndpunkt i vissa frågor. Parlamentet efterlyser en omfattande översyn av den europeiska grannskapspolitiken, särskilt gentemot de östra grannländerna, mot bakgrund av den senaste tidens händelser och även när det gäller konkreta åtgärder, särskilt åtgärder inriktade på medborgarna i det östliga partnerskapet.

| 25. | Europaparlamentet rekommenderar att det multilaterala spåret i det östliga partnerskapet ytterligare stärks för att främja ett klimat av samarbete, vänskap och goda grannförbindelser som kommer att stödja målen om politisk associering och särskilt ekonomisk integration, samt att multilaterala initiativ till samarbete och gemensamma projekt uppmuntras och att gränsöverskridande och regionalt samarbete främjas, särskilt på områden som transport, kontakter människor emellan, miljö, gränssäkerhet och energitrygghet, och påminner om den stora vikt som EU fäster vid den parlamentariska församlingen Euronest i detta avseende. Parlamentet menar att samarbetet trots detta om möjligt bör fortsätta, på bilateral basis mellan EU och partnerländerna. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet rekommenderar att det multilaterala spåret i det östliga partnerskapet ytterligare stärks för att främja ett klimat av samarbete, vänskap och goda grannförbindelser som kommer att stödja målen om politisk associering och särskilt ekonomisk integration, samt att multilaterala initiativ till samarbete och gemensamma projekt uppmuntras och att gränsöverskridande och regionalt samarbete främjas, särskilt på områden som transport, kontakter människor emellan, miljö, gränssäkerhet och energitrygghet, och påminner om den stora vikt som EU fäster vid den parlamentariska församlingen Euronest i detta avseende. Parlamentet menar att samarbetet trots detta om möjligt bör fortsätta, på bilateral basis mellan EU och partnerländerna.

| 26. | Europaparlamentet betonar att man bör satsa mer på att utbyta erfarenheter av demokratiska reformer och dra nytta av den rika erfarenhet som europeiska länder har av processen att inrätta och skydda demokratiska regimer som bygger på respekt för grundläggande värden och rättsstatsprincipen, särskilt med medlemsstater som kan bygga både på sin erfarenhet av EU-integration och sina nära förbindelser med länderna inom det östliga partnerskapet, samtidigt som man erkänner de enskilda ländernas särdrag och framhåller de förväntade ömsesidiga fördelarna och når en balans mellan villkorlighet och solidaritet, även för att bidra till EU:s egna fortsatta utveckling. Parlamentet föreslår att man undersöker möjligheterna till icke-hierarkiskt lärande på både politisk och teknisk nivå, vilket skulle öka medvetenheten och kunskaperna om skapandet av demokrati och om rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar att man bör satsa mer på att utbyta erfarenheter av demokratiska reformer och dra nytta av den rika erfarenhet som europeiska länder har av processen att inrätta och skydda demokratiska regimer som bygger på respekt för grundläggande värden och rättsstatsprincipen, särskilt med medlemsstater som kan bygga både på sin erfarenhet av EU-integration och sina nära förbindelser med länderna inom det östliga partnerskapet, samtidigt som man erkänner de enskilda ländernas särdrag och framhåller de förväntade ömsesidiga fördelarna och når en balans mellan villkorlighet och solidaritet, även för att bidra till EU:s egna fortsatta utveckling. Parlamentet föreslår att man undersöker möjligheterna till icke-hierarkiskt lärande på både politisk och teknisk nivå, vilket skulle öka medvetenheten och kunskaperna om skapandet av demokrati och om rättsstatsprincipen.

| 27. | Europaparlamentet anser att EU på ett mer proaktivt sätt bör uppmuntra partnerländerna att bekämpa överträdelser av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare och påminner om att, när det gäller allvarliga överträdelser av de mänskliga rättigheterna, EU självt kan – enligt fördragen – överväga införandet av begränsande åtgärder eller sanktioner inom ramen för Gusp, vilket inkluderar vapenembargo, förbud mot export av utrustning för inhemsk repression och viseringsbegränsningar eller reseförbud för personer som direkt eller indirekt är ansvariga för allvarliga överträdelser av de mänskliga rättigheterna eller repressiva handlingar mot det civila samhället och den demokratiska oppositionen, eller vilkas verksamhet på annat sätt allvarligt undergräver demokratin eller rättsstatsprincipen, såväl som frysning av medel och deras ekonomiska tillgångar. Parlamentet betonar behovet att se till att sanktionerna är selektiva och riktade, för att undvika att påverka vanliga medborgares liv. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att EU på ett mer proaktivt sätt bör uppmuntra partnerländerna att bekämpa överträdelser av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare och påminner om att, när det gäller allvarliga överträdelser av de mänskliga rättigheterna, EU självt kan – enligt fördragen – överväga införandet av begränsande åtgärder eller sanktioner inom ramen för Gusp, vilket inkluderar vapenembargo, förbud mot export av utrustning för inhemsk repression och viseringsbegränsningar eller reseförbud för personer som direkt eller indirekt är ansvariga för allvarliga överträdelser av de mänskliga rättigheterna eller repressiva handlingar mot det civila samhället och den demokratiska oppositionen, eller vilkas verksamhet på annat sätt allvarligt undergräver demokratin eller rättsstatsprincipen, såväl som frysning av medel och deras ekonomiska tillgångar. Parlamentet betonar behovet att se till att sanktionerna är selektiva och riktade, för att undvika att påverka vanliga medborgares liv.

| 28. | Europaparlamentet välkomnar, som ett positivt resultat av toppmötet i Vilnius, Georgiens och Republiken Moldaviens parafering av associeringsavtalen, inbegripet djupgående och omfattande frihandelsavtal, men beklagar samtidigt att toppmötet i Vilnius inte levde upp till alla förväntningar, samt kräver att man där det är möjligt bör underteckna och genomföra associeringsavtal med partnerländerna så snart som möjligt för att främja moderniseringar och reformprocesser i de länderna, särskilt när det gäller befästandet av god förvaltning, rättsstatsprincipen, skyddet av mänskliga rättigheter och kampen mot korruption, och att stödja uppbyggnaden och moderniseringen av partnerländernas ekonomier och företagarvänlig lagstiftning. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att identifiera områden i associeringsagendan där genomförandet redan kan starta på kort och medellång sikt. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet välkomnar, som ett positivt resultat av toppmötet i Vilnius, Georgiens och Republiken Moldaviens parafering av associeringsavtalen, inbegripet djupgående och omfattande frihandelsavtal, men beklagar samtidigt att toppmötet i Vilnius inte levde upp till alla förväntningar, samt kräver att man där det är möjligt bör underteckna och genomföra associeringsavtal med partnerländerna så snart som möjligt för att främja moderniseringar och reformprocesser i de länderna, särskilt när det gäller befästandet av god förvaltning, rättsstatsprincipen, skyddet av mänskliga rättigheter och kampen mot korruption, och att stödja uppbyggnaden och moderniseringen av partnerländernas ekonomier och företagarvänlig lagstiftning. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att identifiera områden i associeringsagendan där genomförandet redan kan starta på kort och medellång sikt.

| 29. | Europaparlamentet beklagar de ständiga påtryckningar som utövas på länderna inom det östliga partnerskapet genom ekonomiska, politiska och militära medel av Ryssland, som uppfattar stärkandet av förbindelserna mellan EU och länderna inom det östliga partnerskapet som åtgärder som strider mot dess egna intressen. Parlamentet betonar behovet av att ta upp detta i samtal med Ryssland samt behovet av en allvarlig diskussion mellan EU:s medlemsstater om nya metoder att på ett konstruktivt sätt engagera Ryssland i initiativ som speglar det gemensamma intresset av ett säkert, stabilt och välmående europeiskt grannskap och därigenom övervinna föråldrat och farligt tänkande i termer av inflytande över olika områden. Parlamentet uppmanar EU att vidta konkreta åtgärder, inbegripet ekonomiskt bistånd, lättnader i handelsordningarna, projekt för att öka energitryggheten och stödja ekonomisk modernisering, i syfte att stödja länderna inom det östliga partnerskapet i deras europeiska strävanden, och att anta en gemensam strategi gentemot Ryssland. Parlamentet uppmanar dessutom till en uppriktig och öppen dialog med tredjeländer för att göra allt som går för att utveckla samarbete till nytta för länderna inom det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet beklagar de ständiga påtryckningar som utövas på länderna inom det östliga partnerskapet genom ekonomiska, politiska och militära medel av Ryssland, som uppfattar stärkandet av förbindelserna mellan EU och länderna inom det östliga partnerskapet som åtgärder som strider mot dess egna intressen. Parlamentet betonar behovet av att ta upp detta i samtal med Ryssland samt behovet av en allvarlig diskussion mellan EU:s medlemsstater om nya metoder att på ett konstruktivt sätt engagera Ryssland i initiativ som speglar det gemensamma intresset av ett säkert, stabilt och välmående europeiskt grannskap och därigenom övervinna föråldrat och farligt tänkande i termer av inflytande över olika områden. Parlamentet uppmanar EU att vidta konkreta åtgärder, inbegripet ekonomiskt bistånd, lättnader i handelsordningarna, projekt för att öka energitryggheten och stödja ekonomisk modernisering, i syfte att stödja länderna inom det östliga partnerskapet i deras europeiska strävanden, och att anta en gemensam strategi gentemot Ryssland. Parlamentet uppmanar dessutom till en uppriktig och öppen dialog med tredjeländer för att göra allt som går för att utveckla samarbete till nytta för länderna inom det östliga partnerskapet.

| 30. | Europaparlamentet påminner om att målen för samarbetet med länderna inom det östliga partnerskapet bör vara att upprätta ett närmare strategiskt partnerskap, stärka de direkta personkontakterna mellan EU och länderna inom det östliga partnerskapet, upprätta nätverk av sociala band i syfte att främja integration samt stödja modernisering och en EU-vänlig inriktning som sträcker sig längre än enbart stabilisering. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet påminner om att målen för samarbetet med länderna inom det östliga partnerskapet bör vara att upprätta ett närmare strategiskt partnerskap, stärka de direkta personkontakterna mellan EU och länderna inom det östliga partnerskapet, upprätta nätverk av sociala band i syfte att främja integration samt stödja modernisering och en EU-vänlig inriktning som sträcker sig längre än enbart stabilisering.

| 31. | Europaparlamentet betonar behovet av att öka medvetenheten om Europeiska unionen i de östliga partnerskapsländerna. Parlamentet betonar att EU-delegationerna i de östliga partnerskapsländerna bör spela en viktig roll i stödjandet av EU:s kampanjer för att synliggöra unionen. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet betonar behovet av att öka medvetenheten om Europeiska unionen i de östliga partnerskapsländerna. Parlamentet betonar att EU-delegationerna i de östliga partnerskapsländerna bör spela en viktig roll i stödjandet av EU:s kampanjer för att synliggöra unionen.

| 32. | Europaparlamentet uppmuntrar utvecklingen av närmare förbindelser mellan partnerländerna och främjandet av stabilitet och multilaterala förtroendeskapande åtgärder. Parlamentet betonar i detta avseende vikten av att utveckla en verklig multilateral dimension i det östliga partnerskapet för att förbättra goda grannförbindelser och stärka regionalt samarbete och bilägga bilaterala kontroverser. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmuntrar utvecklingen av närmare förbindelser mellan partnerländerna och främjandet av stabilitet och multilaterala förtroendeskapande åtgärder. Parlamentet betonar i detta avseende vikten av att utveckla en verklig multilateral dimension i det östliga partnerskapet för att förbättra goda grannförbindelser och stärka regionalt samarbete och bilägga bilaterala kontroverser.

| 33. | Europaparlamentet upprepar sin uppfattning att frusna konflikter hindrar att det östliga partnerskapet utvecklas till fullo och förvärrar hat, fientlighet och slitningar bland folken i flera länder inom det östliga partnerskapet. Parlamentet konstaterar vikten av att nå rättvisa lösningar och hållbar fred som grundas på folkrättens principer. För att detta mål ska kunna uppnås uppmanar parlamentet alla parter att skapa gynnsamma förutsättningar genom att undvika hatfylld retorik och krigshetsande beteende, och genom att genomföra förtroendeskapande åtgärder för att ta itu med humanitära, ekonomiska och andra frågor på alla sidor om de rådande skiljelinjerna. Parlamentet betonar vikten av regionalt samarbete och förtroendebyggande initiativ mellan parterna. Det understryker vikten av att stärka principen om goda grannförbindelser som en viktig aspekt av konfliktlösning. Parlamentet uttrycker sin oro över att ansträngningarna och de av EU tilldelade resurserna hittills inte har varit tillräckliga för att ge några påtagliga resultat. Parlamentet uppmanar kommissionen att intensifiera förtroendeuppbyggande program i konfliktområden för att återupprätta dialogen och underlätta mellanfolkligt utbyte. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och Europeiska utrikestjänsten att ta fram innovativa åtgärder och strategier, däribland offentliga kommunikationsstrategier, överväga pragmatiska initiativ och informella kontakter och samråd till stöd för det civila samhället och samhällsdialogen. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet upprepar sin uppfattning att frusna konflikter hindrar att det östliga partnerskapet utvecklas till fullo och förvärrar hat, fientlighet och slitningar bland folken i flera länder inom det östliga partnerskapet. Parlamentet konstaterar vikten av att nå rättvisa lösningar och hållbar fred som grundas på folkrättens principer. För att detta mål ska kunna uppnås uppmanar parlamentet alla parter att skapa gynnsamma förutsättningar genom att undvika hatfylld retorik och krigshetsande beteende, och genom att genomföra förtroendeskapande åtgärder för att ta itu med humanitära, ekonomiska och andra frågor på alla sidor om de rådande skiljelinjerna. Parlamentet betonar vikten av regionalt samarbete och förtroendebyggande initiativ mellan parterna. Det understryker vikten av att stärka principen om goda grannförbindelser som en viktig aspekt av konfliktlösning. Parlamentet uttrycker sin oro över att ansträngningarna och de av EU tilldelade resurserna hittills inte har varit tillräckliga för att ge några påtagliga resultat. Parlamentet uppmanar kommissionen att intensifiera förtroendeuppbyggande program i konfliktområden för att återupprätta dialogen och underlätta mellanfolkligt utbyte. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och Europeiska utrikestjänsten att ta fram innovativa åtgärder och strategier, däribland offentliga kommunikationsstrategier, överväga pragmatiska initiativ och informella kontakter och samråd till stöd för det civila samhället och samhällsdialogen.

| 34. | Europaparlamentet anser att det är av avgörande betydelse för främjandet av den östliga partnerskapspolitiken att det civila samhället både i EU och partnerländerna deltar och är engagerat. Parlamentet betonar att deltagande i och aktivt bidrag till forumet för det civila samhället inom det östliga partnerskapet på alla nivåer av den multilaterala plattformen är mycket välkommet och bör stärkas ytterligare. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet anser att det är av avgörande betydelse för främjandet av den östliga partnerskapspolitiken att det civila samhället både i EU och partnerländerna deltar och är engagerat. Parlamentet betonar att deltagande i och aktivt bidrag till forumet för det civila samhället inom det östliga partnerskapet på alla nivåer av den multilaterala plattformen är mycket välkommet och bör stärkas ytterligare.

| 35. | Europaparlamentet anser att samarbetet mellan det civila samhällets organisationer är en god grund för verkliga kontakter mellan människor som inte bör begränsas av statsgränser. Parlamentet rekommenderar ett närmare samarbete och samordning mellan forumet för det civila samhället inom det östliga partnerskapet och dess motsvarighet för EU–Ryssland. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet anser att samarbetet mellan det civila samhällets organisationer är en god grund för verkliga kontakter mellan människor som inte bör begränsas av statsgränser. Parlamentet rekommenderar ett närmare samarbete och samordning mellan forumet för det civila samhället inom det östliga partnerskapet och dess motsvarighet för EU–Ryssland.

| 36. | Europaparlamentet anser att samarbetsinstrumenten bör definieras exakt, med hänsyn till de tillgängliga instrumenten och programmen, och att de särskilt bör inriktas på utbildning och akademiskt utbyte. Parlamentet anser att det behöver anslås ytterligare ekonomiska medel till genomförandet av det östliga partnerskapet och stöd till reformer, flaggskeppsinitiativ och projekt. Parlamentet anser att alla sex partnerländerna bör delta fullt ut i unionens program. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet anser att samarbetsinstrumenten bör definieras exakt, med hänsyn till de tillgängliga instrumenten och programmen, och att de särskilt bör inriktas på utbildning och akademiskt utbyte. Parlamentet anser att det behöver anslås ytterligare ekonomiska medel till genomförandet av det östliga partnerskapet och stöd till reformer, flaggskeppsinitiativ och projekt. Parlamentet anser att alla sex partnerländerna bör delta fullt ut i unionens program.

| 37. | Europaparlamentet betonar att respekten för rättsstatsprincipen, inbegripet inrättandet av ett oberoende och effektivt rättsväsen och avskräckande åtgärder mot korruption, inom både privata och offentliga sektorn, är nödvändigt för att skydda de demokratiska värderingarna. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet betonar att respekten för rättsstatsprincipen, inbegripet inrättandet av ett oberoende och effektivt rättsväsen och avskräckande åtgärder mot korruption, inom både privata och offentliga sektorn, är nödvändigt för att skydda de demokratiska värderingarna.

| 38. | Europaparlamentet understryker att korruption fortfarande är vanligt förekommande i länderna inom det östliga partnerskapet och att detta är ett viktigt problem som behöver lösas. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet understryker att korruption fortfarande är vanligt förekommande i länderna inom det östliga partnerskapet och att detta är ett viktigt problem som behöver lösas.

| 39. | Europaparlamentet är medvetet om de effekter som den ekonomiska krisen har haft på den ekonomiska utvecklingen i länderna inom det östliga partnerskapet. Parlamentet framhåller vikten av att främja ekonomiskt samarbete för att komma vidare med det östliga partnerskapsprojektet, bland annat genom att öka medvetenheten om komplexiteten i ekonomiska problem, främja god styrning i finanssektorn samt samarbete med internationella finansinstitut, anamma ett sektoriellt synsätt och uppmuntra lagstiftning som främjar utvecklingen av sektorn för små och medelstora företag. Parlamentet betonar behovet av att man ingår och preliminärt tillämpar djupgående och omfattande frihandelsavtal som de främsta instrumenten för att modernisera ekonomierna i länderna inom det östliga partnerskapet och för att möjliggöra återhämtning från den ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet är medvetet om de effekter som den ekonomiska krisen har haft på den ekonomiska utvecklingen i länderna inom det östliga partnerskapet. Parlamentet framhåller vikten av att främja ekonomiskt samarbete för att komma vidare med det östliga partnerskapsprojektet, bland annat genom att öka medvetenheten om komplexiteten i ekonomiska problem, främja god styrning i finanssektorn samt samarbete med internationella finansinstitut, anamma ett sektoriellt synsätt och uppmuntra lagstiftning som främjar utvecklingen av sektorn för små och medelstora företag. Parlamentet betonar behovet av att man ingår och preliminärt tillämpar djupgående och omfattande frihandelsavtal som de främsta instrumenten för att modernisera ekonomierna i länderna inom det östliga partnerskapet och för att möjliggöra återhämtning från den ekonomiska krisen.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar till större insatser för att stärka näringslivsdimensionen inom det östliga partnerskapet, däribland genom att förbättra näringslivsmiljön i partnerländerna till nytta för små och medelstora företag på lokal, regional och europeisk nivå och genom att främja affärspartnerskap mellan EU och det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar till större insatser för att stärka näringslivsdimensionen inom det östliga partnerskapet, däribland genom att förbättra näringslivsmiljön i partnerländerna till nytta för små och medelstora företag på lokal, regional och europeisk nivå och genom att främja affärspartnerskap mellan EU och det östliga partnerskapet.

| 41. | Europaparlamentet anser dessutom att främjande av gemensam verksamhet med andra strategiska partner och samarbete inom internationella och europeiska organisationer skulle vara till nytta för alla berörda. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet anser dessutom att främjande av gemensam verksamhet med andra strategiska partner och samarbete inom internationella och europeiska organisationer skulle vara till nytta för alla berörda.

| 42. | Europaparlamentet betonar behovet av att främja sociala och kulturella band och därigenom omsätta EU:s motto ”förenade i mångfalden” i praktiken. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet betonar behovet av att främja sociala och kulturella band och därigenom omsätta EU:s motto ”förenade i mångfalden” i praktiken.

| 43. | Europaparlamentet framhåller vikten av informations- och kulturutbyte mellan länderna inom det östliga partnerskapet och EU för att bygga upp moderna, välinformerade samhällen och främja europeiska värden. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet framhåller vikten av informations- och kulturutbyte mellan länderna inom det östliga partnerskapet och EU för att bygga upp moderna, välinformerade samhällen och främja europeiska värden.

| 44. | Europaparlamentet framhåller att det europeiska initiativet för demokrati har en viktig roll att spela i länderna inom det östliga partnerskapet genom att det snabbt, effektivt och elastiskt stärker det civila samhället och befäster rättsstatsprincipen och respekten för mänskliga rättigheter, och genom att stödja eller utveckla prodemokratiska rörelser i länder som ännu inte påbörjat övergången till demokrati, eller i länder som befinner sig i denna övergång. Parlamentet uppmanar kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att stödja arbetet inom det europeiska initiativet för demokrati och dra full nytta av möjligheten till samarbete och samverkan. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang EU och dess medlemsstater till säkerställande av lämplig och stabil finansiering till verksamheten inom det europeiska initiativet för demokrati. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet framhåller att det europeiska initiativet för demokrati har en viktig roll att spela i länderna inom det östliga partnerskapet genom att det snabbt, effektivt och elastiskt stärker det civila samhället och befäster rättsstatsprincipen och respekten för mänskliga rättigheter, och genom att stödja eller utveckla prodemokratiska rörelser i länder som ännu inte påbörjat övergången till demokrati, eller i länder som befinner sig i denna övergång. Parlamentet uppmanar kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att stödja arbetet inom det europeiska initiativet för demokrati och dra full nytta av möjligheten till samarbete och samverkan. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang EU och dess medlemsstater till säkerställande av lämplig och stabil finansiering till verksamheten inom det europeiska initiativet för demokrati.

| 45. | Europaparlamentet anser att EU, för att stärka samarbetet mellan de östliga partnerländerna, bör avstå från att införa en begränsning till endast ett språk vid gemensamma projekt, och i stället främja flerspråkighet, framför allt i samband med initiativ på lokal nivå, medborgarinitiativ och utbildningsinitiativ. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet anser att EU, för att stärka samarbetet mellan de östliga partnerländerna, bör avstå från att införa en begränsning till endast ett språk vid gemensamma projekt, och i stället främja flerspråkighet, framför allt i samband med initiativ på lokal nivå, medborgarinitiativ och utbildningsinitiativ.

| 46. | Europaparlamentet framhåller vikten av att främja och stödja gemensamma satsningar på forskning och innovation, bland annat utbytesprogram för studenter, på virtuella flerspråksprojekt, på interkulturell dialog, genom gemensamma filmproduktioner och gemensamma resurser för litterära översättningar och på gemensam forskning om arvet efter nazismen, kommunismen och totalitära regimer samt om Europas gemensamma historia, bland annat genom programmet ”Ett Europa för medborgarna” och genom att främja samarbete med plattformen för Europas minne och samvete. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet framhåller vikten av att främja och stödja gemensamma satsningar på forskning och innovation, bland annat utbytesprogram för studenter, på virtuella flerspråksprojekt, på interkulturell dialog, genom gemensamma filmproduktioner och gemensamma resurser för litterära översättningar och på gemensam forskning om arvet efter nazismen, kommunismen och totalitära regimer samt om Europas gemensamma historia, bland annat genom programmet ”Ett Europa för medborgarna” och genom att främja samarbete med plattformen för Europas minne och samvete.

| 47. | Europaparlamentet efterlyser en gradvis utveckling av ett gemensamt område för kunskap och innovation för att sammanföra flera befintliga samarbetsområden inom forskning och innovation. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet efterlyser en gradvis utveckling av ett gemensamt område för kunskap och innovation för att sammanföra flera befintliga samarbetsområden inom forskning och innovation.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar till ytterligare tillnärmning av lagstiftningen på alla transportområden och genomförande av transportinfrastrukturprojekt, även avseende transportnätet inom det östliga partnerskapet genom befintliga EU-program och EU-instrument, och vill se ett större deltagande av europeiska och internationella finansinstitut och en prioritering av projekt som förbättrar anslutningar mot stomnätet. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar till ytterligare tillnärmning av lagstiftningen på alla transportområden och genomförande av transportinfrastrukturprojekt, även avseende transportnätet inom det östliga partnerskapet genom befintliga EU-program och EU-instrument, och vill se ett större deltagande av europeiska och internationella finansinstitut och en prioritering av projekt som förbättrar anslutningar mot stomnätet.

| 49. | Europaparlamentet efterlyser förståelse för att det östliga partnerskapet är ett ambitiöst program vars resultat kan bli tydliga först i ett längre perspektiv. Samtidigt som det östliga partnerskapet kritiseras från olika håll betonar parlamentet att initiativets framgång är beroende av både EU:s och dess partnerländers engagemang och politiska vilja. Parlamentet konstaterar dessutom att det är mycket viktigt att all kritik av det östliga partnerskapet bör vara av konstruktiv karaktär och avse förbättringar av partnerskapet snarare än misskrediteringar av det. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet efterlyser förståelse för att det östliga partnerskapet är ett ambitiöst program vars resultat kan bli tydliga först i ett längre perspektiv. Samtidigt som det östliga partnerskapet kritiseras från olika håll betonar parlamentet att initiativets framgång är beroende av både EU:s och dess partnerländers engagemang och politiska vilja. Parlamentet konstaterar dessutom att det är mycket viktigt att all kritik av det östliga partnerskapet bör vara av konstruktiv karaktär och avse förbättringar av partnerskapet snarare än misskrediteringar av det.

| 50. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Europeiska utrikestjänsten, Regionkommittén, regeringarna och parlamenten i länderna inom det östliga partnerskapet, OSSE och till Europarådet. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Europeiska utrikestjänsten, Regionkommittén, regeringarna och parlamenten i länderna inom det östliga partnerskapet, OSSE och till Europarådet.

---

(1)  EUT C 338, 19.11.2013, s. 3.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2013)0446.

(3)  EUT C 168 E, 14.6.2013, s. 26.

(4)  EUT C 296 E, 2.10.2012, s. 105.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2013)0565.

(6)  Antagna texter, P7_TA(2013)0570.

(7)  EUT C 33 E, 5.2.2013, s. 165.

(8)  EUT C 258 E, 7.9.2013, s. 8.

(9)  Antagna texter, P7_TA(2012)0503.

(10)  Antagna texter, P7_TA(2013)0575.

(11)  EUT C 257 E, 6.9.2013, s. 13.

(12)  Antagna texter, P7_TA(2012)0504.

(13)  Antagna texter, P7_TA(2012)0470.

(14)  Antagna texter, P7_TA(2013)0274.

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/104 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/104

---

P7_TA(2014)0230

Amerikanska NSA:s övervakningsprogram, övervakningsorgan i olika medlemsstater samt inverkan på EU-medborgarnas grundläggande rättigheter

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2014 om amerikanska NSA:s övervakningsprogram, övervakningsorgan i olika medlemsstater samt inverkan på EU-medborgarnas grundläggande rättigheter och på det transatlantiska samarbetet i rättsliga och inrikes frågor (2013/2188(INI))

(2017/C 378/14)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt artiklarna 2, 3, 4, 5, 6, 7, 10, 11 och 21, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt artiklarna 2, 3, 4, 5, 6, 7, 10, 11 och 21,

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 15, 16 och 218 samt avdelning V, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 15, 16 och 218 samt avdelning V,

| — | med beaktande av protokoll 36 om övergångsbestämmelser och artikel 10 i detta samt förklaring nr 50 om detta protokoll, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokoll 36 om övergångsbestämmelser och artikel 10 i detta samt förklaring nr 50 om detta protokoll,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 1, 3, 6, 7, 8, 10, 11, 20, 21, 42, 47, 48 och 52, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 1, 3, 6, 7, 8, 10, 11, 20, 21, 42, 47, 48 och 52,

| — | med beaktande av Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (nedan kallad Europakonventionen), särskilt artiklarna 6, 8, 9, 10 och 13 samt protokollen till denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (nedan kallad Europakonventionen), särskilt artiklarna 6, 8, 9, 10 och 13 samt protokollen till denna,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, särskilt artiklarna 7, 8, 10, 11, 12 och 14 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, särskilt artiklarna 7, 8, 10, 11, 12 och 14 (1),

| — | med beaktande av Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, särskilt artiklarna 14, 17, 18 och 19, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, särskilt artiklarna 14, 17, 18 och 19,

| — | med beaktande av Europarådets konvention om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter (ETS nr 108) och tilläggsprotokollet av den 8 november 2001 till denna konvention om tillsynsmyndigheter och gränsöverskridande flöden av personuppgifter (ETS nr 181), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter (ETS nr 108) och tilläggsprotokollet av den 8 november 2001 till denna konvention om tillsynsmyndigheter och gränsöverskridande flöden av personuppgifter (ETS nr 181),

| — | med beaktande av Wienkonventionen om diplomatiska förbindelser, särskilt artiklarna 24, 27 och 40, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Wienkonventionen om diplomatiska förbindelser, särskilt artiklarna 24, 27 och 40,

| — | med beaktande av Europarådets konvention om it-brottslighet (ETS nr 185), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om it-brottslighet (ETS nr 185),

| — | med beaktande av den rapport från FN:s särskilda rapportör om främjande och skydd av mänskliga grundläggande fri- och rättigheter i samband med terrorismbekämpning som lades fram den 17 maj 2010 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den rapport från FN:s särskilda rapportör om främjande och skydd av mänskliga grundläggande fri- och rättigheter i samband med terrorismbekämpning som lades fram den 17 maj 2010 (2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Internetpolitik och förvaltning av internet – Europas roll i utformningen av framtidens internetförvaltning” (COM(2014)0072), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Internetpolitik och förvaltning av internet – Europas roll i utformningen av framtidens internetförvaltning” (COM(2014)0072),

| — | med beaktande av den rapport från FN:s särskilda rapportör om främjande och skydd av åsikts- och yttrandefriheten som lades fram den 17 april 2013 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den rapport från FN:s särskilda rapportör om främjande och skydd av åsikts- och yttrandefriheten som lades fram den 17 april 2013 (3),

| — | med beaktande av de riktlinjer beträffande mänskliga rättigheter och kampen mot terrorism som antogs av Europarådets ministerkommitté den 11 juli 2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de riktlinjer beträffande mänskliga rättigheter och kampen mot terrorism som antogs av Europarådets ministerkommitté den 11 juli 2002,

| — | med beaktande av Brysseldeklarationen av den 1 oktober 2010, som antogs vid de parlamentariska utskottens sjätte konferens om kontroll av underrättelse- och säkerhetstjänsterna i Europeiska unionens medlemsstater, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Brysseldeklarationen av den 1 oktober 2010, som antogs vid de parlamentariska utskottens sjätte konferens om kontroll av underrättelse- och säkerhetstjänsterna i Europeiska unionens medlemsstater,

| — | med beaktande av resolution nr 1954 (2013) från Europarådets parlamentariska församling om nationell säkerhet och tillgång till information, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolution nr 1954 (2013) från Europarådets parlamentariska församling om nationell säkerhet och tillgång till information,

| — | med beaktande av den rapport om demokratisk kontroll av säkerhetstjänster som antogs av Venedigkommissionen den 11 juni 2007 (4), samt i väntan på och med stort intresse för uppdateringen av denna rapport som ska vara klar våren 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den rapport om demokratisk kontroll av säkerhetstjänster som antogs av Venedigkommissionen den 11 juni 2007 (4), samt i väntan på och med stort intresse för uppdateringen av denna rapport som ska vara klar våren 2014,

| — | med beaktande av vittnesmålen från företrädarna för tillsynskommittéerna om Belgiens, Nederländernas, Danmarks och Norges underrättelsetjänster, |
| --- | --- |

—

med beaktande av vittnesmålen från företrädarna för tillsynskommittéerna om Belgiens, Nederländernas, Danmarks och Norges underrättelsetjänster,

| — | med beaktande av de ärenden som lagts fram inför fransk (5), polsk och brittisk (6) domstol samt inför Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (7), med avseende på system för massövervakning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de ärenden som lagts fram inför fransk (5), polsk och brittisk (6) domstol samt inför Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (7), med avseende på system för massövervakning,

| — | med beaktande av konventionen, upprättad av rådet på grundval av artikel 34 i fördraget om Europeiska unionen, om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål mellan Europeiska unionens medlemsstater (8), särskilt avdelning III i denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen, upprättad av rådet på grundval av artikel 34 i fördraget om Europeiska unionen, om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål mellan Europeiska unionens medlemsstater (8), särskilt avdelning III i denna,

| — | med beaktande av kommissionens beslut 2000/520/EG av den 26 juli 2000 om huruvida ett adekvat skydd säkerställs genom de principer om integritetsskydd (Safe Harbour Privacy Principles) i kombination med frågor och svar som Förenta staternas handelsministerium utfärdat, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens beslut 2000/520/EG av den 26 juli 2000 om huruvida ett adekvat skydd säkerställs genom de principer om integritetsskydd (Safe Harbour Privacy Principles) i kombination med frågor och svar som Förenta staternas handelsministerium utfärdat,

| — | med beaktande av kommissionens utvärderingsrapporter av den 13 februari 2002 (SEC(2002)0196) och av den 20 oktober 2004 (SEC(2004)1323) om genomförandet av principerna om integritetsskydd (Safe Harbour Privacy Principles), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens utvärderingsrapporter av den 13 februari 2002 (SEC(2002)0196) och av den 20 oktober 2004 (SEC(2004)1323) om genomförandet av principerna om integritetsskydd (Safe Harbour Privacy Principles),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 november 2013 om hur principerna om integritetsskydd (safe harbour) fungerar när det gäller EU:s medborgare och företag som är etablerade i EU (COM(2013)0847) samt av kommissionens meddelande av den 27 november 2013 om återskapande av förtroendet för dataflöden mellan EU och Förenta staterna (COM(2013)0846), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 november 2013 om hur principerna om integritetsskydd (safe harbour) fungerar när det gäller EU:s medborgare och företag som är etablerade i EU (COM(2013)0847) samt av kommissionens meddelande av den 27 november 2013 om återskapande av förtroendet för dataflöden mellan EU och Förenta staterna (COM(2013)0846),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2000 om utkastet till kommissionens beslut om huruvida Förenta staternas safe harbour-principer ger ett adekvat skydd samt tillhörande frågor och svar som utfärdats av Förenta staternas handelsministerium, som ansåg att det inte kunde bekräftas om systemet var adekvat eller inte (9), samt av yttrandena från artikel 29-gruppen, särskilt yttrande nr 4/2000 av den 16 maj 2000 (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2000 om utkastet till kommissionens beslut om huruvida Förenta staternas safe harbour-principer ger ett adekvat skydd samt tillhörande frågor och svar som utfärdats av Förenta staternas handelsministerium, som ansåg att det inte kunde bekräftas om systemet var adekvat eller inte (9), samt av yttrandena från artikel 29-gruppen, särskilt yttrande nr 4/2000 av den 16 maj 2000 (10),

| — | med beaktande av avtalen mellan Amerikas förenta stater och Europeiska unionen om användning och överföring av passageraruppgifter (PNR-avtalen) från 2004, 2007 (11) och 2012 (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalen mellan Amerikas förenta stater och Europeiska unionen om användning och överföring av passageraruppgifter (PNR-avtalen) från 2004, 2007 (11) och 2012 (12),

| — | med beaktande av den gemensamma översynen av genomförandet av avtalet mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater om behandling av passageraruppgifter (PNR) och överföring av dessa till Förenta staternas Department of Homeland Security (DHS) (13) – följedokument till rapporten från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om den gemensamma översynen (COM(2013)0844), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma översynen av genomförandet av avtalet mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater om behandling av passageraruppgifter (PNR) och överföring av dessa till Förenta staternas Department of Homeland Security (DHS) (13) – följedokument till rapporten från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om den gemensamma översynen (COM(2013)0844),

| — | med beaktande av generaladvokat Pedro Cruz Villalóns ståndpunkt att hela direktiv 2006/24/EG om lagring av uppgifter som genererats eller behandlats i samband med tillhandahållande av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster eller allmänna kommunikationsnät är oförenligt med artikel 52.1 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna samt att artikel 6 i direktivet är oförenlig med artiklarna 7 och 52.1 i stadgan (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av generaladvokat Pedro Cruz Villalóns ståndpunkt att hela direktiv 2006/24/EG om lagring av uppgifter som genererats eller behandlats i samband med tillhandahållande av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster eller allmänna kommunikationsnät är oförenligt med artikel 52.1 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna samt att artikel 6 i direktivet är oförenlig med artiklarna 7 och 52.1 i stadgan (14),

| — | med beaktande av rådets beslut 2010/412/EU av den 13 juli 2010 om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater om behandling och överföring av uppgifter om finansiella betalningsmeddelanden från Europeiska unionen till Förenta staterna i enlighet med programmet för att spåra finansiering av terrorism (TFTP) (15), samt de bifogade förklaringarna från kommissionen och rådet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2010/412/EU av den 13 juli 2010 om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater om behandling och överföring av uppgifter om finansiella betalningsmeddelanden från Europeiska unionen till Förenta staterna i enlighet med programmet för att spåra finansiering av terrorism (TFTP) (15), samt de bifogade förklaringarna från kommissionen och rådet,

| — | med beaktande av avtalet om ömsesidig rättslig hjälp mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet om ömsesidig rättslig hjälp mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater (16),

| — | med beaktande av de pågående förhandlingarna om ett internationellt ramavtal mellan EU och Förenta staterna om skydd av personuppgifter som överförs och behandlas för att förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott, inklusive terrorism, inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (paraplyavtalet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de pågående förhandlingarna om ett internationellt ramavtal mellan EU och Förenta staterna om skydd av personuppgifter som överförs och behandlas för att förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott, inklusive terrorism, inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (paraplyavtalet),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2271/96 av den 22 november 1996 om skydd mot följderna av tillämpning av extraterritoriell lagstiftning som antas av ett tredje land, och åtgärder som grundar sig på eller är en följd av denna lagstiftning (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2271/96 av den 22 november 1996 om skydd mot följderna av tillämpning av extraterritoriell lagstiftning som antas av ett tredje land, och åtgärder som grundar sig på eller är en följd av denna lagstiftning (17),

| — | med beaktande av det uttalande som presidenten för Förbundsrepubliken Brasilien gjorde vid öppnandet av FN:s generalförsamlings 68:e session den 24 september 2013 och det utförda arbetet i det parlamentariska utskott för spioneriutredning som inrättats av Brasiliens senat, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det uttalande som presidenten för Förbundsrepubliken Brasilien gjorde vid öppnandet av FN:s generalförsamlings 68:e session den 24 september 2013 och det utförda arbetet i det parlamentariska utskott för spioneriutredning som inrättats av Brasiliens senat,

| — | med beaktande av USA PATRIOT Act, som undertecknades av president George W. Bush den 26 oktober 2001, |
| --- | --- |

—

med beaktande av USA PATRIOT Act, som undertecknades av president George W. Bush den 26 oktober 2001,

| — | med beaktande av Foreign Intelligence Surveillance Act (FISA) från 1978 och ändringsakten till denna från 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Foreign Intelligence Surveillance Act (FISA) från 1978 och ändringsakten till denna från 2008,

| — | med beaktande av dekret nr 12333, som utfärdades av Förenta staternas president 1981 och som ändrades 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av dekret nr 12333, som utfärdades av Förenta staternas president 1981 och som ändrades 2008,

| — | med beaktande av den amerikanska presidentens policydirektiv (Presidential Policy Directive, PPD-28) om signalspaning, utfärdat av Förenta staternas president Barack Obama den 17 januari 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den amerikanska presidentens policydirektiv (Presidential Policy Directive, PPD-28) om signalspaning, utfärdat av Förenta staternas president Barack Obama den 17 januari 2014,

| — | med beaktande av de lagstiftningsförslag som för närvarande utreds i Förenta staternas kongress, inklusive utkastet till Förenta staternas Freedom Act, utkastet till Intelligence Oversight and Surveillance Reform Act, med flera, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de lagstiftningsförslag som för närvarande utreds i Förenta staternas kongress, inklusive utkastet till Förenta staternas Freedom Act, utkastet till Intelligence Oversight and Surveillance Reform Act, med flera,

| — | med beaktande av de översyner som genomförts av tillsynsnämnden på området personlig integritet och medborgerliga fri- och rättigheter (Privacy and Civil Liberties Oversight Board), Förenta staternas nationella säkerhetsråd och presidentens grupp för tillsyn av underrättelse- och kommunikationsteknik, särskilt den sistnämndas rapport Liberty and Security in a Changing World av den 12 december 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de översyner som genomförts av tillsynsnämnden på området personlig integritet och medborgerliga fri- och rättigheter (Privacy and Civil Liberties Oversight Board), Förenta staternas nationella säkerhetsråd och presidentens grupp för tillsyn av underrättelse- och kommunikationsteknik, särskilt den sistnämndas rapport Liberty and Security in a Changing World av den 12 december 2013,

| — | med beaktande av amerikanska District of Columbias distriktsdomstols dom av den 16 december 2013 i civilmål nr 13-0851, Klayman m.fl. mot Obama m.fl., och med beaktande av avgörandet från den amerikanska distriktsdomstolen för Southern District of New York i målet ACLU m.fl. mot James R. Clapper m.fl. (civilmål nr 13-3994 av den 11 juni 2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av amerikanska District of Columbias distriktsdomstols dom av den 16 december 2013 i civilmål nr 13-0851, Klayman m.fl. mot Obama m.fl., och med beaktande av avgörandet från den amerikanska distriktsdomstolen för Southern District of New York i målet ACLU m.fl. mot James R. Clapper m.fl. (civilmål nr 13-3994 av den 11 juni 2013),

| — | med beaktande av rapporten från EU:s medordförande i den tillfälliga EU–USA-arbetsgruppen om dataskydd av den 27 november 2013 (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från EU:s medordförande i den tillfälliga EU–USA-arbetsgruppen om dataskydd av den 27 november 2013 (18),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 5 september 2001 (19) och 7 november 2002 (20) om det världsomfattande systemet för avlyssning av privatpersoner och företag (avlyssningssystemet Echelon), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 5 september 2001 (19) och 7 november 2002 (20) om det världsomfattande systemet för avlyssning av privatpersoner och företag (avlyssningssystemet Echelon),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 maj 2013 om EU-stadgan: standarder för mediefrihet i EU (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 maj 2013 om EU-stadgan: standarder för mediefrihet i EU (21),

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 juli 2013 om den amerikanska säkerhetsmyndigheten NSA:s övervakningsprogram och övervakningsorgan i olika medlemsstater och konsekvenserna för EU-medborgarnas integritet (22), i vilken utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor uppmanas att göra en ingående utredning av frågan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 juli 2013 om den amerikanska säkerhetsmyndigheten NSA:s övervakningsprogram och övervakningsorgan i olika medlemsstater och konsekvenserna för EU-medborgarnas integritet (22), i vilken utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor uppmanas att göra en ingående utredning av frågan,

| — | med beaktande av arbetsdokument 1 om Förenta staternas och EU:s övervakningsprogram och deras inverkan på EU-medborgarnas grundläggande rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokument 1 om Förenta staternas och EU:s övervakningsprogram och deras inverkan på EU-medborgarnas grundläggande rättigheter,

| — | med beaktande av arbetsdokument 3 om förhållandet mellan övervakningsmetoder i EU och Förenta staterna samt EU:s bestämmelser om uppgiftsskydd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokument 3 om förhållandet mellan övervakningsmetoder i EU och Förenta staterna samt EU:s bestämmelser om uppgiftsskydd,

| — | med beaktande av arbetsdokument 4 om Förenta staternas övervakning av data och uppgifter inom EU och eventuella juridiska konsekvenser för transatlantiska avtal och samarbeten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokument 4 om Förenta staternas övervakning av data och uppgifter inom EU och eventuella juridiska konsekvenser för transatlantiska avtal och samarbeten,

| — | med beaktande av arbetsdokument 5 om demokratisk översyn av medlemsstaternas underrättelsetjänster och av EU:s underrättelseorgan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokument 5 om demokratisk översyn av medlemsstaternas underrättelsetjänster och av EU:s underrättelseorgan,

| — | med beaktande av AFET-utskottets arbetsdokument om de utrikespolitiska aspekterna av granskningen av den elektroniska massövervakningen av EU:s medborgare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av AFET-utskottets arbetsdokument om de utrikespolitiska aspekterna av granskningen av den elektroniska massövervakningen av EU:s medborgare,

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2013 om organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt: rekommendationer med avseende på de åtgärder och initiativ som ska vidtas (23), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2013 om organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt: rekommendationer med avseende på de åtgärder och initiativ som ska vidtas (23),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2013 om tillfälligt upphävande av TFTP-avtalet till följd av NSA:s övervakning (24), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2013 om tillfälligt upphävande av TFTP-avtalet till följd av NSA:s övervakning (24),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 december 2013 om att frigöra de molnbaserade datortjänsternas potential i Europa (25), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 december 2013 om att frigöra de molnbaserade datortjänsternas potential i Europa (25),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet och rådet om överförande till och hantering inom Europaparlamentet av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som innehas av rådet vilka rör andra frågor än de som omfattas av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (26), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet och rådet om överförande till och hantering inom Europaparlamentet av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som innehas av rådet vilka rör andra frågor än de som omfattas av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (26),

| — | med beaktande av bilaga VIII till arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av bilaga VIII till arbetsordningen,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0139/2014), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0139/2014), och av följande skäl:

Effekten av massövervakningen

| A. | Skyddet av personuppgifter och privatliv hör till de grundläggande rättigheterna. Säkerhetsåtgärder, även åtgärder för att bekämpa terrorism, måste därför utformas så att de är förenliga med rättsstatsprincipen och underkastade skyldigheterna avseende de grundläggande rättigheterna, inklusive sådana som avser privatlivet och skyddet av personuppgifter. |
| --- | --- |

A.

Skyddet av personuppgifter och privatliv hör till de grundläggande rättigheterna. Säkerhetsåtgärder, även åtgärder för att bekämpa terrorism, måste därför utformas så att de är förenliga med rättsstatsprincipen och underkastade skyldigheterna avseende de grundläggande rättigheterna, inklusive sådana som avser privatlivet och skyddet av personuppgifter.

| B. | Informationsflöden och uppgifter som i dag präglar vardagslivet och ingår i varje individs personliga sfär måste vara lika intrångsskyddade som privata hem. |
| --- | --- |

B.

Informationsflöden och uppgifter som i dag präglar vardagslivet och ingår i varje individs personliga sfär måste vara lika intrångsskyddade som privata hem.

| C. | Banden mellan Europa och Amerikas förenta stater bygger på en anda av och principerna om demokrati, rättsstatlighet, frihet, rättvisa och solidaritet. |
| --- | --- |

C.

Banden mellan Europa och Amerikas förenta stater bygger på en anda av och principerna om demokrati, rättsstatlighet, frihet, rättvisa och solidaritet.

| D. | Samarbetet mellan Förenta staterna och Europeiska unionen och dess medlemsstater i kampen mot terrorismen är alltjämt avgörande för båda parternas säkerhet och trygghet. |
| --- | --- |

D.

Samarbetet mellan Förenta staterna och Europeiska unionen och dess medlemsstater i kampen mot terrorismen är alltjämt avgörande för båda parternas säkerhet och trygghet.

| E. | Ömsesidig tillit och förståelse är viktiga faktorer i den transatlantiska dialogen och det transatlantiska partnerskapet. |
| --- | --- |

E.

Ömsesidig tillit och förståelse är viktiga faktorer i den transatlantiska dialogen och det transatlantiska partnerskapet.

| F. | Efter 11 september 2001 blev kampen mot terrorism en av huvudprioriteringarna för de flesta regeringar. Avslöjandena i de dokument som läckts ut av f.d. NSA-konsulten Edward Snowden innebar att politiska ledare blev skyldiga att ta itu med utmaningarna med att övervaka och kontrollera underrättelseorganens övervakningsverksamhet och bedöma hur deras verksamhet påverkar de grundläggande rättigheterna och rättsstatsprincipen i ett demokratiskt samhälle. |
| --- | --- |

F.

Efter 11 september 2001 blev kampen mot terrorism en av huvudprioriteringarna för de flesta regeringar. Avslöjandena i de dokument som läckts ut av f.d. NSA-konsulten Edward Snowden innebar att politiska ledare blev skyldiga att ta itu med utmaningarna med att övervaka och kontrollera underrättelseorganens övervakningsverksamhet och bedöma hur deras verksamhet påverkar de grundläggande rättigheterna och rättsstatsprincipen i ett demokratiskt samhälle.

| G. | De avslöjanden som skett sedan juni 2013 har väckt många frågor inom EU när det gäller






  — | de avslöjade övervakningssystemens omfattning i både Förenta staterna och EU:s medlemsstater, |
| --- | --- | --- |

G.

De avslöjanden som skett sedan juni 2013 har väckt många frågor inom EU när det gäller

—

de avslöjade övervakningssystemens omfattning i både Förenta staterna och EU:s medlemsstater,

| — | överträdelserna av EU:s rättsliga normer, grundläggande rättigheter och standarder för uppgiftsskydd, |
| --- | --- |

—

överträdelserna av EU:s rättsliga normer, grundläggande rättigheter och standarder för uppgiftsskydd,

| — | graden av tillit i det transatlantiska samarbetet mellan EU och Förenta staterna, |
| --- | --- |

—

graden av tillit i det transatlantiska samarbetet mellan EU och Förenta staterna,

| — | omfattningen av vissa EU-medlemsstaters grad av samarbete och deltagande i Förenta staternas övervakningsprogram eller likvärdiga nationella program som avslöjats av medierna, |
| --- | --- |

—

omfattningen av vissa EU-medlemsstaters grad av samarbete och deltagande i Förenta staternas övervakningsprogram eller likvärdiga nationella program som avslöjats av medierna,

| — | de amerikanska politiska myndigheternas och vissa EU-medlemsstaters brist på kontroll och effektiv tillsyn över sina underrättelseorgan, |
| --- | --- |

—

de amerikanska politiska myndigheternas och vissa EU-medlemsstaters brist på kontroll och effektiv tillsyn över sina underrättelseorgan,

| — | risken för att dessa massövervakningsoperationer används för andra ändamål än nationell säkerhet och bekämpning av terrorism i egentlig mening, t.ex. ekonomiskt spionage, industrispionage eller politiskt motiverad profilering, |
| --- | --- |

—

risken för att dessa massövervakningsoperationer används för andra ändamål än nationell säkerhet och bekämpning av terrorism i egentlig mening, t.ex. ekonomiskt spionage, industrispionage eller politiskt motiverad profilering,

| — | undergrävandet av pressfriheten och av kommunikationer med medlemmar i yrkesgrupper som omfattas av tystnadsplikt, bl.a. advokater och läkare, |
| --- | --- |

—

undergrävandet av pressfriheten och av kommunikationer med medlemmar i yrkesgrupper som omfattas av tystnadsplikt, bl.a. advokater och läkare,

| — | underrättelseorganens och de privata it- och telekomföretagens respektive roller och grad av deltagande, |
| --- | --- |

—

underrättelseorganens och de privata it- och telekomföretagens respektive roller och grad av deltagande,

| — | de allt suddigare gränserna mellan brottsbekämpning och underrättelseverksamhet som leder till att varje medborgare behandlas som misstänkt och övervakas, samt |
| --- | --- |

—

de allt suddigare gränserna mellan brottsbekämpning och underrättelseverksamhet som leder till att varje medborgare behandlas som misstänkt och övervakas, samt

| — | hoten mot den personliga integriteten i den digitala tidsåldern och massövervakningens konsekvenser för medborgarna och samhällena. |
| --- | --- |

—

hoten mot den personliga integriteten i den digitala tidsåldern och massövervakningens konsekvenser för medborgarna och samhällena.

| H. | Det spioneri som avslöjats är av en aldrig tidigare skådad omfattning och måste utredas grundligt av Förenta staternas myndigheter, EU-institutionerna och medlemsstaternas regeringar, nationella parlament och rättsliga myndigheter. |
| --- | --- |

H.

Det spioneri som avslöjats är av en aldrig tidigare skådad omfattning och måste utredas grundligt av Förenta staternas myndigheter, EU-institutionerna och medlemsstaternas regeringar, nationella parlament och rättsliga myndigheter.

| I. | Förenta staternas myndigheter har förnekat en del av de avslöjade uppgifterna, men inte den stora merparten av dem. Avslöjandena har väckt en omfattande offentlig debatt i Förenta staterna och i vissa EU-medlemsstater, men alltför många av regeringarna och parlament i EU håller tyst och inleder inte adekvata undersökningar. |
| --- | --- |

I.

Förenta staternas myndigheter har förnekat en del av de avslöjade uppgifterna, men inte den stora merparten av dem. Avslöjandena har väckt en omfattande offentlig debatt i Förenta staterna och i vissa EU-medlemsstater, men alltför många av regeringarna och parlament i EU håller tyst och inleder inte adekvata undersökningar.

| J. | President Obama har nyligen tillkännagett att NSA och dess övervakningsprogram ska reformeras. |
| --- | --- |

J.

President Obama har nyligen tillkännagett att NSA och dess övervakningsprogram ska reformeras.

| K. | I jämförelse med åtgärder som vidtagits av både EU:s institutioner och vissa medlemsstater har Europaparlamentet tagit sin plikt på stort allvar att sprida ljus över avslöjandena om den urskillningslösa verksamheten med att massövervaka EU:s medborgare, och i sin resolution av den 4 juli 2013 om den amerikanska säkerhetsmyndigheten NSA:s övervakningsprogram och övervakningsorgan i olika medlemsstater och konsekvenserna för EU-medborgarnas integritet, uppmanade parlamentet sitt utskott för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor att göra en ingående utredning av frågan. |
| --- | --- |

K.

I jämförelse med åtgärder som vidtagits av både EU:s institutioner och vissa medlemsstater har Europaparlamentet tagit sin plikt på stort allvar att sprida ljus över avslöjandena om den urskillningslösa verksamheten med att massövervaka EU:s medborgare, och i sin resolution av den 4 juli 2013 om den amerikanska säkerhetsmyndigheten NSA:s övervakningsprogram och övervakningsorgan i olika medlemsstater och konsekvenserna för EU-medborgarnas integritet, uppmanade parlamentet sitt utskott för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor att göra en ingående utredning av frågan.

| L. | Det är EU-institutionernas skyldighet att se till att EU-lagstiftningen genomförs fullständigt för EU-medborgarnas skull och att EU-fördragens rättsverkan inte undergrävs av ett undergivet godtagande av de extraterritoriella effekterna av tredjeländers standarder eller insatser. |
| --- | --- |

L.

Det är EU-institutionernas skyldighet att se till att EU-lagstiftningen genomförs fullständigt för EU-medborgarnas skull och att EU-fördragens rättsverkan inte undergrävs av ett undergivet godtagande av de extraterritoriella effekterna av tredjeländers standarder eller insatser.

Utvecklingen när det gäller Förenta staternas reform av underrättelsetjänsten

| M. | Distriktsdomstolen i District of Columbia fastslog i sitt avgörande av den 16 december 2013 att NSA:s massinsamling av metadata strider mot fjärde tillägget i Förenta staternas konstitution (27). Distriktsdomstolen i Southern District of New York fastslog dock i sitt avgörande av den 27 december 2013 att denna insamling var laglig. |
| --- | --- |

M.

Distriktsdomstolen i District of Columbia fastslog i sitt avgörande av den 16 december 2013 att NSA:s massinsamling av metadata strider mot fjärde tillägget i Förenta staternas konstitution (27). Distriktsdomstolen i Southern District of New York fastslog dock i sitt avgörande av den 27 december 2013 att denna insamling var laglig.

| N. | Enligt ett avgörande av distriktsdomstolen i Eastern District of Michigan innebär det fjärde tillägget att det krävs rimlighet vid all spaning, förhandstillstånd för all rimlig spaning, tillstånd grundade på befintliga sannolika skäl och likaså noggrannhet när det gäller personer, platser och föremål samt att det finns en neutral instans mellan de tjänstemän som får i uppdrag att utföra spaningen och medborgarna (28). |
| --- | --- |

N.

Enligt ett avgörande av distriktsdomstolen i Eastern District of Michigan innebär det fjärde tillägget att det krävs rimlighet vid all spaning, förhandstillstånd för all rimlig spaning, tillstånd grundade på befintliga sannolika skäl och likaså noggrannhet när det gäller personer, platser och föremål samt att det finns en neutral instans mellan de tjänstemän som får i uppdrag att utföra spaningen och medborgarna (28).

| O. | Presidentens grupp för tillsyn av underrättelse- och kommunikationsteknik lägger i sin rapport av den 12 december 2013 fram 46 rekommendationer till Förenta staternas president. I rekommendationerna framhålls behovet av att samtidigt skydda den nationella säkerheten, den personliga integriteten och de medborgerliga fri- och rättigheterna. I detta avseende uppmanas den amerikanska regeringen att så snart som möjligt upphöra med massupptagningen av amerikaners telefonsamtal i enlighet med avsnitt 215 i USA PATRIOT Act, att göra en ingående översyn av den rättsliga ramen för NSA och Förenta staternas underrättelseverksamhet för att se till att rätten till personlig integritet respekteras, att avsluta insatserna för att underminera kommersiell programvara eller göra den sårbar (genom bakdörrar och sabotageprogram), att öka användningen av kryptering, särskilt när det gäller data som överförs, och att inte undergräva insatserna för att skapa krypteringsstandarder, att utse en advokat för allmänintresset som kan företräda den personliga integriteten och de medborgerliga fri- och rättigheterna inför Foreign Intelligence Surveillance Court, att ge tillsynsnämnden på området personlig integritet och medborgerliga fri- och rättigheter befogenhet att övervaka underrättelseorganens verksamhet för utländska underrättelseändamål och inte bara för terrorismbekämpning, samt att ta emot klagomål från visselblåsare, att använda avtalen om ömsesidig rättslig hjälp för att erhålla elektronisk information och att inte använda övervakning för att stjäla industri- eller företagshemligheter. |
| --- | --- |

O.

Presidentens grupp för tillsyn av underrättelse- och kommunikationsteknik lägger i sin rapport av den 12 december 2013 fram 46 rekommendationer till Förenta staternas president. I rekommendationerna framhålls behovet av att samtidigt skydda den nationella säkerheten, den personliga integriteten och de medborgerliga fri- och rättigheterna. I detta avseende uppmanas den amerikanska regeringen att så snart som möjligt upphöra med massupptagningen av amerikaners telefonsamtal i enlighet med avsnitt 215 i USA PATRIOT Act, att göra en ingående översyn av den rättsliga ramen för NSA och Förenta staternas underrättelseverksamhet för att se till att rätten till personlig integritet respekteras, att avsluta insatserna för att underminera kommersiell programvara eller göra den sårbar (genom bakdörrar och sabotageprogram), att öka användningen av kryptering, särskilt när det gäller data som överförs, och att inte undergräva insatserna för att skapa krypteringsstandarder, att utse en advokat för allmänintresset som kan företräda den personliga integriteten och de medborgerliga fri- och rättigheterna inför Foreign Intelligence Surveillance Court, att ge tillsynsnämnden på området personlig integritet och medborgerliga fri- och rättigheter befogenhet att övervaka underrättelseorganens verksamhet för utländska underrättelseändamål och inte bara för terrorismbekämpning, samt att ta emot klagomål från visselblåsare, att använda avtalen om ömsesidig rättslig hjälp för att erhålla elektronisk information och att inte använda övervakning för att stjäla industri- eller företagshemligheter.

| P. | Enligt en öppen promemoria som lades fram för president Obama av före detta höga chefer i NSA/Veteran Intelligence Professionals for Sanity (VIPS) den 7 januari 2014 (29) förbättrar inte massinsamlingen av data förmågan att förhindra framtida terroristattacker. Författarna betonar att den massövervakning som utförs av NSA har fått som resultat att inte en enda attack har förhindrats och att miljarder dollar har lagts ner på program som är mindre effektiva och som inkräktar oerhört mycket mer på medborgarnas personliga integritet än en intern teknik med benämningen Thinthread som skapades 2001. |
| --- | --- |

P.

Enligt en öppen promemoria som lades fram för president Obama av före detta höga chefer i NSA/Veteran Intelligence Professionals for Sanity (VIPS) den 7 januari 2014 (29) förbättrar inte massinsamlingen av data förmågan att förhindra framtida terroristattacker. Författarna betonar att den massövervakning som utförs av NSA har fått som resultat att inte en enda attack har förhindrats och att miljarder dollar har lagts ner på program som är mindre effektiva och som inkräktar oerhört mycket mer på medborgarnas personliga integritet än en intern teknik med benämningen Thinthread som skapades 2001.

| Q. | När det gäller underrättelseverksamhet avseende andra personer än ”US persons” (dvs. Förenta staternas medborgare och personer som lagligt befinner sig i landet) i enlighet med avsnitt 702 i FISA rekommenderas Förenta staternas president att beakta den grundläggande principen om respekt för den personliga integriteten och människors värdighet som ingår i artikel 12 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och i artikel 17 i Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. Det görs dock ingen rekommendation om att bevilja andra personer än ”US persons” samma rättigheter och skydd som ”US persons”. |
| --- | --- |

Q.

När det gäller underrättelseverksamhet avseende andra personer än ”US persons” (dvs. Förenta staternas medborgare och personer som lagligt befinner sig i landet) i enlighet med avsnitt 702 i FISA rekommenderas Förenta staternas president att beakta den grundläggande principen om respekt för den personliga integriteten och människors värdighet som ingår i artikel 12 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och i artikel 17 i Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. Det görs dock ingen rekommendation om att bevilja andra personer än ”US persons” samma rättigheter och skydd som ”US persons”.

| R. | I sitt policydirektiv om signalspaning av den 17 januari 2014 och det tillhörande talet slog Förenta staternas president Barack Obama fast att Förenta staterna behöver elektronisk massövervakning för att skydda den nationella säkerheten, landets medborgare och medborgarna i Förenta staternas allierade länder och partnerländer, såväl som för att främja amerikanska utrikespolitiska intressen. Detta policydirektiv innehåller vissa principer om insamling, användning och delning av signalspaning liksom vissa säkerhetsanordningar för andra personer än ”US persons”. Policydirektivet föreskriver delvis behandling som är likvärdig med den som amerikanska medborgare åtnjuter, inklusive säkerhetsanordningar för personuppgifter för alla enskilda individer, oberoende av deras nationalitet eller hemvist. President Obama efterlyste dock inte några konkreta förslag, framför allt inte när det gäller förbudet mot massövervakning och införandet av administrativ och rättslig prövning för andra personer än ”US persons”. |
| --- | --- |

R.

I sitt policydirektiv om signalspaning av den 17 januari 2014 och det tillhörande talet slog Förenta staternas president Barack Obama fast att Förenta staterna behöver elektronisk massövervakning för att skydda den nationella säkerheten, landets medborgare och medborgarna i Förenta staternas allierade länder och partnerländer, såväl som för att främja amerikanska utrikespolitiska intressen. Detta policydirektiv innehåller vissa principer om insamling, användning och delning av signalspaning liksom vissa säkerhetsanordningar för andra personer än ”US persons”. Policydirektivet föreskriver delvis behandling som är likvärdig med den som amerikanska medborgare åtnjuter, inklusive säkerhetsanordningar för personuppgifter för alla enskilda individer, oberoende av deras nationalitet eller hemvist. President Obama efterlyste dock inte några konkreta förslag, framför allt inte när det gäller förbudet mot massövervakning och införandet av administrativ och rättslig prövning för andra personer än ”US persons”.

Rättslig ram

Grundläggande rättigheter

| S. | Rapporten från EU:s medordförande i den tillfälliga EU–USA-arbetsgruppen om dataskydd ger en överblick över rättsläget i Förenta staterna men har inte kunnat fastställa fakta om Förenta staternas övervakningsprogram. Ingen information ges om arbetsgruppen för det så kallade andra spåret, där medlemsstaterna för bilaterala diskussioner med Förenta staternas myndigheter om frågor som rör nationell säkerhet. |
| --- | --- |

S.

Rapporten från EU:s medordförande i den tillfälliga EU–USA-arbetsgruppen om dataskydd ger en överblick över rättsläget i Förenta staterna men har inte kunnat fastställa fakta om Förenta staternas övervakningsprogram. Ingen information ges om arbetsgruppen för det så kallade andra spåret, där medlemsstaterna för bilaterala diskussioner med Förenta staternas myndigheter om frågor som rör nationell säkerhet.

| T. | De grundläggande fri- och rättigheterna, främst yttrandefriheten, pressfriheten, tankefriheten, samvetsfriheten, religionsfriheten och föreningsfriheten samt rätten till personlig integritet, uppgiftsskydd, ett effektivt rättsmedel, oskuldspresumtion, en opartisk domstol och icke-diskriminering, är demokratins grundpelare och fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och i Europakonventionen. Massövervakning av människor är oförenlig med dessa grundpelare. |
| --- | --- |

T.

De grundläggande fri- och rättigheterna, främst yttrandefriheten, pressfriheten, tankefriheten, samvetsfriheten, religionsfriheten och föreningsfriheten samt rätten till personlig integritet, uppgiftsskydd, ett effektivt rättsmedel, oskuldspresumtion, en opartisk domstol och icke-diskriminering, är demokratins grundpelare och fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och i Europakonventionen. Massövervakning av människor är oförenlig med dessa grundpelare.

| U. | I alla medlemsstater skyddar lagen mot utlämnande av information som har överförts i förtroende mellan advokat och klient, en princip som har erkänts av Europeiska unionens domstol (30). |
| --- | --- |

U.

I alla medlemsstater skyddar lagen mot utlämnande av information som har överförts i förtroende mellan advokat och klient, en princip som har erkänts av Europeiska unionens domstol (30).

| V. | I sin resolution av den 23 oktober 2013 om organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt uppmanade parlamentet kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om ett verkningsfullt och heltäckande europeiskt skyddsprogram för visselblåsare för att skydda EU:s ekonomiska intressen och dessutom utreda om en sådan framtida lagstiftning även bör omfatta andra områden där unionen är behörig. |
| --- | --- |

V.

I sin resolution av den 23 oktober 2013 om organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt uppmanade parlamentet kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om ett verkningsfullt och heltäckande europeiskt skyddsprogram för visselblåsare för att skydda EU:s ekonomiska intressen och dessutom utreda om en sådan framtida lagstiftning även bör omfatta andra områden där unionen är behörig.

Unionens behörighet på säkerhetsområdet

| W. | Enligt artikel 67.3 i EUF-fördraget ska EU ”verka för att säkerställa en hög säkerhetsnivå”. Bestämmelserna i fördraget (särskilt artikel 4.2 i EU-fördraget samt artiklarna 72 och 73 i EUF-fördraget) innebär att EU har vissa behörigheter i frågor som rör unionens kollektiva säkerhet. EU har behörighet när det gäller inre säkerhet (artikel 4 j i EUF-fördraget) och har utövat denna behörighet genom att besluta om ett antal lagstiftningsinstrument och ingå internationella avtal (PNR- och TFTP-avtalen) i syfte att bekämpa allvarlig brottslighet och terrorism och genom att upprätta en strategi för inre säkerhet och myndigheter som verkar på detta område. |
| --- | --- |

W.

Enligt artikel 67.3 i EUF-fördraget ska EU ”verka för att säkerställa en hög säkerhetsnivå”. Bestämmelserna i fördraget (särskilt artikel 4.2 i EU-fördraget samt artiklarna 72 och 73 i EUF-fördraget) innebär att EU har vissa behörigheter i frågor som rör unionens kollektiva säkerhet. EU har behörighet när det gäller inre säkerhet (artikel 4 j i EUF-fördraget) och har utövat denna behörighet genom att besluta om ett antal lagstiftningsinstrument och ingå internationella avtal (PNR- och TFTP-avtalen) i syfte att bekämpa allvarlig brottslighet och terrorism och genom att upprätta en strategi för inre säkerhet och myndigheter som verkar på detta område.

| X. | Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt fastställer att ”medlemsstaterna får inbördes och på eget ansvar organisera sådana former för samarbete och samordning som de finner lämpliga mellan de behöriga avdelningarna vid sina administrationer med ansvar för att skydda den nationella säkerheten” (artikel 73 i EUF-fördraget). |
| --- | --- |

X.

Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt fastställer att ”medlemsstaterna får inbördes och på eget ansvar organisera sådana former för samarbete och samordning som de finner lämpliga mellan de behöriga avdelningarna vid sina administrationer med ansvar för att skydda den nationella säkerheten” (artikel 73 i EUF-fördraget).

| Y. | Artikel 276 i EUF-fördraget fastställer att ”när Europeiska unionens domstol utövar sina befogenheter med avseende på bestämmelserna i tredje delen avdelning V kapitlen 4 och 5 om ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, är den inte behörig att pröva giltigheten eller proportionaliteten av insatser som polis eller andra brottsbekämpande organ gör i en medlemsstat eller av medlemsstaternas utövning av sitt ansvar för att upprätthålla lag och ordning och skydda den inre säkerheten”. |
| --- | --- |

Y.

Artikel 276 i EUF-fördraget fastställer att ”när Europeiska unionens domstol utövar sina befogenheter med avseende på bestämmelserna i tredje delen avdelning V kapitlen 4 och 5 om ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, är den inte behörig att pröva giltigheten eller proportionaliteten av insatser som polis eller andra brottsbekämpande organ gör i en medlemsstat eller av medlemsstaternas utövning av sitt ansvar för att upprätthålla lag och ordning och skydda den inre säkerheten”.

| Z. | Begreppen ”nationell säkerhet”, ”inre säkerhet”, ”EU:s inre säkerhet” och ”internationell säkerhet” överlappar varandra. Wienkonventionen om traktaträtten, principen om lojalt samarbete mellan EU:s medlemsstater samt människorättslagstiftningens princip om att tolka eventuella undantag restriktivt tyder på en restriktiv tolkning av begreppet ”nationell säkerhet” och innebär att medlemsstaterna måste avstå från att inkräkta på EU:s befogenheter. |
| --- | --- |

Z.

Begreppen ”nationell säkerhet”, ”inre säkerhet”, ”EU:s inre säkerhet” och ”internationell säkerhet” överlappar varandra. Wienkonventionen om traktaträtten, principen om lojalt samarbete mellan EU:s medlemsstater samt människorättslagstiftningens princip om att tolka eventuella undantag restriktivt tyder på en restriktiv tolkning av begreppet ”nationell säkerhet” och innebär att medlemsstaterna måste avstå från att inkräkta på EU:s befogenheter.

| AA. | EU:s fördrag ger kommissionen rollen som väktare av fördragen, och av denna anledning har kommissionen det rättsliga ansvaret för att undersöka alla eventuella brott mot EU:s lagstiftning. |
| --- | --- |

AA.

EU:s fördrag ger kommissionen rollen som väktare av fördragen, och av denna anledning har kommissionen det rättsliga ansvaret för att undersöka alla eventuella brott mot EU:s lagstiftning.

| AB. | I enlighet med artikel 6 i EU-fördraget, där det hänvisas till EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna och Europakonventionen, måste medlemsstaternas myndigheter och även privata parter som verkar på området nationell säkerhet respektera de rättigheter som fastställs i denna konvention, oavsett om rättigheterna gäller de egna medborgarna eller medborgare med annan statstillhörighet. |
| --- | --- |

AB.

I enlighet med artikel 6 i EU-fördraget, där det hänvisas till EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna och Europakonventionen, måste medlemsstaternas myndigheter och även privata parter som verkar på området nationell säkerhet respektera de rättigheter som fastställs i denna konvention, oavsett om rättigheterna gäller de egna medborgarna eller medborgare med annan statstillhörighet.

Extraterritorialitet

| AC. | Om ett tredjeland tillämpar sina lagar, förordningar och andra rättsliga eller verkställande instrument extraterritoriellt i situationer som omfattas av EU:s eller EU-medlemsstaternas jurisdiktion, kan detta inverka på den gällande rättsordningen och rättsstatsprincipen, eller till och med strida mot internationell lagstiftning eller EU-lagstiftningen, inbegripet fysiska och juridiska personers rättigheter, beroende på omfattningen av och det angivna eller verkliga syftet med en sådan tillämpning. Under dessa omständigheter är det nödvändigt att vidta åtgärder på unionsnivå för att se till att EU:s värden som föreskrivs i artikel 2 i EU-fördraget, i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna och i Europakonventionens bestämmelser om grundläggande rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen samt fysiska och juridiska personers rättigheter som föreskrivs i den sekundärrätt som tillämpar dessa grundläggande rättigheter respekteras inom EU, till exempel genom att utplåna, neutralisera, stoppa eller på annat sätt motarbeta effekterna av den utländska lagstiftningen i fråga. |
| --- | --- |

AC.

Om ett tredjeland tillämpar sina lagar, förordningar och andra rättsliga eller verkställande instrument extraterritoriellt i situationer som omfattas av EU:s eller EU-medlemsstaternas jurisdiktion, kan detta inverka på den gällande rättsordningen och rättsstatsprincipen, eller till och med strida mot internationell lagstiftning eller EU-lagstiftningen, inbegripet fysiska och juridiska personers rättigheter, beroende på omfattningen av och det angivna eller verkliga syftet med en sådan tillämpning. Under dessa omständigheter är det nödvändigt att vidta åtgärder på unionsnivå för att se till att EU:s värden som föreskrivs i artikel 2 i EU-fördraget, i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna och i Europakonventionens bestämmelser om grundläggande rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen samt fysiska och juridiska personers rättigheter som föreskrivs i den sekundärrätt som tillämpar dessa grundläggande rättigheter respekteras inom EU, till exempel genom att utplåna, neutralisera, stoppa eller på annat sätt motarbeta effekterna av den utländska lagstiftningen i fråga.

Internationella överföringar av uppgifter

| AD. | Om EU:s institutioner, organ, avdelningar eller myndigheter eller medlemsstaterna överför personuppgifter till Förenta staterna för brottsbekämpande ändamål utan tillräcklig garanti om och skydd av respekten för EU-medborgarnas grundläggande rättigheter, särskilt rätten till personlig integritet och skyddet av personuppgifter, innebär det att institutionen, organet, avdelningen, myndigheten eller medlemsstaten i fråga enligt artikel 340 i EUF-fördraget eller EU-domstolens rättspraxis (31), överträder EU-lagstiftningen, som även omfattar all eventuell kränkning av de grundläggande rättigheter som fastställs i EU-stadgan. |
| --- | --- |

AD.

Om EU:s institutioner, organ, avdelningar eller myndigheter eller medlemsstaterna överför personuppgifter till Förenta staterna för brottsbekämpande ändamål utan tillräcklig garanti om och skydd av respekten för EU-medborgarnas grundläggande rättigheter, särskilt rätten till personlig integritet och skyddet av personuppgifter, innebär det att institutionen, organet, avdelningen, myndigheten eller medlemsstaten i fråga enligt artikel 340 i EUF-fördraget eller EU-domstolens rättspraxis (31), överträder EU-lagstiftningen, som även omfattar all eventuell kränkning av de grundläggande rättigheter som fastställs i EU-stadgan.

| AE. | Överföring av data är inte geografiskt begränsad och särskilt i samband med den ökande globaliseringen och de världsomspännande kommunikationerna möter EU:s lagstiftare nya utmaningar med avseende på skydd av personuppgifter och personlig kommunikation. Det är därför av den yttersta vikt att främja rättsliga ramar för allmänna standarder. |
| --- | --- |

AE.

Överföring av data är inte geografiskt begränsad och särskilt i samband med den ökande globaliseringen och de världsomspännande kommunikationerna möter EU:s lagstiftare nya utmaningar med avseende på skydd av personuppgifter och personlig kommunikation. Det är därför av den yttersta vikt att främja rättsliga ramar för allmänna standarder.

| AF. | Massinsamlingen av personuppgifter för kommersiella ändamål och i kampen mot terrorism och allvarlig gränsöverskridande brottslighet äventyrar EU-medborgarnas rättigheter avseende personuppgifter och personlig integritet. |
| --- | --- |

AF.

Massinsamlingen av personuppgifter för kommersiella ändamål och i kampen mot terrorism och allvarlig gränsöverskridande brottslighet äventyrar EU-medborgarnas rättigheter avseende personuppgifter och personlig integritet.

Överföringar till Förenta staterna som grundas på Safe Harbour-avtalet

| AG. | Förenta staternas rättsliga ram för uppgiftsskydd garanterar inte ett lämpligt skydd för EU-medborgare. |
| --- | --- |

AG.

Förenta staternas rättsliga ram för uppgiftsskydd garanterar inte ett lämpligt skydd för EU-medborgare.

| AH. | För att göra det möjligt för registeransvariga för uppgifter i EU att överföra personuppgifter till en enhet i Förenta staterna har kommissionen i sitt beslut 2000/520/EG förklarat lämpligheten i det skydd som ges genom principerna om integritetsskydd och de relaterade ”frågor och svar” som har offentliggjorts av Förenta staternas handelsministerium för personuppgifter som överförts från EU till organisationer som är belägna i Förenta staterna och som deltar i Safe Harbour-avtalet. |
| --- | --- |

AH.

För att göra det möjligt för registeransvariga för uppgifter i EU att överföra personuppgifter till en enhet i Förenta staterna har kommissionen i sitt beslut 2000/520/EG förklarat lämpligheten i det skydd som ges genom principerna om integritetsskydd och de relaterade ”frågor och svar” som har offentliggjorts av Förenta staternas handelsministerium för personuppgifter som överförts från EU till organisationer som är belägna i Förenta staterna och som deltar i Safe Harbour-avtalet.

| AI. | I sin resolution av den 5 juli 2000 uttryckte parlamentet tveksamheter och farhågor avseende lämpligheten av Safe Harbour-avtalet och uppmanade kommissionen att i god tid granska beslutet mot bakgrund av erfarenheter och eventuell lagstiftningsmässig utveckling. |
| --- | --- |

AI.

I sin resolution av den 5 juli 2000 uttryckte parlamentet tveksamheter och farhågor avseende lämpligheten av Safe Harbour-avtalet och uppmanade kommissionen att i god tid granska beslutet mot bakgrund av erfarenheter och eventuell lagstiftningsmässig utveckling.

| AJ. | I parlamentets arbetsdokument 4 om Förenta staternas övervakningsverksamhet med avseende på EU-uppgifter och dess möjliga rättsliga följder för transatlantiska avtal och transatlantiskt samarbete av den 12 december 2013 uttryckte föredragandena tvivel och oro för Safe Harbour-principernas tillräcklighet och uppmanade kommissionen att häva beslutet om Safe Harbour-principernas tillräcklighet och finna nya rättsliga lösningar. |
| --- | --- |

AJ.

I parlamentets arbetsdokument 4 om Förenta staternas övervakningsverksamhet med avseende på EU-uppgifter och dess möjliga rättsliga följder för transatlantiska avtal och transatlantiskt samarbete av den 12 december 2013 uttryckte föredragandena tvivel och oro för Safe Harbour-principernas tillräcklighet och uppmanade kommissionen att häva beslutet om Safe Harbour-principernas tillräcklighet och finna nya rättsliga lösningar.

| AK. | Enligt kommissionens beslut 2000/520/EG får medlemsstaternas behöriga myndigheter utöva sina befogenheter att tillfälligt förbjuda överföringen av uppgifter till en organisation som genom självcertifiering förbinder sig att följa Safe Harbour-principerna för att skydda individer när det gäller behandling av deras personuppgifter i de fall då det är i hög grad sannolikt att principerna överträds eller en fortsatt överföring av uppgifterna skulle innebära en överhängande risk för allvarlig skada för registrerade. |
| --- | --- |

AK.

Enligt kommissionens beslut 2000/520/EG får medlemsstaternas behöriga myndigheter utöva sina befogenheter att tillfälligt förbjuda överföringen av uppgifter till en organisation som genom självcertifiering förbinder sig att följa Safe Harbour-principerna för att skydda individer när det gäller behandling av deras personuppgifter i de fall då det är i hög grad sannolikt att principerna överträds eller en fortsatt överföring av uppgifterna skulle innebära en överhängande risk för allvarlig skada för registrerade.

| AL. | I kommissionens beslut 2000/520/EG anges även att kommissionen, om det finns bevis för att någon som är ansvarig för att garantera förenligheten med principerna inte fullgör sin uppgift, måste underrätta Förenta staternas handelsministerium om detta och vid behov föreslå åtgärder i syfte att helt eller tills vidare upphäva detta beslut eller begränsa dess tillämpningsområde. |
| --- | --- |

AL.

I kommissionens beslut 2000/520/EG anges även att kommissionen, om det finns bevis för att någon som är ansvarig för att garantera förenligheten med principerna inte fullgör sin uppgift, måste underrätta Förenta staternas handelsministerium om detta och vid behov föreslå åtgärder i syfte att helt eller tills vidare upphäva detta beslut eller begränsa dess tillämpningsområde.

| AM. | I sina första två rapporter om genomförandet av Safe Harbour-avtalet, offentliggjorda 2002 och 2004, påtalade kommissionen flera brister avseende det lämpliga genomförandet av avtalet och avgav en rad rekommendationer till de amerikanska myndigheterna så att de skulle korrigera dessa brister. |
| --- | --- |

AM.

I sina första två rapporter om genomförandet av Safe Harbour-avtalet, offentliggjorda 2002 och 2004, påtalade kommissionen flera brister avseende det lämpliga genomförandet av avtalet och avgav en rad rekommendationer till de amerikanska myndigheterna så att de skulle korrigera dessa brister.

| AN. | I sin tredje genomföranderapport från den 27 november 2013, nio år efter den andra rapporten och utan att någon av de brister som uppmärksammades i den rapporten hade åtgärdats, påtalade kommissionen ytterligare allvarliga svagheter och brister i Safe Harbour-avtalet och drog slutsatsen att det rådande genomförandet inte kunde fortsätta. Kommissionen har betonat att en långtgående tillgång för amerikanska underrättelsebyråer till uppgifter som har överförts till Förenta staterna genom Safe Harbour-certifierade enheter väcker ytterligare allvarliga frågor vad gäller det fortsatta skyddet av uppgifter om registrerade i EU. Kommissionen riktade 13 rekommendationer till de amerikanska myndigheterna och åtog sig att senast till sommaren 2014 ange, tillsammans med de amerikanska myndigheterna, lösningar som ska genomföras så snart som möjligt, vilka utgör grunden för en fullständig översyn av Safe Harbour-principerna och deras funktionssätt. |
| --- | --- |

AN.

I sin tredje genomföranderapport från den 27 november 2013, nio år efter den andra rapporten och utan att någon av de brister som uppmärksammades i den rapporten hade åtgärdats, påtalade kommissionen ytterligare allvarliga svagheter och brister i Safe Harbour-avtalet och drog slutsatsen att det rådande genomförandet inte kunde fortsätta. Kommissionen har betonat att en långtgående tillgång för amerikanska underrättelsebyråer till uppgifter som har överförts till Förenta staterna genom Safe Harbour-certifierade enheter väcker ytterligare allvarliga frågor vad gäller det fortsatta skyddet av uppgifter om registrerade i EU. Kommissionen riktade 13 rekommendationer till de amerikanska myndigheterna och åtog sig att senast till sommaren 2014 ange, tillsammans med de amerikanska myndigheterna, lösningar som ska genomföras så snart som möjligt, vilka utgör grunden för en fullständig översyn av Safe Harbour-principerna och deras funktionssätt.

| AO. | Den 28–31 oktober 2013 sammanträdde en delegation från Europaparlamentets utskott för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (LIBE) i Washington D.C. med Förenta staternas handelsministerium och Förenta staternas federala handelskommission. Handelsministeriet erkände att organisationer hade påstått att de följde Safe Harbour-principerna, men att denna status var inaktuell, dvs. att företaget inte uppfyller kraven i Safe Harbour-avtalet trots att de fortsatte att få personuppgifter från EU. Den federala handelskommissionen medgav att Safe Harbour-avtalet borde ses över så att man kunde förbättra det, särskilt vad gäller klagomål och alternativa tvistlösningssystem. |
| --- | --- |

AO.

Den 28–31 oktober 2013 sammanträdde en delegation från Europaparlamentets utskott för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (LIBE) i Washington D.C. med Förenta staternas handelsministerium och Förenta staternas federala handelskommission. Handelsministeriet erkände att organisationer hade påstått att de följde Safe Harbour-principerna, men att denna status var inaktuell, dvs. att företaget inte uppfyller kraven i Safe Harbour-avtalet trots att de fortsatte att få personuppgifter från EU. Den federala handelskommissionen medgav att Safe Harbour-avtalet borde ses över så att man kunde förbättra det, särskilt vad gäller klagomål och alternativa tvistlösningssystem.

| AP. | Safe Harbour-principerna kan vara begränsade till ”vad som är nödvändigt för att uppfylla krav i fråga om nationell säkerhet, allmänintresset eller rättsefterlevnaden”. Som ett undantag för en grundläggande rättighet måste ett sådant undantag alltid tolkas restriktivt och begränsas till vad som är nödvändigt och proportionerligt i ett demokratiskt samhälle, och lagstiftningen måste tydligt ange villkoren och säkerhetsbestämmelserna för att göra denna begränsning legitim. Tillämpningsområdet för ett sådant undantag borde ha tydliggjorts av Förenta staterna och av EU, i synnerhet av kommissionen, för att undvika tolkningar eller tillämpningar som i allt väsentligt upphäver bland annat den grundläggande rätten till personlig integritet och uppgiftsskydd. Ett sådant undantag bör följaktligen aldrig användas på ett sätt som undergräver eller upphäver det skydd som ges av EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna, Europakonventionen, EU:s lagstiftning om uppgiftsskydd och Safe Harbour-principerna. Om undantaget för nationell säkerhet åberopas måste man specificera under vilken nationell lag det åberopas. |
| --- | --- |

AP.

Safe Harbour-principerna kan vara begränsade till ”vad som är nödvändigt för att uppfylla krav i fråga om nationell säkerhet, allmänintresset eller rättsefterlevnaden”. Som ett undantag för en grundläggande rättighet måste ett sådant undantag alltid tolkas restriktivt och begränsas till vad som är nödvändigt och proportionerligt i ett demokratiskt samhälle, och lagstiftningen måste tydligt ange villkoren och säkerhetsbestämmelserna för att göra denna begränsning legitim. Tillämpningsområdet för ett sådant undantag borde ha tydliggjorts av Förenta staterna och av EU, i synnerhet av kommissionen, för att undvika tolkningar eller tillämpningar som i allt väsentligt upphäver bland annat den grundläggande rätten till personlig integritet och uppgiftsskydd. Ett sådant undantag bör följaktligen aldrig användas på ett sätt som undergräver eller upphäver det skydd som ges av EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna, Europakonventionen, EU:s lagstiftning om uppgiftsskydd och Safe Harbour-principerna. Om undantaget för nationell säkerhet åberopas måste man specificera under vilken nationell lag det åberopas.

| AQ. | De amerikanska underrättelsebyråernas omfattande tillträde till uppgifter har allvarligt undergrävt det transatlantiska förtroendet och påverkat förtroendet negativt när det gäller amerikanska organisationer med verksamhet i EU. Detta har förvärrats ytterligare genom bristen på rättslig och administrativ prövning för EU-medborgare enligt amerikansk lagstiftning, särskilt vad gäller övervakningsverksamhet i underrättelsesyfte. |
| --- | --- |

AQ.

De amerikanska underrättelsebyråernas omfattande tillträde till uppgifter har allvarligt undergrävt det transatlantiska förtroendet och påverkat förtroendet negativt när det gäller amerikanska organisationer med verksamhet i EU. Detta har förvärrats ytterligare genom bristen på rättslig och administrativ prövning för EU-medborgare enligt amerikansk lagstiftning, särskilt vad gäller övervakningsverksamhet i underrättelsesyfte.

Överföringar till tredjeländer med beslutet om adekvat skydd

| AR. | Enligt den information som har avslöjats och slutsatserna av den utredning som har utförts av LIBE-utskottet har Nya Zeelands, Kanadas och Australiens säkerhetsmyndigheter deltagit i en omfattande massövervakning av elektronisk kommunikation och haft ett aktivt samarbete med Förenta staterna enligt det s.k. Five eyes-programmet, och kan ha utväxlat med varandra andra personuppgifter från EU-medborgare som har överförts från EU. |
| --- | --- |

AR.

Enligt den information som har avslöjats och slutsatserna av den utredning som har utförts av LIBE-utskottet har Nya Zeelands, Kanadas och Australiens säkerhetsmyndigheter deltagit i en omfattande massövervakning av elektronisk kommunikation och haft ett aktivt samarbete med Förenta staterna enligt det s.k. Five eyes-programmet, och kan ha utväxlat med varandra andra personuppgifter från EU-medborgare som har överförts från EU.

| AS. | Kommissionen har i sina beslut 2013/65/EU (32) och 2002/2/EG (33) förklarat att de skyddsnivåer som garanteras av Nya Zeelands uppgiftsskyddslag respektive Kanadas Personal Information Protection and Electronic Documents Act är lämpliga. De tidigare nämnda avslöjandena påverkar också allvarligt förtroendet för rättssystemen i dessa länder när det gäller det fortsatta skydd som ges till EU-medborgare. Kommissionen har inte undersökt denna aspekt. |
| --- | --- |

AS.

Kommissionen har i sina beslut 2013/65/EU (32) och 2002/2/EG (33) förklarat att de skyddsnivåer som garanteras av Nya Zeelands uppgiftsskyddslag respektive Kanadas Personal Information Protection and Electronic Documents Act är lämpliga. De tidigare nämnda avslöjandena påverkar också allvarligt förtroendet för rättssystemen i dessa länder när det gäller det fortsatta skydd som ges till EU-medborgare. Kommissionen har inte undersökt denna aspekt.

Överföringar på grundval av avtalsklausuler och andra instrument

| AT. | I direktiv 95/46/EG anges att internationella överföringar till ett tredjeland även får ske genom särskilda instrument med vars hjälp den registeransvarige åberopar lämpliga säkerhetsbestämmelser med hänsyn till skyddet av integritets- och grundläggande rättigheter och friheter för personer och med hänsyn till utövandet av de motsvarande rättigheterna. |
| --- | --- |

AT.

I direktiv 95/46/EG anges att internationella överföringar till ett tredjeland även får ske genom särskilda instrument med vars hjälp den registeransvarige åberopar lämpliga säkerhetsbestämmelser med hänsyn till skyddet av integritets- och grundläggande rättigheter och friheter för personer och med hänsyn till utövandet av de motsvarande rättigheterna.

| AU. | Sådana säkerhetsbestämmelser kan särskilt framgå av lämpliga avtalsklausuler. |
| --- | --- |

AU.

Sådana säkerhetsbestämmelser kan särskilt framgå av lämpliga avtalsklausuler.

| AV. | Direktiv 95/46/EG ger kommissionen befogenhet att besluta att särskilda standardavtalsklausuler ger den tillräckliga säkerhet som krävs enligt direktivet, och på grundval av detta har kommissionen antagit tre modeller för standardavtalsklausuler för överföringar till registeransvariga och registerförare (och underentreprenörer) i tredjeländer. |
| --- | --- |

AV.

Direktiv 95/46/EG ger kommissionen befogenhet att besluta att särskilda standardavtalsklausuler ger den tillräckliga säkerhet som krävs enligt direktivet, och på grundval av detta har kommissionen antagit tre modeller för standardavtalsklausuler för överföringar till registeransvariga och registerförare (och underentreprenörer) i tredjeländer.

| AW. | I kommissionens beslut om upprättande av standardavtalsklausuler anges att de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna får utöva sina befintliga befogenheter att avbryta uppgiftsöverföringar om det har fastställts att den lagstiftning som gäller för uppgiftsimportören eller underentreprenören ålägger dem sådana krav att göra undantag från den tillämpliga uppgiftsskyddslagstiftningen som är mer långtgående än de begränsningar som är nödvändiga i ett demokratiskt samhälle enligt artikel 13 i direktiv 95/46/EG, då dessa krav sannolikt kommer att få en avsevärd negativ effekt på de garantier som ges genom den tillämpliga uppgiftsskyddslagstiftningen och standardavtalsklausulerna, eller då det finns en avsevärd sannolikhet att standardavtalsklausulerna i bilagan inte följs eller inte kommer att följas och den fortsatta överföringen skulle skapa en överhängande risk för att de registrerade lider allvarlig skada. |
| --- | --- |

AW.

I kommissionens beslut om upprättande av standardavtalsklausuler anges att de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna får utöva sina befintliga befogenheter att avbryta uppgiftsöverföringar om det har fastställts att den lagstiftning som gäller för uppgiftsimportören eller underentreprenören ålägger dem sådana krav att göra undantag från den tillämpliga uppgiftsskyddslagstiftningen som är mer långtgående än de begränsningar som är nödvändiga i ett demokratiskt samhälle enligt artikel 13 i direktiv 95/46/EG, då dessa krav sannolikt kommer att få en avsevärd negativ effekt på de garantier som ges genom den tillämpliga uppgiftsskyddslagstiftningen och standardavtalsklausulerna, eller då det finns en avsevärd sannolikhet att standardavtalsklausulerna i bilagan inte följs eller inte kommer att följas och den fortsatta överföringen skulle skapa en överhängande risk för att de registrerade lider allvarlig skada.

| AX. | De nationella dataskyddsmyndigheterna har utarbetat bindande företagsbestämmelser för att underlätta internationella överföringar inom ett multinationellt företag, med lämpliga säkerhetsbestämmelser när det gäller skyddet av den personliga integriteten och av personers grundläggande rättigheter och friheter, och när det gäller utövandet av de motsvarande rättigheterna. Innan de används måste de bindande företagsbestämmelserna godkännas av medlemsstaternas behöriga myndigheter efter det att de har bedömt om reglerna är förenliga med EU:s uppgiftsskyddslagstiftning. Bindande företagsbestämmelser för uppgiftsbehandlare har förkastats i LIBE-utskottets rapport om den allmänna förordningen om uppgiftsskydd, eftersom de skulle göra så att registeransvariga och registrerade personer lämnades utan någon som helst kontroll över den jurisdiktion i vilken deras uppgifter behandlas. |
| --- | --- |

AX.

De nationella dataskyddsmyndigheterna har utarbetat bindande företagsbestämmelser för att underlätta internationella överföringar inom ett multinationellt företag, med lämpliga säkerhetsbestämmelser när det gäller skyddet av den personliga integriteten och av personers grundläggande rättigheter och friheter, och när det gäller utövandet av de motsvarande rättigheterna. Innan de används måste de bindande företagsbestämmelserna godkännas av medlemsstaternas behöriga myndigheter efter det att de har bedömt om reglerna är förenliga med EU:s uppgiftsskyddslagstiftning. Bindande företagsbestämmelser för uppgiftsbehandlare har förkastats i LIBE-utskottets rapport om den allmänna förordningen om uppgiftsskydd, eftersom de skulle göra så att registeransvariga och registrerade personer lämnades utan någon som helst kontroll över den jurisdiktion i vilken deras uppgifter behandlas.

| AY. | Mot bakgrund av dess behörighet som fastställs i artikel 218 i EUF-fördraget har Europaparlamentet ansvaret för att kontinuerligt övervaka värdet av de internationella avtal som det har godkänt. |
| --- | --- |

AY.

Mot bakgrund av dess behörighet som fastställs i artikel 218 i EUF-fördraget har Europaparlamentet ansvaret för att kontinuerligt övervaka värdet av de internationella avtal som det har godkänt.

Överföringar grundade på TFTP- och PNR-avtalen

| AZ. | I sin resolution av den 23 oktober 2013 uttryckte parlamentet djup oro över avslöjandena rörande NSA:s verksamhet avseende direkt tillgång till finansiella betalningsmeddelanden och relaterade uppgifter, vilket skulle innebära en klar överträdelse av TFTP-avtalet, särskilt artikel 1 i detta. |
| --- | --- |

AZ.

I sin resolution av den 23 oktober 2013 uttryckte parlamentet djup oro över avslöjandena rörande NSA:s verksamhet avseende direkt tillgång till finansiella betalningsmeddelanden och relaterade uppgifter, vilket skulle innebära en klar överträdelse av TFTP-avtalet, särskilt artikel 1 i detta.

| BA. | Spårande av terrorismfinansiering är ett avgörande verktyg i kampen mot terrorismfinansiering och grova brott, och bidrar till att terrorismbekämpare kan hitta kopplingar mellan personer som undersöks och andra misstänkta å ena sidan och bredare terroristnätverk som misstänks för att finansiera terrorism å andra sidan. |
| --- | --- |

BA.

Spårande av terrorismfinansiering är ett avgörande verktyg i kampen mot terrorismfinansiering och grova brott, och bidrar till att terrorismbekämpare kan hitta kopplingar mellan personer som undersöks och andra misstänkta å ena sidan och bredare terroristnätverk som misstänks för att finansiera terrorism å andra sidan.

| BB. | Parlamentet uppmanade kommissionen att tillfälligt upphäva avtalet och begärde att all relevant information och alla dokument omedelbart skulle tillgängliggöras för parlamentets överläggningar. Kommissionen har inte gjort något av detta. |
| --- | --- |

BB.

Parlamentet uppmanade kommissionen att tillfälligt upphäva avtalet och begärde att all relevant information och alla dokument omedelbart skulle tillgängliggöras för parlamentets överläggningar. Kommissionen har inte gjort något av detta.

| BC. | Till följd av de påståenden som publicerats i medierna beslutade kommissionen att inleda samråd med Förenta staterna i enlighet med artikel 19 i TFTP-avtalet. Den 27 november 2013 informerade kommissionsledamot Cecilia Malmström LIBE-utskottet om att kommissionen, efter att ha sammanträtt med de amerikanska myndigheterna och med tanke på de amerikanska myndigheternas svar i sina skrivelser och under sina sammanträden, hade beslutat att inte fortsätta samråden på grund av att det inte fanns något som visade att Förenta staternas regering hade handlat i strid mot avtalets bestämmelser, och att Förenta staterna har tillhandahållit en skriftlig försäkran om att det inte har skett någon direkt uppgiftsinsamling i strid mot TFTP-avtalets bestämmelser. Det står inte klart om de amerikanska myndigheterna har kringgått avtalet genom att få tillgång till sådana uppgifter på andra sätt, som antyddes i brevet av den 18 september 2013 från de amerikanska myndigheterna (34). |
| --- | --- |

BC.

Till följd av de påståenden som publicerats i medierna beslutade kommissionen att inleda samråd med Förenta staterna i enlighet med artikel 19 i TFTP-avtalet. Den 27 november 2013 informerade kommissionsledamot Cecilia Malmström LIBE-utskottet om att kommissionen, efter att ha sammanträtt med de amerikanska myndigheterna och med tanke på de amerikanska myndigheternas svar i sina skrivelser och under sina sammanträden, hade beslutat att inte fortsätta samråden på grund av att det inte fanns något som visade att Förenta staternas regering hade handlat i strid mot avtalets bestämmelser, och att Förenta staterna har tillhandahållit en skriftlig försäkran om att det inte har skett någon direkt uppgiftsinsamling i strid mot TFTP-avtalets bestämmelser. Det står inte klart om de amerikanska myndigheterna har kringgått avtalet genom att få tillgång till sådana uppgifter på andra sätt, som antyddes i brevet av den 18 september 2013 från de amerikanska myndigheterna (34).

| BD. | Under sitt besök i Washington den 28–31 oktober 2013 sammanträdde LIBE-delegationen med det amerikanska finansministeriet. Finansministeriet meddelade att det sedan TFTP-avtalets ikraftträdande inte hade haft någon tillgång till uppgifter från Swift i EU, förutom inom ramen för TFTP-avtalet. Det amerikanska finansministeriet vägrade att kommentera huruvida någon annan amerikansk myndighet hade fått tillgång till Swift-uppgifter utanför ramen för TFTP-avtalet eller om den amerikanska statsförvaltningen kände till NSA:s massövervakningsverksamhet. Den 18 december 2013 meddelade Glenn Greenwald inför LIBE-utskottets utredning att NSA och den brittiska signalspaningsmyndigheten GCHQ hade riktade Swift-nätverk. |
| --- | --- |

BD.

Under sitt besök i Washington den 28–31 oktober 2013 sammanträdde LIBE-delegationen med det amerikanska finansministeriet. Finansministeriet meddelade att det sedan TFTP-avtalets ikraftträdande inte hade haft någon tillgång till uppgifter från Swift i EU, förutom inom ramen för TFTP-avtalet. Det amerikanska finansministeriet vägrade att kommentera huruvida någon annan amerikansk myndighet hade fått tillgång till Swift-uppgifter utanför ramen för TFTP-avtalet eller om den amerikanska statsförvaltningen kände till NSA:s massövervakningsverksamhet. Den 18 december 2013 meddelade Glenn Greenwald inför LIBE-utskottets utredning att NSA och den brittiska signalspaningsmyndigheten GCHQ hade riktade Swift-nätverk.

| BE. | De belgiska och nederländska dataskyddsmyndigheterna beslutade den 13 november 2013 att utföra en gemensam utredning om säkerheten hos Swifts betalningsnätverk för att bekräfta huruvida tredje parter kunde få icke-auktoriserad eller olaglig tillgång till europeiska medborgares bankuppgifter (35). |
| --- | --- |

BE.

De belgiska och nederländska dataskyddsmyndigheterna beslutade den 13 november 2013 att utföra en gemensam utredning om säkerheten hos Swifts betalningsnätverk för att bekräfta huruvida tredje parter kunde få icke-auktoriserad eller olaglig tillgång till europeiska medborgares bankuppgifter (35).

| BF. | Enligt den gemensamma översynen av genomförandet av avtalet mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater om behandling av passageraruppgifter (PNR) gjorde Förenta staternas Department of Homeland Security (DHS) 23 utlämnanden av PNR-uppgifter. Detta gjordes från fall till fall, som stöd för ärenden om bekämpning av terrorism, i enlighet med avtalets särskilda villkor. |
| --- | --- |

BF.

Enligt den gemensamma översynen av genomförandet av avtalet mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater om behandling av passageraruppgifter (PNR) gjorde Förenta staternas Department of Homeland Security (DHS) 23 utlämnanden av PNR-uppgifter. Detta gjordes från fall till fall, som stöd för ärenden om bekämpning av terrorism, i enlighet med avtalets särskilda villkor.

| BG. | Den gemensamma översynen nämner dock inte det faktum att i de fall personuppgifter behandlas för underrättelseverksamhet, ger Förenta staternas lagstiftning inte några rättsliga eller administrativa möjligheter för personer som inte är medborgare i Förenta staterna att skydda sina rättigheter, och det konstitutionella skyddet omfattar enbart ”US persons”. Denna brist på rättsliga eller administrativa rättigheter undergräver det skydd för EU-medborgare som har angetts i det befintliga PNR-avtalet. |
| --- | --- |

BG.

Den gemensamma översynen nämner dock inte det faktum att i de fall personuppgifter behandlas för underrättelseverksamhet, ger Förenta staternas lagstiftning inte några rättsliga eller administrativa möjligheter för personer som inte är medborgare i Förenta staterna att skydda sina rättigheter, och det konstitutionella skyddet omfattar enbart ”US persons”. Denna brist på rättsliga eller administrativa rättigheter undergräver det skydd för EU-medborgare som har angetts i det befintliga PNR-avtalet.

Överföringar grundade på avtalet mellan EU och Förenta staterna om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål

| BH. | Avtalet mellan EU och Förenta staterna om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål av den 6 juni 2003 (36) trädde i kraft den 1 februari 2010 och syftar till att underlätta EU:s och Förenta staternas samarbete när det gäller att effektivare bekämpa brott och samtidigt ta hänsyn till individens rättigheter och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

BH.

Avtalet mellan EU och Förenta staterna om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål av den 6 juni 2003 (36) trädde i kraft den 1 februari 2010 och syftar till att underlätta EU:s och Förenta staternas samarbete när det gäller att effektivare bekämpa brott och samtidigt ta hänsyn till individens rättigheter och rättsstatsprincipen.

Ramavtalet om uppgiftsskydd på området för polissamarbete och rättsligt samarbete (”paraplyavtalet”)

| BI. | Syftet med detta ramavtal är att upprätta den rättsliga ramen för alla överföringar av personuppgifter mellan EU och Förenta staterna för att förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott, inklusive terrorism, inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete. Rådet bemyndigade förhandlingarna den 2 december 2010. Detta avtal är av yttersta vikt och skulle fungera som grund för att underlätta överföringen av uppgifter inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete. |
| --- | --- |

BI.

Syftet med detta ramavtal är att upprätta den rättsliga ramen för alla överföringar av personuppgifter mellan EU och Förenta staterna för att förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott, inklusive terrorism, inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete. Rådet bemyndigade förhandlingarna den 2 december 2010. Detta avtal är av yttersta vikt och skulle fungera som grund för att underlätta överföringen av uppgifter inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete.

| BJ. | Detta avtal bör tillhandahålla klara och tydliga och rättsligt bindande principer om uppgiftsbehandling och bör särskilt erkänna EU-medborgarnas rätt till laglig tillgång till, rättelse eller radering av sina personuppgifter i Förenta staterna, såväl som rätten till en effektiv administrativ och juridisk prövning för EU-medborgare i Förenta staterna och oberoende utvärdering av uppgiftsbehandlingsverksamheten. |
| --- | --- |

BJ.

Detta avtal bör tillhandahålla klara och tydliga och rättsligt bindande principer om uppgiftsbehandling och bör särskilt erkänna EU-medborgarnas rätt till laglig tillgång till, rättelse eller radering av sina personuppgifter i Förenta staterna, såväl som rätten till en effektiv administrativ och juridisk prövning för EU-medborgare i Förenta staterna och oberoende utvärdering av uppgiftsbehandlingsverksamheten.

| BK. | I sitt meddelande av den 27 november 2013 angav kommissionen att ”paraplyavtalet” borde resultera i en hög skyddsnivå för medborgarna på båda sidor av Atlanten och stärka européernas förtroende för uppgiftsutbytet mellan EU och Förenta staterna, och tillhandahålla en grund på vilken det säkerhetsmässiga samarbetet och partnerskapet mellan EU och Förenta staterna kan utvecklas ytterligare. |
| --- | --- |

BK.

I sitt meddelande av den 27 november 2013 angav kommissionen att ”paraplyavtalet” borde resultera i en hög skyddsnivå för medborgarna på båda sidor av Atlanten och stärka européernas förtroende för uppgiftsutbytet mellan EU och Förenta staterna, och tillhandahålla en grund på vilken det säkerhetsmässiga samarbetet och partnerskapet mellan EU och Förenta staterna kan utvecklas ytterligare.

| BL. | Förhandlingarna om avtalet har inte gett några resultat på grund av den amerikanska regeringens envetna motstånd mot att erkänna EU-medborgarnas rätt till en effektiv administrativ och juridisk prövning och på grund av syftet att tillhandahålla omfattande undantag för de uppgiftsskyddsprinciper som finns i avtalet, t.ex. ändamålsbegränsning, datalagring eller vidare överföringar antingen inrikes eller utomlands. |
| --- | --- |

BL.

Förhandlingarna om avtalet har inte gett några resultat på grund av den amerikanska regeringens envetna motstånd mot att erkänna EU-medborgarnas rätt till en effektiv administrativ och juridisk prövning och på grund av syftet att tillhandahålla omfattande undantag för de uppgiftsskyddsprinciper som finns i avtalet, t.ex. ändamålsbegränsning, datalagring eller vidare överföringar antingen inrikes eller utomlands.

Reform av uppgiftsskyddet

| BM. | EU:s rättsliga ram för uppgiftsskydd ses för närvarande över, i syfte att upprätta ett övergripande, konsekvent, modernt och kraftfullt system för all uppgiftsbehandlingsverksamhet i EU. I januari 2012 lade kommissionen fram ett paket med lagstiftningsförslag: en allmän förordning om uppgiftsskydd (37), som kommer att ersätta direktiv 95/46/EG och upprätta en enhetlig lag i hela EU, och ett direktiv (38) som kommer att fastställa en harmoniserad ram för all uppgiftsbehandlingsverksamhet vid de brottsbekämpande myndigheterna i brottsbekämpande syfte och minska de nuvarande skillnaderna mellan de nationella lagarna. |
| --- | --- |

BM.

EU:s rättsliga ram för uppgiftsskydd ses för närvarande över, i syfte att upprätta ett övergripande, konsekvent, modernt och kraftfullt system för all uppgiftsbehandlingsverksamhet i EU. I januari 2012 lade kommissionen fram ett paket med lagstiftningsförslag: en allmän förordning om uppgiftsskydd (37), som kommer att ersätta direktiv 95/46/EG och upprätta en enhetlig lag i hela EU, och ett direktiv (38) som kommer att fastställa en harmoniserad ram för all uppgiftsbehandlingsverksamhet vid de brottsbekämpande myndigheterna i brottsbekämpande syfte och minska de nuvarande skillnaderna mellan de nationella lagarna.

| BN. | Den 21 oktober 2013 antog LIBE-utskottet sina lagstiftningsbetänkanden om de båda förslagen och ett beslut om att inleda förhandlingar med rådet i syfte att få de rättsliga instrumenten antagna under innevarande valperiod. |
| --- | --- |

BN.

Den 21 oktober 2013 antog LIBE-utskottet sina lagstiftningsbetänkanden om de båda förslagen och ett beslut om att inleda förhandlingar med rådet i syfte att få de rättsliga instrumenten antagna under innevarande valperiod.

| BO. | Trots att Europeiska rådet den 24–25 oktober 2013 efterlyste ett snabbt antagande av en kraftfull allmän EU-ram för uppgiftsskydd i syfte att främja medborgarnas och företagens förtroende för den digitala ekonomin, har rådet efter två års överläggningar fortfarande inte kunnat komma överens om ett allmänt förhållningssätt till den allmänna förordningen om uppgiftsskydd och till direktivet (39). |
| --- | --- |

BO.

Trots att Europeiska rådet den 24–25 oktober 2013 efterlyste ett snabbt antagande av en kraftfull allmän EU-ram för uppgiftsskydd i syfte att främja medborgarnas och företagens förtroende för den digitala ekonomin, har rådet efter två års överläggningar fortfarande inte kunnat komma överens om ett allmänt förhållningssätt till den allmänna förordningen om uppgiftsskydd och till direktivet (39).

It-säkerhet och datormoln

| BP. | I parlamentets ovannämnda resolution av den 10 december 2013 betonas ”datormolnföretagens” eventuella betydelse för tillväxten och sysselsättningen. Uppskattningsvis kommer det samlade ekonomiska värdet av molntjänsterna att uppgå till 207 miljarder US-dollar om året senast 2016. Värdet kommer med andra ord att vara dubbelt så högt som 2012. |
| --- | --- |

BP.

I parlamentets ovannämnda resolution av den 10 december 2013 betonas ”datormolnföretagens” eventuella betydelse för tillväxten och sysselsättningen. Uppskattningsvis kommer det samlade ekonomiska värdet av molntjänsterna att uppgå till 207 miljarder US-dollar om året senast 2016. Värdet kommer med andra ord att vara dubbelt så högt som 2012.

| BQ. | Nivån på uppgiftsskyddet i en datormolnmiljö får inte vara sämre än den som krävs i något annat sammanhang avseende uppgiftsbehandling. Eftersom EU:s lagstiftning om uppgiftsskydd är tekniskt neutral gäller den redan fullt ut för datormolntjänster som är verksamma i EU. |
| --- | --- |

BQ.

Nivån på uppgiftsskyddet i en datormolnmiljö får inte vara sämre än den som krävs i något annat sammanhang avseende uppgiftsbehandling. Eftersom EU:s lagstiftning om uppgiftsskydd är tekniskt neutral gäller den redan fullt ut för datormolntjänster som är verksamma i EU.

| BR. | Massövervakningsverksamhet ger underrättelsemyndigheter tillgång till personuppgifter som har lagrats eller på annat sätt behandlats av individer i EU enligt avtal om molntjänster med större datormolnleverantörer i Förenta staterna. Underrättelsemyndigheter i Förenta staterna har haft tillgång till personuppgifter som har lagrats eller på annat sätt behandlats på servrar som finns på EU:s territorium, genom att de har tagit sig in i Yahoos och Googles interna nätverk. Sådan verksamhet utgör en överträdelse av internationella åtaganden och av europeiska standarder för grundläggande rättigheter, inklusive rätten till privat- och familjeliv, telehemlighet vid kommunikation, oskuldspresumtion, yttrandefrihet, informationsfrihet, mötesfrihet, föreningsfrihet och näringsfrihet. Det är inte uteslutet att även information som har lagrats i molntjänster av medlemsstaternas offentliga myndigheter eller företag och institutioner har varit åtkomlig för underrättelsemyndigheter. |
| --- | --- |

BR.

Massövervakningsverksamhet ger underrättelsemyndigheter tillgång till personuppgifter som har lagrats eller på annat sätt behandlats av individer i EU enligt avtal om molntjänster med större datormolnleverantörer i Förenta staterna. Underrättelsemyndigheter i Förenta staterna har haft tillgång till personuppgifter som har lagrats eller på annat sätt behandlats på servrar som finns på EU:s territorium, genom att de har tagit sig in i Yahoos och Googles interna nätverk. Sådan verksamhet utgör en överträdelse av internationella åtaganden och av europeiska standarder för grundläggande rättigheter, inklusive rätten till privat- och familjeliv, telehemlighet vid kommunikation, oskuldspresumtion, yttrandefrihet, informationsfrihet, mötesfrihet, föreningsfrihet och näringsfrihet. Det är inte uteslutet att även information som har lagrats i molntjänster av medlemsstaternas offentliga myndigheter eller företag och institutioner har varit åtkomlig för underrättelsemyndigheter.

| BS. | Förenta staternas underrättelseorgan har som policy att systematiskt undergräva kryptoprotokoll och kryptoprodukter för att kunna avlyssna även krypterade kommunikationer. Förenta staternas National Security Agency har insamlat ett ofantligt antal s.k. ”zero-day exploits” – brister i it-säkerheten som varken allmänheten eller produktens säljare ännu känner till. Sådan verksamhet undergräver i mycket hög grad de globala insatserna för att förbättra it-säkerheten. |
| --- | --- |

BS.

Förenta staternas underrättelseorgan har som policy att systematiskt undergräva kryptoprotokoll och kryptoprodukter för att kunna avlyssna även krypterade kommunikationer. Förenta staternas National Security Agency har insamlat ett ofantligt antal s.k. ”zero-day exploits” – brister i it-säkerheten som varken allmänheten eller produktens säljare ännu känner till. Sådan verksamhet undergräver i mycket hög grad de globala insatserna för att förbättra it-säkerheten.

| BT. | Det faktum att underrättelseorganen har haft tillgång till personuppgifter för användare av onlinetjänster har allvarligt skadat medborgarnas förtroende för sådana tjänster och har därför en negativ effekt på företag som investerar i utvecklingen av nya tjänster som använder stora datamängder och nya tillämpningar, såsom sakernas internet. |
| --- | --- |

BT.

Det faktum att underrättelseorganen har haft tillgång till personuppgifter för användare av onlinetjänster har allvarligt skadat medborgarnas förtroende för sådana tjänster och har därför en negativ effekt på företag som investerar i utvecklingen av nya tjänster som använder stora datamängder och nya tillämpningar, såsom sakernas internet.

| BU. | It-säljare levererar ofta produkter som inte har testats ordentligt med avseende på it-säkerhet eller som ibland till och med har bakdörrar som avsiktligt har installerats av säljaren. Bristen på ansvarsregler för mjukvarusäljare har lett till denna situation, vilken i sin tur utnyttjas av underrättelseorgan, men som även gör att risken för attacker av andra enheter kvarstår. |
| --- | --- |

BU.

It-säljare levererar ofta produkter som inte har testats ordentligt med avseende på it-säkerhet eller som ibland till och med har bakdörrar som avsiktligt har installerats av säljaren. Bristen på ansvarsregler för mjukvarusäljare har lett till denna situation, vilken i sin tur utnyttjas av underrättelseorgan, men som även gör att risken för attacker av andra enheter kvarstår.

| BV. | Det är ytterst viktigt för företag som tillhandahåller sådana nya tjänster och tillämpningar att respektera reglerna för uppgiftsskydd och den personliga integriteten för registrerade personer vars uppgifter insamlas, behandlas och analyseras för att upprätthålla en hög förtroendenivå bland medborgarna. |
| --- | --- |

BV.

Det är ytterst viktigt för företag som tillhandahåller sådana nya tjänster och tillämpningar att respektera reglerna för uppgiftsskydd och den personliga integriteten för registrerade personer vars uppgifter insamlas, behandlas och analyseras för att upprätthålla en hög förtroendenivå bland medborgarna.

Demokratisk tillsyn över underrättelsetjänster

| BW. | Underrättelsetjänsterna i demokratiska samhällen ges särskilda befogenheter och särskild förmåga att skydda grundläggande rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen, medborgarnas rättigheter och staten mot inre och yttre hot och är underställda demokratisk ansvarsskyldighet och rättslig tillsyn. De har fått särskilda befogenheter och särskild behörighet uteslutande för att uppnå detta mål. Dessa befogenheter bör användas inom de lagstadgade gränser som åläggs av de grundläggande rättigheterna, demokratin och rättsstatsprincipen, och tillämpningen av dem bör noggrant granskas eftersom de annars förlorar legitimitet och riskerar att urholka demokratin. |
| --- | --- |

BW.

Underrättelsetjänsterna i demokratiska samhällen ges särskilda befogenheter och särskild förmåga att skydda grundläggande rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen, medborgarnas rättigheter och staten mot inre och yttre hot och är underställda demokratisk ansvarsskyldighet och rättslig tillsyn. De har fått särskilda befogenheter och särskild behörighet uteslutande för att uppnå detta mål. Dessa befogenheter bör användas inom de lagstadgade gränser som åläggs av de grundläggande rättigheterna, demokratin och rättsstatsprincipen, och tillämpningen av dem bör noggrant granskas eftersom de annars förlorar legitimitet och riskerar att urholka demokratin.

| BX. | Även om en viss sekretessnivå beviljas för underrättelsetjänster – för att undvika att äventyra pågående operationer, avslöja arbetsmetoder eller sätta agenters liv på spel – kan inte denna sekretess åsidosätta eller utesluta regler rörande demokratisk granskning och rättslig prövning samt granskning av deras verksamhet, såväl som regler rörande öppenhet, i synnerhet i förhållande till de grundläggande rättigheterna och rättsstatsprincipen, som alla är hörnstenar i ett demokratiskt samhälle. |
| --- | --- |

BX.

Även om en viss sekretessnivå beviljas för underrättelsetjänster – för att undvika att äventyra pågående operationer, avslöja arbetsmetoder eller sätta agenters liv på spel – kan inte denna sekretess åsidosätta eller utesluta regler rörande demokratisk granskning och rättslig prövning samt granskning av deras verksamhet, såväl som regler rörande öppenhet, i synnerhet i förhållande till de grundläggande rättigheterna och rättsstatsprincipen, som alla är hörnstenar i ett demokratiskt samhälle.

| BY. | De flesta av de befintliga nationella tillsynsmekanismerna och tillsynsorganen infördes eller moderniserades på 1990-talet och har inte alltid anpassats till det senaste årtiondets snabba tekniska och rättsliga utveckling som har lett till ökat internationellt underrättelsesamarbete, även genom ett utbyte av personuppgifter, vilket ofta har suddat ut gränserna mellan underrättelseverksamhet och brottsbekämpning. |
| --- | --- |

BY.

De flesta av de befintliga nationella tillsynsmekanismerna och tillsynsorganen infördes eller moderniserades på 1990-talet och har inte alltid anpassats till det senaste årtiondets snabba tekniska och rättsliga utveckling som har lett till ökat internationellt underrättelsesamarbete, även genom ett utbyte av personuppgifter, vilket ofta har suddat ut gränserna mellan underrättelseverksamhet och brottsbekämpning.

| BZ. | Den demokratiska tillsynen över underrättelseverksamheten utförs fortfarande endast på nationell nivå, trots att informationsutbytet mellan EU:s medlemsstater och mellan medlemsstaterna och tredjeländer har ökat. Det finns en växande klyfta mellan nivån på det internationella samarbetet å ena sidan och den nationella tillsynskapaciteten å andra sidan, vilket leder till otillräcklig och ineffektiv demokratisk kontroll. |
| --- | --- |

BZ.

Den demokratiska tillsynen över underrättelseverksamheten utförs fortfarande endast på nationell nivå, trots att informationsutbytet mellan EU:s medlemsstater och mellan medlemsstaterna och tredjeländer har ökat. Det finns en växande klyfta mellan nivån på det internationella samarbetet å ena sidan och den nationella tillsynskapaciteten å andra sidan, vilket leder till otillräcklig och ineffektiv demokratisk kontroll.

| CA. | Nationella tillsynsorgan har ofta inte full tillgång till upplysningar som erhållits från en utländsk underrättelsetjänst, vilket kan leda till luckor inom vilka internationellt utbyte av uppgifter kan förekomma utan tillräcklig tillsyn. Detta problem förvärras ytterligare av den s.k. tredjepartsregeln eller principen om upphovsmannens kontroll, vilken har utformats för att göra det möjligt för upphovsmannen att behålla kontrollen över den ytterligare spridningen av känslig information, men som tyvärr ofta tolkas som att gälla även för tillsyn av mottagartjänsterna. |
| --- | --- |

CA.

Nationella tillsynsorgan har ofta inte full tillgång till upplysningar som erhållits från en utländsk underrättelsetjänst, vilket kan leda till luckor inom vilka internationellt utbyte av uppgifter kan förekomma utan tillräcklig tillsyn. Detta problem förvärras ytterligare av den s.k. tredjepartsregeln eller principen om upphovsmannens kontroll, vilken har utformats för att göra det möjligt för upphovsmannen att behålla kontrollen över den ytterligare spridningen av känslig information, men som tyvärr ofta tolkas som att gälla även för tillsyn av mottagartjänsterna.

| CB. | Privata och offentliga reforminitiativ för insyn är mycket viktiga för att säkerställa allmänhetens förtroende för underrättelsetjänsternas verksamhet. Rättsliga system bör inte förhindra företag från att avslöja uppgifter till allmänheten om hur de handskas med alla typer av förfrågningar från staten och domstolsbeslut rörande tillgång till användaruppgifter, inklusive möjligheten att avslöja sammanställd information om antalet förfrågningar och beslut som godkänts och avvisats. |
| --- | --- |

CB.

Privata och offentliga reforminitiativ för insyn är mycket viktiga för att säkerställa allmänhetens förtroende för underrättelsetjänsternas verksamhet. Rättsliga system bör inte förhindra företag från att avslöja uppgifter till allmänheten om hur de handskas med alla typer av förfrågningar från staten och domstolsbeslut rörande tillgång till användaruppgifter, inklusive möjligheten att avslöja sammanställd information om antalet förfrågningar och beslut som godkänts och avvisats.

Huvudsakliga slutsatser

| 1. | Europaparlamentet anser att den senaste tidens avslöjanden i medierna från visselblåsare och journalister – tillsammans med den bevisning som experter har lämnat under denna utredning, myndigheternas medgivanden och de otillräckliga svaren på dessa påståenden – har gett övertygande bevis för att det finns långtgående, komplexa och avancerade högteknologiska system som utformats av Förenta staternas och vissa medlemsstaters underrättelsetjänster för att samla in, lagra och analysera kommunikationsinformation, inklusive innehållsdata, lokaliseringsinformation och metadata om alla invånare runtom i världen i oöverträffad skala och på ett sätt som är urskillningslöst och inte bygger på brottsmisstankar. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att den senaste tidens avslöjanden i medierna från visselblåsare och journalister – tillsammans med den bevisning som experter har lämnat under denna utredning, myndigheternas medgivanden och de otillräckliga svaren på dessa påståenden – har gett övertygande bevis för att det finns långtgående, komplexa och avancerade högteknologiska system som utformats av Förenta staternas och vissa medlemsstaters underrättelsetjänster för att samla in, lagra och analysera kommunikationsinformation, inklusive innehållsdata, lokaliseringsinformation och metadata om alla invånare runtom i världen i oöverträffad skala och på ett sätt som är urskillningslöst och inte bygger på brottsmisstankar.

| 2. | Europaparlamentet framhäver särskilt amerikanska NSA:s underrättelseprogram, som möjliggör massövervakning av EU:s invånare genom direkt tillgång till centrala servrar hos ledande amerikanska internetföretag (Prismprogrammet), analys av innehåll och metadata (Xkeyscore-programmet), kringgående av onlinekryptering (Bullrun) samt tillgång till data- och telefonnätverk, lokaliseringsinformation och den brittiska underrättelsetjänsten GCHQ:s system, såsom övervakningsverksamheten i den tidiga kommunikationsfasen (Temporaprogrammet), dekrypteringsprogrammet (Edgehill), riktade ”man in the middle”-angrepp på informationssystem (Quantumtheory- och Foxaidprogrammen) samt insamlingen och lagringen av 200 miljoner sms per dag (Dishfireprogrammet). |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet framhäver särskilt amerikanska NSA:s underrättelseprogram, som möjliggör massövervakning av EU:s invånare genom direkt tillgång till centrala servrar hos ledande amerikanska internetföretag (Prismprogrammet), analys av innehåll och metadata (Xkeyscore-programmet), kringgående av onlinekryptering (Bullrun) samt tillgång till data- och telefonnätverk, lokaliseringsinformation och den brittiska underrättelsetjänsten GCHQ:s system, såsom övervakningsverksamheten i den tidiga kommunikationsfasen (Temporaprogrammet), dekrypteringsprogrammet (Edgehill), riktade ”man in the middle”-angrepp på informationssystem (Quantumtheory- och Foxaidprogrammen) samt insamlingen och lagringen av 200 miljoner sms per dag (Dishfireprogrammet).

| 3. | Europaparlamentet noterar anklagelserna mot den brittiska underrättelsetjänsten GCHQ om intrång, s.k. hackning, i Belgacoms system. Parlamentet konstaterar att Belgacom meddelade att företaget varken kunde bekräfta eller dementera att EU-institutionerna hade utsatts eller påverkats, och att det sabotageprogram som användes var ytterst komplext och att dess utveckling och användning måste ha krävt betydande ekonomiska resurser och personalresurser som privatpersoner eller hackare inte kan tänkas ha tillgång till. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar anklagelserna mot den brittiska underrättelsetjänsten GCHQ om intrång, s.k. hackning, i Belgacoms system. Parlamentet konstaterar att Belgacom meddelade att företaget varken kunde bekräfta eller dementera att EU-institutionerna hade utsatts eller påverkats, och att det sabotageprogram som användes var ytterst komplext och att dess utveckling och användning måste ha krävt betydande ekonomiska resurser och personalresurser som privatpersoner eller hackare inte kan tänkas ha tillgång till.

| 4. | Europaparlamentet framhåller att förtroendet har fått sig en allvarlig törn: förtroendet mellan de båda transatlantiska partnerna, förtroendet mellan medborgarna och deras regeringar, förtroendet för de demokratiska institutionerna på båda sidorna om Atlanten, förtroendet för respekten för rättsstatsprincipen och förtroendet för it-tjänsternas säkerhet. För att återuppbygga förtroendet på alla dessa områden behövs det omgående en omfattande åtgärdsplan med en rad åtgärder som omfattas av en offentlig kontroll. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet framhåller att förtroendet har fått sig en allvarlig törn: förtroendet mellan de båda transatlantiska partnerna, förtroendet mellan medborgarna och deras regeringar, förtroendet för de demokratiska institutionerna på båda sidorna om Atlanten, förtroendet för respekten för rättsstatsprincipen och förtroendet för it-tjänsternas säkerhet. För att återuppbygga förtroendet på alla dessa områden behövs det omgående en omfattande åtgärdsplan med en rad åtgärder som omfattas av en offentlig kontroll.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att flera regeringar påstår att dessa massövervakningsprogram är nödvändiga för kampen mot terrorismen. Parlamentet fördömer med kraft terrorismen, men är av den bestämda åsikten att kampen mot terrorismen aldrig kan rättfärdiga urskillningslösa, hemliga eller till och med olagliga massövervakningsprogram. Sådana program är oförenliga med nödvändighets- och proportionalitetsprinciperna i ett demokratiskt samhälle. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet konstaterar att flera regeringar påstår att dessa massövervakningsprogram är nödvändiga för kampen mot terrorismen. Parlamentet fördömer med kraft terrorismen, men är av den bestämda åsikten att kampen mot terrorismen aldrig kan rättfärdiga urskillningslösa, hemliga eller till och med olagliga massövervakningsprogram. Sådana program är oförenliga med nödvändighets- och proportionalitetsprinciperna i ett demokratiskt samhälle.

| 6. | Europaparlamentet påminner om EU:s bestämda uppfattning att det måste finnas rätt balans mellan säkerhetsåtgärder och skyddet av medborgerliga friheter och grundläggande rättigheter, samtidigt som man ser till att den personliga integriteten och uppgiftsskyddet åtnjuter största möjliga respekt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påminner om EU:s bestämda uppfattning att det måste finnas rätt balans mellan säkerhetsåtgärder och skyddet av medborgerliga friheter och grundläggande rättigheter, samtidigt som man ser till att den personliga integriteten och uppgiftsskyddet åtnjuter största möjliga respekt.

| 7. | Europaparlamentet anser att uppgiftsinsamling i en sådan stor skala ger upphov till stora tvivel om huruvida denna verksamhet endast motiveras av kampen mot terrorism, eftersom den omfattar insamling av alla möjliga slags uppgifter om samtliga invånare. Parlamentet menar därför att det kan tänkas finnas andra ändamål, t.ex. politiskt och ekonomiskt spionage, och att alla misstankar om sådana ändamål måste kunna avfärdas. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att uppgiftsinsamling i en sådan stor skala ger upphov till stora tvivel om huruvida denna verksamhet endast motiveras av kampen mot terrorism, eftersom den omfattar insamling av alla möjliga slags uppgifter om samtliga invånare. Parlamentet menar därför att det kan tänkas finnas andra ändamål, t.ex. politiskt och ekonomiskt spionage, och att alla misstankar om sådana ändamål måste kunna avfärdas.

| 8. | Europaparlamentet ifrågasätter om vissa medlemsstaters massiva ekonomiska spionage är förenligt med EU:s inremarknads- och konkurrenslagstiftning i enlighet med avdelningarna I och VII i EUF-fördraget. Parlamentet vill påminna om principen om lojalt samarbete, som fastställs i artikel 4.3 i EU-fördraget, och principen att medlemsstaterna ska ”avstå från varje åtgärd som kan äventyra fullgörandet av unionens mål”. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet ifrågasätter om vissa medlemsstaters massiva ekonomiska spionage är förenligt med EU:s inremarknads- och konkurrenslagstiftning i enlighet med avdelningarna I och VII i EUF-fördraget. Parlamentet vill påminna om principen om lojalt samarbete, som fastställs i artikel 4.3 i EU-fördraget, och principen att medlemsstaterna ska ”avstå från varje åtgärd som kan äventyra fullgörandet av unionens mål”.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar att internationella avtal, EU:s och Förenta staternas lagstiftning samt de nationella tillsynsmekanismerna har misslyckats med att skapa nödvändiga kontroll- och maktdelningssystem eller ett demokratiskt ansvarsutkrävande. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet konstaterar att internationella avtal, EU:s och Förenta staternas lagstiftning samt de nationella tillsynsmekanismerna har misslyckats med att skapa nödvändiga kontroll- och maktdelningssystem eller ett demokratiskt ansvarsutkrävande.

| 10. | Europaparlamentet fördömer den omfattande och systemiska övergripande inhämtningen av oskyldiga människors personuppgifter, inklusive information av en högst personlig natur. Parlamentet betonar att underrättelsetjänsternas urskillningslösa massövervakning är en allvarlig överträdelse av medborgarnas grundläggande rättigheter. Parlamentet understryker att ett privatliv inte är ett lyxigt privilegium, utan en hörnsten i ett fritt och demokratiskt samhälle. Vidare menar parlamentet att massövervakningen kan komma att få allvarliga effekter för press-, tanke- och yttrandefriheten samt mötes- och föreningsfriheten och att det även finns en betydande risk för att de upplysningar som samlats in missbrukas för att komma åt politiska motståndare. Parlamentet betonar att massövervakningen dessutom medför olagliga handlingar från underrättelsetjänsternas sida och att den väcker frågor om den nationella lagstiftningens extraterritoriella tillämplighet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet fördömer den omfattande och systemiska övergripande inhämtningen av oskyldiga människors personuppgifter, inklusive information av en högst personlig natur. Parlamentet betonar att underrättelsetjänsternas urskillningslösa massövervakning är en allvarlig överträdelse av medborgarnas grundläggande rättigheter. Parlamentet understryker att ett privatliv inte är ett lyxigt privilegium, utan en hörnsten i ett fritt och demokratiskt samhälle. Vidare menar parlamentet att massövervakningen kan komma att få allvarliga effekter för press-, tanke- och yttrandefriheten samt mötes- och föreningsfriheten och att det även finns en betydande risk för att de upplysningar som samlats in missbrukas för att komma åt politiska motståndare. Parlamentet betonar att massövervakningen dessutom medför olagliga handlingar från underrättelsetjänsternas sida och att den väcker frågor om den nationella lagstiftningens extraterritoriella tillämplighet.

| 11. | Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att tystnadsplikten för advokater, journalister, läkare och andra reglerade yrken skyddas mot massövervakningsverksamhet. Parlamentet betonar framför allt att all ovisshet om sekretesskyddet för korrespondens mellan advokater och deras klienter skulle kunna inverka negativt på unionsmedborgarnas rätt till juridisk rådgivning och tillgång till rättslig prövning samt deras rätt till en rättvis rättegång. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att tystnadsplikten för advokater, journalister, läkare och andra reglerade yrken skyddas mot massövervakningsverksamhet. Parlamentet betonar framför allt att all ovisshet om sekretesskyddet för korrespondens mellan advokater och deras klienter skulle kunna inverka negativt på unionsmedborgarnas rätt till juridisk rådgivning och tillgång till rättslig prövning samt deras rätt till en rättvis rättegång.

| 12. | Europaparlamentet anser att övervakningsprogrammen är ytterligare ett steg mot inrättandet av en fullfjädrad förebyggande stat, där den vedertagna modellen för straffrätt i demokratiska samhällen, enligt vilken varje inskränkning av misstänktas grundläggande rättigheter måste godkännas av en domare eller åklagare på grundval av skälig misstanke och regleras i lag, ändras, och där man i stället främjar en blandning av brottsbekämpning och underrättelseverksamhet med försvagat rättsskydd, som ofta är oförenligt med demokratiska kontroll- och maktdelningssystem och grundläggande rättigheter, särskilt oskuldspresumtionen. I detta sammanhang uppmärksammar parlamentet en dom i Tysklands federala författningsdomstol (40) om ett förbud mot användandet av förebyggande polisinsatser (”präventive Rasterfahndung”) såvida det inte föreligger bevis om konkret fara för andra viktiga lagstadgade rättigheter. Det räcker inte med en allmän hotsituation eller internationella spänningar för att motivera sådana åtgärder. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att övervakningsprogrammen är ytterligare ett steg mot inrättandet av en fullfjädrad förebyggande stat, där den vedertagna modellen för straffrätt i demokratiska samhällen, enligt vilken varje inskränkning av misstänktas grundläggande rättigheter måste godkännas av en domare eller åklagare på grundval av skälig misstanke och regleras i lag, ändras, och där man i stället främjar en blandning av brottsbekämpning och underrättelseverksamhet med försvagat rättsskydd, som ofta är oförenligt med demokratiska kontroll- och maktdelningssystem och grundläggande rättigheter, särskilt oskuldspresumtionen. I detta sammanhang uppmärksammar parlamentet en dom i Tysklands federala författningsdomstol (40) om ett förbud mot användandet av förebyggande polisinsatser (”präventive Rasterfahndung”) såvida det inte föreligger bevis om konkret fara för andra viktiga lagstadgade rättigheter. Det räcker inte med en allmän hotsituation eller internationella spänningar för att motivera sådana åtgärder.

| 13. | Europaparlamentet är övertygat om att hemliga lagar och domstolar bryter mot rättsstatsprincipen. Parlamentet påpekar att inga domar i en domstol och inga beslut från en administrativ myndighet i en stat utanför EU som direkt eller indirekt tillåter överföring av personuppgifter får erkännas eller tillämpas på något vis, såvida det inte finns ett avtal om ömsesidig rättslig hjälp eller ett gällande internationellt avtal mellan det begärande tredjelandet och unionen eller en medlemsstat och ett förhandsgodkännande av en behörig tillsynsmyndighet. Parlamentet påminner om att alla utslag av en hemlig domstol och alla beslut av en administrativ myndighet i en stat utanför EU som i hemlighet direkt eller indirekt ger tillstånd till övervakningsverksamheter inte ska erkännas eller tillämpas. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet är övertygat om att hemliga lagar och domstolar bryter mot rättsstatsprincipen. Parlamentet påpekar att inga domar i en domstol och inga beslut från en administrativ myndighet i en stat utanför EU som direkt eller indirekt tillåter överföring av personuppgifter får erkännas eller tillämpas på något vis, såvida det inte finns ett avtal om ömsesidig rättslig hjälp eller ett gällande internationellt avtal mellan det begärande tredjelandet och unionen eller en medlemsstat och ett förhandsgodkännande av en behörig tillsynsmyndighet. Parlamentet påminner om att alla utslag av en hemlig domstol och alla beslut av en administrativ myndighet i en stat utanför EU som i hemlighet direkt eller indirekt ger tillstånd till övervakningsverksamheter inte ska erkännas eller tillämpas.

| 14. | Europaparlamentet påpekar att de ovannämnda farhågorna förvärras av den snabba utvecklingen av tekniken och samhället, eftersom internet och mobila enheter finns överallt i vår moderna värld och eftersom de flesta internetföretags affärsmodell bygger på behandling av personuppgifter. Parlamentet anser att detta problem är av en helt oöverträffad storlek. Detta kan skapa en situation där infrastruktur för insamling och behandling av uppgifter i stor skala skulle kunna missbrukas vid politiska regimskiften. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet påpekar att de ovannämnda farhågorna förvärras av den snabba utvecklingen av tekniken och samhället, eftersom internet och mobila enheter finns överallt i vår moderna värld och eftersom de flesta internetföretags affärsmodell bygger på behandling av personuppgifter. Parlamentet anser att detta problem är av en helt oöverträffad storlek. Detta kan skapa en situation där infrastruktur för insamling och behandling av uppgifter i stor skala skulle kunna missbrukas vid politiska regimskiften.

| 15. | Europaparlamentet konstaterar att det inte finns någon garanti, vare sig för EU:s offentliga institutioner eller för medborgarna, att deras it-säkerhet eller privatliv kan skyddas från angrepp av välutrustade obehöriga, och att det därmed inte finns någon 100-procentig it-säkerhet. För att uppnå största möjliga it-säkerhet måste EU:s invånare vara villiga att bidra med tillräckliga resurser, både vad gäller personal och finanser, för att slå vakt om Europas oberoende och självständighet på it-området. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet konstaterar att det inte finns någon garanti, vare sig för EU:s offentliga institutioner eller för medborgarna, att deras it-säkerhet eller privatliv kan skyddas från angrepp av välutrustade obehöriga, och att det därmed inte finns någon 100-procentig it-säkerhet. För att uppnå största möjliga it-säkerhet måste EU:s invånare vara villiga att bidra med tillräckliga resurser, både vad gäller personal och finanser, för att slå vakt om Europas oberoende och självständighet på it-området.

| 16. | Europaparlamentet förkastar med kraft idén om att alla frågor om massövervakningsprogram bara rör den nationella säkerheten och därför helt faller under de individuella medlemsstaternas ansvar. Parlamentet vidhåller att medlemsstaterna till fullo måste respektera EU-lagstiftningen och Europakonventionen när de vidtar åtgärder för att säkerställa sin nationella säkerhet. Parlamentet påminner om en ny dom i Europeiska unionens domstol enligt vilken ”blotta omständigheten att ett beslut rör statens säkerhet [inte kan] leda till att unionsrätten inte är tillämplig, även om det ankommer på medlemsstaterna att vidta åtgärder som är lämpliga för att säkerställa medlemsstaternas inre och yttre säkerhet” (41). Parlamentet understryker även att skyddet av samtliga EU-medborgares privatliv står på spel, såväl som säkerheten och tillförlitligheten hos EU:s alla kommunikationsnätverk. Därför anser parlamentet att diskussioner och åtgärder på EU-nivå inte bara är berättigade, utan att frågan även gäller EU:s självständighet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet förkastar med kraft idén om att alla frågor om massövervakningsprogram bara rör den nationella säkerheten och därför helt faller under de individuella medlemsstaternas ansvar. Parlamentet vidhåller att medlemsstaterna till fullo måste respektera EU-lagstiftningen och Europakonventionen när de vidtar åtgärder för att säkerställa sin nationella säkerhet. Parlamentet påminner om en ny dom i Europeiska unionens domstol enligt vilken ”blotta omständigheten att ett beslut rör statens säkerhet [inte kan] leda till att unionsrätten inte är tillämplig, även om det ankommer på medlemsstaterna att vidta åtgärder som är lämpliga för att säkerställa medlemsstaternas inre och yttre säkerhet” (41). Parlamentet understryker även att skyddet av samtliga EU-medborgares privatliv står på spel, såväl som säkerheten och tillförlitligheten hos EU:s alla kommunikationsnätverk. Därför anser parlamentet att diskussioner och åtgärder på EU-nivå inte bara är berättigade, utan att frågan även gäller EU:s självständighet.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar det stöd som olika institutioner och experter har bidragit med under denna utredning. Parlamentet beklagar emellertid djupt att myndigheterna i flera medlemsstater inte har samarbetat under den utredning som Europaparlamentet har genomfört på medborgarnas vägnar. Parlamentet välkomnar den öppenhet som många kongressledamöter och nationella parlament har visat. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar det stöd som olika institutioner och experter har bidragit med under denna utredning. Parlamentet beklagar emellertid djupt att myndigheterna i flera medlemsstater inte har samarbetat under den utredning som Europaparlamentet har genomfört på medborgarnas vägnar. Parlamentet välkomnar den öppenhet som många kongressledamöter och nationella parlament har visat.

| 18. | Europaparlamentet är medvetet om att det på grund av en mycket pressad tidsfrist inte har kunnat göra mer än en preliminär utredning om alla de frågor som varit aktuella sedan juli 2013. Parlamentet konstaterar att de avslöjanden som föranlett utredningen är mycket omfattande och att de är av pågående karaktär. Därför tillämpar parlamentet en framåtsyftande metod, bestående av ett antal särskilda förslag och en mekanism för uppföljningsåtgärder under parlamentets nästa valperiod, som syftar till att säkerställa att utredningens resultat fortsatt hamnar högt på EU:s politiska agenda. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet är medvetet om att det på grund av en mycket pressad tidsfrist inte har kunnat göra mer än en preliminär utredning om alla de frågor som varit aktuella sedan juli 2013. Parlamentet konstaterar att de avslöjanden som föranlett utredningen är mycket omfattande och att de är av pågående karaktär. Därför tillämpar parlamentet en framåtsyftande metod, bestående av ett antal särskilda förslag och en mekanism för uppföljningsåtgärder under parlamentets nästa valperiod, som syftar till att säkerställa att utredningens resultat fortsatt hamnar högt på EU:s politiska agenda.

| 19. | Europaparlamentet har för avsikt att kräva omfattande politiska åtgärder från den nya kommission som kommer att utses efter Europaparlamentsvalet i maj 2014, så att den genomför förslagen och rekommendationerna som härrör från denna utredning. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet har för avsikt att kräva omfattande politiska åtgärder från den nya kommission som kommer att utses efter Europaparlamentsvalet i maj 2014, så att den genomför förslagen och rekommendationerna som härrör från denna utredning.

Rekommendationer

| 20. | Europaparlamentet uppmanar Förenta staternas myndigheter och EU:s medlemsstater att förbjuda urskillningslös massövervakning om de inte redan gjort detta. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar Förenta staternas myndigheter och EU:s medlemsstater att förbjuda urskillningslös massövervakning om de inte redan gjort detta.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater, särskilt dem som deltar i de s.k. 9-eyes- och 14-eyes-programmen (42), att ingående utvärdera och vid behov se över sin nationella lagstiftning och sin styrning av sina underrättelsetjänster för att säkerställa att de står under parlamentarisk och rättslig uppsikt och omfattas av offentlig kontroll, att de respekterar principerna om laglighet, nödvändighet, proportionalitet, rättssäkerhet, användarinformation och insyn, i överensstämmelse med FN:s sammanställning av god praxis och Venedigkommissionens rekommendationer, samt att de är förenliga med Europakonventionen och uppfyller medlemsstaternas skyldigheter i fråga om grundläggande rättigheter såsom dataskydd, privatliv och oskuldspresumtion. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater, särskilt dem som deltar i de s.k. 9-eyes- och 14-eyes-programmen (42), att ingående utvärdera och vid behov se över sin nationella lagstiftning och sin styrning av sina underrättelsetjänster för att säkerställa att de står under parlamentarisk och rättslig uppsikt och omfattas av offentlig kontroll, att de respekterar principerna om laglighet, nödvändighet, proportionalitet, rättssäkerhet, användarinformation och insyn, i överensstämmelse med FN:s sammanställning av god praxis och Venedigkommissionens rekommendationer, samt att de är förenliga med Europakonventionen och uppfyller medlemsstaternas skyldigheter i fråga om grundläggande rättigheter såsom dataskydd, privatliv och oskuldspresumtion.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar samtliga EU-medlemsstater och i synnerhet – när det gäller dess resolution av den 4 juli 2013 och sammanträden för bevisupptagning – Förenade kungariket, Frankrike, Tyskland, Sverige, Nederländerna och Polen att se till att deras nuvarande eller framtida lagstiftningsramar och tillsynsmekanismer för underrättelseorganens verksamhet är förenliga med Europakonventionen och EU:s uppgiftsskyddslagstiftning. Dessa medlemsstater uppmanas att bringa klarhet i anklagelserna om massövervakningsverksamhet, inklusive massövervakning av gränsöverskridande telekommunikation, oriktad övervakning av kabelbundna kommunikationer, eventuella överenskommelser mellan underrättelsetjänster och telekommunikationsföretag om tillgång till och utbyte av personuppgifter och tillgång till transatlantiska kablar, Förenta staternas underrättelsepersonal och utrustning på EU:s territorium utan tillsyn över övervakningsverksamhet och deras förenlighet med EU-lagstiftningen. De nationella parlamenten i dessa länder uppmanas att öka de egna ländernas underrättelseorgans samarbete på europeisk nivå. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar samtliga EU-medlemsstater och i synnerhet – när det gäller dess resolution av den 4 juli 2013 och sammanträden för bevisupptagning – Förenade kungariket, Frankrike, Tyskland, Sverige, Nederländerna och Polen att se till att deras nuvarande eller framtida lagstiftningsramar och tillsynsmekanismer för underrättelseorganens verksamhet är förenliga med Europakonventionen och EU:s uppgiftsskyddslagstiftning. Dessa medlemsstater uppmanas att bringa klarhet i anklagelserna om massövervakningsverksamhet, inklusive massövervakning av gränsöverskridande telekommunikation, oriktad övervakning av kabelbundna kommunikationer, eventuella överenskommelser mellan underrättelsetjänster och telekommunikationsföretag om tillgång till och utbyte av personuppgifter och tillgång till transatlantiska kablar, Förenta staternas underrättelsepersonal och utrustning på EU:s territorium utan tillsyn över övervakningsverksamhet och deras förenlighet med EU-lagstiftningen. De nationella parlamenten i dessa länder uppmanas att öka de egna ländernas underrättelseorgans samarbete på europeisk nivå.

| 23. | Med tanke på mediernas omfattande rapportering om massövervakning av underrättelseorganet GCHQ uppmanar Europaparlamentet framför allt Förenade kungariket att se över sin nuvarande lagstiftningsram, som består av ett komplext samspel mellan tre olika lagar: ”Human Rights Act” från 1998, ”Intelligence Services Act” från 1994 och ”Regulation of Investigatory Powers Act” från 2000. |
| --- | --- |

23.

Med tanke på mediernas omfattande rapportering om massövervakning av underrättelseorganet GCHQ uppmanar Europaparlamentet framför allt Förenade kungariket att se över sin nuvarande lagstiftningsram, som består av ett komplext samspel mellan tre olika lagar: ”Human Rights Act” från 1998, ”Intelligence Services Act” från 1994 och ”Regulation of Investigatory Powers Act” från 2000.

| 24. | Europaparlamentet noterar översynen av den nederländska underrättelse- och säkerhetslagen från 2002 (betänkandet från Dessens-kommissionen av den 2 december 2013). Parlamentet stöder de rekommendationer från översynskommissionen som syftar till att stärka insynen i och kontrollen och tillsynen över de nederländska underrättelsetjänsterna. Parlamentet uppmanar Nederländerna att avstå från att utsträcka underrättelsetjänsternas befogenheter på ett sådant sätt att oriktad och storskalig övervakning även kan ske av oskyldiga medborgares kabelbundna kommunikationer, särskilt med hänsyn till att en av världens största knutpunkter för internettrafik (AMS-IX) är belägen i Amsterdam. Parlamentet uppmanar till försiktighet vid fastställandet av den nya JSCU-enhetens (Joint Sigint Cyber Unit) uppdrag och möjligheter, samt till försiktighet när det gäller amerikansk underrättelsepersonals närvaro och verksamhet på nederländskt territorium. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet noterar översynen av den nederländska underrättelse- och säkerhetslagen från 2002 (betänkandet från Dessens-kommissionen av den 2 december 2013). Parlamentet stöder de rekommendationer från översynskommissionen som syftar till att stärka insynen i och kontrollen och tillsynen över de nederländska underrättelsetjänsterna. Parlamentet uppmanar Nederländerna att avstå från att utsträcka underrättelsetjänsternas befogenheter på ett sådant sätt att oriktad och storskalig övervakning även kan ske av oskyldiga medborgares kabelbundna kommunikationer, särskilt med hänsyn till att en av världens största knutpunkter för internettrafik (AMS-IX) är belägen i Amsterdam. Parlamentet uppmanar till försiktighet vid fastställandet av den nya JSCU-enhetens (Joint Sigint Cyber Unit) uppdrag och möjligheter, samt till försiktighet när det gäller amerikansk underrättelsepersonals närvaro och verksamhet på nederländskt territorium.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, även när de företräds av sina underrättelsetjänster, att neka att motta uppgifter från tredjeländer som har samlats in på olaglig väg och att inte ge tillstånd till underrättelseverksamhet på sitt territorium utförd av tredjeländers regeringar eller organ som är olagliga enligt den nationella lagstiftningen eller som inte uppfyller de krav på rättsskydd som fastställs i instrument på internationell nivå eller EU-nivå, inbegripet skyddet för mänskliga rättigheter enligt EU-fördraget, Europakonventionen och EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, även när de företräds av sina underrättelsetjänster, att neka att motta uppgifter från tredjeländer som har samlats in på olaglig väg och att inte ge tillstånd till underrättelseverksamhet på sitt territorium utförd av tredjeländers regeringar eller organ som är olagliga enligt den nationella lagstiftningen eller som inte uppfyller de krav på rättsskydd som fastställs i instrument på internationell nivå eller EU-nivå, inbegripet skyddet för mänskliga rättigheter enligt EU-fördraget, Europakonventionen och EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna.

| 26. | Europaparlamentet begär att alla säkerhetstjänster ska upphöra med massövervakning och massbearbetning av webbkamerabilder. Medlemsstaterna uppmanas att grundligt utreda om, hur och i vilken utsträckning deras respektive säkerhetstjänster har varit delaktiga i massövervakningen och massbearbetningen av webbkamerabilder och att radera alla bilder som lagrats med hjälp av sådana massövervakningsprogram. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet begär att alla säkerhetstjänster ska upphöra med massövervakning och massbearbetning av webbkamerabilder. Medlemsstaterna uppmanas att grundligt utreda om, hur och i vilken utsträckning deras respektive säkerhetstjänster har varit delaktiga i massövervakningen och massbearbetningen av webbkamerabilder och att radera alla bilder som lagrats med hjälp av sådana massövervakningsprogram.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att omgående uppfylla sin positiva skyldighet enligt Europakonventionen att skydda sina invånare från onödig övervakning, inklusive när målet med denna är att skydda den nationella säkerheten, som utförs av tredjeländer eller deras egna underrättelsetjänster samt att se till att rättsstaten inte försvagas till följd av extraterritoriell tillämpning av ett tredjelands lagstiftning. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att omgående uppfylla sin positiva skyldighet enligt Europakonventionen att skydda sina invånare från onödig övervakning, inklusive när målet med denna är att skydda den nationella säkerheten, som utförs av tredjeländer eller deras egna underrättelsetjänster samt att se till att rättsstaten inte försvagas till följd av extraterritoriell tillämpning av ett tredjelands lagstiftning.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar Europarådets generalsekreterare att inleda förfarandet enligt artikel 52, vilken lyder på följande sätt: ”På anmodan av Europarådets generalsekreterare skall varje hög fördragsslutande part tillhandahålla upplysningar om det sätt på vilket dess inhemska lagstiftning säkerställer en effektiv tillämpning av bestämmelserna i denna konvention.” |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar Europarådets generalsekreterare att inleda förfarandet enligt artikel 52, vilken lyder på följande sätt: ”På anmodan av Europarådets generalsekreterare skall varje hög fördragsslutande part tillhandahålla upplysningar om det sätt på vilket dess inhemska lagstiftning säkerställer en effektiv tillämpning av bestämmelserna i denna konvention.”

| 29. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att omedelbart vidta lämpliga åtgärder, inklusive genom talan vid domstol, mot den överträdelse av deras suveränitet, och därigenom av den allmänna folkrätten, som begåtts genom massövervakningsprogrammen. Parlamentet uppmanar vidare medlemsstaterna att utnyttja alla tillgängliga internationella medel för att försvara EU-medborgarnas grundläggande rättigheter, framför allt genom att använda det mellanstatliga klagomålsförfarandet enligt artikel 41 i Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (ICCPR). |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att omedelbart vidta lämpliga åtgärder, inklusive genom talan vid domstol, mot den överträdelse av deras suveränitet, och därigenom av den allmänna folkrätten, som begåtts genom massövervakningsprogrammen. Parlamentet uppmanar vidare medlemsstaterna att utnyttja alla tillgängliga internationella medel för att försvara EU-medborgarnas grundläggande rättigheter, framför allt genom att använda det mellanstatliga klagomålsförfarandet enligt artikel 41 i Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (ICCPR).

| 30. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa effektiva mekanismer som säkerställer att de som är ansvariga för (mass)övervakningsprogram som strider mot rättsstatsprincipen och medborgarnas grundläggande rättigheter ställs till svars för detta maktmissbruk. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa effektiva mekanismer som säkerställer att de som är ansvariga för (mass)övervakningsprogram som strider mot rättsstatsprincipen och medborgarnas grundläggande rättigheter ställs till svars för detta maktmissbruk.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar Förenta staterna att utan dröjsmål se över sin lagstiftning för att göra den förenlig med internationell rätt, att erkänna EU-medborgarnas rätt till privatliv och övriga rättigheter, att ge EU-medborgarna möjlighet till rättsligt överklagande, att se till att EU-medborgarna får samma rättigheter som de amerikanska medborgarna och att underteckna det fakultativa protokollet som möjliggör klagomål från enskilda personer inom ramen för ICCPR. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar Förenta staterna att utan dröjsmål se över sin lagstiftning för att göra den förenlig med internationell rätt, att erkänna EU-medborgarnas rätt till privatliv och övriga rättigheter, att ge EU-medborgarna möjlighet till rättsligt överklagande, att se till att EU-medborgarna får samma rättigheter som de amerikanska medborgarna och att underteckna det fakultativa protokollet som möjliggör klagomål från enskilda personer inom ramen för ICCPR.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar i detta sammanhang kommentarerna från och det presidentdirektiv som USA:s president Barack Obama utfärdade den 17 januari 2014 som ett steg mot att begränsa de amerikanska underrättelseorganens tillstånd att använda övervakning och databehandling för nationella säkerhetsändamål och mot lika behandling av alla människors personuppgifter, oberoende av deras nationalitet eller hemvist. Parlamentet förväntar sig dock att ytterligare uttryckliga steg ska tas i förbindelserna mellan EU och Förenta staterna och framför allt för att stärka förtroendet för transatlantiska dataöverföringar och ge bindande garantier för att EU-medborgare har rätt till rättslig prövning, så som närmare beskrivs i detta betänkande. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet välkomnar i detta sammanhang kommentarerna från och det presidentdirektiv som USA:s president Barack Obama utfärdade den 17 januari 2014 som ett steg mot att begränsa de amerikanska underrättelseorganens tillstånd att använda övervakning och databehandling för nationella säkerhetsändamål och mot lika behandling av alla människors personuppgifter, oberoende av deras nationalitet eller hemvist. Parlamentet förväntar sig dock att ytterligare uttryckliga steg ska tas i förbindelserna mellan EU och Förenta staterna och framför allt för att stärka förtroendet för transatlantiska dataöverföringar och ge bindande garantier för att EU-medborgare har rätt till rättslig prövning, så som närmare beskrivs i detta betänkande.

| 33. | Europaparlamentet framhåller sin starka oro över arbetet inom Europarådets kommitté för konventionen om it-brottslighet angående tolkningen av artikel 32 i konventionen om it-brottslighet av den 23 november 2001 (Budapestkonventionen) om gränsöverskridande åtkomst till lagrade datoruppgifter med medgivande eller om uppgifterna är offentligt tillgängliga. Parlamentet invänder mot ingåendet av ett tilläggsprotokoll eller vägledning i syfte att bredda tillämpningen av denna bestämmelse utöver den nuvarande ordning som upprättats genom konventionen, som redan är ett stort undantag från territorialitetsprincipen eftersom detta skulle kunna leda till att brottsbekämpande myndigheter får ohejdad fjärråtkomst till servrar och datorer som finns i andra jurisdiktioner utan hänvisning till avtal om ömsesidig rättslig hjälp och andra instrument för rättsligt samarbete som införts för att garantera den enskildes grundläggande rättigheter, inklusive uppgiftsskydd och rättssäkerhet, särskilt Europarådets konvention 108. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet framhåller sin starka oro över arbetet inom Europarådets kommitté för konventionen om it-brottslighet angående tolkningen av artikel 32 i konventionen om it-brottslighet av den 23 november 2001 (Budapestkonventionen) om gränsöverskridande åtkomst till lagrade datoruppgifter med medgivande eller om uppgifterna är offentligt tillgängliga. Parlamentet invänder mot ingåendet av ett tilläggsprotokoll eller vägledning i syfte att bredda tillämpningen av denna bestämmelse utöver den nuvarande ordning som upprättats genom konventionen, som redan är ett stort undantag från territorialitetsprincipen eftersom detta skulle kunna leda till att brottsbekämpande myndigheter får ohejdad fjärråtkomst till servrar och datorer som finns i andra jurisdiktioner utan hänvisning till avtal om ömsesidig rättslig hjälp och andra instrument för rättsligt samarbete som införts för att garantera den enskildes grundläggande rättigheter, inklusive uppgiftsskydd och rättssäkerhet, särskilt Europarådets konvention 108.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att före juli 2014 genomföra en bedömning av tillämpligheten av rådets förordning (EG) nr 2271/96 på fall av lagkonflikt vid överföringar av personuppgifter. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att före juli 2014 genomföra en bedömning av tillämpligheten av rådets förordning (EG) nr 2271/96 på fall av lagkonflikt vid överföringar av personuppgifter.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter att ingående studera skyddet av de grundläggande rättigheterna i samband med övervakning och att framför allt titta närmare på den aktuella rättsliga situationen för EU-medborgarna när det gäller de rättsmedel som de har tillgång till i samband med denna verksamhet. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter att ingående studera skyddet av de grundläggande rättigheterna i samband med övervakning och att framför allt titta närmare på den aktuella rättsliga situationen för EU-medborgarna när det gäller de rättsmedel som de har tillgång till i samband med denna verksamhet.

Internationella överföringar av uppgifter

Den amerikanska rättsliga ramen för uppgiftsskydd och de amerikanska Safe Harbour-principerna

| 36. | Europaparlamentet konstaterar att de företag som pekats ut i medierna som inblandade i amerikanska NSA:s storskaliga massövervakning av registrerade inom EU är företag som har självcertifierat att de följer Safe Harbour-principerna, och att Safe Harbour är det rättsliga instrument som används för överföring av personuppgifter från EU till Förenta staterna (till exempel Google, Microsoft, Yahoo!, Facebook, Apple, LinkedIn). Parlamentet framför sin oro över att dessa organisationer inte har krypterat uppgifts- och kommunikationsflöden mellan sina datacentraler och därigenom gjort det möjligt för underrättelsetjänster att avlyssna information. Parlamentet välkomnar vissa amerikanska företags uttalanden om att de kommer att påskynda planerna att kryptera dataflödena mellan sina globala datacentraler. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet konstaterar att de företag som pekats ut i medierna som inblandade i amerikanska NSA:s storskaliga massövervakning av registrerade inom EU är företag som har självcertifierat att de följer Safe Harbour-principerna, och att Safe Harbour är det rättsliga instrument som används för överföring av personuppgifter från EU till Förenta staterna (till exempel Google, Microsoft, Yahoo!, Facebook, Apple, LinkedIn). Parlamentet framför sin oro över att dessa organisationer inte har krypterat uppgifts- och kommunikationsflöden mellan sina datacentraler och därigenom gjort det möjligt för underrättelsetjänster att avlyssna information. Parlamentet välkomnar vissa amerikanska företags uttalanden om att de kommer att påskynda planerna att kryptera dataflödena mellan sina globala datacentraler.

| 37. | Europaparlamentet anser att storskalig åtkomst för amerikanska underrättelseorgan till personuppgifter från EU som behandlas enligt Safe Harbour-principerna inte uppfyller kriterierna för undantag på grund av ”nationell säkerhet”. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet anser att storskalig åtkomst för amerikanska underrättelseorgan till personuppgifter från EU som behandlas enligt Safe Harbour-principerna inte uppfyller kriterierna för undantag på grund av ”nationell säkerhet”.

| 38. | Europaparlamentet anser att eftersom Safe Harbour-principerna under de nuvarande omständigheterna inte ger adekvat skydd för EU-medborgare bör dessa överföringar göras inom ramen för andra instrument, såsom avtalsklausuler eller bindande företagsbestämmelser, förutsatt att dessa instrument fastställer särskilda garantier och skyddsmekanismer och inte kringgås av andra lagstiftningsramar. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet anser att eftersom Safe Harbour-principerna under de nuvarande omständigheterna inte ger adekvat skydd för EU-medborgare bör dessa överföringar göras inom ramen för andra instrument, såsom avtalsklausuler eller bindande företagsbestämmelser, förutsatt att dessa instrument fastställer särskilda garantier och skyddsmekanismer och inte kringgås av andra lagstiftningsramar.

| 39. | Europaparlamentet anser att kommissionen har underlåtit att vidta åtgärder för att avhjälpa de välkända bristerna i det nuvarande genomförandet av Safe Harbour. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser att kommissionen har underlåtit att vidta åtgärder för att avhjälpa de välkända bristerna i det nuvarande genomförandet av Safe Harbour.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram åtgärder för ett omedelbart tillfälligt upphävande av kommissionens beslut 2000/520/EG, där Safe Harbour-principerna om integritetsskydd och de frågor och svar som Förenta staternas handelsministerium utfärdat i samband med detta förklarades adekvata. Förenta staternas myndigheter uppmanas därför att lägga fram ett förslag om ett nytt system för överföring av personuppgifter från EU till Förenta staterna. Detta nya system måste vara förenligt med unionslagstiftningens uppgiftsskyddskrav och uppfylla kraven på tillräcklig skyddsnivå. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram åtgärder för ett omedelbart tillfälligt upphävande av kommissionens beslut 2000/520/EG, där Safe Harbour-principerna om integritetsskydd och de frågor och svar som Förenta staternas handelsministerium utfärdat i samband med detta förklarades adekvata. Förenta staternas myndigheter uppmanas därför att lägga fram ett förslag om ett nytt system för överföring av personuppgifter från EU till Förenta staterna. Detta nya system måste vara förenligt med unionslagstiftningens uppgiftsskyddskrav och uppfylla kraven på tillräcklig skyddsnivå.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaternas behöriga myndigheter, särskilt uppgiftsskyddsmyndigheterna, att utnyttja sina befintliga befogenheter och omedelbart stoppa dataflöden till alla organisationer som har självcertifierat att de följer de amerikanska Safe Harbour-principerna, samt att kräva att sådana dataflöden endast sker inom ramen för andra instrument och på villkor att dessa instrument omfattar nödvändiga skyddsmekanismer och garantier för personlig integritet och enskilda individers grundläggande fri- och rättigheter. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaternas behöriga myndigheter, särskilt uppgiftsskyddsmyndigheterna, att utnyttja sina befintliga befogenheter och omedelbart stoppa dataflöden till alla organisationer som har självcertifierat att de följer de amerikanska Safe Harbour-principerna, samt att kräva att sådana dataflöden endast sker inom ramen för andra instrument och på villkor att dessa instrument omfattar nödvändiga skyddsmekanismer och garantier för personlig integritet och enskilda individers grundläggande fri- och rättigheter.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast i december 2014 lägga fram en heltäckande bedömning av det amerikanska regelverket för integritetsskydd som omfattar kommersiell verksamhet, brottsbekämpning och underrättelseverksamhet samt konkreta rekommendationer som bygger på att det saknas en allmän dataskyddslag i Förenta staterna. Kommissionen uppmanas att samarbeta med Förenta staternas regering för att fastställa en lagstiftningsram som medför en hög skyddsnivå för enskilda individer när det gäller skyddet av deras personuppgifter då de överförs till Förenta staterna och säkerställa överensstämmelsen mellan EU:s och Förenta staternas regelverk för integritetsskydd. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast i december 2014 lägga fram en heltäckande bedömning av det amerikanska regelverket för integritetsskydd som omfattar kommersiell verksamhet, brottsbekämpning och underrättelseverksamhet samt konkreta rekommendationer som bygger på att det saknas en allmän dataskyddslag i Förenta staterna. Kommissionen uppmanas att samarbeta med Förenta staternas regering för att fastställa en lagstiftningsram som medför en hög skyddsnivå för enskilda individer när det gäller skyddet av deras personuppgifter då de överförs till Förenta staterna och säkerställa överensstämmelsen mellan EU:s och Förenta staternas regelverk för integritetsskydd.

Överföring till tredjeland med beslut om adekvat skydd

| 43. | Europaparlamentet påminner om att det i direktiv 95/46/EG fastställs att överföring av personuppgifter till tredjeland endast får ske om det aktuella tredjelandet säkerställer en adekvat skyddsnivå, utan att detta påverkar tillämpningen av de nationella bestämmelser som antagits till följd av de andra bestämmelserna i direktivet. Syftet med denna bestämmelse är att säkerställa fortsatt skydd enligt EU:s uppgiftsskyddslagstiftning när personuppgifter överförs till länder utanför EU. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet påminner om att det i direktiv 95/46/EG fastställs att överföring av personuppgifter till tredjeland endast får ske om det aktuella tredjelandet säkerställer en adekvat skyddsnivå, utan att detta påverkar tillämpningen av de nationella bestämmelser som antagits till följd av de andra bestämmelserna i direktivet. Syftet med denna bestämmelse är att säkerställa fortsatt skydd enligt EU:s uppgiftsskyddslagstiftning när personuppgifter överförs till länder utanför EU.

| 44. | Europaparlamentet påminner om att det i direktiv 95/46/EG även fastställs att bedömningen av huruvida ett tredjelands skyddsnivå är adekvat ska göras med hänsyn till alla de omständigheter som har samband med en överföring eller en grupp av överföringar. Parlamentet påminner även om att kommissionen genom detta direktiv förses med genomförandebefogenheter att förklara att ett tredjeland säkerställer en adekvat skyddsnivå mot bakgrund av de kriterier som fastställs i direktiv 95/46/EG. Kommissionen ges genom direktiv 95/46/EG även befogenhet att förklara att ett tredjeland inte säkerställer en adekvat skyddsnivå. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet påminner om att det i direktiv 95/46/EG även fastställs att bedömningen av huruvida ett tredjelands skyddsnivå är adekvat ska göras med hänsyn till alla de omständigheter som har samband med en överföring eller en grupp av överföringar. Parlamentet påminner även om att kommissionen genom detta direktiv förses med genomförandebefogenheter att förklara att ett tredjeland säkerställer en adekvat skyddsnivå mot bakgrund av de kriterier som fastställs i direktiv 95/46/EG. Kommissionen ges genom direktiv 95/46/EG även befogenhet att förklara att ett tredjeland inte säkerställer en adekvat skyddsnivå.

| 45. | Europaparlamentet påminner om att medlemsstaterna i det senare fallet måste vidta de åtgärder som är nödvändiga för att hindra överföring av uppgifter av samma slag till tredjelandet i fråga. Kommissionen bör inleda förhandlingar för att avhjälpa den situation som uppstått. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet påminner om att medlemsstaterna i det senare fallet måste vidta de åtgärder som är nödvändiga för att hindra överföring av uppgifter av samma slag till tredjelandet i fråga. Kommissionen bör inleda förhandlingar för att avhjälpa den situation som uppstått.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utan dröjsmål bedöma om skyddsnivåerna i Nya Zeelands uppgiftsskyddslag och i den kanadensiska lagen om elektroniska handlingar och skydd för personuppgifter (Personal Information Protection and Electronic Documents Act), som förklarades adekvata i kommissionens beslut 2013/65/EU och 2002/2/EG, har påverkats av dessa länders nationella underrättelseorgans medverkan till massövervakningen av EU-medborgare och att vid behov vidta lämpliga åtgärder för att tillfälligt upphäva eller återkalla besluten om adekvat skydd. Parlamentet uppmanar också kommissionen att utvärdera situationen för andra länder vars skydd har bedömts vara adekvat. Parlamentet förväntar sig att kommissionen avlägger rapport till parlamentet om sina resultat beträffande de ovannämnda länderna senast i december 2014. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utan dröjsmål bedöma om skyddsnivåerna i Nya Zeelands uppgiftsskyddslag och i den kanadensiska lagen om elektroniska handlingar och skydd för personuppgifter (Personal Information Protection and Electronic Documents Act), som förklarades adekvata i kommissionens beslut 2013/65/EU och 2002/2/EG, har påverkats av dessa länders nationella underrättelseorgans medverkan till massövervakningen av EU-medborgare och att vid behov vidta lämpliga åtgärder för att tillfälligt upphäva eller återkalla besluten om adekvat skydd. Parlamentet uppmanar också kommissionen att utvärdera situationen för andra länder vars skydd har bedömts vara adekvat. Parlamentet förväntar sig att kommissionen avlägger rapport till parlamentet om sina resultat beträffande de ovannämnda länderna senast i december 2014.

Överföringar på grundval av avtalsklausuler och andra instrument

| 47. | Europaparlamentet påminner om att nationella dataskyddsmyndigheter har uppgett att varken standardavtalsklausuler eller bindande företagsbestämmelser är skrivna med tanke på situationer där åtkomst till personuppgifter sker i massövervakningssyfte, och att sådan åtkomst inte skulle ligga i linje med de undantagsklausuler till avtalsklausuler eller bindande företagsbestämmelser som avser exceptionella undantag på grund av legitima intressen i ett demokratiskt samhälle när detta är nödvändigt och proportionerligt. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet påminner om att nationella dataskyddsmyndigheter har uppgett att varken standardavtalsklausuler eller bindande företagsbestämmelser är skrivna med tanke på situationer där åtkomst till personuppgifter sker i massövervakningssyfte, och att sådan åtkomst inte skulle ligga i linje med de undantagsklausuler till avtalsklausuler eller bindande företagsbestämmelser som avser exceptionella undantag på grund av legitima intressen i ett demokratiskt samhälle när detta är nödvändigt och proportionerligt.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbjuda eller avbryta dataflöden till tredjeländer på grundval av standardavtalsklausuler, avtalsklausuler eller bindande företagsbestämmelser som godkänts av de nationella behöriga myndigheterna om det är troligt att den lagstiftning som gäller uppgiftsmottagarna ställer krav på dessa som överstiger de begränsningar som är strikt nödvändiga, adekvata och proportionerliga i ett demokratiskt samhälle och som sannolikt kommer att ha en skadlig inverkan på de garantier som ges genom den tillämpliga uppgiftsskyddslagstiftningen och standardavtalsklausulerna, eller för att fortsatt överföring skulle medföra en risk för allvarlig skada för de registrerade. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbjuda eller avbryta dataflöden till tredjeländer på grundval av standardavtalsklausuler, avtalsklausuler eller bindande företagsbestämmelser som godkänts av de nationella behöriga myndigheterna om det är troligt att den lagstiftning som gäller uppgiftsmottagarna ställer krav på dessa som överstiger de begränsningar som är strikt nödvändiga, adekvata och proportionerliga i ett demokratiskt samhälle och som sannolikt kommer att ha en skadlig inverkan på de garantier som ges genom den tillämpliga uppgiftsskyddslagstiftningen och standardavtalsklausulerna, eller för att fortsatt överföring skulle medföra en risk för allvarlig skada för de registrerade.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar artikel 29-gruppen att utfärda riktlinjer och rekommendationer om de garantier och skydd som ska ingå i avtalsmässiga instrument för internationell överföring av personuppgifter från EU för att säkerställa skydd för den personliga integriteten och för enskilda individers grundläggande fri- och rättigheter, med särskild hänsyn till tredjelandets lagstiftning om underrättelseverksamhet och nationell säkerhet och till om företag som mottar data i ett tredjeland medverkar till ett tredjelands underrättelseorgans massövervakningsverksamhet. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar artikel 29-gruppen att utfärda riktlinjer och rekommendationer om de garantier och skydd som ska ingå i avtalsmässiga instrument för internationell överföring av personuppgifter från EU för att säkerställa skydd för den personliga integriteten och för enskilda individers grundläggande fri- och rättigheter, med särskild hänsyn till tredjelandets lagstiftning om underrättelseverksamhet och nationell säkerhet och till om företag som mottar data i ett tredjeland medverkar till ett tredjelands underrättelseorgans massövervakningsverksamhet.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att omgående granska de standardavtalsklausuler den har upprättat för att bedöma om de ger nödvändigt skydd när det gäller åtkomst till personuppgifter som överförts enligt klausulerna i underrättelsesyften och, om nödvändigt, att se över dem. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att omgående granska de standardavtalsklausuler den har upprättat för att bedöma om de ger nödvändigt skydd när det gäller åtkomst till personuppgifter som överförts enligt klausulerna i underrättelsesyften och, om nödvändigt, att se över dem.

Överföringar på grundval av avtalet om ömsesidig rättslig hjälp

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att före slutet av 2014 genomföra en djupgående bedömning av det befintliga avtalet om ömsesidig rättslig hjälp, i enlighet med artikel 17 i detta avtal, för att kontrollera hur det genomförts i praktiken och i synnerhet om Förenta staterna har utnyttjat avtalet effektivt för att erhålla information eller bevis i EU och om avtalet har kringgåtts för att förvärva information direkt i EU, samt att bedöma konsekvenserna för individers grundläggande rättigheter. En sådan bedömning bör inte enbart förlita sig på amerikanska officiella uttalanden som tillräcklig grund för analysen, utan även bygga på särskilda EU-utvärderingar. Denna djupgående översyn bör också omfatta följderna av tillämpningen av unionens konstitutionella struktur på detta instrument för att göra det förenligt med unionslagstiftningen, med särskild hänsyn till protokoll 36 och artikel 10 i avtalet och förklaring 50 om detta protokoll. Parlamentet uppmanar också rådet och kommissionen att utvärdera de bilaterala avtalen mellan medlemsstaterna och Förenta staterna för att se till att de stämmer överens med de avtal som EU har ingått eller beslutar ingå med Förenta staterna. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att före slutet av 2014 genomföra en djupgående bedömning av det befintliga avtalet om ömsesidig rättslig hjälp, i enlighet med artikel 17 i detta avtal, för att kontrollera hur det genomförts i praktiken och i synnerhet om Förenta staterna har utnyttjat avtalet effektivt för att erhålla information eller bevis i EU och om avtalet har kringgåtts för att förvärva information direkt i EU, samt att bedöma konsekvenserna för individers grundläggande rättigheter. En sådan bedömning bör inte enbart förlita sig på amerikanska officiella uttalanden som tillräcklig grund för analysen, utan även bygga på särskilda EU-utvärderingar. Denna djupgående översyn bör också omfatta följderna av tillämpningen av unionens konstitutionella struktur på detta instrument för att göra det förenligt med unionslagstiftningen, med särskild hänsyn till protokoll 36 och artikel 10 i avtalet och förklaring 50 om detta protokoll. Parlamentet uppmanar också rådet och kommissionen att utvärdera de bilaterala avtalen mellan medlemsstaterna och Förenta staterna för att se till att de stämmer överens med de avtal som EU har ingått eller beslutar ingå med Förenta staterna.

Ömsesidig rättslig hjälp i brottmål inom EU

| 52. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att informera parlamentet om medlemsstaternas faktiska användning av konventionen om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål mellan Europeiska unionens medlemsstater, särskilt avdelning III om avlyssning av telemeddelanden. Parlamentet uppmanar kommissionen att i enlighet med förklaring 50 lägga fram ett förslag om protokoll 36, såsom begärts, före slutet av 2014 för att anpassa protokollet till Lissabonfördragets ramar. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att informera parlamentet om medlemsstaternas faktiska användning av konventionen om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål mellan Europeiska unionens medlemsstater, särskilt avdelning III om avlyssning av telemeddelanden. Parlamentet uppmanar kommissionen att i enlighet med förklaring 50 lägga fram ett förslag om protokoll 36, såsom begärts, före slutet av 2014 för att anpassa protokollet till Lissabonfördragets ramar.

Överföringar baserade på TFTP- och PNR-avtalen

| 53. | Europaparlamentet anser att den information som lämnats av kommissionen och Förenta staternas finansministerium inte klargör om Förenta staternas underrättelseorgan har tillgång till finansiella Swift-uppgifter i EU genom att avlyssna Swift-nätverk eller bankers operativsystem eller kommunikationsnät, ensamt eller i samarbete med EU:s nationella underrättelsetjänster och utan att använda sig av befintliga bilaterala kanaler för ömsesidig rättslig hjälp och rättsligt samarbete. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet anser att den information som lämnats av kommissionen och Förenta staternas finansministerium inte klargör om Förenta staternas underrättelseorgan har tillgång till finansiella Swift-uppgifter i EU genom att avlyssna Swift-nätverk eller bankers operativsystem eller kommunikationsnät, ensamt eller i samarbete med EU:s nationella underrättelsetjänster och utan att använda sig av befintliga bilaterala kanaler för ömsesidig rättslig hjälp och rättsligt samarbete.

| 54. | Europaparlamentet påminner om sin resolution av den 23 oktober 2013 och uppmanar kommissionen att upphäva TFTP-avtalet. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet påminner om sin resolution av den 23 oktober 2013 och uppmanar kommissionen att upphäva TFTP-avtalet.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att reagera på farhågorna om att tre av de största databokningssystem som används av flygbolag i hela världen är baserade i Förenta staterna samt att PNR-uppgifter sparas i molnsystem som drivs på Förenta staternas mark enligt Förenta staternas lagstiftning, som inte erbjuder ett adekvat uppgiftsskydd. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att reagera på farhågorna om att tre av de största databokningssystem som används av flygbolag i hela världen är baserade i Förenta staterna samt att PNR-uppgifter sparas i molnsystem som drivs på Förenta staternas mark enligt Förenta staternas lagstiftning, som inte erbjuder ett adekvat uppgiftsskydd.

Ramavtal om uppgiftsskydd på området för polissamarbete och rättsligt samarbete (”paraplyavtalet”)

| 56. | Europaparlamentet anser att en tillfredsställande lösning enligt ”paraplyavtalet” är en förutsättning för att fullt förtroende mellan de transatlantiska parterna ska kunna återupprättas. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet anser att en tillfredsställande lösning enligt ”paraplyavtalet” är en förutsättning för att fullt förtroende mellan de transatlantiska parterna ska kunna återupprättas.

| 57. | Europaparlamentet anser att förhandlingarna med Förenta staterna om ”paraplyavtalet” omedelbart bör återupptas, vilket bör medföra att unionsmedborgarnas rättigheter likställs med de rättigheter som medborgarna i Förenta staterna åtnjuter. Parlamentet betonar dessutom att detta avtal bör bana väg för effektiva och genomförbara administrativa och rättsliga åtgärder för alla EU-medborgare i Förenta staterna utan någon diskriminering. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet anser att förhandlingarna med Förenta staterna om ”paraplyavtalet” omedelbart bör återupptas, vilket bör medföra att unionsmedborgarnas rättigheter likställs med de rättigheter som medborgarna i Förenta staterna åtnjuter. Parlamentet betonar dessutom att detta avtal bör bana väg för effektiva och genomförbara administrativa och rättsliga åtgärder för alla EU-medborgare i Förenta staterna utan någon diskriminering.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att inte ta initiativ till några nya separata avtal eller överenskommelser om överföring av personuppgifter i brottsbekämpande syfte med Förenta staterna innan ”paraplyavtalet” har trätt i kraft. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att inte ta initiativ till några nya separata avtal eller överenskommelser om överföring av personuppgifter i brottsbekämpande syfte med Förenta staterna innan ”paraplyavtalet” har trätt i kraft.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att i detalj rapportera om de olika punkterna i förhandlingsmandatet och om det aktuella läget senast i april 2014. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att i detalj rapportera om de olika punkterna i förhandlingsmandatet och om det aktuella läget senast i april 2014.

Reform av uppgiftsskyddet

| 60. | Europaparlamentet uppmanar rådets ordförandeskap och medlemsstaterna att påskynda sitt arbete med hela uppgiftsskyddspaketet så att det kan antas 2014. Syftet med detta är att EU-medborgarna ska omfattas av en hög uppgiftsskyddsnivå inom en mycket snar framtid. Ett starkt engagemang och helhjärtat stöd från rådets sida är en nödvändig förutsättning för att man ska visa trovärdighet och tyngd gentemot tredjeländer. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppmanar rådets ordförandeskap och medlemsstaterna att påskynda sitt arbete med hela uppgiftsskyddspaketet så att det kan antas 2014. Syftet med detta är att EU-medborgarna ska omfattas av en hög uppgiftsskyddsnivå inom en mycket snar framtid. Ett starkt engagemang och helhjärtat stöd från rådets sida är en nödvändig förutsättning för att man ska visa trovärdighet och tyngd gentemot tredjeländer.

| 61. | Europaparlamentet understryker att både uppgiftsskyddsförordningen och dataskyddsdirektivet är nödvändiga för att skydda enskilda personers grundläggande rättigheter. Båda dessa rättsakter måste därför behandlas som ett paket och antas samtidigt, så att all uppgiftsbehandlingsverksamhet i EU alltid har ett starkt skydd. Parlamentet betonar att det inte kommer att vidta några ytterligare samarbetsåtgärder i brottsbekämpningssyfte förrän rådet har inlett förhandlingar med parlamentet och kommissionen om uppgiftsskyddspaketet. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet understryker att både uppgiftsskyddsförordningen och dataskyddsdirektivet är nödvändiga för att skydda enskilda personers grundläggande rättigheter. Båda dessa rättsakter måste därför behandlas som ett paket och antas samtidigt, så att all uppgiftsbehandlingsverksamhet i EU alltid har ett starkt skydd. Parlamentet betonar att det inte kommer att vidta några ytterligare samarbetsåtgärder i brottsbekämpningssyfte förrän rådet har inlett förhandlingar med parlamentet och kommissionen om uppgiftsskyddspaketet.

| 62. | Europaparlamentet påminner om att koncepten ”inbyggt integritetsskydd” och ”integritetsskydd som standard” stärker uppgiftsskyddet och bör ha status som riktlinjer för alla produkter, tjänster och system som erbjuds på internet. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet påminner om att koncepten ”inbyggt integritetsskydd” och ”integritetsskydd som standard” stärker uppgiftsskyddet och bör ha status som riktlinjer för alla produkter, tjänster och system som erbjuds på internet.

| 63. | Europaparlamentet anser att större öppenhet och bättre säkerhetsstandarder för internet och telekommunikation är en nödvändig princip för ett bättre uppgiftsskyddssystem. Kommissionen uppmanas därför att lägga fram ett lagstiftningsförslag om standardiserade allmänna villkor och bestämmelser för internet- och telekommunikationstjänster och att ge ett tillsynsorgan i uppdrag att övervaka efterlevnaden av dessa allmänna villkor och bestämmelser. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet anser att större öppenhet och bättre säkerhetsstandarder för internet och telekommunikation är en nödvändig princip för ett bättre uppgiftsskyddssystem. Kommissionen uppmanas därför att lägga fram ett lagstiftningsförslag om standardiserade allmänna villkor och bestämmelser för internet- och telekommunikationstjänster och att ge ett tillsynsorgan i uppdrag att övervaka efterlevnaden av dessa allmänna villkor och bestämmelser.

Datormolntjänster

| 64. | Europaparlamentet noterar att ovannämnda metoder har påverkat förtroendet för amerikanska leverantörer av molntjänster och molnleverantörer negativt. Parlamentet betonar därför att det är mycket viktigt att utveckla europeiska datormoln och it-lösningar för att skapa tillväxt och sysselsättning samt förtroende för molntjänster och molnleverantörer, och för att säkerställa ett starkt skydd av personuppgifter. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet noterar att ovannämnda metoder har påverkat förtroendet för amerikanska leverantörer av molntjänster och molnleverantörer negativt. Parlamentet betonar därför att det är mycket viktigt att utveckla europeiska datormoln och it-lösningar för att skapa tillväxt och sysselsättning samt förtroende för molntjänster och molnleverantörer, och för att säkerställa ett starkt skydd av personuppgifter.

| 65. | Europaparlamentet uppmanar alla offentliga organ i unionen att inte använda sig av molntjänster som eventuellt omfattas av annan lagstiftning än EU-lagstiftning. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet uppmanar alla offentliga organ i unionen att inte använda sig av molntjänster som eventuellt omfattas av annan lagstiftning än EU-lagstiftning.

| 66. | Europaparlamentet upprepar sin allvarliga oro över det obligatoriska direkta utlämnandet av EU-medborgares personuppgifter och information som behandlats inom ramen för molnavtal till myndigheter i tredjeländer från molnleverantörer som omfattas av tredjeländers lagstiftning eller använder lagringsservrar i tredjeländer, liksom sin allvarliga oro över direkt fjärrtillträde till personuppgifter och information som behandlas av brottsbekämpande myndigheter och underrättelsetjänster i tredjeländer. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet upprepar sin allvarliga oro över det obligatoriska direkta utlämnandet av EU-medborgares personuppgifter och information som behandlats inom ramen för molnavtal till myndigheter i tredjeländer från molnleverantörer som omfattas av tredjeländers lagstiftning eller använder lagringsservrar i tredjeländer, liksom sin allvarliga oro över direkt fjärrtillträde till personuppgifter och information som behandlas av brottsbekämpande myndigheter och underrättelsetjänster i tredjeländer.

| 67. | Europaparlamentet beklagar djupt att sådant tillträde vanligen sker genom att myndigheter i tredjeländer direkt verkställer sina egna rättsliga bestämmelser utan att använda sig av de internationella instrumenten när det gäller rättsligt samarbete, såsom avtal om ömsesidig rättslig hjälp eller andra former av rättsligt samarbete. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet beklagar djupt att sådant tillträde vanligen sker genom att myndigheter i tredjeländer direkt verkställer sina egna rättsliga bestämmelser utan att använda sig av de internationella instrumenten när det gäller rättsligt samarbete, såsom avtal om ömsesidig rättslig hjälp eller andra former av rättsligt samarbete.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att påskynda arbetet för att upprätta Europeiska partnerskapet för molntjänster och göra det civila samhället och det tekniska samfundet, exempelvis Internet Engineering Task Force (IETF), fullt delaktigt i detta samt införliva uppgiftsskyddsaspekter. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att påskynda arbetet för att upprätta Europeiska partnerskapet för molntjänster och göra det civila samhället och det tekniska samfundet, exempelvis Internet Engineering Task Force (IETF), fullt delaktigt i detta samt införliva uppgiftsskyddsaspekter.

| 69. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att i samband med förhandlingarna om internationella avtal som inbegriper behandling av personuppgifter särskilt beakta de risker och utmaningar som molntjänster innebär för de grundläggande rättigheterna, särskilt – men inte uteslutande – rätten till privatliv och skydd av personuppgifter, i enlighet med artiklarna 7 och 8 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Vidare uppmanas kommissionen eftertryckligen att notera förhandlingspartnerns nationella bestämmelser om brottsbekämpande myndigheters och underrättelsetjänsters åtkomst till personuppgifter som behandlas genom molntjänster, särskilt genom att kräva att åtkomst kan beviljas till sådana uppgifter enbart med full respekt för vederbörliga rättsliga förfaranden och på en entydig rättslig grund samt att det specificeras exakt vilka villkor som ska gälla för åtkomst, vad syftet är med åtkomsten, vilka säkerhetsåtgärder som ska vidtas när uppgifterna överlämnas, vilka rättigheter som ska gälla för den enskilda personen samt vilka bestämmelser som ska gälla för tillsyn och en effektiv prövningsmekanism. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att i samband med förhandlingarna om internationella avtal som inbegriper behandling av personuppgifter särskilt beakta de risker och utmaningar som molntjänster innebär för de grundläggande rättigheterna, särskilt – men inte uteslutande – rätten till privatliv och skydd av personuppgifter, i enlighet med artiklarna 7 och 8 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Vidare uppmanas kommissionen eftertryckligen att notera förhandlingspartnerns nationella bestämmelser om brottsbekämpande myndigheters och underrättelsetjänsters åtkomst till personuppgifter som behandlas genom molntjänster, särskilt genom att kräva att åtkomst kan beviljas till sådana uppgifter enbart med full respekt för vederbörliga rättsliga förfaranden och på en entydig rättslig grund samt att det specificeras exakt vilka villkor som ska gälla för åtkomst, vad syftet är med åtkomsten, vilka säkerhetsåtgärder som ska vidtas när uppgifterna överlämnas, vilka rättigheter som ska gälla för den enskilda personen samt vilka bestämmelser som ska gälla för tillsyn och en effektiv prövningsmekanism.

| 70. | Europaparlamentet påminner om att alla företag som tillhandahåller tjänster inom EU alltid, undantagslöst, måste följa EU-lagstiftningen och kan hållas ansvariga för överträdelser av den. Parlamentet framhåller vikten av effektiva, proportionerliga och avskräckande administrativa sanktioner som kan sättas in mot leverantörer av datormolntjänster som inte följer EU:s standarder för uppgiftsskydd. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet påminner om att alla företag som tillhandahåller tjänster inom EU alltid, undantagslöst, måste följa EU-lagstiftningen och kan hållas ansvariga för överträdelser av den. Parlamentet framhåller vikten av effektiva, proportionerliga och avskräckande administrativa sanktioner som kan sättas in mot leverantörer av datormolntjänster som inte följer EU:s standarder för uppgiftsskydd.

| 71. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaternas behöriga myndigheter att bedöma i vilken omfattning EU:s bestämmelser om personlig integritet och uppgiftsskydd har överträtts genom samarbetet mellan EU:s rättsliga enheter och säkerhetstjänster eller genom att domstolsbeslut har godtagits från myndigheter i tredjeländer med begäran om personuppgifter gällande EU-medborgare, i strid med EU:s uppgiftsskyddslagstiftning. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaternas behöriga myndigheter att bedöma i vilken omfattning EU:s bestämmelser om personlig integritet och uppgiftsskydd har överträtts genom samarbetet mellan EU:s rättsliga enheter och säkerhetstjänster eller genom att domstolsbeslut har godtagits från myndigheter i tredjeländer med begäran om personuppgifter gällande EU-medborgare, i strid med EU:s uppgiftsskyddslagstiftning.

| 72. | Europaparlamentet uppmanar företag som tillhandahåller nya tjänster med hjälp av storskaliga datavolymer (”Big Data”) och nya tillämpningar, till exempel ”Sakernas Internet”, att integrera uppgiftsskyddsåtgärder redan under utvecklingsstadiet i syfte att upprätthålla ett starkt förtroende hos medborgarna. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet uppmanar företag som tillhandahåller nya tjänster med hjälp av storskaliga datavolymer (”Big Data”) och nya tillämpningar, till exempel ”Sakernas Internet”, att integrera uppgiftsskyddsåtgärder redan under utvecklingsstadiet i syfte att upprätthålla ett starkt förtroende hos medborgarna.

Avtal om det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar

| 73. | Europaparlamentet erkänner att EU och Förenta staterna förhandlar om ett transatlantiskt partnerskap för handel och investeringar, som är av stor strategisk betydelse för att skapa fortsatt ekonomisk tillväxt |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet erkänner att EU och Förenta staterna förhandlar om ett transatlantiskt partnerskap för handel och investeringar, som är av stor strategisk betydelse för att skapa fortsatt ekonomisk tillväxt

| 74. | Europaparlamentet betonar kraftfullt – med hänsyn till den digitala ekonomins betydelse i förhållandet och för att återupprätta förtroendet mellan EU och Förenta staterna – att parlamentets samtycke till det slutliga avtalet om det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar skulle kunna äventyras så länge den urskillningslösa massövervakningen liksom avlyssningen av EU-institutioner och diplomatiska representationer inte har stoppas helt och hållet och så länge man inte hittar en lämplig lösning i fråga om EU-medborgarnas rätt till uppgiftsskydd, inbegripet administrativ och rättslig prövning. Parlamentet betonar att det endast kan samtycka till det slutliga avtalet om det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar under förutsättning att avtalet fullt ut respekterar bland annat de grundläggande rättigheter som fastställs i EU:s stadga samt att skyddet av enskilda personers privatliv i samband med behandling och spridning av personuppgifter även i fortsättningen regleras av artikel XIV i Gats. Parlamentet betonar att EU:s uppgiftsskyddslagstiftning inte kan anses vara ett ”medel för godtycklig eller oberättigad diskriminering” vid tillämpningen av artikel XIV i Gats. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet betonar kraftfullt – med hänsyn till den digitala ekonomins betydelse i förhållandet och för att återupprätta förtroendet mellan EU och Förenta staterna – att parlamentets samtycke till det slutliga avtalet om det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar skulle kunna äventyras så länge den urskillningslösa massövervakningen liksom avlyssningen av EU-institutioner och diplomatiska representationer inte har stoppas helt och hållet och så länge man inte hittar en lämplig lösning i fråga om EU-medborgarnas rätt till uppgiftsskydd, inbegripet administrativ och rättslig prövning. Parlamentet betonar att det endast kan samtycka till det slutliga avtalet om det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar under förutsättning att avtalet fullt ut respekterar bland annat de grundläggande rättigheter som fastställs i EU:s stadga samt att skyddet av enskilda personers privatliv i samband med behandling och spridning av personuppgifter även i fortsättningen regleras av artikel XIV i Gats. Parlamentet betonar att EU:s uppgiftsskyddslagstiftning inte kan anses vara ett ”medel för godtycklig eller oberättigad diskriminering” vid tillämpningen av artikel XIV i Gats.

Demokratisk tillsyn över underrättelsetjänster

| 75. | Europaparlamentet betonar att tillsynen över underrättelsetjänsternas verksamhet bör grundas på såväl demokratisk legitimitet (kraftfull rättslig ram, förhandsgodkännande och efterhandskontroll) som lämplig teknisk behörighet och expertis. Större delen av EU:s och Förenta staternas aktuella tillsynsorgan lider dock stor brist på bådadera, i synnerhet teknisk behörighet. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet betonar att tillsynen över underrättelsetjänsternas verksamhet bör grundas på såväl demokratisk legitimitet (kraftfull rättslig ram, förhandsgodkännande och efterhandskontroll) som lämplig teknisk behörighet och expertis. Större delen av EU:s och Förenta staternas aktuella tillsynsorgan lider dock stor brist på bådadera, i synnerhet teknisk behörighet.

| 76. | Europaparlamentet uppmanar – som det tidigare gjort i fråga om Echelon – alla de nationella parlament som ännu inte har gjort det att inrätta en meningsfull tillsyn över underrättelseverksamhet och i detta sammanhang engagera parlamentsledamöter eller expertorgan med rättsliga utredningsbefogenheter. Parlamentet uppmanar de nationella parlamenten att se till att sådana tillsynskommittéer eller tillsynsorgan har tillräckliga resurser, teknisk expertis och rättsliga medel, inbegripet rätten att göra platsbesök, för att kunna kontrollera underrättelsetjänsterna effektivt. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet uppmanar – som det tidigare gjort i fråga om Echelon – alla de nationella parlament som ännu inte har gjort det att inrätta en meningsfull tillsyn över underrättelseverksamhet och i detta sammanhang engagera parlamentsledamöter eller expertorgan med rättsliga utredningsbefogenheter. Parlamentet uppmanar de nationella parlamenten att se till att sådana tillsynskommittéer eller tillsynsorgan har tillräckliga resurser, teknisk expertis och rättsliga medel, inbegripet rätten att göra platsbesök, för att kunna kontrollera underrättelsetjänsterna effektivt.

| 77. | Europaparlamentet begär att det tillsätts en grupp bestående av ledamöter och experter som, på ett transparent sätt och i samarbete med de nationella parlamenten, ska granska rekommendationerna för en ökad demokratisk tillsyn, inklusive parlamentarisk tillsyn, av underrättelsetjänsterna samt ett ökat tillsynssamarbete inom EU, särskilt när det gäller dess gränsöverskridande dimension. Parlamentet anser att gruppen framför allt bör granska möjligheten till europeiska minimistandarder eller riktlinjer för (föregående eller efterföljande) tillsyn över underrättelsetjänsterna på grundval av bästa praxis och rekommendationer från internationella organ (FN, Europarådet), inklusive frågan om tillsynsorgan som betraktas som tredjeparter enligt ”tredjepartsregeln”, eller principen om ”upphovsmannens kontroll”, när det gäller tillsyn och ansvarsskyldighet i fråga om underrättelser från främmande länder, kriterier för ökad insyn utifrån den allmänna principen om tillgång till information och de så kallade Tshwane-principerna (43) samt principer för hur länge och i vilken omfattning en övervakning får pågå, i syfte att säkerställa att övervakningen är proportionerlig och begränsad till ändamålet. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet begär att det tillsätts en grupp bestående av ledamöter och experter som, på ett transparent sätt och i samarbete med de nationella parlamenten, ska granska rekommendationerna för en ökad demokratisk tillsyn, inklusive parlamentarisk tillsyn, av underrättelsetjänsterna samt ett ökat tillsynssamarbete inom EU, särskilt när det gäller dess gränsöverskridande dimension. Parlamentet anser att gruppen framför allt bör granska möjligheten till europeiska minimistandarder eller riktlinjer för (föregående eller efterföljande) tillsyn över underrättelsetjänsterna på grundval av bästa praxis och rekommendationer från internationella organ (FN, Europarådet), inklusive frågan om tillsynsorgan som betraktas som tredjeparter enligt ”tredjepartsregeln”, eller principen om ”upphovsmannens kontroll”, när det gäller tillsyn och ansvarsskyldighet i fråga om underrättelser från främmande länder, kriterier för ökad insyn utifrån den allmänna principen om tillgång till information och de så kallade Tshwane-principerna (43) samt principer för hur länge och i vilken omfattning en övervakning får pågå, i syfte att säkerställa att övervakningen är proportionerlig och begränsad till ändamålet.

| 78. | Europaparlamentet uppmanar denna grupp att utarbeta en rapport till, och hjälpa till med förberedelserna inför, en konferens som parlamentet ska anordna med nationella tillsynsorgan, antingen parlamentariska eller oberoende, senast i början av 2015. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet uppmanar denna grupp att utarbeta en rapport till, och hjälpa till med förberedelserna inför, en konferens som parlamentet ska anordna med nationella tillsynsorgan, antingen parlamentariska eller oberoende, senast i början av 2015.

| 79. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utnyttja bästa praxis för att förbättra tillsynsorganens tillgång till information om underrättelseverksamhet (inbegripet sekretessbelagd information och information från andra tjänster) samt införa befogenhet att göra platsbesök och fastställa omfattande förhörsbefogenheter, tillräckliga resurser och teknisk expertis, ett fullständigt oberoende gentemot sina respektive regeringar samt en rapporteringsskyldighet till sina respektive parlament. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utnyttja bästa praxis för att förbättra tillsynsorganens tillgång till information om underrättelseverksamhet (inbegripet sekretessbelagd information och information från andra tjänster) samt införa befogenhet att göra platsbesök och fastställa omfattande förhörsbefogenheter, tillräckliga resurser och teknisk expertis, ett fullständigt oberoende gentemot sina respektive regeringar samt en rapporteringsskyldighet till sina respektive parlament.

| 80. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla samarbetet mellan tillsynsorganen, särskilt inom European Network of National Intelligence Reviewers (ENNIR). |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla samarbetet mellan tillsynsorganen, särskilt inom European Network of National Intelligence Reviewers (ENNIR).

| 81. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att för parlamentets ansvariga organ regelbundet redovisa verksamheten vid EU:s underrättelseanalyscentrum (EU Intcen), som är en del av Europeiska utrikestjänsten, bland annat dess fulla efterlevnad av de grundläggande rättigheterna och EU:s tillämpliga uppgiftsskyddsregler, som gör det möjligt för parlamentet att förbättra sin tillsyn över EU-politikområdenas externa dimension. Kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten uppmanas eftertryckligen att lägga fram ett förslag till rättslig grund för verksamheten vid IntCen, om det planeras några operationer eller framtida befogenheter på underrättelseområdet eller någon egen uppgiftsinsamling som kan inverka på EU:s strategi för inre säkerhet. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att för parlamentets ansvariga organ regelbundet redovisa verksamheten vid EU:s underrättelseanalyscentrum (EU Intcen), som är en del av Europeiska utrikestjänsten, bland annat dess fulla efterlevnad av de grundläggande rättigheterna och EU:s tillämpliga uppgiftsskyddsregler, som gör det möjligt för parlamentet att förbättra sin tillsyn över EU-politikområdenas externa dimension. Kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten uppmanas eftertryckligen att lägga fram ett förslag till rättslig grund för verksamheten vid IntCen, om det planeras några operationer eller framtida befogenheter på underrättelseområdet eller någon egen uppgiftsinsamling som kan inverka på EU:s strategi för inre säkerhet.

| 82. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast i december 2014 lägga fram ett förslag till förfarande för EU:s säkerhetsprövning av alla EU:s tjänstemän, eftersom det i det aktuella systemet, som bygger på den säkerhetsprövning som genomförs av den medlemsstat där de är medborgare, fastställs olika krav och längd på förfarandena inom de nationella systemen, vilket leder till olika behandlingar av parlamentsledamöter och deras personal beroende på deras nationalitet. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast i december 2014 lägga fram ett förslag till förfarande för EU:s säkerhetsprövning av alla EU:s tjänstemän, eftersom det i det aktuella systemet, som bygger på den säkerhetsprövning som genomförs av den medlemsstat där de är medborgare, fastställs olika krav och längd på förfarandena inom de nationella systemen, vilket leder till olika behandlingar av parlamentsledamöter och deras personal beroende på deras nationalitet.

| 83. | Europaparlamentet påminner om bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet och rådet om överförande till och hantering inom parlamentet av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som innehas av rådet vilka rör andra frågor än de som omfattas av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, som bör användas för att förbättra tillsynen på EU-nivå. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet påminner om bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet och rådet om överförande till och hantering inom parlamentet av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som innehas av rådet vilka rör andra frågor än de som omfattas av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, som bör användas för att förbättra tillsynen på EU-nivå.

EU-organ

| 84. | Europaparlamentet uppmanar den gemensamma tillsynsmyndigheten för Europol och nationella uppgiftsskyddsmyndigheter att genomföra en gemensam tillsyn före utgången av 2014 i syfte att klarlägga om den information och de personuppgifter som delas med Europol har förvärvats av nationella myndigheter enligt lag, i synnerhet om informationen eller uppgifterna ursprungligen förvärvades av underrättelsetjänsterna i EU eller ett tredjeland och om lämpliga åtgärder har vidtagits för att förhindra att sådan information eller sådana uppgifter används eller sprids vidare. Parlamentet anser inte att Europol bör behandla någon information eller några uppgifter som har erhållits i strid med grundläggande rättigheter som skyddas enligt stadgan om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet uppmanar den gemensamma tillsynsmyndigheten för Europol och nationella uppgiftsskyddsmyndigheter att genomföra en gemensam tillsyn före utgången av 2014 i syfte att klarlägga om den information och de personuppgifter som delas med Europol har förvärvats av nationella myndigheter enligt lag, i synnerhet om informationen eller uppgifterna ursprungligen förvärvades av underrättelsetjänsterna i EU eller ett tredjeland och om lämpliga åtgärder har vidtagits för att förhindra att sådan information eller sådana uppgifter används eller sprids vidare. Parlamentet anser inte att Europol bör behandla någon information eller några uppgifter som har erhållits i strid med grundläggande rättigheter som skyddas enligt stadgan om de grundläggande rättigheterna.

| 85. | Europaparlamentet uppmanar Europol att till fullo utnyttja sitt mandat till att begära att medlemsstaternas behöriga myndigheter inleder brottsutredningar i fråga om stora it-angrepp och it-brott med potentiellt gränsöverskridande följder. Europols mandat bör utökas så att byrån kan inleda sina egna utredningar vid misstanke om ett fientligt angrepp mot nät- och informationssystemet i två eller fler medlemsstater eller unionsorgan (44). Kommissionen uppmanas att se över Europeiska it-brottscentrumet, som sorterar under Europol, och vid behov lägga fram ett förslag till ett heltäckande ramverk för att stärka dess befogenheter. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet uppmanar Europol att till fullo utnyttja sitt mandat till att begära att medlemsstaternas behöriga myndigheter inleder brottsutredningar i fråga om stora it-angrepp och it-brott med potentiellt gränsöverskridande följder. Europols mandat bör utökas så att byrån kan inleda sina egna utredningar vid misstanke om ett fientligt angrepp mot nät- och informationssystemet i två eller fler medlemsstater eller unionsorgan (44). Kommissionen uppmanas att se över Europeiska it-brottscentrumet, som sorterar under Europol, och vid behov lägga fram ett förslag till ett heltäckande ramverk för att stärka dess befogenheter.

Yttrandefrihet

| 86. | Europaparlamentet uttrycker stark oro över de ökande hoten mot pressfriheten och den avskräckande effekten på journalister genom hot från statliga myndigheter, i synnerhet när det gäller meddelarskyddet för journalisters källor. Parlamentet upprepar uppmaningarna från sin resolution av den 21 maj 2013 om ”EU-stadgan: Standarder för mediefrihet i EU”. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet uttrycker stark oro över de ökande hoten mot pressfriheten och den avskräckande effekten på journalister genom hot från statliga myndigheter, i synnerhet när det gäller meddelarskyddet för journalisters källor. Parlamentet upprepar uppmaningarna från sin resolution av den 21 maj 2013 om ”EU-stadgan: Standarder för mediefrihet i EU”.

| 87. | Europaparlamentet noterar fängslandet av David Miranda och de brittiska myndigheternas beslagtagande av hans material enligt förteckning 7 i Terrorism Act 2000 (och dessutom uppmaningen till The Guardian att förstöra eller överlämna materialet) och är bekymrat över att detta kan utgöra en allvarlig kränkning av rätten till yttrandefrihet och mediefrihet enligt artikel 10 i Europakonventionen och artikel 11 i EU:s stadga och att lagstiftning för att bekämpa terrorism kan missbrukas i dessa fall. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet noterar fängslandet av David Miranda och de brittiska myndigheternas beslagtagande av hans material enligt förteckning 7 i Terrorism Act 2000 (och dessutom uppmaningen till The Guardian att förstöra eller överlämna materialet) och är bekymrat över att detta kan utgöra en allvarlig kränkning av rätten till yttrandefrihet och mediefrihet enligt artikel 10 i Europakonventionen och artikel 11 i EU:s stadga och att lagstiftning för att bekämpa terrorism kan missbrukas i dessa fall.

| 88. | Europaparlamentet uppmärksammar den svåra situation som visselblåsare och de personer som stöder dem, bl.a. journalister, hamnar i på grund av deras avslöjanden. Kommissionen uppmanas att utreda huruvida ett framtida lagstiftningsförslag om ett verkningsfullt och heltäckande europeiskt skyddsprogram för visselblåsare, vilket redan efterlysts i parlamentets resolution av den 23 oktober 2013, även bör omfatta andra områden där unionen är behörig. Särskild hänsyn bör här tas till uppgiftslämnandets komplexitet på underrättelseområdet. Medlemsstaterna uppmanas att ingående undersöka möjligheten att ge visselblåsare internationellt skydd mot åtal. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet uppmärksammar den svåra situation som visselblåsare och de personer som stöder dem, bl.a. journalister, hamnar i på grund av deras avslöjanden. Kommissionen uppmanas att utreda huruvida ett framtida lagstiftningsförslag om ett verkningsfullt och heltäckande europeiskt skyddsprogram för visselblåsare, vilket redan efterlysts i parlamentets resolution av den 23 oktober 2013, även bör omfatta andra områden där unionen är behörig. Särskild hänsyn bör här tas till uppgiftslämnandets komplexitet på underrättelseområdet. Medlemsstaterna uppmanas att ingående undersöka möjligheten att ge visselblåsare internationellt skydd mot åtal.

| 89. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att deras lagstiftning, särskilt när det gäller nationell säkerhet, innebär ett säkert alternativ till tystnad för att avslöja eller rapportera oegentligheter, t.ex. korruption, brott, åsidosättande av rättslig skyldighet, felaktiga domslut och maktmissbruk, vilket också ligger i linje med bestämmelserna i olika internationella instrument (FN och Europarådet) mot korruption, principerna i Europarådets parlamentariska församlings resolution 1729 (2010), Tshwane-principerna etc. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att deras lagstiftning, särskilt när det gäller nationell säkerhet, innebär ett säkert alternativ till tystnad för att avslöja eller rapportera oegentligheter, t.ex. korruption, brott, åsidosättande av rättslig skyldighet, felaktiga domslut och maktmissbruk, vilket också ligger i linje med bestämmelserna i olika internationella instrument (FN och Europarådet) mot korruption, principerna i Europarådets parlamentariska församlings resolution 1729 (2010), Tshwane-principerna etc.

EU:s it-säkerhet

| 90. | Europaparlamentet påpekar att de nyligen inträffade incidenterna tydligt visar på den akuta sårbarheten inom EU – särskilt för EU-institutionerna, de nationella regeringarna och parlamenten, de stora europeiska företagen och de europeiska it-infrastrukturerna och it-nätverken – för avancerade angrepp med komplexa program och sabotageprogram. Parlamentet konstaterar att dessa angrepp kräver sådana ekonomiska och mänskliga resurser att de sannolikt kommer från statliga enheter som agerar för utländska regeringars räkning. Parlamentet ser i detta sammanhang fallet med hackandet av eller intrånget i telekommunikationsföretaget Belgacom som ett oroande exempel på ett angrepp mot EU:s it-kapacitet. Parlamentet understryker att förstärkningar av EU:s it-kapacitet och it-säkerhet också minskar EU:s sårbarhet för it-angrepp som genomförs av stora brottsorganisationer eller terroristgrupper. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet påpekar att de nyligen inträffade incidenterna tydligt visar på den akuta sårbarheten inom EU – särskilt för EU-institutionerna, de nationella regeringarna och parlamenten, de stora europeiska företagen och de europeiska it-infrastrukturerna och it-nätverken – för avancerade angrepp med komplexa program och sabotageprogram. Parlamentet konstaterar att dessa angrepp kräver sådana ekonomiska och mänskliga resurser att de sannolikt kommer från statliga enheter som agerar för utländska regeringars räkning. Parlamentet ser i detta sammanhang fallet med hackandet av eller intrånget i telekommunikationsföretaget Belgacom som ett oroande exempel på ett angrepp mot EU:s it-kapacitet. Parlamentet understryker att förstärkningar av EU:s it-kapacitet och it-säkerhet också minskar EU:s sårbarhet för it-angrepp som genomförs av stora brottsorganisationer eller terroristgrupper.

| 91. | Europaparlamentet anser att de avslöjanden om massövervakning som har lett till denna kris kan användas som en möjlighet för Europa att ta initiativet till och bygga upp, som en strategisk åtgärd av högsta prioritet, en stark och fristående it-nyckelresurskapacitet. För att återupprätta detta förtroende bör en sådan europeisk it-kapacitet i möjligaste mån baseras på öppna standarder och programvara – och om möjligt maskinvara – med öppen källkod och möjliggöra insyn i och översyn av hela leveranskedjan, från processorns utformning till själva tillämpningen. För att återvinna konkurrenskraften inom den strategiska sektorn för it-tjänster krävs en ny digital reform med gemensamma, storskaliga insatser av EU-institutionerna, medlemsstaterna, forskningsinstituten, näringslivet och det civila samhället. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att använda offentlig upphandling som en hävstång för att ge stöd för en sådan resurskapacitet inom EU genom att göra EU-standarder för säkerhet och integritet till ett grundkrav vid offentlig upphandling av varor och tjänster på it-området. Kommissionen uppmanas därför eftertryckligen att se över de nuvarande upphandlingsmetoderna när det gäller uppgiftsbehandling för att överväga att begränsa anbudsförfarandena till certifierade företag, och eventuellt EU-företag, om säkerhetsintressen eller andra vitala intressen står på spel. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet anser att de avslöjanden om massövervakning som har lett till denna kris kan användas som en möjlighet för Europa att ta initiativet till och bygga upp, som en strategisk åtgärd av högsta prioritet, en stark och fristående it-nyckelresurskapacitet. För att återupprätta detta förtroende bör en sådan europeisk it-kapacitet i möjligaste mån baseras på öppna standarder och programvara – och om möjligt maskinvara – med öppen källkod och möjliggöra insyn i och översyn av hela leveranskedjan, från processorns utformning till själva tillämpningen. För att återvinna konkurrenskraften inom den strategiska sektorn för it-tjänster krävs en ny digital reform med gemensamma, storskaliga insatser av EU-institutionerna, medlemsstaterna, forskningsinstituten, näringslivet och det civila samhället. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att använda offentlig upphandling som en hävstång för att ge stöd för en sådan resurskapacitet inom EU genom att göra EU-standarder för säkerhet och integritet till ett grundkrav vid offentlig upphandling av varor och tjänster på it-området. Kommissionen uppmanas därför eftertryckligen att se över de nuvarande upphandlingsmetoderna när det gäller uppgiftsbehandling för att överväga att begränsa anbudsförfarandena till certifierade företag, och eventuellt EU-företag, om säkerhetsintressen eller andra vitala intressen står på spel.

| 92. | Europaparlamentet fördömer starkt att underrättelsetjänster har försökt att sänka it-säkerhetsstandarder och installera bakdörrar i många olika slags it-system. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram lagstiftningsförslag om att förbjuda bakdörrar för brottsbekämpande organ. Parlamentet rekommenderar följaktligen att programvara med öppen källkod används i alla miljöer där it-säkerheten är viktig. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet fördömer starkt att underrättelsetjänster har försökt att sänka it-säkerhetsstandarder och installera bakdörrar i många olika slags it-system. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram lagstiftningsförslag om att förbjuda bakdörrar för brottsbekämpande organ. Parlamentet rekommenderar följaktligen att programvara med öppen källkod används i alla miljöer där it-säkerheten är viktig.

| 93. | Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater, kommissionen, rådet och Europeiska rådet att ge sitt fulla stöd, bland annat genom ekonomiska resurser till forskning och utveckling, till utvecklingen av europeisk innovation och teknisk kapacitet hos it-relaterade verktyg, företag och leverantörer (av maskinvara, programvara, tjänster och nät), bland annat i it-säkerhetssyfte samt krypterings- och kryptografiförmåga. Alla ansvariga EU-institutioner och medlemsstater uppmanas att investera i EU-intern lokal och oberoende teknik och att kraftigt utveckla och utöka upptäcksförmågan. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater, kommissionen, rådet och Europeiska rådet att ge sitt fulla stöd, bland annat genom ekonomiska resurser till forskning och utveckling, till utvecklingen av europeisk innovation och teknisk kapacitet hos it-relaterade verktyg, företag och leverantörer (av maskinvara, programvara, tjänster och nät), bland annat i it-säkerhetssyfte samt krypterings- och kryptografiförmåga. Alla ansvariga EU-institutioner och medlemsstater uppmanas att investera i EU-intern lokal och oberoende teknik och att kraftigt utveckla och utöka upptäcksförmågan.

| 94. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, standardiseringsorganen och Enisa att fram till och med december 2014 utveckla minimistandarder och minimiriktlinjer för säkerhet och integritet för it-relaterade system, nät och tjänster, inklusive datormolntjänster, för att bättre skydda EU-medborgarnas personuppgifter och alla it-systems integritet. Parlamentet anser att dessa standarder skulle kunna bli riktmärken för nya globala standarder och bör fastställas i en öppen och demokratisk process, snarare än att drivas igenom av ett enda land, en enda instans eller ett enda multinationellt företag. Även om berättigade hänsyn måste tas till brottsbekämpning och underrättelseverksamhet, får dessa inte leda till en allmän underminering av alla it-systems tillförlitlighet. Parlamentet uttrycker sitt stöd för de beslut som Internet Engineering Task Force (IETF) nyligen fattat om att inkludera regeringar i hotmodellen för internetsäkerhet. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, standardiseringsorganen och Enisa att fram till och med december 2014 utveckla minimistandarder och minimiriktlinjer för säkerhet och integritet för it-relaterade system, nät och tjänster, inklusive datormolntjänster, för att bättre skydda EU-medborgarnas personuppgifter och alla it-systems integritet. Parlamentet anser att dessa standarder skulle kunna bli riktmärken för nya globala standarder och bör fastställas i en öppen och demokratisk process, snarare än att drivas igenom av ett enda land, en enda instans eller ett enda multinationellt företag. Även om berättigade hänsyn måste tas till brottsbekämpning och underrättelseverksamhet, får dessa inte leda till en allmän underminering av alla it-systems tillförlitlighet. Parlamentet uttrycker sitt stöd för de beslut som Internet Engineering Task Force (IETF) nyligen fattat om att inkludera regeringar i hotmodellen för internetsäkerhet.

| 95. | Europaparlamentet påpekar att nationella tillsynsmyndigheter på telekomområdet och i vissa fall även telekomföretag tydligt har åsidosatt sina användares och kunders it-säkerhet. Parlamentet uppmanar kommissionen att fullt ut använda alla sina nuvarande befogenheter enligt ramdirektivet om integritet och elektronisk kommunikation och telekommunikation för att stärka skyddet för integriteten i kommunikationen genom att införa åtgärder för att se till att terminalutrustning är kompatibel med användarnas rätt att ha kontroll över och skydda sina personuppgifter, och att säkerställa en hög säkerhetsnivå i nät och tjänster för telekommunikation, även genom krav på avancerad obruten kryptering av kommunikationen. |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet påpekar att nationella tillsynsmyndigheter på telekomområdet och i vissa fall även telekomföretag tydligt har åsidosatt sina användares och kunders it-säkerhet. Parlamentet uppmanar kommissionen att fullt ut använda alla sina nuvarande befogenheter enligt ramdirektivet om integritet och elektronisk kommunikation och telekommunikation för att stärka skyddet för integriteten i kommunikationen genom att införa åtgärder för att se till att terminalutrustning är kompatibel med användarnas rätt att ha kontroll över och skydda sina personuppgifter, och att säkerställa en hög säkerhetsnivå i nät och tjänster för telekommunikation, även genom krav på avancerad obruten kryptering av kommunikationen.

| 96. | Europaparlamentet stöder EU:s it-strategi men anser att den inte omfattar alla möjliga hot och bör utvidgas till att omfatta aktioner som stater genomför med illvilligt uppsåt. Parlamentet understryker behovet av en bättre it-säkerhet och motståndskraftiga it-system. |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet stöder EU:s it-strategi men anser att den inte omfattar alla möjliga hot och bör utvidgas till att omfatta aktioner som stater genomför med illvilligt uppsåt. Parlamentet understryker behovet av en bättre it-säkerhet och motståndskraftiga it-system.

| 97. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast i januari 2015 presentera en handlingsplan för att ge EU större självständighet inom it-sektorn, med en mer samordnad taktik för att öka Europas tekniska förmåga på it-området (för it-system, utrustning, tjänster, datormolntjänster, kryptering och anonymisering) och för förmågan att skydda viktig it-infrastruktur (även i fråga om ägande och sårbarhet). |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast i januari 2015 presentera en handlingsplan för att ge EU större självständighet inom it-sektorn, med en mer samordnad taktik för att öka Europas tekniska förmåga på it-området (för it-system, utrustning, tjänster, datormolntjänster, kryptering och anonymisering) och för förmågan att skydda viktig it-infrastruktur (även i fråga om ägande och sårbarhet).

| 98. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för nästa arbetsprogram för Horisont 2020-programmet tillföra mer resurser för att stärka Europas forskning, utveckling, innovationer och utbildning på it-området, särskilt när det gäller integritetsförstärkande teknik och infrastruktur, kryptologi, datorsäkerhet, bästa möjliga säkerhetslösningar med öppen källkod och andra tjänster med anknytning till informationssamhället. Kommissionen uppmanas också att främja den inre marknaden för europeisk program- och maskinvara samt krypterade kommunikationsmedel och kommunikationsinfrastruktur, bland annat genom att inom EU utarbeta en omfattande branschstrategi för it-branschen. Parlamentet anser att små och medelstora företag spelar en viktig roll inom forskningen. Parlamentet betonar att inga EU-medel bör beviljas till projekt som har som enda syfte att utveckla verktyg för olaglig åtkomst till it-system. |
| --- | --- |

98.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för nästa arbetsprogram för Horisont 2020-programmet tillföra mer resurser för att stärka Europas forskning, utveckling, innovationer och utbildning på it-området, särskilt när det gäller integritetsförstärkande teknik och infrastruktur, kryptologi, datorsäkerhet, bästa möjliga säkerhetslösningar med öppen källkod och andra tjänster med anknytning till informationssamhället. Kommissionen uppmanas också att främja den inre marknaden för europeisk program- och maskinvara samt krypterade kommunikationsmedel och kommunikationsinfrastruktur, bland annat genom att inom EU utarbeta en omfattande branschstrategi för it-branschen. Parlamentet anser att små och medelstora företag spelar en viktig roll inom forskningen. Parlamentet betonar att inga EU-medel bör beviljas till projekt som har som enda syfte att utveckla verktyg för olaglig åtkomst till it-system.

| 99. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att kartlägga den nuvarande ansvarsfördelningen och att senast i december 2014 utvärdera behovet av ett bredare mandat, bättre samordning och/eller ytterligare resurser och tekniska möjligheter för Enisa, Europols center för it-brottslighet och andra EU-center med specialistkompetens, CERT-EU och EDPS för att göra det möjligt för dem att spela en central roll när det gäller att säkerställa europeiska kommunikationssystem, på ett effektivare sätt förebygga och utreda grova it-brott inom EU och göra (eller hjälpa medlemsstater och EU-organ att göra) tekniska utredningar på plats vid grova it-brott. Kommissionen uppmanas framför allt att överväga att stärka Enisas roll när det gäller att skydda EU-institutionernas interna system och att inom ramen för Enisa inrätta en incidenthanteringsorganisation (Cert) för EU och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

99.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att kartlägga den nuvarande ansvarsfördelningen och att senast i december 2014 utvärdera behovet av ett bredare mandat, bättre samordning och/eller ytterligare resurser och tekniska möjligheter för Enisa, Europols center för it-brottslighet och andra EU-center med specialistkompetens, CERT-EU och EDPS för att göra det möjligt för dem att spela en central roll när det gäller att säkerställa europeiska kommunikationssystem, på ett effektivare sätt förebygga och utreda grova it-brott inom EU och göra (eller hjälpa medlemsstater och EU-organ att göra) tekniska utredningar på plats vid grova it-brott. Kommissionen uppmanas framför allt att överväga att stärka Enisas roll när det gäller att skydda EU-institutionernas interna system och att inom ramen för Enisa inrätta en incidenthanteringsorganisation (Cert) för EU och medlemsstaterna.

| 100. | Europaparlamentet ber kommissionen överväga behovet av en europeisk it-akademi som samlar de bästa oberoende europeiska och internationella experterna på alla relaterade områden och får i uppdrag att ge alla EU:s relevanta institutioner och organ vetenskaplig rådgivning om informationsteknik, inklusive säkerhetsrelaterade strategier. |
| --- | --- |

100.

Europaparlamentet ber kommissionen överväga behovet av en europeisk it-akademi som samlar de bästa oberoende europeiska och internationella experterna på alla relaterade områden och får i uppdrag att ge alla EU:s relevanta institutioner och organ vetenskaplig rådgivning om informationsteknik, inklusive säkerhetsrelaterade strategier.

| 101. | Europaparlamentet uppmanar de behöriga tjänsteenheterna inom parlamentets generalsekretariat att under ansvar av parlamentets talman senast i juni 2015, med en interimsrapport senast i december 2014, göra en utförlig granskning och utvärdering av tillförlitligheten för parlamentets it-säkerhet, med inriktning på följande: budgetresurser, personalresurser, tekniska resurser, intern organisation och alla relevanta element, för att skapa en hög säkerhetsnivå i parlamentets it-system. Parlamentet anser att man i en sådan utvärdering bör ge åtminstone en analys av och information och rekommendationer när det gäller följande:






  — | Behovet av regelbundna, noggranna och oberoende säkerhetsgranskningar och intrångstester, med ett urval av externa säkerhetsexperter under öppenhet och med garantier för deras kvalifikationer i förhållande till tredjeländer eller andra typer av särintressen. |
| --- | --- | --- |

101.

Europaparlamentet uppmanar de behöriga tjänsteenheterna inom parlamentets generalsekretariat att under ansvar av parlamentets talman senast i juni 2015, med en interimsrapport senast i december 2014, göra en utförlig granskning och utvärdering av tillförlitligheten för parlamentets it-säkerhet, med inriktning på följande: budgetresurser, personalresurser, tekniska resurser, intern organisation och alla relevanta element, för att skapa en hög säkerhetsnivå i parlamentets it-system. Parlamentet anser att man i en sådan utvärdering bör ge åtminstone en analys av och information och rekommendationer när det gäller följande:

—

Behovet av regelbundna, noggranna och oberoende säkerhetsgranskningar och intrångstester, med ett urval av externa säkerhetsexperter under öppenhet och med garantier för deras kvalifikationer i förhållande till tredjeländer eller andra typer av särintressen.

| — | Inkluderandet av specifika bästa praxis-baserade krav på it-säkerhet/-integritet i anbudsförfaranden för nya it-system, inklusive möjligheten att ställa krav på programvara med öppen källkod som ett inköpsvillkor eller krav på att betrodda EU-företag deltar i upphandlingen när känsliga, säkerhetsrelaterade områden berörs. |
| --- | --- |

—

Inkluderandet av specifika bästa praxis-baserade krav på it-säkerhet/-integritet i anbudsförfaranden för nya it-system, inklusive möjligheten att ställa krav på programvara med öppen källkod som ett inköpsvillkor eller krav på att betrodda EU-företag deltar i upphandlingen när känsliga, säkerhetsrelaterade områden berörs.

| — | Förteckningen över de företag som har avtal med parlamentet på it- och telekomområdena, med hänsyn till all information som uppdagats om deras samarbete med underrättelseorgan (såsom avslöjandena om NSA:s avtal med ett företag som RSA, vars produkter parlamentet använder i det förmenta syftet att förhindra sina ledamöters och sin personals fjärråtkomst till sina uppgifter), inklusive eventuell möjlighet att få samma tjänster från andra, helst europeiska, företag. |
| --- | --- |

—

Förteckningen över de företag som har avtal med parlamentet på it- och telekomområdena, med hänsyn till all information som uppdagats om deras samarbete med underrättelseorgan (såsom avslöjandena om NSA:s avtal med ett företag som RSA, vars produkter parlamentet använder i det förmenta syftet att förhindra sina ledamöters och sin personals fjärråtkomst till sina uppgifter), inklusive eventuell möjlighet att få samma tjänster från andra, helst europeiska, företag.

| — | Tillförlitligheten och stabiliteten hos all programvara, särskilt kommersiell programvara som finns i handeln, som EU-institutionerna använder i sina it-system med avseende på intrång från brottsbekämpande myndigheter och underrättelsetjänster inom EU eller från tredjeländer, även med hänsyn till relevanta internationella standarder, principer för bästa praxis för hantering av säkerhetsrisker och efterlevnad av EU:s säkerhetsstandarder för nätverksinformation gällande säkerhetsbrott. |
| --- | --- |

—

Tillförlitligheten och stabiliteten hos all programvara, särskilt kommersiell programvara som finns i handeln, som EU-institutionerna använder i sina it-system med avseende på intrång från brottsbekämpande myndigheter och underrättelsetjänster inom EU eller från tredjeländer, även med hänsyn till relevanta internationella standarder, principer för bästa praxis för hantering av säkerhetsrisker och efterlevnad av EU:s säkerhetsstandarder för nätverksinformation gällande säkerhetsbrott.

| — | Användningen av fler system med öppen källkod. |
| --- | --- |

—

Användningen av fler system med öppen källkod.

| — | Insatser och åtgärder för att hantera den ökade användningen av mobila verktyg (t.ex. smarta telefoner och surfplattor, både yrkesmässigt och privat) och dess effekter på systemets it-säkerhet. |
| --- | --- |

—

Insatser och åtgärder för att hantera den ökade användningen av mobila verktyg (t.ex. smarta telefoner och surfplattor, både yrkesmässigt och privat) och dess effekter på systemets it-säkerhet.

| — | Säkerheten i kommunikationen mellan parlamentets olika arbetsplatser och i de it-system som används inom parlamentet. |
| --- | --- |

—

Säkerheten i kommunikationen mellan parlamentets olika arbetsplatser och i de it-system som används inom parlamentet.

| — | Användningen och placeringen av servrar och it-center för parlamentets it-system och konsekvenserna för systemens säkerhet och integritet. |
| --- | --- |

—

Användningen och placeringen av servrar och it-center för parlamentets it-system och konsekvenserna för systemens säkerhet och integritet.

| — | Den praktiska tillämpningen av de befintliga reglerna för säkerhetsöverträdelser och den omedelbara anmälan av dessa till de behöriga myndigheterna från de operatörer som driver offentliga telenät. |
| --- | --- |

—

Den praktiska tillämpningen av de befintliga reglerna för säkerhetsöverträdelser och den omedelbara anmälan av dessa till de behöriga myndigheterna från de operatörer som driver offentliga telenät.

| — | Parlamentets användning av molnbaserade datortjänster och lagringstjänster, med information om vilka typer av data som lagras i molnet, om hur innehållet och åtkomsten till det skyddas och var molnservrarna finns, med ett klargörande av det tillämpliga regelverket för det dataskydd och underrättelser, samt med en bedömning av möjligheten att endast använda molnservrar som är baserade på EU:s territorium. |
| --- | --- |

—

Parlamentets användning av molnbaserade datortjänster och lagringstjänster, med information om vilka typer av data som lagras i molnet, om hur innehållet och åtkomsten till det skyddas och var molnservrarna finns, med ett klargörande av det tillämpliga regelverket för det dataskydd och underrättelser, samt med en bedömning av möjligheten att endast använda molnservrar som är baserade på EU:s territorium.

| — | En plan som möjliggör användning av fler tekniska krypteringslösningar, särskilt autentiserad obruten kryptering för alla it- och kommunikationstjänster såsom datormolntjänster, e-post, snabbmeddelanden och telefoni. |
| --- | --- |

—

En plan som möjliggör användning av fler tekniska krypteringslösningar, särskilt autentiserad obruten kryptering för alla it- och kommunikationstjänster såsom datormolntjänster, e-post, snabbmeddelanden och telefoni.

| — | Användningen av elektroniska signaturer i e-post. |
| --- | --- |

—

Användningen av elektroniska signaturer i e-post.

| — | En plan för att använda en standardkrypteringsmetod, såsom GNU Privacy Guard, för e-post, vilket samtidigt skulle möjliggöra användning av digitala signaturer. |
| --- | --- |

—

En plan för att använda en standardkrypteringsmetod, såsom GNU Privacy Guard, för e-post, vilket samtidigt skulle möjliggöra användning av digitala signaturer.

| — | Möjligheten att skapa en säker tjänst för snabbmeddelanden inom parlamentet, som möjliggör en säker kommunikation där endast krypterat innehåll är tillgängligt på servern. |
| --- | --- |

—

Möjligheten att skapa en säker tjänst för snabbmeddelanden inom parlamentet, som möjliggör en säker kommunikation där endast krypterat innehåll är tillgängligt på servern.

| 102. | Europaparlamentet uppmanar alla EU:s institutioner och organ, i synnerhet Europeiska rådet, rådet, Europeiska utrikestjänsten (inklusive EU-delegationerna), kommissionen, Europeiska unionens domstol och Europeiska centralbanken, att i samarbete med Enisa, Europol och Cert vidta liknande åtgärder senast i juni 2015, med en interimsrapport senast i december 2014. Medlemsstaterna uppmanas att genomföra liknande bedömningar. |
| --- | --- |

102.

Europaparlamentet uppmanar alla EU:s institutioner och organ, i synnerhet Europeiska rådet, rådet, Europeiska utrikestjänsten (inklusive EU-delegationerna), kommissionen, Europeiska unionens domstol och Europeiska centralbanken, att i samarbete med Enisa, Europol och Cert vidta liknande åtgärder senast i juni 2015, med en interimsrapport senast i december 2014. Medlemsstaterna uppmanas att genomföra liknande bedömningar.

| 103. | Europaparlamentet understryker att det bör göras bedömningar av budgetbehoven för EU:s yttre åtgärder, att inledande åtgärder utan dröjsmål bör vidtas för Europeiska utrikestjänsten samt att lämpliga medel behöver anslås i budgetförslaget för 2015. |
| --- | --- |

103.

Europaparlamentet understryker att det bör göras bedömningar av budgetbehoven för EU:s yttre åtgärder, att inledande åtgärder utan dröjsmål bör vidtas för Europeiska utrikestjänsten samt att lämpliga medel behöver anslås i budgetförslaget för 2015.

| 104. | Europaparlamentet anser att de storskaliga it-system som används inom området med frihet, säkerhet och rättvisa, såsom Schengens informationssystem II, Informationssystemet för viseringar, Eurodac och eventuella framtida system såsom EU-ESTA, bör utvecklas och drivas på ett sådant sätt att uppgifter inte kan komma att äventyras till följd av förfrågningar från myndigheter i tredjeländer. Parlamentet uppmanar eu-LISA att före utgången av 2014 återrapportera till parlamentet om de befintliga systemens tillförlitlighet. |
| --- | --- |

104.

Europaparlamentet anser att de storskaliga it-system som används inom området med frihet, säkerhet och rättvisa, såsom Schengens informationssystem II, Informationssystemet för viseringar, Eurodac och eventuella framtida system såsom EU-ESTA, bör utvecklas och drivas på ett sådant sätt att uppgifter inte kan komma att äventyras till följd av förfrågningar från myndigheter i tredjeländer. Parlamentet uppmanar eu-LISA att före utgången av 2014 återrapportera till parlamentet om de befintliga systemens tillförlitlighet.

| 105. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att vidta åtgärder på internationell nivå, framför allt tillsammans med FN, och i samarbete med berörda partner genomföra en EU-strategi för demokratisk styrning av internet i syfte att förhindra otillbörlig påverkan av ICANN:s och IANA:s verksamhet från en enskild enhet eller ett enskilt företag eller land genom att se till att alla berörda parter företräds på lämpligt sätt i dessa organ. Statlig kontroll, censur samt ”balkanisering” och splittring av internet får dock inte främjas. |
| --- | --- |

105.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att vidta åtgärder på internationell nivå, framför allt tillsammans med FN, och i samarbete med berörda partner genomföra en EU-strategi för demokratisk styrning av internet i syfte att förhindra otillbörlig påverkan av ICANN:s och IANA:s verksamhet från en enskild enhet eller ett enskilt företag eller land genom att se till att alla berörda parter företräds på lämpligt sätt i dessa organ. Statlig kontroll, censur samt ”balkanisering” och splittring av internet får dock inte främjas.

| 106. | Europaparlamentet begär att EU ska inta en ledarroll i omformningen av internets allmänna struktur och styrning för att åtgärda de risker som är kopplade till dataflöden och datalagring, där man eftersträvar ökad dataminimering och öppenhet samt minskad central masslagring av obehandlade uppgifter samt en omläggning av internettrafiken eller helt obruten kryptering av all internettrafik så att man undviker riskerna med den trafik som i onödan leds genom länder som inte uppfyller de grundläggande standarderna för grundläggande rättigheter, uppgiftsskydd och personlig integritet. |
| --- | --- |

106.

Europaparlamentet begär att EU ska inta en ledarroll i omformningen av internets allmänna struktur och styrning för att åtgärda de risker som är kopplade till dataflöden och datalagring, där man eftersträvar ökad dataminimering och öppenhet samt minskad central masslagring av obehandlade uppgifter samt en omläggning av internettrafiken eller helt obruten kryptering av all internettrafik så att man undviker riskerna med den trafik som i onödan leds genom länder som inte uppfyller de grundläggande standarderna för grundläggande rättigheter, uppgiftsskydd och personlig integritet.

| 107. | Europaparlamentet uppmanar till främjande av följande:






  — | EU:s sökmotorer och sociala nätverk, som ett värdefullt steg mot EU:s it-oberoende. |
| --- | --- | --- |

107.

Europaparlamentet uppmanar till främjande av följande:

—

EU:s sökmotorer och sociala nätverk, som ett värdefullt steg mot EU:s it-oberoende.

| — | Europeiska leverantörer av it-tjänster. |
| --- | --- |

—

Europeiska leverantörer av it-tjänster.

| — | Kryptering av kommunikation i allmänhet, inklusive e-post och sms. |
| --- | --- |

—

Kryptering av kommunikation i allmänhet, inklusive e-post och sms.

| — | Europeiska it-nyckelelement, t.ex. lösningar för system med kundservrar där man använder standarder för öppen källkod och utvecklar europeiska element för nätverkskoppling, t.ex. routrar. |
| --- | --- |

—

Europeiska it-nyckelelement, t.ex. lösningar för system med kundservrar där man använder standarder för öppen källkod och utvecklar europeiska element för nätverkskoppling, t.ex. routrar.

| 108. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om ett routingsystem för EU, inklusive hantering inom EU av telefonsamtalsinformation (call detail record/CDR) på EU-nivå, som ska vara en understruktur inom det befintliga internet och inte överskrida EU:s gränser. Alla routingdata och all telefonsamtalsinformation bör hanteras i enlighet med EU:s rättsliga ram. |
| --- | --- |

108.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om ett routingsystem för EU, inklusive hantering inom EU av telefonsamtalsinformation (call detail record/CDR) på EU-nivå, som ska vara en understruktur inom det befintliga internet och inte överskrida EU:s gränser. Alla routingdata och all telefonsamtalsinformation bör hanteras i enlighet med EU:s rättsliga ram.

| 109. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i samarbete med Enisa, Europols it-brottscentrum, incidenthanteringsorganisationer och nationella uppgiftsskyddsmyndigheter och it-brottsenheter utveckla en kultur av säkerhet och starta en utbildnings- och informationskampanj. En sådan kampanj ska ge medborgarna förutsättningar att göra ett mer välgrundat val när det gäller vilka personuppgifter som ska läggas ut på nätet och hur man skyddar dem bättre, genom exempelvis kryptering och säkra molntjänster. Den plattform för information av allmänintresse som föreskrivs i direktivet om samhällsomfattande tjänster ska då utnyttjas fullt ut. |
| --- | --- |

109.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i samarbete med Enisa, Europols it-brottscentrum, incidenthanteringsorganisationer och nationella uppgiftsskyddsmyndigheter och it-brottsenheter utveckla en kultur av säkerhet och starta en utbildnings- och informationskampanj. En sådan kampanj ska ge medborgarna förutsättningar att göra ett mer välgrundat val när det gäller vilka personuppgifter som ska läggas ut på nätet och hur man skyddar dem bättre, genom exempelvis kryptering och säkra molntjänster. Den plattform för information av allmänintresse som föreskrivs i direktivet om samhällsomfattande tjänster ska då utnyttjas fullt ut.

| 110. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast i december 2014 lägga fram lagstiftningsförslag som uppmuntrar programvaru- och maskinvarutillverkare att införa ökad säkerhet och integritet i sina produkter genom inbyggt integritetsskydd och olika standardfunktioner, bland annat genom att införa negativa incitament för otillbörlig och oproportionerlig massinsamling av personuppgifter och genom att införa ett rättsligt ansvar för tillverkare när det gäller kända brister som inte har åtgärdats, produkter som är defekta eller brister i säkerhet, eller hemliga inbyggda bakdörrar som möjliggör obehörig tillgång till och behandling av uppgifter. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att bedöma möjligheten att införa ett certifierings- eller valideringssystem för it-maskinvara, bl.a. testförfaranden på EU-nivå, för att säkra produkternas integritet och säkerhet. |
| --- | --- |

110.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast i december 2014 lägga fram lagstiftningsförslag som uppmuntrar programvaru- och maskinvarutillverkare att införa ökad säkerhet och integritet i sina produkter genom inbyggt integritetsskydd och olika standardfunktioner, bland annat genom att införa negativa incitament för otillbörlig och oproportionerlig massinsamling av personuppgifter och genom att införa ett rättsligt ansvar för tillverkare när det gäller kända brister som inte har åtgärdats, produkter som är defekta eller brister i säkerhet, eller hemliga inbyggda bakdörrar som möjliggör obehörig tillgång till och behandling av uppgifter. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att bedöma möjligheten att införa ett certifierings- eller valideringssystem för it-maskinvara, bl.a. testförfaranden på EU-nivå, för att säkra produkternas integritet och säkerhet.

Återskapa förtroendet

| 111. | Europaparlamentet anser att utredningen, utöver behovet av lagstiftningsmässiga ändringar, har visat att Förenta staterna behöver återskapa förtroendet hos sina EU-partner, eftersom det i första hand är de amerikanska underrättelsetjänsternas verksamhet som står på spel. |
| --- | --- |

111.

Europaparlamentet anser att utredningen, utöver behovet av lagstiftningsmässiga ändringar, har visat att Förenta staterna behöver återskapa förtroendet hos sina EU-partner, eftersom det i första hand är de amerikanska underrättelsetjänsternas verksamhet som står på spel.

| 112. | Europaparlamentet påpekar att den förtroendekris som har uppstått även omfattar följande:






  — | Samarbetsandan inom EU, eftersom viss nationell underrättelseverksamhet kan äventyra möjligheterna att uppnå unionens mål. |
| --- | --- | --- |

112.

Europaparlamentet påpekar att den förtroendekris som har uppstått även omfattar följande:

—

Samarbetsandan inom EU, eftersom viss nationell underrättelseverksamhet kan äventyra möjligheterna att uppnå unionens mål.

| — | Medborgarna, som inser att det inte enbart är tredjeländer eller multinationella företag som kan spionera på dem, utan även deras egen regering. |
| --- | --- |

—

Medborgarna, som inser att det inte enbart är tredjeländer eller multinationella företag som kan spionera på dem, utan även deras egen regering.

| — | Respekten för grundläggande rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen samt de demokratiska, rättsliga och parlamentariska skyddsmekanismernas trovärdighet och tillsyn, i ett digitalt samhälle. |
| --- | --- |

—

Respekten för grundläggande rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen samt de demokratiska, rättsliga och parlamentariska skyddsmekanismernas trovärdighet och tillsyn, i ett digitalt samhälle.

Mellan EU och Förenta staterna

| 113. | Europaparlamentet erinrar om det viktiga historiska och strategiska partnerskapet mellan EU:s medlemsstater och Förenta staterna, som bygger på en samsyn kring demokrati, rättsstatsprincipen och grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

113.

Europaparlamentet erinrar om det viktiga historiska och strategiska partnerskapet mellan EU:s medlemsstater och Förenta staterna, som bygger på en samsyn kring demokrati, rättsstatsprincipen och grundläggande rättigheter.

| 114. | Europaparlamentet anser att Förenta staternas massövervakning av medborgare och spionage på politiska ledare allvarligt har skadat förbindelserna mellan EU och Förenta staterna och har inverkat negativt på förtroendet för amerikanska organisationer med verksamhet i EU. Detta förvärras ytterligare av att det enligt Förenta staternas lagstiftning inte finns några rättsliga eller administrativa möjligheter för EU-medborgare att få tillgång till prövning, i synnerhet inte när det gäller övervakning i underrättelsesyfte. |
| --- | --- |

114.

Europaparlamentet anser att Förenta staternas massövervakning av medborgare och spionage på politiska ledare allvarligt har skadat förbindelserna mellan EU och Förenta staterna och har inverkat negativt på förtroendet för amerikanska organisationer med verksamhet i EU. Detta förvärras ytterligare av att det enligt Förenta staternas lagstiftning inte finns några rättsliga eller administrativa möjligheter för EU-medborgare att få tillgång till prövning, i synnerhet inte när det gäller övervakning i underrättelsesyfte.

| 115. | Europaparlamentet inser, med tanke på de globala utmaningar som både EU och Förenta staterna står inför, att det transatlantiska partnerskapet behöver stärkas ytterligare och att det inom terrorismbekämpningen är mycket viktigt med ett fortsatt transatlantiskt samarbete som grundar sig på ett nytt förtroende baserat på en sann gemensam respekt för rättsstatsprincipen och avståndstagande från all typ av urskillningslösa metoder för massövervakning. Parlamentet understryker därför att Förenta staterna behöver vidta tydliga åtgärder för att återskapa förtroendet och på nytt framhålla de gemensamma grundvärderingar som ligger till grund för partnerskapet. |
| --- | --- |

115.

Europaparlamentet inser, med tanke på de globala utmaningar som både EU och Förenta staterna står inför, att det transatlantiska partnerskapet behöver stärkas ytterligare och att det inom terrorismbekämpningen är mycket viktigt med ett fortsatt transatlantiskt samarbete som grundar sig på ett nytt förtroende baserat på en sann gemensam respekt för rättsstatsprincipen och avståndstagande från all typ av urskillningslösa metoder för massövervakning. Parlamentet understryker därför att Förenta staterna behöver vidta tydliga åtgärder för att återskapa förtroendet och på nytt framhålla de gemensamma grundvärderingar som ligger till grund för partnerskapet.

| 116. | Europaparlamentet är redo att aktivt delta i en dialog med de amerikanska motparterna så att rätten till integritet och övriga rättigheter för EU:s medborgare och invånare och för andra personer som omfattas av EU-lagstiftningen liksom rätten till lika information och integritetsskydd i de amerikanska domstolarna, inklusive rätten till rättslig prövning, garanteras genom till exempel en översyn av integritetslagen och lagen om integritet i elektronisk kommunikation och genom ratificering av det första fakultativa protokollet till den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (ICCPR), så att den nuvarande diskrimineringen inte fortsätter. |
| --- | --- |

116.

Europaparlamentet är redo att aktivt delta i en dialog med de amerikanska motparterna så att rätten till integritet och övriga rättigheter för EU:s medborgare och invånare och för andra personer som omfattas av EU-lagstiftningen liksom rätten till lika information och integritetsskydd i de amerikanska domstolarna, inklusive rätten till rättslig prövning, garanteras genom till exempel en översyn av integritetslagen och lagen om integritet i elektronisk kommunikation och genom ratificering av det första fakultativa protokollet till den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (ICCPR), så att den nuvarande diskrimineringen inte fortsätter.

| 117. | Europaparlamentet kräver att nödvändiga reformer genomförs och att européerna får effektiva garantier för att säkerställa att utnyttjandet av övervakning och databehandling för utländska underrättelseändamål är proportionerligt, begränsat enligt klart angivna villkor och kopplat till en rimlig misstanke eller sannolik orsak till terroristrelaterad verksamhet. Parlamentet understryker att detta syfte måste omfattas av en öppen rättslig prövning. |
| --- | --- |

117.

Europaparlamentet kräver att nödvändiga reformer genomförs och att européerna får effektiva garantier för att säkerställa att utnyttjandet av övervakning och databehandling för utländska underrättelseändamål är proportionerligt, begränsat enligt klart angivna villkor och kopplat till en rimlig misstanke eller sannolik orsak till terroristrelaterad verksamhet. Parlamentet understryker att detta syfte måste omfattas av en öppen rättslig prövning.

| 118. | Europaparlamentet anser att våra amerikanska partner behöver skicka tydliga politiska signaler för att visa att Förenta staterna skiljer mellan bundsförvanter och fiender. |
| --- | --- |

118.

Europaparlamentet anser att våra amerikanska partner behöver skicka tydliga politiska signaler för att visa att Förenta staterna skiljer mellan bundsförvanter och fiender.

| 119. | Europaparlamentet uppmanar enträget kommissionen och den amerikanska regeringen att behandla frågan om EU-medborgarnas rätt till information och rättslig prövning under de pågående förhandlingarna om ett paraplyavtal mellan EU och Förenta staterna om dataöverföring i brottsbekämpande syfte, samt att slutföra dessa förhandlingar före sommaren 2014 i enlighet med det åtagande som gjordes vid ministermötet mellan EU och Förenta staterna om rättsliga och inrikes frågor den 18 november 2013. |
| --- | --- |

119.

Europaparlamentet uppmanar enträget kommissionen och den amerikanska regeringen att behandla frågan om EU-medborgarnas rätt till information och rättslig prövning under de pågående förhandlingarna om ett paraplyavtal mellan EU och Förenta staterna om dataöverföring i brottsbekämpande syfte, samt att slutföra dessa förhandlingar före sommaren 2014 i enlighet med det åtagande som gjordes vid ministermötet mellan EU och Förenta staterna om rättsliga och inrikes frågor den 18 november 2013.

| 120. | Europaparlamentet uppmuntrar Förenta staterna att ansluta sig till Europarådets konvention om skydd för enskilda personer vid automatisk behandling av personuppgifter (konvention 108) på samma sätt som man anslöt sig till 2001 års konvention om it-brottslighet, vilket stärkte den gemensamma rättsliga grunden mellan de transatlantiska bundsförvanterna. |
| --- | --- |

120.

Europaparlamentet uppmuntrar Förenta staterna att ansluta sig till Europarådets konvention om skydd för enskilda personer vid automatisk behandling av personuppgifter (konvention 108) på samma sätt som man anslöt sig till 2001 års konvention om it-brottslighet, vilket stärkte den gemensamma rättsliga grunden mellan de transatlantiska bundsförvanterna.

| 121. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att undersöka möjligheterna att tillsammans med Förenta staterna upprätta en uppförandekod som skulle garantera att Förenta staterna inte bedriver något spionage mot EU:s institutioner och lokaler. |
| --- | --- |

121.

Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att undersöka möjligheterna att tillsammans med Förenta staterna upprätta en uppförandekod som skulle garantera att Förenta staterna inte bedriver något spionage mot EU:s institutioner och lokaler.

På EU-nivå

| 122. | Europaparlamentet anser också att EU-medlemsstaternas medverkan och verksamhet har skadat förtroendet, inklusive mellan medlemsstaterna och mellan EU-medborgarna och deras nationella myndigheter. Parlamentet menar att det förtroende som gått förlorat endast kan återskapas genom en fullständig öppenhet kring övervakningens syften och metoder, en offentlig diskussion och slutligen en översyn av lagstiftningen, inklusive ett stopp för massövervakningen och en förstärkning av systemet för rättslig och parlamentarisk tillsyn. Parlamentet understryker att det är svårt att utveckla en heltäckande säkerhetsstrategi för EU när sådan massövervakning pågår och betonar att EU:s princip om lojalt samarbete kräver att medlemsstaterna avstår från att bedriva underrättelseverksamhet på andra medlemsstaters territorium. |
| --- | --- |

122.

Europaparlamentet anser också att EU-medlemsstaternas medverkan och verksamhet har skadat förtroendet, inklusive mellan medlemsstaterna och mellan EU-medborgarna och deras nationella myndigheter. Parlamentet menar att det förtroende som gått förlorat endast kan återskapas genom en fullständig öppenhet kring övervakningens syften och metoder, en offentlig diskussion och slutligen en översyn av lagstiftningen, inklusive ett stopp för massövervakningen och en förstärkning av systemet för rättslig och parlamentarisk tillsyn. Parlamentet understryker att det är svårt att utveckla en heltäckande säkerhetsstrategi för EU när sådan massövervakning pågår och betonar att EU:s princip om lojalt samarbete kräver att medlemsstaterna avstår från att bedriva underrättelseverksamhet på andra medlemsstaters territorium.

| 123. | Europaparlamentet konstaterar att vissa medlemsstater håller på att föra bilaterala samtal med de amerikanska myndigheterna om spionageanklagelserna och att vissa av dem har ingått (Förenade kungariket) eller planerar att ingå (Tyskland, Frankrike) så kallade antispionageavtal. Parlamentet understryker att dessa medlemsstater behöver tillvarata hela EU:s intressen och regelverk fullt ut. Parlamentet bedömer att sådana bilaterala avtal är kontraproduktiva och irrelevanta, då det behövs ett europeiskt förhållningssätt till detta problem. Rådet uppmanas att informera parlamentet om hur det går med medlemsstaternas planer på ett ömsesidigt antispionageavtal inom EU. |
| --- | --- |

123.

Europaparlamentet konstaterar att vissa medlemsstater håller på att föra bilaterala samtal med de amerikanska myndigheterna om spionageanklagelserna och att vissa av dem har ingått (Förenade kungariket) eller planerar att ingå (Tyskland, Frankrike) så kallade antispionageavtal. Parlamentet understryker att dessa medlemsstater behöver tillvarata hela EU:s intressen och regelverk fullt ut. Parlamentet bedömer att sådana bilaterala avtal är kontraproduktiva och irrelevanta, då det behövs ett europeiskt förhållningssätt till detta problem. Rådet uppmanas att informera parlamentet om hur det går med medlemsstaternas planer på ett ömsesidigt antispionageavtal inom EU.

| 124. | Europaparlamentet anser att sådana avtal inte får bryta mot EU:s fördrag, framför allt inte principen om lojalt samarbete (artikel 4.3 i EU-fördraget), eller undergräva EU:s politik i största allmänhet och då i synnerhet den inre marknaden, en sund konkurrens samt ekonomisk, industriell och social utveckling. Parlamentet kan besluta att granska sådana avtal för att se om de är förenliga med EU:s lagstiftning och förbehåller sig rätten att använda sig av fördragsförfaranden om sådana avtal skulle visa sig strida mot unionens sammanhållning eller de grundläggande principer som denna sammanhållning bygger på. |
| --- | --- |

124.

Europaparlamentet anser att sådana avtal inte får bryta mot EU:s fördrag, framför allt inte principen om lojalt samarbete (artikel 4.3 i EU-fördraget), eller undergräva EU:s politik i största allmänhet och då i synnerhet den inre marknaden, en sund konkurrens samt ekonomisk, industriell och social utveckling. Parlamentet kan besluta att granska sådana avtal för att se om de är förenliga med EU:s lagstiftning och förbehåller sig rätten att använda sig av fördragsförfaranden om sådana avtal skulle visa sig strida mot unionens sammanhållning eller de grundläggande principer som denna sammanhållning bygger på.

| 125. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra sitt yttersta för att skapa ett bättre samarbete för att införa skyddsmekanismer mot spionage, i samarbete med EU:s relevanta organ och byråer, för att skydda EU:s medborgare och institutioner, de europeiska företagen, industrin i EU, it-infrastrukturen, it-nätverken och den europeiska forskningen. Parlamentet anser att en aktiv delaktighet för intressenterna i EU är en förutsättning för ett effektivt informationsutbyte. Parlamentet påpekar att säkerhetshoten har blivit mer internationella, utbredda och komplexa och därför kräver ett ökat europeiskt samarbete. Denna utveckling bör bättre återspeglas i fördragen. Därför efterlyser parlamentet en fördragsändring för att stärka principen om lojalt samarbete mellan medlemsstaterna och unionen när det gäller målet att uppnå ett område med säkerhet och för att förhindra ömsesidigt spionage mellan medlemsstaterna inom unionen. |
| --- | --- |

125.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra sitt yttersta för att skapa ett bättre samarbete för att införa skyddsmekanismer mot spionage, i samarbete med EU:s relevanta organ och byråer, för att skydda EU:s medborgare och institutioner, de europeiska företagen, industrin i EU, it-infrastrukturen, it-nätverken och den europeiska forskningen. Parlamentet anser att en aktiv delaktighet för intressenterna i EU är en förutsättning för ett effektivt informationsutbyte. Parlamentet påpekar att säkerhetshoten har blivit mer internationella, utbredda och komplexa och därför kräver ett ökat europeiskt samarbete. Denna utveckling bör bättre återspeglas i fördragen. Därför efterlyser parlamentet en fördragsändring för att stärka principen om lojalt samarbete mellan medlemsstaterna och unionen när det gäller målet att uppnå ett område med säkerhet och för att förhindra ömsesidigt spionage mellan medlemsstaterna inom unionen.

| 126. | Europaparlamentet ser det som en absolut nödvändighet att både kommunikationsvägar (e-post och telekommunikation, däribland fasta telefoner och mobiltelefoner) och mötesrum på alla relevanta EU-institutioner och EU-delegationer ska vara omöjliga att avlyssna. Parlamentet efterlyser därför ett krypterat internt e-postsystem inom EU. |
| --- | --- |

126.

Europaparlamentet ser det som en absolut nödvändighet att både kommunikationsvägar (e-post och telekommunikation, däribland fasta telefoner och mobiltelefoner) och mötesrum på alla relevanta EU-institutioner och EU-delegationer ska vara omöjliga att avlyssna. Parlamentet efterlyser därför ett krypterat internt e-postsystem inom EU.

| 127. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att utan dröjsmål godkänna det förslag som Europaparlamentet antog den 23 maj 2012 om Europaparlamentets förordning om närmare föreskrifter för utövandet av Europaparlamentets undersökningsrätt och om upphävande av Europaparlamentets, rådets och kommissionens beslut 95/167/EG, Euratom, EKSG, som lagts fram på grundval av artikel 226 i EUF-fördraget. Parlamentet efterlyser en fördragsändring för att utvidga denna undersökningsrätt så att den, utan restriktioner eller undantag, omfattar alla unionens befogenhets- eller verksamhetsområden och så att möjligheten till utfrågningar under ed införs. |
| --- | --- |

127.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att utan dröjsmål godkänna det förslag som Europaparlamentet antog den 23 maj 2012 om Europaparlamentets förordning om närmare föreskrifter för utövandet av Europaparlamentets undersökningsrätt och om upphävande av Europaparlamentets, rådets och kommissionens beslut 95/167/EG, Euratom, EKSG, som lagts fram på grundval av artikel 226 i EUF-fördraget. Parlamentet efterlyser en fördragsändring för att utvidga denna undersökningsrätt så att den, utan restriktioner eller undantag, omfattar alla unionens befogenhets- eller verksamhetsområden och så att möjligheten till utfrågningar under ed införs.

Internationellt

| 128. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast i januari 2015 lägga fram en EU-strategi för demokratisk styrning av internet. |
| --- | --- |

128.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast i januari 2015 lägga fram en EU-strategi för demokratisk styrning av internet.

| 129. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att följa uppmaningen från den 35:e internationella konferensen för uppgiftsskyddsmyndigheter ”att förorda antagandet av ett tilläggsprotokoll till artikel 17 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (ICCPR), som bör grundas på de standarder som har utarbetats och antagits av den internationella konferensen samt bestämmelserna i kommittén för de mänskliga rättigheternas allmänna kommentar nr 16 till konventionen för att upprätta världsomfattande standarder för dataskydd och skyddet av privatlivet i enlighet med rättsstatsprincipen”. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att i samband med detta efterlysa en internationell FN-byrå med särskilt ansvar för att bevaka nya övervakningsverktyg samt reglera och undersöka hur dessa används. Kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att inta en proaktiv hållning. |
| --- | --- |

129.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att följa uppmaningen från den 35:e internationella konferensen för uppgiftsskyddsmyndigheter ”att förorda antagandet av ett tilläggsprotokoll till artikel 17 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (ICCPR), som bör grundas på de standarder som har utarbetats och antagits av den internationella konferensen samt bestämmelserna i kommittén för de mänskliga rättigheternas allmänna kommentar nr 16 till konventionen för att upprätta världsomfattande standarder för dataskydd och skyddet av privatlivet i enlighet med rättsstatsprincipen”. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att i samband med detta efterlysa en internationell FN-byrå med särskilt ansvar för att bevaka nya övervakningsverktyg samt reglera och undersöka hur dessa används. Kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att inta en proaktiv hållning.

| 130. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utarbeta en sammanhållen och stark strategi inom FN, där man framför allt stöder den resolution om rätten till integritet i den digitala tidsåldern som Brasilien och Tyskland tagit initiativ till och som den tredje kommittén i FN:s generalförsamling (kommittén för de mänskliga rättigheterna) antog den 27 november 2013, liksom att också vidta ytterligare åtgärder för att försvara den grundläggande rätten till privatliv och uppgiftsskydd på internationell nivå samtidigt som man undviker att underlätta statlig kontroll eller censur eller splittring av internet, inklusive ett initiativ till ett internationellt fördrag som förbjuder massövervakning och ett organ som ska utöva tillsyn över detta. |
| --- | --- |

130.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utarbeta en sammanhållen och stark strategi inom FN, där man framför allt stöder den resolution om rätten till integritet i den digitala tidsåldern som Brasilien och Tyskland tagit initiativ till och som den tredje kommittén i FN:s generalförsamling (kommittén för de mänskliga rättigheterna) antog den 27 november 2013, liksom att också vidta ytterligare åtgärder för att försvara den grundläggande rätten till privatliv och uppgiftsskydd på internationell nivå samtidigt som man undviker att underlätta statlig kontroll eller censur eller splittring av internet, inklusive ett initiativ till ett internationellt fördrag som förbjuder massövervakning och ett organ som ska utöva tillsyn över detta.

Prioriteringsplan: En europeisk digital habeas corpus för att skydda de grundläggande rättigheterna i en digital tidsålder

| 131. | Europaparlamentet beslutar att inför nästa valperiod lägga fram ovannämnda rekommendationer som prioriteringsplan för EU:s medborgare, institutioner och medlemsstater. Kommissionen och EU:s övriga institutioner, organ och byråer enligt denna resolution uppmanas i enlighet med artikel 265 i EUF-fördraget att följa de rekommendationer och uppmaningar som ingår i denna resolution. |
| --- | --- |

131.

Europaparlamentet beslutar att inför nästa valperiod lägga fram ovannämnda rekommendationer som prioriteringsplan för EU:s medborgare, institutioner och medlemsstater. Kommissionen och EU:s övriga institutioner, organ och byråer enligt denna resolution uppmanas i enlighet med artikel 265 i EUF-fördraget att följa de rekommendationer och uppmaningar som ingår i denna resolution.

| 132. | Europaparlamentet beslutar att lansera ”En europeisk digital habeas corpus för att skydda de grundläggande rättigheterna i en digital tidsålder” på grundval av följande åtta insatser där Europaparlamentet ska övervaka genomförandet:






  — | Insats 1: Anta uppgiftsskyddspaketet under 2014. |
| --- | --- | --- |

132.

Europaparlamentet beslutar att lansera ”En europeisk digital habeas corpus för att skydda de grundläggande rättigheterna i en digital tidsålder” på grundval av följande åtta insatser där Europaparlamentet ska övervaka genomförandet:

—

Insats 1: Anta uppgiftsskyddspaketet under 2014.

| — | Insats 2: Ingå paraplyavtalet mellan EU och Förenta staterna, vilket ska säkra medborgarnas grundläggande rättigheter till integritet och uppgiftsskydd och säkerställa att EU-medborgare har reella möjligheter till rättslig prövning om uppgifter överförs från EU till Förenta staterna i brottsbekämpande syfte. |
| --- | --- |

—

Insats 2: Ingå paraplyavtalet mellan EU och Förenta staterna, vilket ska säkra medborgarnas grundläggande rättigheter till integritet och uppgiftsskydd och säkerställa att EU-medborgare har reella möjligheter till rättslig prövning om uppgifter överförs från EU till Förenta staterna i brottsbekämpande syfte.

| — | Insats 3: Avbryta Safe Harbour tills det har gjorts en fullständig översyn och nuvarande kryphål har åtgärdats samt säkerställa att personuppgifter endast kan överföras från unionen till Förenta staterna för kommersiella ändamål om det sker i överensstämmelse med högsta EU-standarder. |
| --- | --- |

—

Insats 3: Avbryta Safe Harbour tills det har gjorts en fullständig översyn och nuvarande kryphål har åtgärdats samt säkerställa att personuppgifter endast kan överföras från unionen till Förenta staterna för kommersiella ändamål om det sker i överensstämmelse med högsta EU-standarder.

| — | Insats 4: Upphäva TFTP-avtalet tills i) förhandlingarna om paraplyavtalet har slutförts, ii) en grundlig utredning har gjorts på grundval av en EU-analys och alla frågor som togs upp i parlamentets resolution av den 23 oktober 2013 har åtgärdats på vederbörligt sätt. |
| --- | --- |

—

Insats 4: Upphäva TFTP-avtalet tills i) förhandlingarna om paraplyavtalet har slutförts, ii) en grundlig utredning har gjorts på grundval av en EU-analys och alla frågor som togs upp i parlamentets resolution av den 23 oktober 2013 har åtgärdats på vederbörligt sätt.

| — | Insats 5: Utvärdera alla avtal, mekanismer och utbyten med tredjeländer som omfattar personuppgifter, så att rätten till integritet och skydd av personuppgifter inte överträds genom övervakningsverksamhet, samt vidta nödvändiga uppföljningsåtgärder. |
| --- | --- |

—

Insats 5: Utvärdera alla avtal, mekanismer och utbyten med tredjeländer som omfattar personuppgifter, så att rätten till integritet och skydd av personuppgifter inte överträds genom övervakningsverksamhet, samt vidta nödvändiga uppföljningsåtgärder.

| — | Insats 6: Skydda rättsstatsprincipen och EU-medborgarnas grundläggande rättigheter (bland annat rätten att slippa hot mot pressfriheten), allmänhetens rätt till opartisk information och tystnadsplikten (bland annat i relationen mellan advokat och klient) samt ett ökat skydd för visselblåsare. |
| --- | --- |

—

Insats 6: Skydda rättsstatsprincipen och EU-medborgarnas grundläggande rättigheter (bland annat rätten att slippa hot mot pressfriheten), allmänhetens rätt till opartisk information och tystnadsplikten (bland annat i relationen mellan advokat och klient) samt ett ökat skydd för visselblåsare.

| — | Insats 7: Utarbeta en europeisk strategi för större it-oberoende (en ny digital reform, inklusive tilldelning av lämpliga resurser på nationell nivå och EU-nivå) för att främja it-branschen och göra det möjligt för europeiska företag att utnyttja EU:s konkurrensfördel när det gäller integritet. |
| --- | --- |

—

Insats 7: Utarbeta en europeisk strategi för större it-oberoende (en ny digital reform, inklusive tilldelning av lämpliga resurser på nationell nivå och EU-nivå) för att främja it-branschen och göra det möjligt för europeiska företag att utnyttja EU:s konkurrensfördel när det gäller integritet.

| — | Insats 8: Utveckla EU som referensaktör för en demokratisk och neutral styrning av internet. |
| --- | --- |

—

Insats 8: Utveckla EU som referensaktör för en demokratisk och neutral styrning av internet.

| 133. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att främja ”En europeisk digital habeas corpus för att skydda de grundläggande rättigheterna i en digital tidsålder”. Parlamentet åtar sig att fungera som förespråkare av EU-medborgarnas rättigheter och övervaka genomförandet enligt följande tidsplan:






  — | April 2014–mars 2015: Övervakningsgrupp som bygger på LIBE:s utredningsteam med ansvar för att övervaka eventuella nya avslöjanden som ligger inom ramen för utredningens uppdrag samt att granska genomförandet av denna resolution. |
| --- | --- | --- |

133.

Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att främja ”En europeisk digital habeas corpus för att skydda de grundläggande rättigheterna i en digital tidsålder”. Parlamentet åtar sig att fungera som förespråkare av EU-medborgarnas rättigheter och övervaka genomförandet enligt följande tidsplan:

—

April 2014–mars 2015: Övervakningsgrupp som bygger på LIBE:s utredningsteam med ansvar för att övervaka eventuella nya avslöjanden som ligger inom ramen för utredningens uppdrag samt att granska genomförandet av denna resolution.

| — | Juli 2014 och framåt: Permanent tillsynsmekanism för dataöverföringar och rättslig prövning inom det ansvariga utskottet. |
| --- | --- |

—

Juli 2014 och framåt: Permanent tillsynsmekanism för dataöverföringar och rättslig prövning inom det ansvariga utskottet.

| — | Våren 2014: Formell uppmaning till Europeiska rådet att integrera ”En europeisk digital habeas corpus för att skydda de grundläggande rättigheterna i en digital tidsålder” i de riktlinjer som ska antas enligt artikel 68 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

—

Våren 2014: Formell uppmaning till Europeiska rådet att integrera ”En europeisk digital habeas corpus för att skydda de grundläggande rättigheterna i en digital tidsålder” i de riktlinjer som ska antas enligt artikel 68 i EUF-fördraget.

| — | Hösten 2014: Åtagande om att ”En europeisk digital habeas corpus för att skydda de grundläggande rättigheterna i en digital tidsålder” och tillhörande rekommendationer ska utgöra huvudkriterier när nästa kommission ska godkännas. |
| --- | --- |

—

Hösten 2014: Åtagande om att ”En europeisk digital habeas corpus för att skydda de grundläggande rättigheterna i en digital tidsålder” och tillhörande rekommendationer ska utgöra huvudkriterier när nästa kommission ska godkännas.

| — | 2014: Konferens med europeiska högnivåexperter inom olika områden som främjar it-säkerhet (däribland matematik, kryptografi och integritetsfrämjande teknik) för att bidra till att en it-strategi för EU utvecklas inför nästa valperiod. |
| --- | --- |

—

2014: Konferens med europeiska högnivåexperter inom olika områden som främjar it-säkerhet (däribland matematik, kryptografi och integritetsfrämjande teknik) för att bidra till att en it-strategi för EU utvecklas inför nästa valperiod.

| — | 2014–2015: En grupp med inriktning på förtroende/uppgifter/medborgares rättigheter ska regelbundet sammankalla till möten mellan Europaparlamentet och den amerikanska kongressen samt med andra berörda parlament i tredjeland, däribland Brasilien. |
| --- | --- |

—

2014–2015: En grupp med inriktning på förtroende/uppgifter/medborgares rättigheter ska regelbundet sammankalla till möten mellan Europaparlamentet och den amerikanska kongressen samt med andra berörda parlament i tredjeland, däribland Brasilien.

| — | 2014–2015: Konferens med tillsynsorganen för underrättelseväsendet i de europeiska nationella parlamenten. |
| --- | --- |

—

2014–2015: Konferens med tillsynsorganen för underrättelseväsendet i de europeiska nationella parlamenten.

o

o o

| 134. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådet, rådet, kommissionen, medlemsstaternas parlament och regeringar, de nationella uppgiftsskyddsmyndigheterna, Europeiska datatillsynsmannen, eu-LISA, Enisa, EU:s byrå för grundläggande rättigheter, artikel 29-gruppen, Europarådet, Förenta staternas kongress, Förenta staternas regering, Förbundsrepubliken Brasiliens president, regering och parlament samt FN:s generalsekreterare. |
| --- | --- |

134.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådet, rådet, kommissionen, medlemsstaternas parlament och regeringar, de nationella uppgiftsskyddsmyndigheterna, Europeiska datatillsynsmannen, eu-LISA, Enisa, EU:s byrå för grundläggande rättigheter, artikel 29-gruppen, Europarådet, Förenta staternas kongress, Förenta staternas regering, Förbundsrepubliken Brasiliens president, regering och parlament samt FN:s generalsekreterare.

| 135. | Europaparlamentet uppdrar åt utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor att ta upp frågan med parlamentet i plenum ett år efter antagandet av denna resolution. Parlamentet anser att det är mycket viktigt att bedöma i vilken utsträckning parlamentets rekommendationer har följts och att analysera de fall då rekommendationerna inte följts. |
| --- | --- |

135.

Europaparlamentet uppdrar åt utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor att ta upp frågan med parlamentet i plenum ett år efter antagandet av denna resolution. Parlamentet anser att det är mycket viktigt att bedöma i vilken utsträckning parlamentets rekommendationer har följts och att analysera de fall då rekommendationerna inte följts.

---

(1)  http://www.un.org/en/documents/udhr/

(2)  http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/G10/134/10/PDF/G1013410.pdf?OpenElement

(3)  http://www.ohchr.org/Documents/HRBodies/HRCouncil/RegularSession/Session23/A.HRC.23.40_EN.pdf

(4)  http://www.venice.coe.int/webforms/documents/CDL-AD(2007)016.aspx

(5)  La Fédération Internationale des Ligues des Droits de l’Homme och La Ligue française pour la défense des droits de l’Homme et du Citoyen mot X; Tribunal de Grande Instance i Paris.

(6)  Målen Privacy International och Liberty i Investigatory Powers Tribunal (domstol med utredningsbefogenheter).

(7)  De förenade målen på grundval av artikel 34, Big Brother Watch, Open Rights Group, English Pen Dr Constanze Kurz (kärande) mot Förenade kungariket (svarande).

(8)  EGT C 197, 12.7.2000, s. 1.

(9)  EGT C 121, 24.4.2001, s. 152.

(10)  http://ec.europa.eu/justice/policies/privacy/docs/wpdocs/2000/wp32en.pdf

(11)  EUT L 204, 4.8.2007, s. 18.

(12)  EUT L 215, 11.8.2012, s. 5.

(13)  SEC(2013)0630, 27.11.2013.

(14)  Yttrande från generaladvokat Pedro Cruz Villalón av den 12 december 2013 i mål C-293/12.

(15)  EUT L 195, 27.7.2010, s. 3.

(16)  EUT L 181, 19.7.2003, s. 34.

(17)  EGT L 309, 29.11.1996, s. 1.

(18)  Rådets dokument 16987/2013.

(19)  EUT C 72 E, 21.3.2002, s. 221.

(20)  EUT C 16 E, 22.1.2004, s. 88.

(21)  Antagna texter, P7_TA(2013)0203.

(22)  Antagna texter, P7_TA(2013)0322.

(23)  Antagna texter, P7_TA(2013)0444.

(24)  Antagna texter, P7_TA(2013)0449.

(25)  Antagna texter, P7_TA(2013)0535.

(26)  EUT C 353 E, 3.12.2013, s. 156.

(27)  Dom av den 16 december 2013 i civilmål nr 13-0851, Klayman m.fl. mot Obama m.fl.

(28)  Dom av den 17 augusti 2006 i mål nr 06-CV-10204, ACLU mot NSA.

(29)  http://consortiumnews.com/2014/01/07/nsa-insiders-reveal-what-went-wrong.

(30)  Dom av den 18 maj 1982 i mål C-155/79, AM & S Europe Limited mot Europeiska gemenskapernas kommission.

(31)  Se framför allt domstolens dom av den 19 november 1991 i de förenade målen C-6/90 och C-9/90, Francovich m.fl. mot Italien.

(32)  EUT L 28, 30.1.2013, s. 12.

(33)  EGT L 2, 4.1.2002, s. 13.

(34)  I brevet uppges att ”den amerikanska regeringen söker efter och erhåller finansiell information ... [som] insamlas genom rättsliga och diplomatiska kanaler samt brottsbekämpnings- och underrättelsekanaler, såväl som genom utbyte med våra utländska partner ... Den amerikanska regeringen använder TFTP-avtalet för att få tillgång till Swift-uppgifter som vi inte kan få tillgång till från andra källor”.

(35)  http://www.privacycommission.be/fr/news/les-instances-europ%C3%A9ennes-charg%C3%A9es-de-contr%C3%B4ler-le-respect-de-la-vie-priv%C3%A9e-examinent-la

(36)  EUT L 181, 19.7.2003, s. 25.

(37)  COM(2012)0011, 25.1.2012.

(38)  COM(2012)0010, 25.1.2012.

(39)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/sv/ec/139197.pdf

(40)  Nr 1 BvR 518/02 av den 4 april 2006.

(41)  Domstolens dom av den 4 juni 2013 i mål C-300/11, ZZ mot Secretary of State for the Home Department.

(42)  Det s.k. 9-eyes-programmet omfattar Förenta staterna, Förenade kungariket, Kanada, Australien, Nya Zeeland, Danmark, Frankrike, Norge och Nederländerna, medan det s.k. 14-eyes-programmet omfattar även Tyskland, Belgien, Italien, Spanien och Sverige.

(43)  The Global Principles on National Security and the Right to Information, juni 2013.

(44)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 25 februari 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska unionens organ för samarbete och fortbildning inom brottsbekämpning (Europol) (Antagna texter, P7_TA(2014)0121).

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/136 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/136

---

P7_TA(2014)0231

Utvärdering av rättskipningen med avseende på straffrätt och rättsstatsprincipen

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2014 om utvärderingen av rättskipningen med avseende på straffrätt och rättsstatsprincipen (2014/2006(INI))

(2017/C 378/15)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 2, 6 och 7, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 2, 6 och 7,

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 70, 85, 258, 259 och 260, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 70, 85, 258, 259 och 260,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av artikel 6 i den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 6 i den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 mars 2013Resultattavla för rättskipningen i EU: Ett verktyg för att främja effektiva domstolsväsen och tillväxt (COM(2013)0160), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 mars 2013Resultattavla för rättskipningen i EU: Ett verktyg för att främja effektiva domstolsväsen och tillväxt (COM(2013)0160),

| — | med beaktande av skrivelsen av den 6 mars 2013 från utrikesministrarna i Tyskland, Danmark, Finland och Nederländerna till kommissionens ordförande José Manuel Barroso om upprättande av en mekanism för att främja respekten för unionens grundläggande värderingar i medlemsstaterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 6 mars 2013 från utrikesministrarna i Tyskland, Danmark, Finland och Nederländerna till kommissionens ordförande José Manuel Barroso om upprättande av en mekanism för att främja respekten för unionens grundläggande värderingar i medlemsstaterna,

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2002/584/RIF av den 13 juni 2002 om en europeisk arresteringsorder och överlämnande mellan medlemsstaterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2002/584/RIF av den 13 juni 2002 om en europeisk arresteringsorder och överlämnande mellan medlemsstaterna,

| — | med beaktande av kommissionens förslag om upprättandet av den europeiska åklagarmyndigheten (COM(2013)0534), som avhandlar behovet med att skapa ett EU-område för straffrättskipning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag om upprättandet av den europeiska åklagarmyndigheten (COM(2013)0534), som avhandlar behovet med att skapa ett EU-område för straffrättskipning,

| — | med beaktande av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheters verksamhet, årliga rapporter och studier, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheters verksamhet, årliga rapporter och studier,

| — | med beaktande av Europeiska kommissionen för demokrati genom lag (Venedigkommissionen), särskilt dess Rapport om rättsstatsprincipen (CDL-AD(2011)003rev), dess Rapport om rättsväsendets oberoende – Del I: Domarnas oberoende (CDL-AD (2010)004) och dess Rapport om europeiska standarder för rättsväsendets oberoende – Del II: Åklagarväsendet (CDL-AD (2010)040), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska kommissionen för demokrati genom lag (Venedigkommissionen), särskilt dess Rapport om rättsstatsprincipen (CDL-AD(2011)003rev), dess Rapport om rättsväsendets oberoende – Del I: Domarnas oberoende (CDL-AD (2010)004) och dess Rapport om europeiska standarder för rättsväsendets oberoende – Del II: Åklagarväsendet (CDL-AD (2010)040),

| — | med beaktande av samförståndsavtalet mellan Europarådet och Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av samförståndsavtalet mellan Europarådet och Europeiska unionen,

| — | med beaktande av den reviderade stadgan för Europeiska kommissionen för demokrati genom lag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den reviderade stadgan för Europeiska kommissionen för demokrati genom lag,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 november 2013Årlig tillväxtöversikt för 2014 (COM(2013)0800), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 november 2013Årlig tillväxtöversikt för 2014 (COM(2013)0800),

| — | med beaktande av de verksamheter som bedrivits och de rapporter som utarbetats av Europarådets kommission för effektivisering av rättsväsendet (Cepej), särskilt dess senaste utvärderingsrapport om de europeiska domstolsväsendena (2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de verksamheter som bedrivits och de rapporter som utarbetats av Europarådets kommission för effektivisering av rättsväsendet (Cepej), särskilt dess senaste utvärderingsrapport om de europeiska domstolsväsendena (2012),

| — | med beaktande av sina resolutioner om de grundläggande rättigheternas situation, standarder och praxis i Europeiska unionen, såväl som av alla relevanta resolutioner avseende rättsstatsprincipen och rättvisa, däribland dem om korruption och om den europeiska arresteringsordern (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner om de grundläggande rättigheternas situation, standarder och praxis i Europeiska unionen, såväl som av alla relevanta resolutioner avseende rättsstatsprincipen och rättvisa, däribland dem om korruption och om den europeiska arresteringsordern (1),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0122/2014), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0122/2014), och av följande skäl:

| A. | Utvärderingar av rättskipningen med avseende på straffrätt stärker det ömsesidiga förtroendet – och ömsesidigt förtroende är nyckeln till en ändamålsenlig tillämpning av verktyg för ömsesidigt erkännande. Enligt Stockholmsprogrammet tas utvärdering upp som ett av de viktigaste verktygen för integrering när det gäller området med frihet, säkerhet och rättvisa. |
| --- | --- |

A.

Utvärderingar av rättskipningen med avseende på straffrätt stärker det ömsesidiga förtroendet – och ömsesidigt förtroende är nyckeln till en ändamålsenlig tillämpning av verktyg för ömsesidigt erkännande. Enligt Stockholmsprogrammet tas utvärdering upp som ett av de viktigaste verktygen för integrering när det gäller området med frihet, säkerhet och rättvisa.

| B. | Fördragen innehåller den nödvändiga grunden för att utvärdera politik som bedrivs på området med frihet, säkerhet och rättvisa, och föreskriver även respekt för unionens värderingar, däribland rättsstatsprincipen. Domstolsväsendenas kvalitet, oberoende och effektivitet är också prioriteringar som nämns i samband med den europeiska planeringsterminen – EU:s nya årscykel för samordning av den ekonomiska politiken. |
| --- | --- |

B.

Fördragen innehåller den nödvändiga grunden för att utvärdera politik som bedrivs på området med frihet, säkerhet och rättvisa, och föreskriver även respekt för unionens värderingar, däribland rättsstatsprincipen. Domstolsväsendenas kvalitet, oberoende och effektivitet är också prioriteringar som nämns i samband med den europeiska planeringsterminen – EU:s nya årscykel för samordning av den ekonomiska politiken.

| C. | Resultattavlan för rättskipningen behandlas för närvarande i samband med den europeiska planeringsterminen, vilket därmed gör att rättvisans ekonomiska värde överskattas, medan däremot rättvisa är ett värde i sig och bör vara tillgänglig för alla oberoende av ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

C.

Resultattavlan för rättskipningen behandlas för närvarande i samband med den europeiska planeringsterminen, vilket därmed gör att rättvisans ekonomiska värde överskattas, medan däremot rättvisa är ett värde i sig och bör vara tillgänglig för alla oberoende av ekonomiska intressen.

| D. | Det finns ett behov av samarbete mellan nationella myndigheter och av en gemensam uppfattning om EU:s straffrättsliga lagstiftning. |
| --- | --- |

D.

Det finns ett behov av samarbete mellan nationella myndigheter och av en gemensam uppfattning om EU:s straffrättsliga lagstiftning.

| E. | 2013 års resultattavla är uteslutande inriktad på civil-, handels- och förvaltningsrätt, men bör även innefatta straffrätten, eftersom straffrättens integritet också har viktiga följdverkningar på de grundläggande rättigheterna och dessutom är starkt kopplade till rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

E.

2013 års resultattavla är uteslutande inriktad på civil-, handels- och förvaltningsrätt, men bör även innefatta straffrätten, eftersom straffrättens integritet också har viktiga följdverkningar på de grundläggande rättigheterna och dessutom är starkt kopplade till rättsstatsprincipen.

| F. | Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheters årsrapport (2012) uttryckte, i kapitlet om tillgång till en effektiv och oberoende rättskipning, oro över situationen för rättsstatsprincipen – särskilt rättsväsendets oberoende – i vissa medlemsstater, och uttryckte i detta sammanhang även oro över den grundläggande rätten till domstolsprövning, som har drabbats allvarligt av finanskrisen. |
| --- | --- |

F.

Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheters årsrapport (2012) uttryckte, i kapitlet om tillgång till en effektiv och oberoende rättskipning, oro över situationen för rättsstatsprincipen – särskilt rättsväsendets oberoende – i vissa medlemsstater, och uttryckte i detta sammanhang även oro över den grundläggande rätten till domstolsprövning, som har drabbats allvarligt av finanskrisen.

| G. | Överdrivet långa domstolsförfaranden är fortfarande den viktigaste orsaken till att Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna fördömer EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

G.

Överdrivet långa domstolsförfaranden är fortfarande den viktigaste orsaken till att Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna fördömer EU:s medlemsstater.

| H. | Sedan Europarådets kommission för effektivisering av rättsväsendet (Cepej) inrättades 2002 har den utvecklat förstahandsexpertis när det gäller analys av olika nationella rättssystem och tillhandahållit en oöverträffad kunskapsbas som inneburit ett verkligt mervärde, och har på så sätt hjälpt medlemsstaterna att göra en bättre utvärdering av sina rättsväsen och få dem att fungera bättre. Cepejs utvärderingssystem, som nu genomför sin femte utvärderingsrunda, täcker samtliga rättsliga områden och inkluderar olika kategorier av analyser, t.ex. analys av demografiska och ekonomiska uppgifter, rättvis rättegång, tillgång till domstolsprövning, karriärplanering för domare, åklagare och advokater etc. |
| --- | --- |

H.

Sedan Europarådets kommission för effektivisering av rättsväsendet (Cepej) inrättades 2002 har den utvecklat förstahandsexpertis när det gäller analys av olika nationella rättssystem och tillhandahållit en oöverträffad kunskapsbas som inneburit ett verkligt mervärde, och har på så sätt hjälpt medlemsstaterna att göra en bättre utvärdering av sina rättsväsen och få dem att fungera bättre. Cepejs utvärderingssystem, som nu genomför sin femte utvärderingsrunda, täcker samtliga rättsliga områden och inkluderar olika kategorier av analyser, t.ex. analys av demografiska och ekonomiska uppgifter, rättvis rättegång, tillgång till domstolsprövning, karriärplanering för domare, åklagare och advokater etc.

| I. | Venedigkommissionens senaste rapport om rättsstatsprincipen innehöll en förteckning över sex delar som det rådde samstämmighet om och som utgör rättsstatsprincipens grundpelare: legalitetsprincipen – inbegripet en öppen, ansvarsfull och demokratisk lagstiftningsprocess –, rättssäkerhet, förbud mot godtycklig behandling, tillgång till domstolsprövning vid oberoende och opartiska domstolar – inbegripet domstolsprövning av förvaltningsåtgärder –, respekt för mänskliga rättigheter och icke-diskriminering och likhet inför lagen. |
| --- | --- |

I.

Venedigkommissionens senaste rapport om rättsstatsprincipen innehöll en förteckning över sex delar som det rådde samstämmighet om och som utgör rättsstatsprincipens grundpelare: legalitetsprincipen – inbegripet en öppen, ansvarsfull och demokratisk lagstiftningsprocess –, rättssäkerhet, förbud mot godtycklig behandling, tillgång till domstolsprövning vid oberoende och opartiska domstolar – inbegripet domstolsprövning av förvaltningsåtgärder –, respekt för mänskliga rättigheter och icke-diskriminering och likhet inför lagen.

| J. | EU-institutionernas arbete bör grunda sig på nära samarbete och samspel, och bör utnyttja de bästa metoderna och expertisen inom andra internationella organ, däribland Europarådets specialiserade organ, för att därmed undvika dubbelarbete och garantera en effektiv användning av resurser. |
| --- | --- |

J.

EU-institutionernas arbete bör grunda sig på nära samarbete och samspel, och bör utnyttja de bästa metoderna och expertisen inom andra internationella organ, däribland Europarådets specialiserade organ, för att därmed undvika dubbelarbete och garantera en effektiv användning av resurser.

| K. | Europarådet och EU bekräftade på nytt sitt engagemang för att stärka sitt samarbete på områden som är av gemensamt intresse, i synnerhet främjandet och skyddet av en pluralistisk demokrati, respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt rättsstatsprincipen, för att fullt ut utnyttja de specialiserade organen, t.ex. Venedigkommissionen, och för att utveckla lämpliga samarbetsformer som svar på nya utmaningar. |
| --- | --- |

K.

Europarådet och EU bekräftade på nytt sitt engagemang för att stärka sitt samarbete på områden som är av gemensamt intresse, i synnerhet främjandet och skyddet av en pluralistisk demokrati, respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt rättsstatsprincipen, för att fullt ut utnyttja de specialiserade organen, t.ex. Venedigkommissionen, och för att utveckla lämpliga samarbetsformer som svar på nya utmaningar.

| L. | Europaparlamentet har flera gånger efterlyst en förstärkning av de befintliga mekanismerna för att se till att unionens värderingar – som fastställs i artikel 2 i EU-fördraget – respekteras, skyddas och främjas och för att på ett snabbt och effektivt sätt hantera krissituationer i unionen och medlemsstaterna. Det pågår just nu en debatt inom parlamentet, rådet och kommissionen om inrättandet av en ny mekanism. |
| --- | --- |

L.

Europaparlamentet har flera gånger efterlyst en förstärkning av de befintliga mekanismerna för att se till att unionens värderingar – som fastställs i artikel 2 i EU-fördraget – respekteras, skyddas och främjas och för att på ett snabbt och effektivt sätt hantera krissituationer i unionen och medlemsstaterna. Det pågår just nu en debatt inom parlamentet, rådet och kommissionen om inrättandet av en ny mekanism.

| M. | Domstolarnas samt domarnas och de allmänna åklagarnas oberoende i medlemsstaterna måste skyddas från all politisk inblandning. |
| --- | --- |

M.

Domstolarnas samt domarnas och de allmänna åklagarnas oberoende i medlemsstaterna måste skyddas från all politisk inblandning.

| N. | Alla beslut i denna fråga bör göra det möjligt att snarast möjligt garantera en korrekt tillämpning av artikel 2 i EU-fördraget och se till att alla beslut fattas på grundval av objektiva kriterier och en objektiv utvärdering, för att på så sätt ta itu med kritiken mot dubbla standarder, särbehandling och politisk partiskhet. |
| --- | --- |

N.

Alla beslut i denna fråga bör göra det möjligt att snarast möjligt garantera en korrekt tillämpning av artikel 2 i EU-fördraget och se till att alla beslut fattas på grundval av objektiva kriterier och en objektiv utvärdering, för att på så sätt ta itu med kritiken mot dubbla standarder, särbehandling och politisk partiskhet.

| O. | Tillämpningen av EU-instrument avseende straffrätt – inbegripet respekt för grundläggande rättigheter – liksom utvecklandet av ett straffrättsligt område är båda avhängiga av effektivt fungerande nationella straffrättsliga system. |
| --- | --- |

O.

Tillämpningen av EU-instrument avseende straffrätt – inbegripet respekt för grundläggande rättigheter – liksom utvecklandet av ett straffrättsligt område är båda avhängiga av effektivt fungerande nationella straffrättsliga system.

| P. | Det finns ett behov av en enhetlig och övergripande rättskipning eftersom skillnaderna mellan medlemsstaternas straffrättsliga system inte får kunna utnyttjas av brottslingar som passerar gränserna. |
| --- | --- |

P.

Det finns ett behov av en enhetlig och övergripande rättskipning eftersom skillnaderna mellan medlemsstaternas straffrättsliga system inte får kunna utnyttjas av brottslingar som passerar gränserna.

Utvecklande av resultattavlan för rättskipningen med avseende på straffrätt

| 1. | Europaparlamentet välkomnar EU:s resultattavla för rättskipningen, som utarbetats av kommissionen. Parlamentet beklagar emellertid att den bara inriktas på civil-, handels-, och förvaltningsrätt. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar EU:s resultattavla för rättskipningen, som utarbetats av kommissionen. Parlamentet beklagar emellertid att den bara inriktas på civil-, handels-, och förvaltningsrätt.

| 2. | Europaparlamentet betonar att upprättandet av en resultattavla för rättskipningen på det straffrättsliga området kommer att bli ett grundläggande bidrag till att skapa en allmän förståelse av EU-lagstiftningen på det straffrättsliga området bland domare och åklagare, vilket därmed stärker det ömsesidiga förtroendet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att upprättandet av en resultattavla för rättskipningen på det straffrättsliga området kommer att bli ett grundläggande bidrag till att skapa en allmän förståelse av EU-lagstiftningen på det straffrättsliga området bland domare och åklagare, vilket därmed stärker det ömsesidiga förtroendet.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att gradvis utvidga resultattavlans omfattning, så att den blir en separat och heltäckande resultattavla för rättskipningen som utvärderar, genom användningen av objektiva indikatorer, alla rättsområden, inbegripet straffrätt och alla rättsrelaterade övergripande frågor, t.ex. oberoende, effektivitet och rättsväsendets okränkbarhet, domarnas karriär och respekten för processuella rättigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att låta alla relevanta aktörer delta och dra nytta av deras erfarenheter och kunskaper, samt även dra nytta av det arbete som redan har utförts av Europarådets organ vad gäller utvärderingen av rättsstatsprincipen och rättssystem, och av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att gradvis utvidga resultattavlans omfattning, så att den blir en separat och heltäckande resultattavla för rättskipningen som utvärderar, genom användningen av objektiva indikatorer, alla rättsområden, inbegripet straffrätt och alla rättsrelaterade övergripande frågor, t.ex. oberoende, effektivitet och rättsväsendets okränkbarhet, domarnas karriär och respekten för processuella rättigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att låta alla relevanta aktörer delta och dra nytta av deras erfarenheter och kunskaper, samt även dra nytta av det arbete som redan har utförts av Europarådets organ vad gäller utvärderingen av rättsstatsprincipen och rättssystem, och av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter.

De nationella parlamentens och Europaparlamentets roll

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att se till att Europaparlamentet och de nationella parlamenten engageras i processen, i enlighet med fördragen, och att resultaten av bedömningarna regelbundet presenteras för dem. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att se till att Europaparlamentet och de nationella parlamenten engageras i processen, i enlighet med fördragen, och att resultaten av bedömningarna regelbundet presenteras för dem.

Medlemsstaternas medverkan

| 5. | Europaparlamentet beklagar bristen på tillgängliga uppgifter om de nationella rättssystemen och uppmanar därför medlemsstaterna att samarbeta fullt ut med EU:s och Europarådets institutioner, och att regelbundet samla in och tillhandahålla opartiska, pålitliga, objektiva och jämförbara uppgifter om sina rättssystem. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet beklagar bristen på tillgängliga uppgifter om de nationella rättssystemen och uppmanar därför medlemsstaterna att samarbeta fullt ut med EU:s och Europarådets institutioner, och att regelbundet samla in och tillhandahålla opartiska, pålitliga, objektiva och jämförbara uppgifter om sina rättssystem.

Rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att behandla parlamentets upprepade begäran och föreslå






  — | en effektiv mekanism för en regelbunden bedömning av medlemsstaternas respekt för EU:s grundläggande värderingar, enligt artikel 2 i EU-fördraget, vilken ska utgöra en grund för ett system för tidig varning, och |
| --- | --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att behandla parlamentets upprepade begäran och föreslå

—

en effektiv mekanism för en regelbunden bedömning av medlemsstaternas respekt för EU:s grundläggande värderingar, enligt artikel 2 i EU-fördraget, vilken ska utgöra en grund för ett system för tidig varning, och

| — | en mekanism för krissituationer med lämpliga former av ingripanden, effektivare överträdelseförfaranden och möjligheten till sanktioner om systematiska brott mot demokratins principer och rättsstatsprincipen skulle uppstå och om de lämpliga kontrollmekanismerna skulle sluta att fungera i en medlemsstat. |
| --- | --- |

—

en mekanism för krissituationer med lämpliga former av ingripanden, effektivare överträdelseförfaranden och möjligheten till sanktioner om systematiska brott mot demokratins principer och rättsstatsprincipen skulle uppstå och om de lämpliga kontrollmekanismerna skulle sluta att fungera i en medlemsstat.

| 7. | Europaparlamentet upprepar att alla sådana mekanismer måste tillämpas på ett öppet, enhetligt och rättvist sätt och måste eftersträva att komplettera det arbete som utförs av andra internationella institutioner, t.ex. Europarådet och i synnerhet dess Venedigkommission. Parlamentet begär att Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter ska spela en roll i bedömningen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet upprepar att alla sådana mekanismer måste tillämpas på ett öppet, enhetligt och rättvist sätt och måste eftersträva att komplettera det arbete som utförs av andra internationella institutioner, t.ex. Europarådet och i synnerhet dess Venedigkommission. Parlamentet begär att Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter ska spela en roll i bedömningen.

| 8. | Europaparlamentet efterlyser ett utökat samarbete mellan Europaparlamentet och Venedigkommissionen och anmodar parlamentet och Europarådet att utarbeta en lämplig mekanism för inlämning av yttranden av särskild betydelse för Venedigkommissionen och att se till att man deltar som observatör i Venedigkommissionens arbete. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet efterlyser ett utökat samarbete mellan Europaparlamentet och Venedigkommissionen och anmodar parlamentet och Europarådet att utarbeta en lämplig mekanism för inlämning av yttranden av särskild betydelse för Venedigkommissionen och att se till att man deltar som observatör i Venedigkommissionens arbete.

| 9. | Europaparlamentet bedömer att det är nödvändigt att ytterligare stärka samarbetet mellan parlamentets behöriga utskott och Europarådets parlamentariska församling i enlighet med artikel 199, särskilt i form av regelbundna sammanträden och ad hoc-sammanträden, såväl som att fastställa kontaktpunkter på båda sidor. Parlamentet erbjuder en ständig inbjudan till företrädare för Europarådet (relevanta utskott från Europarådet, Venedigkommissionen, Cepej och kommissionsledamoten med ansvar för mänskliga rättigheter) att närvara vid relevanta sammanträden i Europaparlamentets utskott. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet bedömer att det är nödvändigt att ytterligare stärka samarbetet mellan parlamentets behöriga utskott och Europarådets parlamentariska församling i enlighet med artikel 199, särskilt i form av regelbundna sammanträden och ad hoc-sammanträden, såväl som att fastställa kontaktpunkter på båda sidor. Parlamentet erbjuder en ständig inbjudan till företrädare för Europarådet (relevanta utskott från Europarådet, Venedigkommissionen, Cepej och kommissionsledamoten med ansvar för mänskliga rättigheter) att närvara vid relevanta sammanträden i Europaparlamentets utskott.

| 10. | Europaparlamentet efterlyser en uppdatering av 2007 års avtal om stärkt samarbete mellan Europarådets parlamentariska församling och Europaparlamentet för att på bästa sätt ta hänsyn till utvecklingen sedan Lissabonfördragets ikraftträdande. Parlamentet uppmanar talmanskonferensen att, på grundval av artikel 199 i parlamentets arbetsordning, bjuda in Europarådets parlamentariska församling till öppna diskussioner om inkluderandet i denna allmänna ram av praktiska samarbetsåtgärder mellan de båda organen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet efterlyser en uppdatering av 2007 års avtal om stärkt samarbete mellan Europarådets parlamentariska församling och Europaparlamentet för att på bästa sätt ta hänsyn till utvecklingen sedan Lissabonfördragets ikraftträdande. Parlamentet uppmanar talmanskonferensen att, på grundval av artikel 199 i parlamentets arbetsordning, bjuda in Europarådets parlamentariska församling till öppna diskussioner om inkluderandet i denna allmänna ram av praktiska samarbetsåtgärder mellan de båda organen.

| 11. | Europaparlamentet noterar att samförståndsavtalet mellan Europarådet och Europeiska unionen även måste utvärderas regelbundet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet noterar att samförståndsavtalet mellan Europarådet och Europeiska unionen även måste utvärderas regelbundet.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar rådet och medlemsstaterna att ta sitt fulla ansvar för de grundläggande rättigheterna, som fastställs i stadgan och de relevanta artiklarna i fördragen, särskilt artiklarna 2, 6 och 7 i EU-fördraget. Parlamentet anser att detta är en förutsättning för att EU på ett effektivt sätt ska kunna hantera situationer där medlemsstater lägger hinder i vägen för principen om demokrati, rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar rådet och medlemsstaterna att ta sitt fulla ansvar för de grundläggande rättigheterna, som fastställs i stadgan och de relevanta artiklarna i fördragen, särskilt artiklarna 2, 6 och 7 i EU-fördraget. Parlamentet anser att detta är en förutsättning för att EU på ett effektivt sätt ska kunna hantera situationer där medlemsstater lägger hinder i vägen för principen om demokrati, rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna.

| 13. | Europaparlamentet betonar att kommissionen är bemyndigad att väcka talan vid Europeiska unionens domstol om en medlemsstat inte uppfyller ett åtagande enligt fördragen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar att kommissionen är bemyndigad att väcka talan vid Europeiska unionens domstol om en medlemsstat inte uppfyller ett åtagande enligt fördragen.

o

o o

| 14. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2012)0500, P7_TA(2013)0315, P7_TA(2011)0388, P7_TA(2013)0444. P7_TA(2014)0173 och P7_TA(2014)0174.

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/140 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/140

---

P7_TA(2014)0232

Förberedelse för en helt konvergerad audiovisuell värld

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2014 om förberedelse för en helt konvergerad audiovisuell värld (2013/2180(INI))

(2017/C 378/16)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 167 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 167 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU av den 10 mars 2010 om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktivet om audiovisuella medietjänster) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU av den 10 mars 2010 om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktivet om audiovisuella medietjänster) (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (direktivet om elektronisk handel) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (direktivet om elektronisk handel) (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG av den 7 mars 2002 om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (ramdirektiv) (3), ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/140/EG av den 25 november 2009 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG av den 7 mars 2002 om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (ramdirektiv) (3), ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/140/EG av den 25 november 2009 (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/19/EG av den 7 mars 2002 om tillträde till och samtrafik mellan elektroniska kommunikationsnät och tillhörande faciliteter (tillträdesdirektivet) (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/19/EG av den 7 mars 2002 om tillträde till och samtrafik mellan elektroniska kommunikationsnät och tillhörande faciliteter (tillträdesdirektivet) (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/20/EG av den 7 mars 2002 om auktorisation för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (auktorisationsdirektivet) (6), ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/140/EG av den 25 november 2009 (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/20/EG av den 7 mars 2002 om auktorisation för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (auktorisationsdirektivet) (6), ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/140/EG av den 25 november 2009 (7),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/5/EG av den 9 mars 1999 om radioutrustning och teleterminalutrustning och om ömsesidigt erkännande av utrustningens överensstämmelse (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/5/EG av den 9 mars 1999 om radioutrustning och teleterminalutrustning och om ömsesidigt erkännande av utrustningens överensstämmelse (8),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till direktiv av den 11 juli 2012 om kollektiv förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter och gränsöverskridande licensiering av rättigheter till musikaliska verk för användning på nätet på den inre marknaden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till direktiv av den 11 juli 2012 om kollektiv förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter och gränsöverskridande licensiering av rättigheter till musikaliska verk för användning på nätet på den inre marknaden,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/29/EG om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället (upphovsrättsdirektivet) (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/29/EG om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället (upphovsrättsdirektivet) (9),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 4 juli 2013 om smart-tv (connected TV) (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 4 juli 2013 om smart-tv (connected TV) (10),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0057/2014), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0057/2014), och av följande skäl:

| A. | Audiovisuell konvergens innebär sammansmältning av audiovisuella medietjänster som hitintills i stor utsträckning har levererats separat, liksom sammankopplingar längs värdekedjan eller sammanföring av olika audiovisuella tjänster. |
| --- | --- |

A.

Audiovisuell konvergens innebär sammansmältning av audiovisuella medietjänster som hitintills i stor utsträckning har levererats separat, liksom sammankopplingar längs värdekedjan eller sammanföring av olika audiovisuella tjänster.

| B. | Konvergens betyder innovation och det kräver nya former av samarbeten mellan företag och branscher så att användarna kan använda audiovisuellt innehåll och elektroniska tjänster överallt, närsomhelst och via alla enheter. |
| --- | --- |

B.

Konvergens betyder innovation och det kräver nya former av samarbeten mellan företag och branscher så att användarna kan använda audiovisuellt innehåll och elektroniska tjänster överallt, närsomhelst och via alla enheter.

| C. | Såväl horisontell (branschkonvergens) som vertikal (värdekedjekonvergens) och funktionsinriktad konvergens (konvergens av tillämpningar/tjänster) påverkar den audiovisuella sektorn. |
| --- | --- |

C.

Såväl horisontell (branschkonvergens) som vertikal (värdekedjekonvergens) och funktionsinriktad konvergens (konvergens av tillämpningar/tjänster) påverkar den audiovisuella sektorn.

| D. | Den tekniska konvergensen innebär att medierättsliga och nätpolitiska frågor alltmer överlappar varandra. |
| --- | --- |

D.

Den tekniska konvergensen innebär att medierättsliga och nätpolitiska frågor alltmer överlappar varandra.

| E. | Sökbarhet och åtkomst till audiovisuella tjänster har blivit centrala frågor i en konvergerande värld. Politiken bör inte stå i vägen för ett självreglerande system för kategorisering av utbudet, vilket uppfyller minimistandarder för kvaliteten. Nätneutralitet i samband med kabelanslutningar och trådlösa anslutningar blir en alltmer brådskande fråga. |
| --- | --- |

E.

Sökbarhet och åtkomst till audiovisuella tjänster har blivit centrala frågor i en konvergerande värld. Politiken bör inte stå i vägen för ett självreglerande system för kategorisering av utbudet, vilket uppfyller minimistandarder för kvaliteten. Nätneutralitet i samband med kabelanslutningar och trådlösa anslutningar blir en alltmer brådskande fråga.

| F. | Den tekniska mediekonvergensen, särskilt av tv-och radioutsändningar och press med internet, har nu blivit verklighet och den europeiska medie-, kultur- och internetpolitiken måste anpassa regelverket efter de nya villkoren och se till att en enhetlig lagstiftning införs och följs, också med tanke på nya marknadsdeltagare från unionen och tredjeländer. |
| --- | --- |

F.

Den tekniska mediekonvergensen, särskilt av tv-och radioutsändningar och press med internet, har nu blivit verklighet och den europeiska medie-, kultur- och internetpolitiken måste anpassa regelverket efter de nya villkoren och se till att en enhetlig lagstiftning införs och följs, också med tanke på nya marknadsdeltagare från unionen och tredjeländer.

| G. | Trots att den tekniska konvergensen fortgår är erfarenheten fortfarande begränsad när det gäller användningen av associerade enheter, användarnas förväntningar och användarnas profil. |
| --- | --- |

G.

Trots att den tekniska konvergensen fortgår är erfarenheten fortfarande begränsad när det gäller användningen av associerade enheter, användarnas förväntningar och användarnas profil.

| H. | Digitalisering och teknisk konvergens är i sig av begränsat värde för medborgarna och stöd för en hög nivå av investeringar under längre tid i europeiskt originalinnehåll kvarstår som en nyckelprioritering i en konvergerande mediemiljö. |
| --- | --- |

H.

Digitalisering och teknisk konvergens är i sig av begränsat värde för medborgarna och stöd för en hög nivå av investeringar under längre tid i europeiskt originalinnehåll kvarstår som en nyckelprioritering i en konvergerande mediemiljö.

| I. | På grund av den tilltagande konvergensen måste en ny förståelse av samspelet mellan audiovisuella medier, elektroniska tjänster och tillämpningar utvecklas. |
| --- | --- |

I.

På grund av den tilltagande konvergensen måste en ny förståelse av samspelet mellan audiovisuella medier, elektroniska tjänster och tillämpningar utvecklas.

| J. | Termen ”innehållsportal” avser en enhet som fungerar som ett mellanled mellan leverantörer av audiovisuellt innehåll och slutanvändare och som typiskt sett sammanför, väljer ut och organiserar en uppsättning innehållsleverantörer och tillhandahåller ett gränssnitt genom vilket användare kan upptäcka och få tillgång till detta innehåll. Dessa innehållsportaler kan omfatta tv-plattformar (såsom satellit, kabel och bredbands-tv), enheter (såsom internetanslutna tv-apparater och spelkonsoler) eller over the top-tjänster. |
| --- | --- |

J.

Termen ”innehållsportal” avser en enhet som fungerar som ett mellanled mellan leverantörer av audiovisuellt innehåll och slutanvändare och som typiskt sett sammanför, väljer ut och organiserar en uppsättning innehållsleverantörer och tillhandahåller ett gränssnitt genom vilket användare kan upptäcka och få tillgång till detta innehåll. Dessa innehållsportaler kan omfatta tv-plattformar (såsom satellit, kabel och bredbands-tv), enheter (såsom internetanslutna tv-apparater och spelkonsoler) eller over the top-tjänster.

Konvergerande marknader

| 1. | Europaparlamentet noterar att den tilltagande tendensen till horisontell koncentration på branschnivå och vertikal integration längs värdekedjan kan öppna för nya affärsmöjligheter, men också ge upphov till marknadsdominanta positioner. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar att den tilltagande tendensen till horisontell koncentration på branschnivå och vertikal integration längs värdekedjan kan öppna för nya affärsmöjligheter, men också ge upphov till marknadsdominanta positioner.

| 2. | Europaparlamentet betonar att lagstiftning krävs om innehållsportalerna kontrollerar åtkomsten till medier och direkt eller indirekt påverkar opinionsbildningen. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att granska denna utveckling, utnyttja alla möjligheter i den europeiska konkurrensrätten och kartellrätten och, om så krävs, införa åtgärder för att trygga pluralismen och även utarbeta ett konvergensregelverk som är anpassat till denna utveckling. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att lagstiftning krävs om innehållsportalerna kontrollerar åtkomsten till medier och direkt eller indirekt påverkar opinionsbildningen. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att granska denna utveckling, utnyttja alla möjligheter i den europeiska konkurrensrätten och kartellrätten och, om så krävs, införa åtgärder för att trygga pluralismen och även utarbeta ett konvergensregelverk som är anpassat till denna utveckling.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att marknadsutvecklingen tyder på att företag i framtiden alltmer kommer att koppla nättjänster till tillhandahållande av audiovisuellt innehåll och att internet i dess nuvarande form med bästa möjliga tillgång i och med detta mer och mer kan komma att ge plats åt ett utbud som riktar sig till ensidiga företagsintressen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att marknadsutvecklingen tyder på att företag i framtiden alltmer kommer att koppla nättjänster till tillhandahållande av audiovisuellt innehåll och att internet i dess nuvarande form med bästa möjliga tillgång i och med detta mer och mer kan komma att ge plats åt ett utbud som riktar sig till ensidiga företagsintressen.

| 4. | Europaparlamentet anser alla datapaket inom ramen för elektronisk kommunikation principiellt ska behandlas lika oberoende av innehåll, tillämpning, ursprung och mål (”best effort”-principen) och kräver därför, särskilt med tanke på utvecklingen av specialiserade tjänster, att det fria och öppna internet bevaras och tryggas. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser alla datapaket inom ramen för elektronisk kommunikation principiellt ska behandlas lika oberoende av innehåll, tillämpning, ursprung och mål (”best effort”-principen) och kräver därför, särskilt med tanke på utvecklingen av specialiserade tjänster, att det fria och öppna internet bevaras och tryggas.

| 5. | Europaparlamentet framhåller att radio- och tv-programföretagens rättigheter och skyldigheter måste anpassas till dem som gäller för andra marknadsdeltagare genom att det införs en horisontell och medieövergripande rättslig ram. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet framhåller att radio- och tv-programföretagens rättigheter och skyldigheter måste anpassas till dem som gäller för andra marknadsdeltagare genom att det införs en horisontell och medieövergripande rättslig ram.

Åtkomst och sökbarhet

| 6. | Europaparlamentet betonar att nätneutralitet i linje med ett internet enligt ”best effort”-principen samt en diskrimineringsfri tillgång till och överföring av allt audiovisuellt innehåll utgör en garanti för ett pluralistiskt informations- och kulturutbud och därmed en central beståndsdel i analogi med principen om sändningsplikt för den konvergerande medievärlden. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att se till, genom rättsligt bindande garantier, att principerna om nätneutralitet följs, vilket är oerhört viktigt i samband med mediekonvergens. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar att nätneutralitet i linje med ett internet enligt ”best effort”-principen samt en diskrimineringsfri tillgång till och överföring av allt audiovisuellt innehåll utgör en garanti för ett pluralistiskt informations- och kulturutbud och därmed en central beståndsdel i analogi med principen om sändningsplikt för den konvergerande medievärlden. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att se till, genom rättsligt bindande garantier, att principerna om nätneutralitet följs, vilket är oerhört viktigt i samband med mediekonvergens.

| 7. | Europaparlamentet kräver en diskrimineringsfri, insynsvänlig och öppen tillgång till internet för alla användare och leverantörer av audiovisuella tjänster och motsätter sig en inskränkning av ”best effort”-principen genom leverantörers egna plattformar eller tjänster. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet kräver en diskrimineringsfri, insynsvänlig och öppen tillgång till internet för alla användare och leverantörer av audiovisuella tjänster och motsätter sig en inskränkning av ”best effort”-principen genom leverantörers egna plattformar eller tjänster.

| 8. | Europaparlamentet upprepar att regler om nätneutralitet inte undanröjer behovet av att tillämpa sändningsplikt för förvaltade nät eller specialiserade tjänster såsom kabel-tv och bredbands-tv. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet upprepar att regler om nätneutralitet inte undanröjer behovet av att tillämpa sändningsplikt för förvaltade nät eller specialiserade tjänster såsom kabel-tv och bredbands-tv.

| 9. | Europaparlamentet efterlyser enhetliga standarder för att garantera att kompatibiliteten för internetanslutna tv-apparater utvecklas av industrin, så att innovationen inte hämmas. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet efterlyser enhetliga standarder för att garantera att kompatibiliteten för internetanslutna tv-apparater utvecklas av industrin, så att innovationen inte hämmas.

| 10. | Europaparlamentet kräver att mångfalden i det kulturella och audiovisuella innehållet i en konvergerande värld ska vara åtkomlig och sökbar för alla EU-medborgare, särskilt om det innehåll som användarna erbjuds sorteras av produkttillverkare, nätoperatörer, innehållsleverantörer eller andra aggregatorer. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet kräver att mångfalden i det kulturella och audiovisuella innehållet i en konvergerande värld ska vara åtkomlig och sökbar för alla EU-medborgare, särskilt om det innehåll som användarna erbjuds sorteras av produkttillverkare, nätoperatörer, innehållsleverantörer eller andra aggregatorer.

| 11. | Europaparlamentet anser att sökandet efter och upptäckten av audiovisuellt innehåll inte bör underkastas ekonomiska intressen, så att utbuds- och åsiktsmångfalden tryggas. Ett regleringsmässigt ingripande ska ske först om en plattformsleverantör utnyttjar en marknadsdominerande ställning eller en funktion som grindvakt för att gynna eller missgynna visst innehåll. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att sökandet efter och upptäckten av audiovisuellt innehåll inte bör underkastas ekonomiska intressen, så att utbuds- och åsiktsmångfalden tryggas. Ett regleringsmässigt ingripande ska ske först om en plattformsleverantör utnyttjar en marknadsdominerande ställning eller en funktion som grindvakt för att gynna eller missgynna visst innehåll.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att granska i vilken utsträckning operatörer för innehållsportaler tenderar att missbruka sin ställning för att prioritera eget innehåll, och att utarbeta åtgärder för att omöjliggöra missbruk i framtiden. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att granska i vilken utsträckning operatörer för innehållsportaler tenderar att missbruka sin ställning för att prioritera eget innehåll, och att utarbeta åtgärder för att omöjliggöra missbruk i framtiden.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att definiera vad en plattform är och, om så behövs, införa lagstiftning som även täcker tekniska nätverk för överföring av audiovisuellt innehåll. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att definiera vad en plattform är och, om så behövs, införa lagstiftning som även täcker tekniska nätverk för överföring av audiovisuellt innehåll.

| 14. | Europaparlamentet anser att plattformar i öppna nätverk bör undantas från plattformslagstiftningen, såvida de inte har en marknadsdominerande ställning och hämmar den fria konkurrensen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att plattformar i öppna nätverk bör undantas från plattformslagstiftningen, såvida de inte har en marknadsdominerande ställning och hämmar den fria konkurrensen.

| 15. | Europaparlamentet anser att utvecklandet av appar bör uppmuntras, eftersom det är en växande marknad. Parlamentet betonar dock att utvecklingen mot en app-baserad åtkomst kan skapa marknadstillträdesproblem för producenter av audiovisuellt innehåll. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka var det behövs åtgärder för att trygga åtkomsten till och sökbarheten för audiovisuella medier och hur dessa kan upprätthållas, men påminner om att ett regleringsmässigt ingripande bör ske först om en plattformsleverantör med hjälp av appar utnyttjar en marknadsdominerande ställning eller en funktion som grindvakt, för att gynna eller missgynna visst innehåll. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att utvecklandet av appar bör uppmuntras, eftersom det är en växande marknad. Parlamentet betonar dock att utvecklingen mot en app-baserad åtkomst kan skapa marknadstillträdesproblem för producenter av audiovisuellt innehåll. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka var det behövs åtgärder för att trygga åtkomsten till och sökbarheten för audiovisuella medier och hur dessa kan upprätthållas, men påminner om att ett regleringsmässigt ingripande bör ske först om en plattformsleverantör med hjälp av appar utnyttjar en marknadsdominerande ställning eller en funktion som grindvakt, för att gynna eller missgynna visst innehåll.

| 16. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna bör ha möjlighet att vidta specifika åtgärder för att sörja för en lämplig nivå av sökbarhet och synlighet för audiovisuellt innehåll av allmänt intresse i syfte att trygga åsiktsmångfalden, men att användarna bör ha möjlighet att själva sortera utbudet på ett okomplicerat sätt. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att medlemsstaterna bör ha möjlighet att vidta specifika åtgärder för att sörja för en lämplig nivå av sökbarhet och synlighet för audiovisuellt innehåll av allmänt intresse i syfte att trygga åsiktsmångfalden, men att användarna bör ha möjlighet att själva sortera utbudet på ett okomplicerat sätt.

Tryggande av mediepluralism samt finansieringsmodeller

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att mot bakgrund av mediekonvergensen fastställa hur refinansieringen, finansieringen och produktionen av kvalitativt europeiskt audiovisuellt innehåll kan tryggas för framtiden på ett balanserat sätt. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att mot bakgrund av mediekonvergensen fastställa hur refinansieringen, finansieringen och produktionen av kvalitativt europeiskt audiovisuellt innehåll kan tryggas för framtiden på ett balanserat sätt.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka i vilken utsträckning ojämlik behandling av linjära och icke-linjära tjänster enligt direktiv 2010/13/EU leder till marknadssnedvridning i samband med de kvalitativa och kvantitativa reklamförbuden. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka i vilken utsträckning ojämlik behandling av linjära och icke-linjära tjänster enligt direktiv 2010/13/EU leder till marknadssnedvridning i samband med de kvalitativa och kvantitativa reklamförbuden.

| 19. | Europaparlamentet framhåller att nya reklamstrategier som använder ny teknik för att bli mer effektiva (skärmdumpning, konsumentprofilering, multiskärmsstrategier) väcker frågor om skyddet av konsumenterna och deras privatliv och personuppgifter. Parlamentet framhåller mot bakgrund av detta behovet att ta fram en uppsättning konsekventa regler som ska gälla för dessa strategier. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet framhåller att nya reklamstrategier som använder ny teknik för att bli mer effektiva (skärmdumpning, konsumentprofilering, multiskärmsstrategier) väcker frågor om skyddet av konsumenterna och deras privatliv och personuppgifter. Parlamentet framhåller mot bakgrund av detta behovet att ta fram en uppsättning konsekventa regler som ska gälla för dessa strategier.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja uppnåendet av målen i direktiv 2010/13/EU genom att ta bort kvantitativa reklambestämmelser för linjärt audiovisuellt innehåll och genom att öka flexibiliteten och förstärka sam- och självregleringen. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja uppnåendet av målen i direktiv 2010/13/EU genom att ta bort kvantitativa reklambestämmelser för linjärt audiovisuellt innehåll och genom att öka flexibiliteten och förstärka sam- och självregleringen.

| 21. | Europaparlamentet anser att nya affärsmodeller som går ut på att marknadsföra otillåtet audiovisuellt innehåll hotar kvalitetsjournalistiken, public service-medierna och de reklamfinansierade programföretagen. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att nya affärsmodeller som går ut på att marknadsföra otillåtet audiovisuellt innehåll hotar kvalitetsjournalistiken, public service-medierna och de reklamfinansierade programföretagen.

| 22. | Europaparlamentet anser att linjärt och icke-linjärt utbud från radio- och tv-programföretag eller andra innehållsleverantörer inte får förändras innehållsligt eller tekniskt och att enstaka delar från programpaket inte får tas ut eller på annat vis användas, mot ersättning eller utan ersättning, utan programföretagets eller leverantörens medgivande. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att linjärt och icke-linjärt utbud från radio- och tv-programföretag eller andra innehållsleverantörer inte får förändras innehållsligt eller tekniskt och att enstaka delar från programpaket inte får tas ut eller på annat vis användas, mot ersättning eller utan ersättning, utan programföretagets eller leverantörens medgivande.

| 23. | Europaparlamentet anser mot bakgrund av konvergensen att ackrediteringsförfarandet för licensfinansierade elektroniska informations- och kommunikationstjänster, såtillvida det rör sig om audiovisuellt public service-utbud, bör anpassas till den redaktionella konkurrensens digitala verklighet. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser mot bakgrund av konvergensen att ackrediteringsförfarandet för licensfinansierade elektroniska informations- och kommunikationstjänster, såtillvida det rör sig om audiovisuellt public service-utbud, bör anpassas till den redaktionella konkurrensens digitala verklighet.

| 24. | Europaparlamentet understryker att det är väsentligt att public service-sektorn fortsätter att undantas från de begränsningar som reklamfinansiering innebär, så att den kan bibehålla sin oberoende ställning. Medlemsstaterna uppmanas att stödja sektorns insatser avseende finansiering. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet understryker att det är väsentligt att public service-sektorn fortsätter att undantas från de begränsningar som reklamfinansiering innebär, så att den kan bibehålla sin oberoende ställning. Medlemsstaterna uppmanas att stödja sektorns insatser avseende finansiering.

Infrastruktur och frekvenser

| 25. | Europaparlamentet slår fast att en utbredd tillgänglighet till så kraftfulla bredbandsanslutningar som möjligt är en grundläggande förutsättning för mediekonvergens och medieinnovation. Parlamentet betonar att sådana bredbandsnät behöver utvecklas mer framför allt på landsbygden, och uppmanar medlemsstaterna att lösa detta problem med hjälp av kortfristiga investeringar. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet slår fast att en utbredd tillgänglighet till så kraftfulla bredbandsanslutningar som möjligt är en grundläggande förutsättning för mediekonvergens och medieinnovation. Parlamentet betonar att sådana bredbandsnät behöver utvecklas mer framför allt på landsbygden, och uppmanar medlemsstaterna att lösa detta problem med hjälp av kortfristiga investeringar.

| 26. | Europaparlamentet beklagar att stora delar av Europa fortfarande har en begränsad internetinfrastruktur och påminner kommissionen om att konsumenternas åtkomst till snabba internetanslutningar är centralt för att kunna utnyttja potentialen hos en konvergerad audiovisuell värld. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet beklagar att stora delar av Europa fortfarande har en begränsad internetinfrastruktur och påminner kommissionen om att konsumenternas åtkomst till snabba internetanslutningar är centralt för att kunna utnyttja potentialen hos en konvergerad audiovisuell värld.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar med kraft aktörer inom branschen att, i väntan på en mer konvergerad framtid, samarbeta på frivillig basis för att se till att det finns en gemensam ram för mediestandarder så att ett mer konsekvent tillvägagångssätt tillämpas för de olika typerna av medier och se till att konsumenterna fortsatt förstår vilket innehåll som har reglerats och i vilken utsträckning. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar med kraft aktörer inom branschen att, i väntan på en mer konvergerad framtid, samarbeta på frivillig basis för att se till att det finns en gemensam ram för mediestandarder så att ett mer konsekvent tillvägagångssätt tillämpas för de olika typerna av medier och se till att konsumenterna fortsatt förstår vilket innehåll som har reglerats och i vilken utsträckning.

| 28. | Europaparlamentet betonar att öppna och kompatibla standarder ger en garanti för fri och obehindrad åtkomst till audiovisuellt innehåll. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet betonar att öppna och kompatibla standarder ger en garanti för fri och obehindrad åtkomst till audiovisuellt innehåll.

| 29. | Europaparlamentet konstaterar att nya initiativ till självreglering har en central roll i fastställandet av enhetliga standarder för användarteknik och för utvecklare och producenter. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet konstaterar att nya initiativ till självreglering har en central roll i fastställandet av enhetliga standarder för användarteknik och för utvecklare och producenter.

| 30. | Europaparlamentet betonar att DVB-T/T2 erbjuder goda långsiktiga chanser för en gemensam användning av frekvensbandet 700MHz för utsändning och mobil kommunikation, särskilt genom användning av lovande framtida hybrida bärbara enheter och integrering av tv-mottagarchip i bärbara enheter. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet betonar att DVB-T/T2 erbjuder goda långsiktiga chanser för en gemensam användning av frekvensbandet 700MHz för utsändning och mobil kommunikation, särskilt genom användning av lovande framtida hybrida bärbara enheter och integrering av tv-mottagarchip i bärbara enheter.

| 31. | Europaparlamentet stöder utvecklandet av en teknikmix som effektivt utnyttjar både utsändnings- och bredbandsteknik och som på ett smart sätt kombinerar marksändning och mobil kommunikation (smart utsändning). |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet stöder utvecklandet av en teknikmix som effektivt utnyttjar både utsändnings- och bredbandsteknik och som på ett smart sätt kombinerar marksändning och mobil kommunikation (smart utsändning).

| 32. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att ha en färdplan för digitala markbundna radiosändningar, för att ge investerarna på både marksändnings- och mobiltelefoniområdet planeringssäkerhet. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet anser att det är viktigt att ha en färdplan för digitala markbundna radiosändningar, för att ge investerarna på både marksändnings- och mobiltelefoniområdet planeringssäkerhet.

Värden

| 33. | Europaparlamentet beklagar att grönboken inte uttryckligen hänvisar till de audiovisuella mediernas dubbla karaktär som kulturella och ekonomiska tillgångar. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet beklagar att grönboken inte uttryckligen hänvisar till de audiovisuella mediernas dubbla karaktär som kulturella och ekonomiska tillgångar.

| 34. | Europaparlamentet påminner kommissionen om att EU är skyldigt att följa Unescos konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet påminner kommissionen om att EU är skyldigt att följa Unescos konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar.

| 35. | Europaparlamentet betonar att skyddet av mediefriheten, främjandet av mediemångfalden och den kulturella mångfalden och skyddet av minderåriga kvarstår som relevanta värden i en tid av konvergens. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet betonar att skyddet av mediefriheten, främjandet av mediemångfalden och den kulturella mångfalden och skyddet av minderåriga kvarstår som relevanta värden i en tid av konvergens.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att mot bakgrund av en eventuell översyn av direktiv 2010/13/EU fortsätta att trygga pressfriheten. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att mot bakgrund av en eventuell översyn av direktiv 2010/13/EU fortsätta att trygga pressfriheten.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stärka genomförandet av artikel 13 i direktivet om audiovisuella medietjänster, om att främja av produktionen av europeiska verk och tillgången till dessa verk genom audiovisuella medietjänster på begäran. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stärka genomförandet av artikel 13 i direktivet om audiovisuella medietjänster, om att främja av produktionen av europeiska verk och tillgången till dessa verk genom audiovisuella medietjänster på begäran.

| 38. | Europaparlamentet påminner kommissionen om att ett inbegripande det audiovisuella kultur- och medieområdet inom ramen för internationella frihandelsavtal strider mot unionens åtagande att främja kulturell mångfald och identitet och respektera medlemsstaternas kulturella suveränitet. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet påminner kommissionen om att ett inbegripande det audiovisuella kultur- och medieområdet inom ramen för internationella frihandelsavtal strider mot unionens åtagande att främja kulturell mångfald och identitet och respektera medlemsstaternas kulturella suveränitet.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar de europeiska audiovisuella aktörerna att fortsätta arbetet med att utveckla sammanhängande och attraktiva tjänster, särskilt på internet, för att berika det europeiska utbudet av audiovisuellt innehåll. Parlamentet insisterar på att innehållsfrågan fortsatt måste vara av största vikt och mängden plattformar inte nödvändigtvis innebär mångfald i innehållet. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar de europeiska audiovisuella aktörerna att fortsätta arbetet med att utveckla sammanhängande och attraktiva tjänster, särskilt på internet, för att berika det europeiska utbudet av audiovisuellt innehåll. Parlamentet insisterar på att innehållsfrågan fortsatt måste vara av största vikt och mängden plattformar inte nödvändigtvis innebär mångfald i innehållet.

| 40. | Europaparlamentet framhåller att skyddet av minderåriga, konsumentskyddet och uppgiftsskyddet är absoluta regleringsmål, som i lika mån ska gälla alla medie- och kommunikationsleverantörer på EU:s territorium. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet framhåller att skyddet av minderåriga, konsumentskyddet och uppgiftsskyddet är absoluta regleringsmål, som i lika mån ska gälla alla medie- och kommunikationsleverantörer på EU:s territorium.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att skyddet av minderåriga och konsumentskyddet förstärks. Parlamentet kräver att uppgiftsskyddet ska gälla alla medie- och kommunikationsleverantörer på EU:s territorium. Parlamentet understryker att konsumenten alltid och på ett enkelt sätt ska kunna ändra sina sekretessinställningar. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att skyddet av minderåriga och konsumentskyddet förstärks. Parlamentet kräver att uppgiftsskyddet ska gälla alla medie- och kommunikationsleverantörer på EU:s territorium. Parlamentet understryker att konsumenten alltid och på ett enkelt sätt ska kunna ändra sina sekretessinställningar.

| 42. | Europaparlamentet betonar att det med tanke på den globala konkurrensen på konvergerande marknader är absolut nödvändigt att på internationell nivå ta fram lämpliga standarder för sam- och självreglering med hänsyn till skyddet av minderåriga och konsumentskyddet. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet betonar att det med tanke på den globala konkurrensen på konvergerande marknader är absolut nödvändigt att på internationell nivå ta fram lämpliga standarder för sam- och självreglering med hänsyn till skyddet av minderåriga och konsumentskyddet.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stärka och utvidga de verksamheter för spridning av digital mediekunskap som redan finns och utveckla en metod för att utvärdera spridningen av mediekunskap. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stärka och utvidga de verksamheter för spridning av digital mediekunskap som redan finns och utveckla en metod för att utvärdera spridningen av mediekunskap.

Regelverk

| 44. | Europaparlamentet anser att den europeiska medie- och nätpolitiken bör sträva efter att undanröja hinder för medieinnovation, samtidigt som man inte får förlora de normativa aspekterna av en demokratisk mediepolitik med kulturell mångfald ur sikte. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet anser att den europeiska medie- och nätpolitiken bör sträva efter att undanröja hinder för medieinnovation, samtidigt som man inte får förlora de normativa aspekterna av en demokratisk mediepolitik med kulturell mångfald ur sikte.

| 45. | Europaparlamentet betonar att det för likartat innehåll på samma enhet behövs ett enhetligt, flexibelt, användar- och åtkomstvänligt regelverk, som också ska vara teknikneutralt, öppet och verkställbart. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet betonar att det för likartat innehåll på samma enhet behövs ett enhetligt, flexibelt, användar- och åtkomstvänligt regelverk, som också ska vara teknikneutralt, öppet och verkställbart.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att plattformarna används inom ramen för en sund konkurrens som respekterar marknadens villkor. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att plattformarna används inom ramen för en sund konkurrens som respekterar marknadens villkor.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en konsekvensbedömning för att avgöra om tillämpningsområdet för direktivet om audiovisuella medietjänster fortfarande är relevant med hänsyn till utvecklingen inom alla audiovisuella medietjänster som finns tillgängliga för de europeiska medborgarna. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en konsekvensbedömning för att avgöra om tillämpningsområdet för direktivet om audiovisuella medietjänster fortfarande är relevant med hänsyn till utvecklingen inom alla audiovisuella medietjänster som finns tillgängliga för de europeiska medborgarna.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka huruvida linjärkriteriet får till följd att regleringsmålen i direktiv 2010/13/EU inte längre kan uppnås på flera områden i en konvergerande värld. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka huruvida linjärkriteriet får till följd att regleringsmålen i direktiv 2010/13/EU inte längre kan uppnås på flera områden i en konvergerande värld.

| 49. | Europaparlamentet föreslår att de områden i direktiv 2010/13/EU där regleringsmålen inte längre uppfylls ska avregleras. Parlamentet anser att det i stället bör införas minimistandarder på europeisk nivå för alla audiovisuella medietjänster. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet föreslår att de områden i direktiv 2010/13/EU där regleringsmålen inte längre uppfylls ska avregleras. Parlamentet anser att det i stället bör införas minimistandarder på europeisk nivå för alla audiovisuella medietjänster.

| 50. | Europaparlamentet betonar vikten av teknikneutrala rättighetsklareringssystem för att underlätta tillgången till tjänster från leverantörer av medietjänster på tredje parters plattformar. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet betonar vikten av teknikneutrala rättighetsklareringssystem för att underlätta tillgången till tjänster från leverantörer av medietjänster på tredje parters plattformar.

| 51. | Europaparlamentet fastslår bestämt att ursprungslandsprincipen (eller sändningslandsprincipen) enligt direktivet om audiovisuella medietjänster alltjämt är en väsentlig förutsättning för att audiovisuellt innehåll ska kunna erbjudas över gränserna och utgör en milstolpe på vägen mot en gemensam marknad för tjänster. Parlamentet framhåller dock behovet av att anpassa EU-lagstiftningen till de faktiska förhållandena gällande internet och den digitala miljön och av att rikta särskild uppmärksamhet åt företag som erbjuder audiovisuellt innehåll på nätet och som försöker undgå beskattning i Europa genom att etablera sig i länder med mycket låg skattesats. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet fastslår bestämt att ursprungslandsprincipen (eller sändningslandsprincipen) enligt direktivet om audiovisuella medietjänster alltjämt är en väsentlig förutsättning för att audiovisuellt innehåll ska kunna erbjudas över gränserna och utgör en milstolpe på vägen mot en gemensam marknad för tjänster. Parlamentet framhåller dock behovet av att anpassa EU-lagstiftningen till de faktiska förhållandena gällande internet och den digitala miljön och av att rikta särskild uppmärksamhet åt företag som erbjuder audiovisuellt innehåll på nätet och som försöker undgå beskattning i Europa genom att etablera sig i länder med mycket låg skattesats.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att granska huruvida upphovsrätten behöver anpassas för att möjliggöra utnyttjande av linjärt och icke-linjärt innehåll på de olika plattformarna samt gränsöverskridande åtkomst till dem. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att granska huruvida upphovsrätten behöver anpassas för att möjliggöra utnyttjande av linjärt och icke-linjärt innehåll på de olika plattformarna samt gränsöverskridande åtkomst till dem.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att konsekvent genomdriva principen om teknikneutralitet och vid behov se över den europeiska upphovsrätten i enlighet med detta. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att konsekvent genomdriva principen om teknikneutralitet och vid behov se över den europeiska upphovsrätten i enlighet med detta.

o

o o

| 54. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 95, 15.4.2010, s. 1.

(2)  EGT L 178, 17.7.2000, s. 1.

(3)  EGT L 108, 24.4.2002, s. 33.

(4)  EUT L 337, 18.12.2009, s. 37.

(5)  EGT L 108, 24.4.2002, s. 7.

(6)  EGT L 108, 24.4.2002, s. 21.

(7)  EUT L 337, 18.12.2009, s. 37.

(8)  EGT L 91, 7.4.1999, s. 10.

(9)  EGT L 167, 22.6.2001, s. 10.

(10)  Antagna texter, P7_TA(2013)0329.

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/146 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/146

---

P7_TA(2014)0233

Rapport om EU-medborgarskapet 2013

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2014 om rapporten om EU-medborgarskapet 2013 – EU-medborgare: dina rättigheter, din framtid (2013/2186(INI))

(2017/C 378/17)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 oktober 2010Rapport om EU-medborgarskapet 2010 – Att undanröja hindren för EU-medborgarnas möjligheter att utöva sina rättigheter (COM(2010)0603), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 oktober 2010Rapport om EU-medborgarskapet 2010 – Att undanröja hindren för EU-medborgarnas möjligheter att utöva sina rättigheter (COM(2010)0603),

| — | med beaktande av resultaten av kommissionens offentliga samråd om EU-medborgarskapet mellan den 9 maj och 27 september 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultaten av kommissionens offentliga samråd om EU-medborgarskapet mellan den 9 maj och 27 september 2012,

| — | med beaktande av sin resolution av den 29 mars 2012 om rapporten om EU-medborgarskapet 2010: Att undanröja hindren för EU-medborgarnas möjligheter att utöva sina rättigheter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 29 mars 2012 om rapporten om EU-medborgarskapet 2010: Att undanröja hindren för EU-medborgarnas möjligheter att utöva sina rättigheter (1),

| — | med beaktande av den utfrågning som utskottet för framställningar, utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor samt Europeiska kommissionen tillsammans anordnade den 19 februari 2013 om att göra det bästa möjliga av EU-medborgarskapet (Making the most of EU citizenship) och utfrågningen om krisens inverkan på EU-medborgarna samt ett stärkt demokratiskt deltagande i styrningen av unionen (The impact of the crisis on Europe’s citizens and the reinforcement of democratic involvement in the governance of the Union) den 24 september 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den utfrågning som utskottet för framställningar, utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor samt Europeiska kommissionen tillsammans anordnade den 19 februari 2013 om att göra det bästa möjliga av EU-medborgarskapet (Making the most of EU citizenship) och utfrågningen om krisens inverkan på EU-medborgarna samt ett stärkt demokratiskt deltagande i styrningen av unionen (The impact of the crisis on Europe’s citizens and the reinforcement of democratic involvement in the governance of the Union) den 24 september 2013,

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 8 maj 2013Rapport om EU-medborgarskapet 2013 EU-medborgare: dina rättigheter, din framtid COM(2013)0269, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 8 maj 2013Rapport om EU-medborgarskapet 2013 EU-medborgare: dina rättigheter, din framtid COM(2013)0269,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om överläggningarna i utskottet för framställningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om överläggningarna i utskottet för framställningar,

| — | med beaktande av rätten att göra framställningar, vilken fastslås i artikel 227 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rätten att göra framställningar, vilken fastslås i artikel 227 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av andra delen i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, med rubriken ”Icke-diskriminering och unionsmedborgarskap”, och avdelning V i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av andra delen i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, med rubriken ”Icke-diskriminering och unionsmedborgarskap”, och avdelning V i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av artiklarna 9, 10 och 11 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 9, 10 och 11 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för framställningar och yttrandet från utskottet för kultur och utbildning (A7-0107/2014), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för framställningar och yttrandet från utskottet för kultur och utbildning (A7-0107/2014), och av följande skäl:

| A. | I Lissabonfördraget har begreppet EU-medborgarskap och de rättigheter som härrör från detta begrepp utökats. |
| --- | --- |

A.

I Lissabonfördraget har begreppet EU-medborgarskap och de rättigheter som härrör från detta begrepp utökats.

| B. | Rätten att göra framställningar till Europaparlamentet är en av hörnstenarna i EU-medborgarskapet. Den skapar ett gränssnitt mellan medborgarna och EU-institutionerna som är tänkt att föra EU närmare medborgarna och göra EU till ett allt mer meningsfullt och trovärdigt begrepp för dem, |
| --- | --- |

B.

Rätten att göra framställningar till Europaparlamentet är en av hörnstenarna i EU-medborgarskapet. Den skapar ett gränssnitt mellan medborgarna och EU-institutionerna som är tänkt att föra EU närmare medborgarna och göra EU till ett allt mer meningsfullt och trovärdigt begrepp för dem,

| C. | De rättigheter som följer av EU-medborgarskapet är införlivade i fördragen och i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

C.

De rättigheter som följer av EU-medborgarskapet är införlivade i fördragen och i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| D. | Alla medlemsstater har åtagit sig att respektera de gemensamt överenskomna EU-bestämmelserna om alla EU-medborgares rätt till fri rörlighet och fri bosättning inom EU, icke-diskriminering och EU:s gemensamma värderingar, särskilt respekten för de grundläggande rättigheterna, med särskild hänsyn till rättigheterna för personer som tillhör minoriteter. Särskild hänsyn bör ges till nationellt medborgarskap och de rättigheter för minoriteter som härrör från det. Medlemsstaters överträdelser av de grundläggande medborgerliga rättigheterna bör lösas för att undvika dubbla måttstockar och/eller diskriminering. Diskrimineringen av den romska minoriteten är fortfarande utbredd och framstegen för de nationella strategierna för integreringen av romer är fortfarande begränsade. |
| --- | --- |

D.

Alla medlemsstater har åtagit sig att respektera de gemensamt överenskomna EU-bestämmelserna om alla EU-medborgares rätt till fri rörlighet och fri bosättning inom EU, icke-diskriminering och EU:s gemensamma värderingar, särskilt respekten för de grundläggande rättigheterna, med särskild hänsyn till rättigheterna för personer som tillhör minoriteter. Särskild hänsyn bör ges till nationellt medborgarskap och de rättigheter för minoriteter som härrör från det. Medlemsstaters överträdelser av de grundläggande medborgerliga rättigheterna bör lösas för att undvika dubbla måttstockar och/eller diskriminering. Diskrimineringen av den romska minoriteten är fortfarande utbredd och framstegen för de nationella strategierna för integreringen av romer är fortfarande begränsade.

| E. | Fri rörlighet för personer är en central aspekt av EU-medborgarskapet och kan bidra till att minska den dåliga matchningen mellan arbetstillfällen och kompetens på den inre marknaden. Enligt en Flash-undersökning för Eurobarometern från februari 2013 instämmer över två tredjedelar av de svarande i att fri rörlighet för personer inom EU generellt sett innebär fördelar för det egna landets ekonomi. Schengenkriterierna bör ha teknisk karaktär och bör inte användas för att begränsa medborgarnas fria rörlighet. |
| --- | --- |

E.

Fri rörlighet för personer är en central aspekt av EU-medborgarskapet och kan bidra till att minska den dåliga matchningen mellan arbetstillfällen och kompetens på den inre marknaden. Enligt en Flash-undersökning för Eurobarometern från februari 2013 instämmer över två tredjedelar av de svarande i att fri rörlighet för personer inom EU generellt sett innebär fördelar för det egna landets ekonomi. Schengenkriterierna bör ha teknisk karaktär och bör inte användas för att begränsa medborgarnas fria rörlighet.

| F. | Diskriminering på grund av medborgarskap förekommer fortfarande i vissa EU-länder. |
| --- | --- |

F.

Diskriminering på grund av medborgarskap förekommer fortfarande i vissa EU-länder.

| G. | Frågan om att förvärva och förlora nationellt medborgarskap har tagits upp i framställningar, framför allt när det gäller den inverkan som detta har på EU-medborgarskapet. Många framställare, däribland många som tillhör minoriteter i en medlemsstat, har uttryckt sina önskemål om en mer samordnad lagstiftning om medborgarskap i EU. |
| --- | --- |

G.

Frågan om att förvärva och förlora nationellt medborgarskap har tagits upp i framställningar, framför allt när det gäller den inverkan som detta har på EU-medborgarskapet. Många framställare, däribland många som tillhör minoriteter i en medlemsstat, har uttryckt sina önskemål om en mer samordnad lagstiftning om medborgarskap i EU.

| H. | Ett antal klagomål har mottagits rörande utövande av rösträtten i val till Europaparlamentet och i kommunala val, och även rörande personer som berövats sin rösträtt i nationella val efter en period av utlandsvistelse. |
| --- | --- |

H.

Ett antal klagomål har mottagits rörande utövande av rösträtten i val till Europaparlamentet och i kommunala val, och även rörande personer som berövats sin rösträtt i nationella val efter en period av utlandsvistelse.

| I. | Allmänhetens förtroende för Europeiska unionen har försämrats och EU-medborgarna genomgår en svår period på grund av en allvarlig ekonomisk och social kris. |
| --- | --- |

I.

Allmänhetens förtroende för Europeiska unionen har försämrats och EU-medborgarna genomgår en svår period på grund av en allvarlig ekonomisk och social kris.

| J. | Valet 2014 kommer att bli det första som hålls efter Lissabonfördragets ikraftträdande, genom vilket Europaparlamentets befogenheter utökades betydligt. Valet till Europaparlamentet ger en möjlighet att stärka allmänhetens förtroende för det politiska systemet, skapa ett europeiskt offentligt rum och stärka medborgarnas röst och roll, vilket är en av de viktigaste förutsättningarna för att man ska kunna stärka demokratin i medlemsstaterna och i EU-institutionerna. Europaparlamentets demokratiska och öppna funktionssätt är en av de viktigaste tillgångarna när europeiska värderingar och europeisk integration ska främjas. |
| --- | --- |

J.

Valet 2014 kommer att bli det första som hålls efter Lissabonfördragets ikraftträdande, genom vilket Europaparlamentets befogenheter utökades betydligt. Valet till Europaparlamentet ger en möjlighet att stärka allmänhetens förtroende för det politiska systemet, skapa ett europeiskt offentligt rum och stärka medborgarnas röst och roll, vilket är en av de viktigaste förutsättningarna för att man ska kunna stärka demokratin i medlemsstaterna och i EU-institutionerna. Europaparlamentets demokratiska och öppna funktionssätt är en av de viktigaste tillgångarna när europeiska värderingar och europeisk integration ska främjas.

| K. | Europeiska unionen försvarar, genom sina fördrag och sin stadga om de grundläggande rättigheterna, ett Europa med rättigheter och demokratiska värderingar, frihet, solidaritet och trygghet samt garanterar EU-medborgarna ett bättre skydd. |
| --- | --- |

K.

Europeiska unionen försvarar, genom sina fördrag och sin stadga om de grundläggande rättigheterna, ett Europa med rättigheter och demokratiska värderingar, frihet, solidaritet och trygghet samt garanterar EU-medborgarna ett bättre skydd.

| L. | Medborgarna företräds direkt på unionsnivå i Europaparlamentet och har en demokratisk rätt att kandidera och rösta i valet till Europaparlamentet även om de är bosatta i en annan medlemsstat än den egna. Rätten att rösta i valet till Europaparlamentet och i lokala val för EU-medborgare som är bosatta i en annan medlemsstat underlättas och främjas inte tillräckligt i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

L.

Medborgarna företräds direkt på unionsnivå i Europaparlamentet och har en demokratisk rätt att kandidera och rösta i valet till Europaparlamentet även om de är bosatta i en annan medlemsstat än den egna. Rätten att rösta i valet till Europaparlamentet och i lokala val för EU-medborgare som är bosatta i en annan medlemsstat underlättas och främjas inte tillräckligt i alla medlemsstater.

| M. | Europeiska unionen har skapat en ny rättighet för EU-medborgare att organisera och stödja ett europeiskt medborgarinitiativ genom att lämna sina politiska förslag till EU-institutionerna. Denna rättighet har använts av miljontals EU-medborgare sedan den 1 april 2012. |
| --- | --- |

M.

Europeiska unionen har skapat en ny rättighet för EU-medborgare att organisera och stödja ett europeiskt medborgarinitiativ genom att lämna sina politiska förslag till EU-institutionerna. Denna rättighet har använts av miljontals EU-medborgare sedan den 1 april 2012.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens rapport om EU-medborgarskapet 2013 (COM(2013)0269), i vilken man tillkännager tolv nya åtgärder på sex områden i syfte att stärka EU-medborgarnas rättigheter. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens rapport om EU-medborgarskapet 2013 (COM(2013)0269), i vilken man tillkännager tolv nya åtgärder på sex områden i syfte att stärka EU-medborgarnas rättigheter.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar att en tydlig majoritet av de 25 åtgärder som meddelas i kommissionens rapport om EU-medborgarskapet 2010 sedan dess har fullföljts av kommissionen och andra EU-institutioner. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar att en tydlig majoritet av de 25 åtgärder som meddelas i kommissionens rapport om EU-medborgarskapet 2010 sedan dess har fullföljts av kommissionen och andra EU-institutioner.

| 3. | Europaparlamentet betonar att medborgarna måste kunna fatta välgrundade beslut i fråga om hur de utövar sina fördragsstadgade rättigheter och att de därför bör ges tillgång till all den information som krävs, med tonvikt inte bara på abstrakta rättigheter, utan även på praktisk, lättillgänglig information om ekonomiska, sociala, administrativa, rättsliga och kulturella frågor. Parlamentet uppmanar nationella, regionala och lokala myndigheter att främja en bättre förståelse av EU-medborgarskapet och förklara dess praktiska fördelar för enskilda medborgare. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att medborgarna måste kunna fatta välgrundade beslut i fråga om hur de utövar sina fördragsstadgade rättigheter och att de därför bör ges tillgång till all den information som krävs, med tonvikt inte bara på abstrakta rättigheter, utan även på praktisk, lättillgänglig information om ekonomiska, sociala, administrativa, rättsliga och kulturella frågor. Parlamentet uppmanar nationella, regionala och lokala myndigheter att främja en bättre förståelse av EU-medborgarskapet och förklara dess praktiska fördelar för enskilda medborgare.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ för att öka medborgarnas kännedom om sina rättigheter genom Europa direkt och Ditt Europa och uppmanar medlemsstaterna att öka sina ansträngningar att sprida kunskap om Solvit-nätverket till medborgare och företag. Parlamentet föreslår i detta avseende att mer information om EU-medborgarskapet ska tillhandahållas vid tiden för firandet av Europadagen den 9 maj. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ för att öka medborgarnas kännedom om sina rättigheter genom Europa direkt och Ditt Europa och uppmanar medlemsstaterna att öka sina ansträngningar att sprida kunskap om Solvit-nätverket till medborgare och företag. Parlamentet föreslår i detta avseende att mer information om EU-medborgarskapet ska tillhandahållas vid tiden för firandet av Europadagen den 9 maj.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att dess offentliga samråd finns tillgängliga på alla officiella EU-språk, så att det inte blir någon diskriminering på grundval av språk. Parlamentet konstaterar att parlamentets, särskilt utskottet för framställningars, verksamhet inom de sociala medierna är ett utmärkt sätt att skapa samverkan och dialog med medborgarna. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att dess offentliga samråd finns tillgängliga på alla officiella EU-språk, så att det inte blir någon diskriminering på grundval av språk. Parlamentet konstaterar att parlamentets, särskilt utskottet för framställningars, verksamhet inom de sociala medierna är ett utmärkt sätt att skapa samverkan och dialog med medborgarna.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge mer utrymme för politisk utbildning i EU-frågor inom ramen för sina skolläroplaner, att anpassa lärarnas utbildning till detta och, i detta avseende, att tillhandahålla nödvändig expertis och nödvändiga resurser. Parlamentet betonar att lättillgänglig utbildning spelar en väsentlig roll i daningen av framtida medborgare genom att låta dem få en solid grund av allmän kunskap, vilket främjar egenmakten för den enskilde, solidariteten och den ömsesidiga förståelsen samt en starkare social sammanhållning. Parlamentet noterar i detta avseende att utbildning är nödvändig som ett medel för att möjliggöra att enskilda individer ska kunna delta fullt ut i det demokratiska, sociala och kulturella livet och anser därför att man inte bör göra stora nedskärningar i de medel som tilldelas utbildningsområdet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge mer utrymme för politisk utbildning i EU-frågor inom ramen för sina skolläroplaner, att anpassa lärarnas utbildning till detta och, i detta avseende, att tillhandahålla nödvändig expertis och nödvändiga resurser. Parlamentet betonar att lättillgänglig utbildning spelar en väsentlig roll i daningen av framtida medborgare genom att låta dem få en solid grund av allmän kunskap, vilket främjar egenmakten för den enskilde, solidariteten och den ömsesidiga förståelsen samt en starkare social sammanhållning. Parlamentet noterar i detta avseende att utbildning är nödvändig som ett medel för att möjliggöra att enskilda individer ska kunna delta fullt ut i det demokratiska, sociala och kulturella livet och anser därför att man inte bör göra stora nedskärningar i de medel som tilldelas utbildningsområdet.

| 7. | Europaparlamentet anser att det är särskilt viktigt att uppmana till erkännande av de frivilligarbetandes engagemang, att bekräfta de färdigheter och kunskaper som uppnåtts på området och att undanröja hinder i samband med den fria rörligheten. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att det är särskilt viktigt att uppmana till erkännande av de frivilligarbetandes engagemang, att bekräfta de färdigheter och kunskaper som uppnåtts på området och att undanröja hinder i samband med den fria rörligheten.

| 8. | Europaparlamentet understryker det organiserade civilsamhällets betydelse när det gäller att stärka ett aktivt EU-medborgarskap. Parlamentet anser det därför nödvändigt att ytterligare underlätta dessa organisationers arbete över gränserna genom att minska byråkratiska bördor och ge tillräcklig finansiering. Parlamentet efterlyser på nytt (2) ett upprättande av en stadga för europeiska föreningar, eftersom detta kan underlätta utarbetandet av projekt mellan medborgare från olika EU-medlemsstater inom en multinationell organisation. Parlamentet betonar behovet att skapa en strukturerad ram för EU:s civila dialog som skulle kunna ge praktiskt innehåll till begreppet aktivt medborgarskap. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet understryker det organiserade civilsamhällets betydelse när det gäller att stärka ett aktivt EU-medborgarskap. Parlamentet anser det därför nödvändigt att ytterligare underlätta dessa organisationers arbete över gränserna genom att minska byråkratiska bördor och ge tillräcklig finansiering. Parlamentet efterlyser på nytt (2) ett upprättande av en stadga för europeiska föreningar, eftersom detta kan underlätta utarbetandet av projekt mellan medborgare från olika EU-medlemsstater inom en multinationell organisation. Parlamentet betonar behovet att skapa en strukturerad ram för EU:s civila dialog som skulle kunna ge praktiskt innehåll till begreppet aktivt medborgarskap.

| 9. | Europaparlamentet beklagar den möjlighet som i dag finns för vissa medlemsstater att välja bort delar av EU-fördragen; detta undergräver och leder i själva verket till skilda medborgerliga rättigheter, vilka enligt EU-fördragen är tänkta att vara lika. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet beklagar den möjlighet som i dag finns för vissa medlemsstater att välja bort delar av EU-fördragen; detta undergräver och leder i själva verket till skilda medborgerliga rättigheter, vilka enligt EU-fördragen är tänkta att vara lika.

| 10. | Europaparlamentet understryker den avgörande roll som medlemsstaterna spelar när det gäller att genomföra EU-lagstiftningen korrekt. Det behövs framsteg och stärkt samarbete mellan EU-institutionerna och lokala och nationella myndigheter. Parlamentet anser att ett ökat samarbete kan vara ett effektivt sätt att lösa problem på informell väg och undanröja framför allt administrativa hinder. Parlamentet välkomnar i detta hänseende kommissionens avsikt att från och med 2013 via vänortssystemet i programmet Europa för medborgarna stödja utbyte av bästa metoder mellan orter och projekt för att öka kunskapen om och öka det korrekta genomförandet av medborgarnas rättigheter. Parlamentet anser att en praktisk verktygslåda om EU-medborgarnas rättigheter, skräddarsydd för lokal och regional förvaltning, ytterligare skulle öka förutsättningarna för ett korrekt genomförande. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet understryker den avgörande roll som medlemsstaterna spelar när det gäller att genomföra EU-lagstiftningen korrekt. Det behövs framsteg och stärkt samarbete mellan EU-institutionerna och lokala och nationella myndigheter. Parlamentet anser att ett ökat samarbete kan vara ett effektivt sätt att lösa problem på informell väg och undanröja framför allt administrativa hinder. Parlamentet välkomnar i detta hänseende kommissionens avsikt att från och med 2013 via vänortssystemet i programmet Europa för medborgarna stödja utbyte av bästa metoder mellan orter och projekt för att öka kunskapen om och öka det korrekta genomförandet av medborgarnas rättigheter. Parlamentet anser att en praktisk verktygslåda om EU-medborgarnas rättigheter, skräddarsydd för lokal och regional förvaltning, ytterligare skulle öka förutsättningarna för ett korrekt genomförande.

| 11. | Europaparlamentet beklagar att föräldrar och barn inte har samma möjlighet till rättslig prövning vid separation eller skilsmässa i alla länder. Hundratals föräldrar i Europa har därför kontaktat utskottet för framställningar för att få utskottet att vara mer aktivt i denna fråga trots dess mycket begränsade behörighet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet beklagar att föräldrar och barn inte har samma möjlighet till rättslig prövning vid separation eller skilsmässa i alla länder. Hundratals föräldrar i Europa har därför kontaktat utskottet för framställningar för att få utskottet att vara mer aktivt i denna fråga trots dess mycket begränsade behörighet.

| 12. | Europaparlamentet förväntar sig att den nya webbportalen för framställningar – som kommer att vara tillgänglig från och med början av 2014 – kommer att förvandla framställningsförfarandet till ett attraktivt, tydligt och användarvänligt verktyg, även för personer med funktionshinder. Parlamentet uppmanar kommissionen och övriga institutioner att vederbörligen erkänna framställningsförfarandet på sina webbplatser. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet förväntar sig att den nya webbportalen för framställningar – som kommer att vara tillgänglig från och med början av 2014 – kommer att förvandla framställningsförfarandet till ett attraktivt, tydligt och användarvänligt verktyg, även för personer med funktionshinder. Parlamentet uppmanar kommissionen och övriga institutioner att vederbörligen erkänna framställningsförfarandet på sina webbplatser.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar att tre mycket olika europeiska medborgarinitiativ i november 2013 hade uppnått den minimigräns som krävs. Parlamentet välkomnar de planerade utfrågningarna med organisatörer av framgångsrika europeiska medborgarinitiativ före valet till Europaparlamentet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja rättigheten att organisera och stödja europeiska medborgarinitiativ och att genomföra förordning (EU) nr 211/2011 om medborgarinitiativet på ett inkluderande sätt, genom att se till att de är beredda att bekräfta underskrifter från både deras egna medborgare som bor utomlands och från medborgare från andra medlemsstater som bor på deras territorium. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar att tre mycket olika europeiska medborgarinitiativ i november 2013 hade uppnått den minimigräns som krävs. Parlamentet välkomnar de planerade utfrågningarna med organisatörer av framgångsrika europeiska medborgarinitiativ före valet till Europaparlamentet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja rättigheten att organisera och stödja europeiska medborgarinitiativ och att genomföra förordning (EU) nr 211/2011 om medborgarinitiativet på ett inkluderande sätt, genom att se till att de är beredda att bekräfta underskrifter från både deras egna medborgare som bor utomlands och från medborgare från andra medlemsstater som bor på deras territorium.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater som ännu inte har en nationell ombudsman att införa en sådan för att tillgodose alla EU-medborgares förväntningar. I dag är det bara Italien och Tyskland som inte har en nationell ombudsman. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater som ännu inte har en nationell ombudsman att införa en sådan för att tillgodose alla EU-medborgares förväntningar. I dag är det bara Italien och Tyskland som inte har en nationell ombudsman.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet övervaka det sätt på vilket administrativa förfaranden med anknytning till EU-medborgares och deras anhörigas inresa och uppehälle hanteras i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att spela en aktiv roll för att garantera att de förfaranden som medlemsstaterna inför helt överensstämmer med de värden och de mänskliga rättigheter som erkänns i EU-fördragen. Parlamentet betonar att arbetskraftens rörlighet är en av den inre marknadens viktigaste pelare. Parlamentet understryker de mycket positiva effekter som den migrerande arbetskraften har på medlemsstaternas ekonomier. Parlamentet uppmanar kommissionen i detta sammanhang att noga övervaka situationen och vidta lämpliga åtgärder för att avlägsna potentiella hinder, t.ex. överdriven byråkrati på nationell nivå som hindrar denna grundläggande frihet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet övervaka det sätt på vilket administrativa förfaranden med anknytning till EU-medborgares och deras anhörigas inresa och uppehälle hanteras i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att spela en aktiv roll för att garantera att de förfaranden som medlemsstaterna inför helt överensstämmer med de värden och de mänskliga rättigheter som erkänns i EU-fördragen. Parlamentet betonar att arbetskraftens rörlighet är en av den inre marknadens viktigaste pelare. Parlamentet understryker de mycket positiva effekter som den migrerande arbetskraften har på medlemsstaternas ekonomier. Parlamentet uppmanar kommissionen i detta sammanhang att noga övervaka situationen och vidta lämpliga åtgärder för att avlägsna potentiella hinder, t.ex. överdriven byråkrati på nationell nivå som hindrar denna grundläggande frihet.

| 16. | Europaparlamentet erkänner att villkoren för förvärv och förlust av medborgarskap i medlemsstaterna enligt fast rättspraxis vid Europeiska unionens domstol (3) ska avgöras uteslutande genom hänvisning till den berörda medlemsstatens egen lagstiftning. Parlamentet efterlyser emellertid bättre samordning och ett mer strukturerat utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna när det gäller deras lagar om medborgarskap för att garantera grundläggande rättigheter för medborgarna, särskilt rättssäkerhet. Parlamentet efterlyser omfattande gemensamma riktlinjer som klargör förhållandet mellan nationellt medborgarskap och EU-medborgarskap. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet erkänner att villkoren för förvärv och förlust av medborgarskap i medlemsstaterna enligt fast rättspraxis vid Europeiska unionens domstol (3) ska avgöras uteslutande genom hänvisning till den berörda medlemsstatens egen lagstiftning. Parlamentet efterlyser emellertid bättre samordning och ett mer strukturerat utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna när det gäller deras lagar om medborgarskap för att garantera grundläggande rättigheter för medborgarna, särskilt rättssäkerhet. Parlamentet efterlyser omfattande gemensamma riktlinjer som klargör förhållandet mellan nationellt medborgarskap och EU-medborgarskap.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som berövar sina egna medborgare deras medborgarskap om dessa väljer att uppehålla sig i en annan medlemsstat under en längre period att sätta stopp för denna praxis och se över sin lagstiftning på området för att till fullo respektera de rättigheter som följer med medborgarskap under hela förfarandet. Medlemsstaterna bör vidta alla åtgärder som krävs för att på ett ändamålsenligt sätt bistå och hjälpa de medborgare som vill rösta eller kandidera i andra medlemsstater än den egna. Parlamentet betonar behovet av att EU-medborgarna utövar sin rösträtt i de nationella valen i sitt hemland från den medlemsstat där de bor. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som berövar sina egna medborgare deras medborgarskap om dessa väljer att uppehålla sig i en annan medlemsstat under en längre period att sätta stopp för denna praxis och se över sin lagstiftning på området för att till fullo respektera de rättigheter som följer med medborgarskap under hela förfarandet. Medlemsstaterna bör vidta alla åtgärder som krävs för att på ett ändamålsenligt sätt bistå och hjälpa de medborgare som vill rösta eller kandidera i andra medlemsstater än den egna. Parlamentet betonar behovet av att EU-medborgarna utövar sin rösträtt i de nationella valen i sitt hemland från den medlemsstat där de bor.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att skydda och förstärka EU-medborgarskapets innebörd genom att söka hindra alla former av diskriminering som grundas på nationalitet. Parlamentet beklagar djupt populistisk retorik som har som mål att skapa diskriminerande praxis som endast grundas på nationalitet. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att skydda och förstärka EU-medborgarskapets innebörd genom att söka hindra alla former av diskriminering som grundas på nationalitet. Parlamentet beklagar djupt populistisk retorik som har som mål att skapa diskriminerande praxis som endast grundas på nationalitet.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar de europeiska politiska partierna och deras nationella anknutna partier att anordna öppna valkampanjer före valet till Europaparlamentet 2014 och på ett effektivt sätt ta itu med problemen med det vikande valdeltagandet och den allt större klyftan mellan medborgarna och EU-institutionerna. Parlamentet anser att nomineringen av EU-omfattande kandidaturer för kommissionsordförande genom europeiska politiska partier är ett viktigt steg för att skapa ett verkligt europeiskt offentligt rum, men är övertygat om att en europeisering av valkampanjen bara kan åstadkommas genom alleuropeiska aktiviteter och nätverk av lokala och nationella medier, särskilt offentliga medier inom radio, tv och internet. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar de europeiska politiska partierna och deras nationella anknutna partier att anordna öppna valkampanjer före valet till Europaparlamentet 2014 och på ett effektivt sätt ta itu med problemen med det vikande valdeltagandet och den allt större klyftan mellan medborgarna och EU-institutionerna. Parlamentet anser att nomineringen av EU-omfattande kandidaturer för kommissionsordförande genom europeiska politiska partier är ett viktigt steg för att skapa ett verkligt europeiskt offentligt rum, men är övertygat om att en europeisering av valkampanjen bara kan åstadkommas genom alleuropeiska aktiviteter och nätverk av lokala och nationella medier, särskilt offentliga medier inom radio, tv och internet.

| 20. | Europaparlamentet betonar vikten av att informera medborgarna om att de har rätt att rösta i lokala val och i valet till Europaparlamentet om de bor utanför sitt hemland. Det är dessutom viktigt att främja denna rätt på olika sätt. Parlamentet uppmanar kommissionen att inte vänta till i maj 2014 för att offentliggöra sin handbok i vilken man tar upp dessa rättigheter ”på ett tydligt och enkelt språk”. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar vikten av att informera medborgarna om att de har rätt att rösta i lokala val och i valet till Europaparlamentet om de bor utanför sitt hemland. Det är dessutom viktigt att främja denna rätt på olika sätt. Parlamentet uppmanar kommissionen att inte vänta till i maj 2014 för att offentliggöra sin handbok i vilken man tar upp dessa rättigheter ”på ett tydligt och enkelt språk”.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar unionens samtliga institutioner, organ och byråer att ytterligare öka insynen och göra det lättare för användarna att få tillgång till handlingar, eftersom detta skulle göra det möjligt för medborgarna att delta i beslutsfattandet på ett mer aktivt sätt. Parlamentet uppmanar unionens institutioner, framför allt kommissionen, att effektivisera sina förfaranden så att EU-medborgarnas berättigade önskemål uppfylls så snabbt som möjligt. Parlamentet uppmanar alla EU-institutioner, särskilt parlamentet, att garantera både öppenhet och ansvarighet. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar unionens samtliga institutioner, organ och byråer att ytterligare öka insynen och göra det lättare för användarna att få tillgång till handlingar, eftersom detta skulle göra det möjligt för medborgarna att delta i beslutsfattandet på ett mer aktivt sätt. Parlamentet uppmanar unionens institutioner, framför allt kommissionen, att effektivisera sina förfaranden så att EU-medborgarnas berättigade önskemål uppfylls så snabbt som möjligt. Parlamentet uppmanar alla EU-institutioner, särskilt parlamentet, att garantera både öppenhet och ansvarighet.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av de två främsta EU-programmen för finansiering av verksamhet i samband med EU-medborgarskapet från 2014 till 2020, dvs. programmen Rättigheter och medborgarskap samt ett Europa för medborgarna. Parlamentet anser att det är djupt beklagligt att finansieringsramen särskilt för det senare, vilket stöder projekt om ett aktivt europeiskt medborgarskap, har minskats dramatiskt av medlemsstaternas regeringar i jämförelse med perioden 2007–2013. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar antagandet av de två främsta EU-programmen för finansiering av verksamhet i samband med EU-medborgarskapet från 2014 till 2020, dvs. programmen Rättigheter och medborgarskap samt ett Europa för medborgarna. Parlamentet anser att det är djupt beklagligt att finansieringsramen särskilt för det senare, vilket stöder projekt om ett aktivt europeiskt medborgarskap, har minskats dramatiskt av medlemsstaternas regeringar i jämförelse med perioden 2007–2013.

| 23. | Europaparlamentet är djupt oroat över framställningar som visar på den vanskliga situationen för vissa invånare som på grund av sin status inte fullt ut kan utnyttja sin rätt till fri rörlighet eller sin rösträtt i lokala val. Parlamentet uppmanar kommissionen och de berörda medlemsstaterna att underlätta en reglering av deras status i sådana fall. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet är djupt oroat över framställningar som visar på den vanskliga situationen för vissa invånare som på grund av sin status inte fullt ut kan utnyttja sin rätt till fri rörlighet eller sin rösträtt i lokala val. Parlamentet uppmanar kommissionen och de berörda medlemsstaterna att underlätta en reglering av deras status i sådana fall.

| 24. | Europaparlamentet är djupt oroat över de hinder som fortfarande möter medborgarna när de utövar sina enskilda rättigheter på den inre marknaden, och anser att den rådande ekonomiska osäkerheten i Europa också behöver tas itu med genom att avlägsna dessa hinder. Parlamentet välkomnar därför de nya initiativ som kommissionen har meddelat för att stärka medborgarna i deras roll som konsumenter och arbetstagare i Europa. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet är djupt oroat över de hinder som fortfarande möter medborgarna när de utövar sina enskilda rättigheter på den inre marknaden, och anser att den rådande ekonomiska osäkerheten i Europa också behöver tas itu med genom att avlägsna dessa hinder. Parlamentet välkomnar därför de nya initiativ som kommissionen har meddelat för att stärka medborgarna i deras roll som konsumenter och arbetstagare i Europa.

| 25. | Europaparlamentet understryker vikten av att förbättra informationsutbytet om praktikant- och lärlingsskapsmöjligheter i andra EU-länder genom Euresnätverket. Parlamentet är oroat över den höga arbetslösheten, särskilt eftersom detta påverkar ungdomarna. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag till rådets förordning om en kvalitetsram för praktikplatser (4) och uppmanar medlemsstaterna att respektera de principer som anges i riktlinjerna. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet understryker vikten av att förbättra informationsutbytet om praktikant- och lärlingsskapsmöjligheter i andra EU-länder genom Euresnätverket. Parlamentet är oroat över den höga arbetslösheten, särskilt eftersom detta påverkar ungdomarna. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag till rådets förordning om en kvalitetsram för praktikplatser (4) och uppmanar medlemsstaterna att respektera de principer som anges i riktlinjerna.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att informera EU-medborgarna om deras rättigheter och skyldigheter när det gäller lika tillgång till och respekt för dessa rättigheter både i sina ursprungsländer och i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att informera EU-medborgarna om deras rättigheter och skyldigheter när det gäller lika tillgång till och respekt för dessa rättigheter både i sina ursprungsländer och i en annan medlemsstat.

| 27. | Europaparlamentet framhåller klagomålen från vissa framställare – i de flesta fallen utvandrade EU-medborgare – som har rapporterat om problem i samband med förvärv, överföring och innehav av fast egendom i olika länder. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet framhåller klagomålen från vissa framställare – i de flesta fallen utvandrade EU-medborgare – som har rapporterat om problem i samband med förvärv, överföring och innehav av fast egendom i olika länder.

| 28. | Europaparlamentet erkänner de problem som personer med funktionsnedsättning ställs inför när de utövar sin rätt till fri rörlighet, och anser att ett europeiskt handikappkort som är giltigt i hela unionen bör införas för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet erkänner de problem som personer med funktionsnedsättning ställs inför när de utövar sin rätt till fri rörlighet, och anser att ett europeiskt handikappkort som är giltigt i hela unionen bör införas för personer med funktionsnedsättning.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta samordnings- och samarbetsåtgärder för att på ett effektivt sätt ta itu med frågorna om beskattning vid dubbelregistrering av fordon, skattemässig diskriminering och dubbelbeskattning i gränsöverskridande fall och på ett bättre sätt ta hänsyn till den verklighet som den gränsöverskridande rörligheten bland arbetstagarna skapar. Parlamentet anser att frågan om dubbelbeskattning inte beaktas i tillräcklig utsträckning inom ramen för vare sig befintliga bilaterala skatteavtal eller unilaterala åtgärder från medlemsstaternas sida och att det därför krävs samordnade och snabba åtgärder på unionsnivå. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta samordnings- och samarbetsåtgärder för att på ett effektivt sätt ta itu med frågorna om beskattning vid dubbelregistrering av fordon, skattemässig diskriminering och dubbelbeskattning i gränsöverskridande fall och på ett bättre sätt ta hänsyn till den verklighet som den gränsöverskridande rörligheten bland arbetstagarna skapar. Parlamentet anser att frågan om dubbelbeskattning inte beaktas i tillräcklig utsträckning inom ramen för vare sig befintliga bilaterala skatteavtal eller unilaterala åtgärder från medlemsstaternas sida och att det därför krävs samordnade och snabba åtgärder på unionsnivå.

| 30. | Europaparlamentet beklagar hindren för gränsöverskridande aktivitet avseende medborgerliga och sociala frågor, t.ex. familjerätt eller pensioner, vilka hindrar många medborgare från att åtnjuta ett fullständigt EU-medborgarskap. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet beklagar hindren för gränsöverskridande aktivitet avseende medborgerliga och sociala frågor, t.ex. familjerätt eller pensioner, vilka hindrar många medborgare från att åtnjuta ett fullständigt EU-medborgarskap.

| 31. | Europaparlamentet påminner om att EU-medborgare som befinner sig i ett tredjeland där den medlemsstat i vilken de är medborgare inte är representerad, har rätt att få skydd av diplomatiska eller konsulära myndigheter från vilken medlemsstat som helst enligt samma villkor som medborgarna i denna medlemsstat, och betonar den principiella betydelsen av en sådan bestämmelse. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet påminner om att EU-medborgare som befinner sig i ett tredjeland där den medlemsstat i vilken de är medborgare inte är representerad, har rätt att få skydd av diplomatiska eller konsulära myndigheter från vilken medlemsstat som helst enligt samma villkor som medborgarna i denna medlemsstat, och betonar den principiella betydelsen av en sådan bestämmelse.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att så snabbt som möjligt inrätta en enda kontaktpunkt i varje medlemsstat för att samordna projekt med gränsöverskridande verkan, t.ex. larmtjänster, med särskild hänvisning till projekt som har miljökonsekvenser, t.ex. vindkraftsprojekt, som ibland inte blir föremål för något samråd mellan invånarna på båda sidor av gränsen eller av någon miljökonsekvensbeskrivning. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att så snabbt som möjligt inrätta en enda kontaktpunkt i varje medlemsstat för att samordna projekt med gränsöverskridande verkan, t.ex. larmtjänster, med särskild hänvisning till projekt som har miljökonsekvenser, t.ex. vindkraftsprojekt, som ibland inte blir föremål för något samråd mellan invånarna på båda sidor av gränsen eller av någon miljökonsekvensbeskrivning.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en ingående bedömning av fördelarna och utmaningarna i samband med Europaåret för medborgarna 2013. Parlamentet beklagar att Europaåret för medborgarna, på grund av underfinansiering och brist på politiska ambitioner, hade en dålig medieprofil och inte lyckades att generera en bred, offentlig debatt om EU-medborgarskapet som kunde ha bidragit till förbättrade eller omdefinierade instrument. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en ingående bedömning av fördelarna och utmaningarna i samband med Europaåret för medborgarna 2013. Parlamentet beklagar att Europaåret för medborgarna, på grund av underfinansiering och brist på politiska ambitioner, hade en dålig medieprofil och inte lyckades att generera en bred, offentlig debatt om EU-medborgarskapet som kunde ha bidragit till förbättrade eller omdefinierade instrument.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag för att erkänna frivilligarbete som en faktor som bidrar till medborgarskapet. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag för att erkänna frivilligarbete som en faktor som bidrar till medborgarskapet.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra och sprida en förklaring om medborgarnas rättigheter före och efter Lissabonfördragets ikraftträdande för att återupprätta medborgarnas förtroende. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra och sprida en förklaring om medborgarnas rättigheter före och efter Lissabonfördragets ikraftträdande för att återupprätta medborgarnas förtroende.

| 36. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska ombudsmannen och till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska ombudsmannen och till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT C 257 E, 6.9.2013, s. 74.

(2)  Europaparlamentets förklaring av den 10 mars 2011 om inrättandet av europeiska stadgar för ömsesidiga bolag, föreningar och stiftelser (EUT C 199 E, 7.7.2012, s. 187).

(3)  Senast enligt dess dom av den 2 mars 2010 i mål C-135/08, Janko Rottman mot Freistaat Bayern.

(4)  COM(2013)0857.

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/151 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/151

---

P7_TA(2014)0234

Europeiska åklagarmyndigheten

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2014 om förslaget till rådets förordning om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (COM(2013)0534 – 2013/0255(APP))

(2017/C 378/18)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets förordning (COM(2013)0534), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets förordning (COM(2013)0534),

| — | med beaktande av förslaget till förordning om Europeiska unionens byrå för straffrättsligt samarbete (Eurojust) (COM(2013)0535), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till förordning om Europeiska unionens byrå för straffrättsligt samarbete (Eurojust) (COM(2013)0535),

| — | med beaktande av förslaget till direktiv om bekämpning genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägerier som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen (COM(2012)0363), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till direktiv om bekämpning genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägerier som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen (COM(2012)0363),

| — | med beaktande av rådets resolution av den 30 november 2009 om en färdplan för att stärka misstänkta eller åtalade personers processuella rättigheter vid straffrättsliga förfaranden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets resolution av den 30 november 2009 om en färdplan för att stärka misstänkta eller åtalade personers processuella rättigheter vid straffrättsliga förfaranden,

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2013 om organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt: rekommendationer med avseende på de åtgärder och initiativ som ska vidtas (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2013 om organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt: rekommendationer med avseende på de åtgärder och initiativ som ska vidtas (1),

| — | med beaktande av andra instrument på det straffrättsliga området som har antagits av Europaparlamentet och rådet genom medbeslutandeförfarandet, såsom direktiv 2013/48/EU om rätt till tillgång till försvarare i straffrättsliga förfaranden samt om rätt att få en tredje part underrättad vid frihetsberövande, direktivet om en europeisk utredningsorder på det straffrättsliga området osv., |
| --- | --- |

—

med beaktande av andra instrument på det straffrättsliga området som har antagits av Europaparlamentet och rådet genom medbeslutandeförfarandet, såsom direktiv 2013/48/EU om rätt till tillgång till försvarare i straffrättsliga förfaranden samt om rätt att få en tredje part underrättad vid frihetsberövande, direktivet om en europeisk utredningsorder på det straffrättsliga området osv.,

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna,

| — | med beaktande av artiklarna 2, 6 och 7 i fördraget om Europeiska unionen och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 6 och 7 i fördraget om Europeiska unionen och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 86, 218, 263, 265, 267, 268 och 340, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 86, 218, 263, 265, 267, 268 och 340,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 11 december 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 11 december 2013,

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 30 januari 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 30 januari 2014,

| — | med beaktande av artikel 81.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 81.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av interimsbetänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från budgetkontrollutskottet, budgetutskottet och utskottet för rättsliga frågor (A7-0141/2014), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av interimsbetänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från budgetkontrollutskottet, budgetutskottet och utskottet för rättsliga frågor (A7-0141/2014), och av följande skäl:

| A. | De huvudsakliga målen med inrättandet av Europeiska åklagarmyndigheten är att bidra till att stärka skyddet av unionens ekonomiska intressen, öka EU-företagens och EU-medborgarnas förtroende för unionens institutioner och säkerställa effektivare och ändamålsenligare utredning och lagföring av brott som skadar EU:s ekonomiska intressen, samtidigt som de grundläggande rättigheterna enligt Europeiska unionens stadga för de grundläggande rättigheterna respekteras fullt ut. |
| --- | --- |

A.

De huvudsakliga målen med inrättandet av Europeiska åklagarmyndigheten är att bidra till att stärka skyddet av unionens ekonomiska intressen, öka EU-företagens och EU-medborgarnas förtroende för unionens institutioner och säkerställa effektivare och ändamålsenligare utredning och lagföring av brott som skadar EU:s ekonomiska intressen, samtidigt som de grundläggande rättigheterna enligt Europeiska unionens stadga för de grundläggande rättigheterna respekteras fullt ut.

| B. | EU har åtagit sig att upprätta ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, och ska i enlighet med artikel 6 i fördraget om Europeiska unionen respektera unionen mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Brottsligheten verkar i allt högre grad över nationsgränserna, och i fall av brott mot unionens ekonomiska intressen – vilka åsamkar unionen allvarlig ekonomisk skada varje år – måste EU reagera på ett effektivt sätt som ger mervärde åt samtliga medlemsstaters samlade insatser, eftersom EU:s budget kan skyddas mot bedrägerier på ett bättre sätt på EU-nivå. |
| --- | --- |

B.

EU har åtagit sig att upprätta ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, och ska i enlighet med artikel 6 i fördraget om Europeiska unionen respektera unionen mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Brottsligheten verkar i allt högre grad över nationsgränserna, och i fall av brott mot unionens ekonomiska intressen – vilka åsamkar unionen allvarlig ekonomisk skada varje år – måste EU reagera på ett effektivt sätt som ger mervärde åt samtliga medlemsstaters samlade insatser, eftersom EU:s budget kan skyddas mot bedrägerier på ett bättre sätt på EU-nivå.

| C. | Principen om nolltolerans när det gäller EU:s budget bör tillämpas för att bekämpa bedrägerier riktade mot EU:s ekonomiska intressen på ett samordnat och effektivt sätt. |
| --- | --- |

C.

Principen om nolltolerans när det gäller EU:s budget bör tillämpas för att bekämpa bedrägerier riktade mot EU:s ekonomiska intressen på ett samordnat och effektivt sätt.

| D. | Medlemsstaterna har det primära ansvaret för genomförandet av ungefär 80 procent av unionens budget och för uppbörden av egna medel, enligt vad som fastställs i rådets beslut 2007/436/EG, Euratom (2), vilket inom kort kommer att ersättas av rådets beslut om kommissionens ändrade förslag till rådets beslut om systemet för Europeiska unionens egna medel (COM(2011)0739). |
| --- | --- |

D.

Medlemsstaterna har det primära ansvaret för genomförandet av ungefär 80 procent av unionens budget och för uppbörden av egna medel, enligt vad som fastställs i rådets beslut 2007/436/EG, Euratom (2), vilket inom kort kommer att ersättas av rådets beslut om kommissionens ändrade förslag till rådets beslut om systemet för Europeiska unionens egna medel (COM(2011)0739).

| E. | Det är likaså viktigt att se till att unionens ekonomiska intressen skyddas både vid uppbörden av EU:s medel och i samband med utgifter. |
| --- | --- |

E.

Det är likaså viktigt att se till att unionens ekonomiska intressen skyddas både vid uppbörden av EU:s medel och i samband med utgifter.

| F. | Av de utredningar som genomförs av Olaf gäller 10 procent fall av gränsöverskridande organiserad brottslighet, men dessa motsvarar hela 40 procent av den sammanlagda ekonomiska inverkan på EU:s ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

F.

Av de utredningar som genomförs av Olaf gäller 10 procent fall av gränsöverskridande organiserad brottslighet, men dessa motsvarar hela 40 procent av den sammanlagda ekonomiska inverkan på EU:s ekonomiska intressen.

| G. | Rättsakten om inrättandet av Europeiska åklagarmyndigheten är den enda på det straffrättsliga området för vilken det ordinarie lagstiftningsförfarandet inte tillämpas. |
| --- | --- |

G.

Rättsakten om inrättandet av Europeiska åklagarmyndigheten är den enda på det straffrättsliga området för vilken det ordinarie lagstiftningsförfarandet inte tillämpas.

| H. | Förslaget till förordning om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten är i allt väsentligt kopplat till förslaget till direktiv om bekämpning genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägerier som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen och förslaget till förordning om Europeiska unionens byrå för straffrättsligt samarbete (Eurojust), för vilka det ordinarie lagstiftningsförfarandet tillämpas. |
| --- | --- |

H.

Förslaget till förordning om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten är i allt väsentligt kopplat till förslaget till direktiv om bekämpning genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägerier som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen och förslaget till förordning om Europeiska unionens byrå för straffrättsligt samarbete (Eurojust), för vilka det ordinarie lagstiftningsförfarandet tillämpas.

| I. | Respekten för rättsstaten måste vara en vägledande princip för all unionslagstiftning, särskilt i frågor som rör rättvisa och skydd av grundläggande mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

I.

Respekten för rättsstaten måste vara en vägledande princip för all unionslagstiftning, särskilt i frågor som rör rättvisa och skydd av grundläggande mänskliga rättigheter.

| J. | Fjorton kammare från elva medlemsstaters nationella parlament har använt sig av mekanismen för utfärdande av gult kort i samband med kommissionens förslag, och kommissionen beslutade den 27 november 2013 att bibehålla förslaget, samtidigt som den uppgav att den ämnar ta vederbörlig hänsyn till de motiverade yttrandena från de nationella parlamentens kammare under lagstiftningsförfarandet. |
| --- | --- |

J.

Fjorton kammare från elva medlemsstaters nationella parlament har använt sig av mekanismen för utfärdande av gult kort i samband med kommissionens förslag, och kommissionen beslutade den 27 november 2013 att bibehålla förslaget, samtidigt som den uppgav att den ämnar ta vederbörlig hänsyn till de motiverade yttrandena från de nationella parlamentens kammare under lagstiftningsförfarandet.

| K. | Enligt artikel 86.1 i EUF-fördraget krävs enhällighet i rådet om inrättande av en europeisk åklagarmyndighet, och det förefaller högst otroligt att enhällighet kommer att uppnås. Därför är det troligare att vissa medlemsstater kommer att inrätta en europeisk åklagarmyndighet genom ett fördjupat samarbete, vilket skulle tvinga kommissionen att lägga fram ett nytt förslag. |
| --- | --- |

K.

Enligt artikel 86.1 i EUF-fördraget krävs enhällighet i rådet om inrättande av en europeisk åklagarmyndighet, och det förefaller högst otroligt att enhällighet kommer att uppnås. Därför är det troligare att vissa medlemsstater kommer att inrätta en europeisk åklagarmyndighet genom ett fördjupat samarbete, vilket skulle tvinga kommissionen att lägga fram ett nytt förslag.

| 1. | Europaparlamentet anser att syftet med kommissionens förslag utgör ytterligare ett steg mot att inrätta ett europeiskt straffrättsligt område och stärka verktygen för att bekämpa bedrägerier riktade mot unionens ekonomiska intressen samt därigenom öka skattebetalarnas förtroende för EU. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att syftet med kommissionens förslag utgör ytterligare ett steg mot att inrätta ett europeiskt straffrättsligt område och stärka verktygen för att bekämpa bedrägerier riktade mot unionens ekonomiska intressen samt därigenom öka skattebetalarnas förtroende för EU.

| 2. | Europaparlamentet anser att inrättandet av en europeisk åklagarmyndighet skulle kunna ge särskilt mervärde åt området med frihet, säkerhet och rättvisa, förutsatt att alla medlemsstater deltar, eftersom unionens ekonomiska intressen och därmed de europeiska skattebetalarnas intressen måste skyddas i samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att inrättandet av en europeisk åklagarmyndighet skulle kunna ge särskilt mervärde åt området med frihet, säkerhet och rättvisa, förutsatt att alla medlemsstater deltar, eftersom unionens ekonomiska intressen och därmed de europeiska skattebetalarnas intressen måste skyddas i samtliga medlemsstater.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar rådet att i hög grad involvera parlamentet i sitt lagstiftningsarbete genom ett konstant informationsflöde och löpande samråd med parlamentet, så att det blir möjligt att nå ett resultat som är förenligt med ändringarna i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt efter Lissabonprocessen och som båda parter kan vara huvudsakligen nöjda med. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar rådet att i hög grad involvera parlamentet i sitt lagstiftningsarbete genom ett konstant informationsflöde och löpande samråd med parlamentet, så att det blir möjligt att nå ett resultat som är förenligt med ändringarna i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt efter Lissabonprocessen och som båda parter kan vara huvudsakligen nöjda med.

| 4. | För att insatserna ska vara effektiva måste det råda konsekvens mellan Europeiska unionens samtliga åtgärder på området för rättsliga frågor, och Europaparlamentet uppmanar EU-lagstiftaren att vid behandlingen av detta förslag även beakta andra närliggande förslag, såsom förslaget till direktiv om bekämpning genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägerier som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen, förslaget till förordning om Europeiska unionens byrå för straffrättsligt samarbete (Eurojust) och andra relevanta straffrättsliga instrument och instrument på det processrättsliga området, för att man ska kunna garantera att förslaget är fullt kompatibelt med ovannämnda och att genomförandet blir konsekvent. |
| --- | --- |

4.

För att insatserna ska vara effektiva måste det råda konsekvens mellan Europeiska unionens samtliga åtgärder på området för rättsliga frågor, och Europaparlamentet uppmanar EU-lagstiftaren att vid behandlingen av detta förslag även beakta andra närliggande förslag, såsom förslaget till direktiv om bekämpning genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägerier som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen, förslaget till förordning om Europeiska unionens byrå för straffrättsligt samarbete (Eurojust) och andra relevanta straffrättsliga instrument och instrument på det processrättsliga området, för att man ska kunna garantera att förslaget är fullt kompatibelt med ovannämnda och att genomförandet blir konsekvent.

| 5. | Europaparlamentet betonar att Europeiska åklagarmyndighetens befogenheter och verksamhet måste respektera de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och de konstitutionella traditionerna i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar därför rådet att ta vederbörlig hänsyn till följande rekommendationer:






  i) | I Europeiska åklagarmyndighetens arbete bör man strikt respektera rätten till en rättvis rättegång och därmed agera i överensstämmelse med principen om att få sitt fall avgjort i behörig domstol, vilket innebär att det på förhand klart och tydligt ska fastställas vilka kriterier som gäller för besluten om vilken domstol som ska vara behörig. Eftersom den nuvarande lydelsen i artikel 27.4 ger Europeiska åklagarmyndigheten alltför stort handlingsutrymme när det gäller att tillämpa de olika behörighetskriterierna, bör dessa kriterier göras bindande och rangordnas för att säkerställa förutsebarhet. I detta avseende bör de misstänktas rättigheter beaktas. Vidare bör fastställandet av behörighet i enlighet med dessa kriterier kunna bli föremål för rättslig omprövning. |
| --- | --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att Europeiska åklagarmyndighetens befogenheter och verksamhet måste respektera de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och de konstitutionella traditionerna i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar därför rådet att ta vederbörlig hänsyn till följande rekommendationer:

i)

I Europeiska åklagarmyndighetens arbete bör man strikt respektera rätten till en rättvis rättegång och därmed agera i överensstämmelse med principen om att få sitt fall avgjort i behörig domstol, vilket innebär att det på förhand klart och tydligt ska fastställas vilka kriterier som gäller för besluten om vilken domstol som ska vara behörig. Eftersom den nuvarande lydelsen i artikel 27.4 ger Europeiska åklagarmyndigheten alltför stort handlingsutrymme när det gäller att tillämpa de olika behörighetskriterierna, bör dessa kriterier göras bindande och rangordnas för att säkerställa förutsebarhet. I detta avseende bör de misstänktas rättigheter beaktas. Vidare bör fastställandet av behörighet i enlighet med dessa kriterier kunna bli föremål för rättslig omprövning.

| ii) | Europeiska åklagarmyndigheten bör vara fullständigt oberoende från både nationella regeringar och EU:s institutioner samt skyddas från alla politiska påtryckningar. |
| --- | --- |

ii)

Europeiska åklagarmyndigheten bör vara fullständigt oberoende från både nationella regeringar och EU:s institutioner samt skyddas från alla politiska påtryckningar.

| iii) | Europeiska åklagarmyndighetens behörighetsområde bör fastställas exakt, så att man på förhand vet vilka slags brott det ska omfatta. Parlamentet efterlyser en noggrann översyn av definitionerna i artikel 13 i kommissionens förslag om underordnade befogenheter, eftersom de i sin nuvarande form överträder begränsningarna i artikel 86.1–86.3 i EUF-fördraget. Detta bör göras på ett sådant sätt att det säkerställs att Europeiska åklagarmyndighetens befogenheter omfattar andra brott än dem som skadar unionens ekonomiska intressen endast då samtliga nedanstående villkor uppfylls samtidigt:






  a) | Handlingen i fråga utgör samtidigt ett brott som skadar unionens ekonomiska intressen och andra brott. |
| --- | --- | --- |

iii)

Europeiska åklagarmyndighetens behörighetsområde bör fastställas exakt, så att man på förhand vet vilka slags brott det ska omfatta. Parlamentet efterlyser en noggrann översyn av definitionerna i artikel 13 i kommissionens förslag om underordnade befogenheter, eftersom de i sin nuvarande form överträder begränsningarna i artikel 86.1–86.3 i EUF-fördraget. Detta bör göras på ett sådant sätt att det säkerställs att Europeiska åklagarmyndighetens befogenheter omfattar andra brott än dem som skadar unionens ekonomiska intressen endast då samtliga nedanstående villkor uppfylls samtidigt:

a)

Handlingen i fråga utgör samtidigt ett brott som skadar unionens ekonomiska intressen och andra brott.

| b) | De brott som skadar unionens ekonomiska intressen är av överordnad betydelse och övriga brott är bara av underordnad betydelse. |
| --- | --- |

b)

De brott som skadar unionens ekonomiska intressen är av överordnad betydelse och övriga brott är bara av underordnad betydelse.

| c) | De övriga brotten skulle inte kunna bli föremål för ytterligare prövning och bestraffning om de inte lagfördes och behandlades i domstol tillsammans med de brott som skadar unionens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

c)

De övriga brotten skulle inte kunna bli föremål för ytterligare prövning och bestraffning om de inte lagfördes och behandlades i domstol tillsammans med de brott som skadar unionens ekonomiska intressen.

Vidare bör fastställandet av behörighet i enlighet med dessa kriterier kunna bli föremål för rättslig omprövning.

| iv) | Med tanke på att man ännu inte antagit det direktiv som avses i artikel 12 i förslaget och som anger de brott för vilka Europeiska åklagarmyndigheten kommer att ha behörighet, bör det i texten i förslaget anges att Europeiska åklagarmyndigheten inte kan lagföra brott som ännu inte anges i de relevanta medlemsstaternas lagstiftning vid tidpunkten för brottet. Vidare bör Europeiska åklagarmyndigheten inte utöva sin behörighet för brott som begåtts innan den inlett sin verksamhet till fullo. I detta avseende bör artikel 71 i förslaget ändras på motsvarande sätt. |
| --- | --- |

iv)

Med tanke på att man ännu inte antagit det direktiv som avses i artikel 12 i förslaget och som anger de brott för vilka Europeiska åklagarmyndigheten kommer att ha behörighet, bör det i texten i förslaget anges att Europeiska åklagarmyndigheten inte kan lagföra brott som ännu inte anges i de relevanta medlemsstaternas lagstiftning vid tidpunkten för brottet. Vidare bör Europeiska åklagarmyndigheten inte utöva sin behörighet för brott som begåtts innan den inlett sin verksamhet till fullo. I detta avseende bör artikel 71 i förslaget ändras på motsvarande sätt.

| v) | Europeiska åklagarmyndighetens utredningsinstrument och utredningsåtgärder bör vara homogena, exakt utformade och kompatibla med rättssystemen i de medlemsstater där de genomförs. Vidare bör kriterierna för användning av utredningsåtgärder anges närmare så att man ser till att s.k. forum shopping kan uteslutas. |
| --- | --- |

v)

Europeiska åklagarmyndighetens utredningsinstrument och utredningsåtgärder bör vara homogena, exakt utformade och kompatibla med rättssystemen i de medlemsstater där de genomförs. Vidare bör kriterierna för användning av utredningsåtgärder anges närmare så att man ser till att s.k. forum shopping kan uteslutas.

| vi) | Tillåtlighet och bedömning av bevismaterial i enlighet med artikel 30 är nyckelfaktorer i brottsutredningar. Bestämmelserna för detta måste vara tydliga och enhetliga inom hela det område som Europeiska åklagarmyndigheten omfattar, och de bör vara utformade så att de helt uppfyller rättssäkerhetsgarantierna. För att detta uppfyllande ska säkerställas bör reglerna för tillåtlighet av bevismaterial vara sådana att de respekterar alla rättigheter som garanteras genom Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och Europadomstolens rättspraxis. |
| --- | --- |

vi)

Tillåtlighet och bedömning av bevismaterial i enlighet med artikel 30 är nyckelfaktorer i brottsutredningar. Bestämmelserna för detta måste vara tydliga och enhetliga inom hela det område som Europeiska åklagarmyndigheten omfattar, och de bör vara utformade så att de helt uppfyller rättssäkerhetsgarantierna. För att detta uppfyllande ska säkerställas bör reglerna för tillåtlighet av bevismaterial vara sådana att de respekterar alla rättigheter som garanteras genom Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och Europadomstolens rättspraxis.

| vii) | Rätten till effektivt överklagande bör alltid värnas under Europeiska åklagarmyndighetens verksamhet i hela unionen. Europeiska åklagarmyndighetens samtliga beslut bör därför kunna bli föremål för rättslig omprövning vid den behöriga domstolen. I detta avseende bör beslut som fattas av Europeiska åklagarmyndigheten före eller oberoende av rättegången, såsom de som beskrivs i artiklarna 27, 28 och 29 om behörig domstol, avskrivande av ärenden eller förlikning, kunna överklagas vid unionens domstolar.
  Därför bör artikel 36 i förslaget omarbetas för att undvika ett kringgående av fördragsbestämmelserna om unionsdomstolarnas verksamhetsområde och oproportionerlig inskränkning av rätten till ett effektivt rättsmedel i enlighet med artikel 47.1 i stadgan om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

vii)

Rätten till effektivt överklagande bör alltid värnas under Europeiska åklagarmyndighetens verksamhet i hela unionen. Europeiska åklagarmyndighetens samtliga beslut bör därför kunna bli föremål för rättslig omprövning vid den behöriga domstolen. I detta avseende bör beslut som fattas av Europeiska åklagarmyndigheten före eller oberoende av rättegången, såsom de som beskrivs i artiklarna 27, 28 och 29 om behörig domstol, avskrivande av ärenden eller förlikning, kunna överklagas vid unionens domstolar.

Därför bör artikel 36 i förslaget omarbetas för att undvika ett kringgående av fördragsbestämmelserna om unionsdomstolarnas verksamhetsområde och oproportionerlig inskränkning av rätten till ett effektivt rättsmedel i enlighet med artikel 47.1 i stadgan om de grundläggande rättigheterna.

| viii) | Artikel 28 i förslaget bör klart och tydligt ange att de nationella åklagarmyndigheterna, efter Europeiska åklagarmyndighetens avskrivning av ett ärende gällande ringa förseelser, inte ska förhindras att vidare utreda och väcka åtal i ärendet om de skulle få göra det enligt sina nationella lagar, och att en avskrivning är obligatorisk i de fall där en brist på relevanta bevis inte kan förutses bli avhjälpt genom vidare proportionerliga utredningsåtgärder. Dessutom bör förekomsten av obligatoriska skäl för avskrivning kontrolleras så snart som möjligt under utredningens gång, och avskrivningen bör följa utan dröjsmål när man konstaterar att något av de obligatoriska skälen är tillämpligt. |
| --- | --- |

viii)

Artikel 28 i förslaget bör klart och tydligt ange att de nationella åklagarmyndigheterna, efter Europeiska åklagarmyndighetens avskrivning av ett ärende gällande ringa förseelser, inte ska förhindras att vidare utreda och väcka åtal i ärendet om de skulle få göra det enligt sina nationella lagar, och att en avskrivning är obligatorisk i de fall där en brist på relevanta bevis inte kan förutses bli avhjälpt genom vidare proportionerliga utredningsåtgärder. Dessutom bör förekomsten av obligatoriska skäl för avskrivning kontrolleras så snart som möjligt under utredningens gång, och avskrivningen bör följa utan dröjsmål när man konstaterar att något av de obligatoriska skälen är tillämpligt.

| ix) | En godtycklig rättskipning måste undvikas under alla omständigheter. Därför bör villkoret om ”lämplig rättskipning” som grund för förlikning enligt artikel 29.1 i förslaget ersättas av mer specifika kriterier. Förlikning bör särskilt uteslutas vid tiden för åtalet, och i alla händelser i ärenden som kan avskrivas enligt artikel 28 i förslaget liksom i allvarliga ärenden. |
| --- | --- |

ix)

En godtycklig rättskipning måste undvikas under alla omständigheter. Därför bör villkoret om ”lämplig rättskipning” som grund för förlikning enligt artikel 29.1 i förslaget ersättas av mer specifika kriterier. Förlikning bör särskilt uteslutas vid tiden för åtalet, och i alla händelser i ärenden som kan avskrivas enligt artikel 28 i förslaget liksom i allvarliga ärenden.

| x) | Eftersom Europeiska åklagarmyndighetens befogenheter inte bara kräver domstolskontroll av EU-domstolen utan också tillsyn av Europaparlamentet och nationella parlament måste relevanta bestämmelser inkluderas särskilt för att säkerställa en effektiv och sammanhängande praxis i medlemsstaterna och förenligheten med rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

x)

Eftersom Europeiska åklagarmyndighetens befogenheter inte bara kräver domstolskontroll av EU-domstolen utan också tillsyn av Europaparlamentet och nationella parlament måste relevanta bestämmelser inkluderas särskilt för att säkerställa en effektiv och sammanhängande praxis i medlemsstaterna och förenligheten med rättsstatsprincipen.

| 6. | Europaparlamentet betonar behovet av största möjliga respekt för grundläggande principer, såsom en rättvis rättegång och garantier för försvarets rättigheter i brottmål, och uppmanar därför rådet att ta hänsyn till följande rekommendationer och agera i enlighet med dem:






  i) | Europeiska åklagarmyndighetens åtgärder bör säkra ett gott skydd av rätten till försvar, särskilt med tanke på att unionen skulle kunna bli ett område där Europeiska åklagarmyndigheten skulle kunna agera inom ramen för sin normala verksamhet utan att behöva instrument för ömsesidig rättslig hjälp. För att Europeiska åklagarmyndigheten ska kunna fungera på ett tillfredsställande sätt är det av avgörande betydelse att EU:s miniminormer på området för enskilda personers rättigheter i straffrättsliga förfaranden respekteras i samtliga medlemsstater.
  Det bör noteras att den färdplan för att stärka misstänkta eller åtalade personers processuella rättigheter vid straffrättsliga förfaranden som rådet antog den 30 november 2009 ännu inte är helt färdigställd, och att förslaget nöjer sig med att återhänvisa många frågor till den nationella lagstiftningen, såsom rätten att tiga, oskuldspresumtionen, rätten till rättshjälp och till försvarsutredningar. Därför, i enlighet med principen om jämlikhet i medel, bör den lag som är tillämplig för misstänkta eller anklagade personer som deltar i Europeiska åklagarmyndighetens förfaranden också gälla för rättssäkerhetsgarantierna mot den senares utrednings- eller lagföringsåtgärder, utan att detta påverkar några ytterligare eller högre krav på de rättssäkerhetsgarantier som unionslagstiftningen ger. |
| --- | --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar behovet av största möjliga respekt för grundläggande principer, såsom en rättvis rättegång och garantier för försvarets rättigheter i brottmål, och uppmanar därför rådet att ta hänsyn till följande rekommendationer och agera i enlighet med dem:

i)

Europeiska åklagarmyndighetens åtgärder bör säkra ett gott skydd av rätten till försvar, särskilt med tanke på att unionen skulle kunna bli ett område där Europeiska åklagarmyndigheten skulle kunna agera inom ramen för sin normala verksamhet utan att behöva instrument för ömsesidig rättslig hjälp. För att Europeiska åklagarmyndigheten ska kunna fungera på ett tillfredsställande sätt är det av avgörande betydelse att EU:s miniminormer på området för enskilda personers rättigheter i straffrättsliga förfaranden respekteras i samtliga medlemsstater.

Det bör noteras att den färdplan för att stärka misstänkta eller åtalade personers processuella rättigheter vid straffrättsliga förfaranden som rådet antog den 30 november 2009 ännu inte är helt färdigställd, och att förslaget nöjer sig med att återhänvisa många frågor till den nationella lagstiftningen, såsom rätten att tiga, oskuldspresumtionen, rätten till rättshjälp och till försvarsutredningar. Därför, i enlighet med principen om jämlikhet i medel, bör den lag som är tillämplig för misstänkta eller anklagade personer som deltar i Europeiska åklagarmyndighetens förfaranden också gälla för rättssäkerhetsgarantierna mot den senares utrednings- eller lagföringsåtgärder, utan att detta påverkar några ytterligare eller högre krav på de rättssäkerhetsgarantier som unionslagstiftningen ger.

| ii) | Efter utgången av den aktuella införlivandeperioden bör ett icke-införlivande eller felaktigt införlivande med nationell lag av en av akterna om processuella rättigheter i unionslagstiftningen aldrig tolkas till nackdel för en enskild person som är föremål för utredning eller åtal och de ska alltid tillämpas enligt rättspraxis i EU-domstolen och Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

ii)

Efter utgången av den aktuella införlivandeperioden bör ett icke-införlivande eller felaktigt införlivande med nationell lag av en av akterna om processuella rättigheter i unionslagstiftningen aldrig tolkas till nackdel för en enskild person som är föremål för utredning eller åtal och de ska alltid tillämpas enligt rättspraxis i EU-domstolen och Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna.

| iii) | Man måste se till att ne bis in idem-principen efterlevs, dvs. principen om att en person inte ska dömas mer än en gång för ett och samma brott. |
| --- | --- |

iii)

Man måste se till att ne bis in idem-principen efterlevs, dvs. principen om att en person inte ska dömas mer än en gång för ett och samma brott.

| iv) | I det straffrättsliga förfarandet ska man följa artikel 6 i fördraget om Europeiska unionen, artikel 16 i fördraget om Europeiska unionens funktion, Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna samt tillämplig unionslagstiftning om skyddet av personuppgifter. I synnerhet bör man uppmärksamma den registrerades rättigheter i de fall där personliga uppgifter överförs till tredjeländer eller internationella organisationer. |
| --- | --- |

iv)

I det straffrättsliga förfarandet ska man följa artikel 6 i fördraget om Europeiska unionen, artikel 16 i fördraget om Europeiska unionens funktion, Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna samt tillämplig unionslagstiftning om skyddet av personuppgifter. I synnerhet bör man uppmärksamma den registrerades rättigheter i de fall där personliga uppgifter överförs till tredjeländer eller internationella organisationer.

| 7. | Europaparlamentet betonar att man måste se till att Europeiska åklagarmyndigheten har en smidig, flexibel och effektiv struktur och kan uppnå de allra bästa resultaten, och uppmanar därför rådet att ta hänsyn till följande rekommendationer:






  i) | För att säkra framgångsrika, rättvisa och samordnade utredningar måste man se till att de som ska leda dem har djupa kunskaper om rättssystemen i berörda länder. I detta syfte bör man genom organisationsmodellen för Europeiska åklagarmyndigheten säkerställa att det på central nivå finns lämpliga färdigheter, erfarenheter och kunskaper om rättssystemen i medlemsstaterna. |
| --- | --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att man måste se till att Europeiska åklagarmyndigheten har en smidig, flexibel och effektiv struktur och kan uppnå de allra bästa resultaten, och uppmanar därför rådet att ta hänsyn till följande rekommendationer:

i)

För att säkra framgångsrika, rättvisa och samordnade utredningar måste man se till att de som ska leda dem har djupa kunskaper om rättssystemen i berörda länder. I detta syfte bör man genom organisationsmodellen för Europeiska åklagarmyndigheten säkerställa att det på central nivå finns lämpliga färdigheter, erfarenheter och kunskaper om rättssystemen i medlemsstaterna.

| ii) | För att besluten ska kunna fattas snabbt och effektivt bör man se till att Europeiska åklagarmyndigheten kan hantera beslutsprocessen med hjälp av delegerade nationella åklagare som har ansvar för specifika ärenden. |
| --- | --- |

ii)

För att besluten ska kunna fattas snabbt och effektivt bör man se till att Europeiska åklagarmyndigheten kan hantera beslutsprocessen med hjälp av delegerade nationella åklagare som har ansvar för specifika ärenden.

| iii) | För att Europeiska åklagarmyndigheten ska kunna garantera en hög standard vad gäller oberoende, effektivitet, erfarenhet och yrkeskunnande, måste dess personal vara så kvalificerad som möjligt och kunna garantera att målen som ställs upp i denna text kan uppfyllas. I synnerhet kan berörd personal komma från domarkåren, från advokatkåren eller från andra sektorer där de har skaffat sig tidigare nämnda erfarenhet och yrkeskunnande samt lämpliga kunskaper om medlemsstaternas rättsliga system. I detta hänseende bör kommissionens uppgifter i punkt 4 i motiveringen till förslaget avseende budgetkostnader kopplas till de verkliga kraven vad gäller Europeiska åklagarmyndighetens effektivitet och funktionalitet. |
| --- | --- |

iii)

För att Europeiska åklagarmyndigheten ska kunna garantera en hög standard vad gäller oberoende, effektivitet, erfarenhet och yrkeskunnande, måste dess personal vara så kvalificerad som möjligt och kunna garantera att målen som ställs upp i denna text kan uppfyllas. I synnerhet kan berörd personal komma från domarkåren, från advokatkåren eller från andra sektorer där de har skaffat sig tidigare nämnda erfarenhet och yrkeskunnande samt lämpliga kunskaper om medlemsstaternas rättsliga system. I detta hänseende bör kommissionens uppgifter i punkt 4 i motiveringen till förslaget avseende budgetkostnader kopplas till de verkliga kraven vad gäller Europeiska åklagarmyndighetens effektivitet och funktionalitet.

| iv) | En kontrollmekanism bör införas och bör årligen avlägga rapporter om Europeiska åklagarmyndighetens verksamhet. |
| --- | --- |

iv)

En kontrollmekanism bör införas och bör årligen avlägga rapporter om Europeiska åklagarmyndighetens verksamhet.

| 8. | Europaparlamentet noterar idén om att upprätta Europeiska åklagarmyndigheten utifrån befintliga strukturer, en lösning som enligt kommissionen inte förväntas innebära några väsentliga nya kostnader för unionen eller dess medlemsstater, i och med att myndighetens administrativa tjänster ska skötas av Eurojust och dess personalresurser kommer att tas från existerande enheter, såsom Olaf. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet noterar idén om att upprätta Europeiska åklagarmyndigheten utifrån befintliga strukturer, en lösning som enligt kommissionen inte förväntas innebära några väsentliga nya kostnader för unionen eller dess medlemsstater, i och med att myndighetens administrativa tjänster ska skötas av Eurojust och dess personalresurser kommer att tas från existerande enheter, såsom Olaf.

| 9. | Europaparlamentet ställer sig tveksamt till det argument om kostnadseffektivitet som förs fram i förslaget, eftersom Europeiska åklagarmyndigheten måste inrätta specialiserade avdelningar, en för varje medlemsstat, vilka kommer att behöva ha gedigna kunskaper om det nationella regelverket för att kunna göra utredningar och väcka åtal. Parlamentet efterlyser en analys för att uppskatta de kostnader som inrättandet av Europeiska åklagarmyndigheten kommer att innebära för EU:s budget och för de nationella budgetarna. En sådan analys bör även omfatta en utvärdering av fördelarna. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet ställer sig tveksamt till det argument om kostnadseffektivitet som förs fram i förslaget, eftersom Europeiska åklagarmyndigheten måste inrätta specialiserade avdelningar, en för varje medlemsstat, vilka kommer att behöva ha gedigna kunskaper om det nationella regelverket för att kunna göra utredningar och väcka åtal. Parlamentet efterlyser en analys för att uppskatta de kostnader som inrättandet av Europeiska åklagarmyndigheten kommer att innebära för EU:s budget och för de nationella budgetarna. En sådan analys bör även omfatta en utvärdering av fördelarna.

| 10. | Europaparlamentet är oroat över att förslaget bygger på antagandet att de administrativa tjänster som Eurojust tillhandahåller inte kommer att få några finansiella eller personalmässiga konsekvenser för denna decentraliserade byrå. Parlamentet anser därför att finansieringsöversikten är vilseledande. Parlamentet uppmärksammar i detta sammanhang sin begäran att kommissionen ska lägga fram en uppdaterad finansieringsöversikt i vilken hänsyn tas till eventuella ändringar som görs av lagstiftaren innan lagstiftningsprocessen slutförs. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet är oroat över att förslaget bygger på antagandet att de administrativa tjänster som Eurojust tillhandahåller inte kommer att få några finansiella eller personalmässiga konsekvenser för denna decentraliserade byrå. Parlamentet anser därför att finansieringsöversikten är vilseledande. Parlamentet uppmärksammar i detta sammanhang sin begäran att kommissionen ska lägga fram en uppdaterad finansieringsöversikt i vilken hänsyn tas till eventuella ändringar som görs av lagstiftaren innan lagstiftningsprocessen slutförs.

| 11. | Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen i enlighet med artikel 86.1 i EUF-fördraget, enligt vilken rådet kan inrätta en europeisk åklagarmyndighet ”som baseras på Eurojust”, endast gör en överföring av ekonomiska resurser från Olaf till Europeiska åklagarmyndigheten, och att Europeiska åklagarmyndigheten drar nytta av den expertis och det mervärde som finns hos Eurojusts anställda. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen i enlighet med artikel 86.1 i EUF-fördraget, enligt vilken rådet kan inrätta en europeisk åklagarmyndighet ”som baseras på Eurojust”, endast gör en överföring av ekonomiska resurser från Olaf till Europeiska åklagarmyndigheten, och att Europeiska åklagarmyndigheten drar nytta av den expertis och det mervärde som finns hos Eurojusts anställda.

| 12. | Europaparlamentet betonar att det inte har lämnats något tydligt besked huruvida Europeiska åklagarmyndigheten, i egenskap av ett nyinrättat organ, omfattas av de personalminskningar som planerats för alla unionens institutioner och organ. Parlamentet påpekar att det inte skulle stödja ett sådant tillvägagångssätt. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar att det inte har lämnats något tydligt besked huruvida Europeiska åklagarmyndigheten, i egenskap av ett nyinrättat organ, omfattas av de personalminskningar som planerats för alla unionens institutioner och organ. Parlamentet påpekar att det inte skulle stödja ett sådant tillvägagångssätt.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar rådet att klargöra behörigheten för samtliga befintliga organ som ansvarar för att skydda unionens ekonomiska intressen. Parlamentet påpekar att det är av yttersta vikt att förhållandet mellan Europeiska åklagarmyndigheten och övriga redan befintliga organ, såsom Eurojust och Olaf, fastställs och avgränsas i högre grad. Parlamentet betonar att Europeiska åklagarmyndigheten bör utnyttja Olafs mångåriga erfarenhet och expertis när det gäller att genomföra utredningar, på både nationell nivå och EU-nivå, inom områden som är kopplade till skyddet av unionens ekonomiska intressen, inbegripet korruption. Parlamentet vill särskilt understryka att rådet bör klargöra på vilket sätt Olafs och Europeiska åklagarmyndighetens åtgärder kommer att komplettera varandra när det gäller interna och externa utredningar. Parlamentet betonar vidare att kommissionens nuvarande förslag varken klargör dess förhållande till Europeiska åklagarmyndigheten eller hur interna utredningar inom EU:s institutioner ska utföras. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar rådet att klargöra behörigheten för samtliga befintliga organ som ansvarar för att skydda unionens ekonomiska intressen. Parlamentet påpekar att det är av yttersta vikt att förhållandet mellan Europeiska åklagarmyndigheten och övriga redan befintliga organ, såsom Eurojust och Olaf, fastställs och avgränsas i högre grad. Parlamentet betonar att Europeiska åklagarmyndigheten bör utnyttja Olafs mångåriga erfarenhet och expertis när det gäller att genomföra utredningar, på både nationell nivå och EU-nivå, inom områden som är kopplade till skyddet av unionens ekonomiska intressen, inbegripet korruption. Parlamentet vill särskilt understryka att rådet bör klargöra på vilket sätt Olafs och Europeiska åklagarmyndighetens åtgärder kommer att komplettera varandra när det gäller interna och externa utredningar. Parlamentet betonar vidare att kommissionens nuvarande förslag varken klargör dess förhållande till Europeiska åklagarmyndigheten eller hur interna utredningar inom EU:s institutioner ska utföras.

| 14. | Europaparlamentet anser att ytterligare analyser av samverkan mellan Olaf, Eurojust och Europeiska åklagarmyndigheten bör genomföras, i syfte att begränsa risken för konflikter mellan deras behörigheter. Parlamentet uppmanar rådet att redogöra för vilka respektive behörigheter dessa organ har, att identifiera eventuella delade behörigheter och ineffektiva förfaranden samt att föreslå lösningar på eventuella problem. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att ytterligare analyser av samverkan mellan Olaf, Eurojust och Europeiska åklagarmyndigheten bör genomföras, i syfte att begränsa risken för konflikter mellan deras behörigheter. Parlamentet uppmanar rådet att redogöra för vilka respektive behörigheter dessa organ har, att identifiera eventuella delade behörigheter och ineffektiva förfaranden samt att föreslå lösningar på eventuella problem.

| 15. | Med tanke på att flera medlemsstater kan förväntas välja att inte delta i inrättandet av en europeisk åklagarmyndighet, kräver Europaparlamentet en analys för att klargöra vilka avdelningar inom Olaf och vilken personal som kommer att övergå till Europeiska åklagarmyndigheten och vilka som ska stanna hos Olaf. Parlamentet kräver också att Olaf får tillräckliga resurser för att genomföra alla de åtgärder för bedrägeribekämpning som inte tillhör Europeiska åklagarmyndighetens verksamhetsområde. |
| --- | --- |

15.

Med tanke på att flera medlemsstater kan förväntas välja att inte delta i inrättandet av en europeisk åklagarmyndighet, kräver Europaparlamentet en analys för att klargöra vilka avdelningar inom Olaf och vilken personal som kommer att övergå till Europeiska åklagarmyndigheten och vilka som ska stanna hos Olaf. Parlamentet kräver också att Olaf får tillräckliga resurser för att genomföra alla de åtgärder för bedrägeribekämpning som inte tillhör Europeiska åklagarmyndighetens verksamhetsområde.

| 16. | Europaparlamentet påpekar att Olaf kommer att förbli behörigt för de medlemsstater som inte deltar i Europeiska åklagarmyndigheten, och dessa bör kunna åtnjuta en likvärdig nivå av rättssäkerhetsgarantier. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påpekar att Olaf kommer att förbli behörigt för de medlemsstater som inte deltar i Europeiska åklagarmyndigheten, och dessa bör kunna åtnjuta en likvärdig nivå av rättssäkerhetsgarantier.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att bland de ändringar av Olaf-förordningen som blir följden av inrättandet av Europeiska åklagarmyndigheten ta med tillräckliga rättssäkerhetsgarantier, inbegripet möjligheten till rättslig prövning av utredningsåtgärder som vidtas av Olaf. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att bland de ändringar av Olaf-förordningen som blir följden av inrättandet av Europeiska åklagarmyndigheten ta med tillräckliga rättssäkerhetsgarantier, inbegripet möjligheten till rättslig prövning av utredningsåtgärder som vidtas av Olaf.

| 18. | Europaparlamentet anser att kraven på nationella myndigheter att underrätta Europeiska åklagarmyndigheten om beteenden som kan utgöra brott inom dess behörighetsområde bör anpassas till, och inte överskrida, de krav som redan finns på medlemsstatsnivå och respektera dessa myndigheters oberoende. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att kraven på nationella myndigheter att underrätta Europeiska åklagarmyndigheten om beteenden som kan utgöra brott inom dess behörighetsområde bör anpassas till, och inte överskrida, de krav som redan finns på medlemsstatsnivå och respektera dessa myndigheters oberoende.

| 19. | En särskild uppsättning regler bör tas fram på unionsnivå i syfte att säkra ett harmoniserat skydd för personer som slår larm om missförhållanden. |
| --- | --- |

19.

En särskild uppsättning regler bör tas fram på unionsnivå i syfte att säkra ett harmoniserat skydd för personer som slår larm om missförhållanden.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar rådet att verka för ännu effektivare domstolar i medlemsstaterna, vilket är ett villkor för att projektet med en europeisk åklagarmyndighet ska kunna genomföras på ett framgångsrikt sätt. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar rådet att verka för ännu effektivare domstolar i medlemsstaterna, vilket är ett villkor för att projektet med en europeisk åklagarmyndighet ska kunna genomföras på ett framgångsrikt sätt.

| 21. | Europaparlamentet välkomnar idén att integrera Europeiska åklagarmyndigheten i befintliga decentraliserade strukturer, genom att nationella delegerade åklagare medverkar som särskilda rådgivare. Parlamentet är medvetet om att det krävs ett förtydligande av de delegerade åklagarnas oberoende i förhållande till de nationella rättsväsendena och de insynsvänliga förfarandena för utnämning av dessa, för att undvika allt som skulle kunna antyda en favorisering från Europeiska åklagarmyndighetens sida. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet välkomnar idén att integrera Europeiska åklagarmyndigheten i befintliga decentraliserade strukturer, genom att nationella delegerade åklagare medverkar som särskilda rådgivare. Parlamentet är medvetet om att det krävs ett förtydligande av de delegerade åklagarnas oberoende i förhållande till de nationella rättsväsendena och de insynsvänliga förfarandena för utnämning av dessa, för att undvika allt som skulle kunna antyda en favorisering från Europeiska åklagarmyndighetens sida.

| 22. | Europaparlamentet anser att man på ett enhetligt och effektivt sätt bör ge de delegerade nationella åklagarna och deras personal utbildning i EU:s straffrättsliga lagstiftning. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att man på ett enhetligt och effektivt sätt bör ge de delegerade nationella åklagarna och deras personal utbildning i EU:s straffrättsliga lagstiftning.

| 23. | Rådet och kommissionen påminns om att det är mycket viktigt att Europaparlamentet, som är medlagstiftare i straffrättsliga ärenden såväl avseende materialrätt som processrätt, får medverka fullt ut i processen med att inrätta Europeiska åklagarmyndigheten, och att parlamentets synpunkter tas tillvara ordentligt i alla faser av förfarandet. Europaparlamentet önskar därför upprätthålla täta kontakter med kommissionen och rådet, för att få till stånd ett framgångsrikt samarbete. Parlamentet är fullt medvetet om att det är en svår uppgift och att det behövs rimlig tid för att genomföra den, och lovar att framföra sina åsikter, eventuellt i ytterligare interimsbetänkanden, om Europeiska åklagarmyndighetens framtida utveckling. |
| --- | --- |

23.

Rådet och kommissionen påminns om att det är mycket viktigt att Europaparlamentet, som är medlagstiftare i straffrättsliga ärenden såväl avseende materialrätt som processrätt, får medverka fullt ut i processen med att inrätta Europeiska åklagarmyndigheten, och att parlamentets synpunkter tas tillvara ordentligt i alla faser av förfarandet. Europaparlamentet önskar därför upprätthålla täta kontakter med kommissionen och rådet, för att få till stånd ett framgångsrikt samarbete. Parlamentet är fullt medvetet om att det är en svår uppgift och att det behövs rimlig tid för att genomföra den, och lovar att framföra sina åsikter, eventuellt i ytterligare interimsbetänkanden, om Europeiska åklagarmyndighetens framtida utveckling.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar rådet att ta sig den tid som krävs för en grundlig utvärdering av kommissionens förslag och att inte ha för bråttom att slutföra förhandlingarna. Parlamentet betonar att en förhastad övergång till ett fördjupat samarbete måste undvikas. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar rådet att ta sig den tid som krävs för en grundlig utvärdering av kommissionens förslag och att inte ha för bråttom att slutföra förhandlingarna. Parlamentet betonar att en förhastad övergång till ett fördjupat samarbete måste undvikas.

| 25. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att begära att parlamentet ska få fortsätta att delta i behandlingen av förslaget tillsammans med rådet. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att begära att parlamentet ska få fortsätta att delta i behandlingen av förslaget tillsammans med rådet.

| 26. | Europaparlamentet påpekar för rådet att de politiska riktlinjerna ovan kompletteras av den tekniska bilagan till denna resolution. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet påpekar för rådet att de politiska riktlinjerna ovan kompletteras av den tekniska bilagan till denna resolution.

| 27. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2013)0444.

(2)  EUT L 163, 23.6.2007, s. 17.

---

BILAGA TILL RESOLUTIONEN

Skäl 22

Modifiering1

| Förslag till förordning | Ändring |
| --- | --- |
| (22) | Brott som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen har ofta nära kopplingar till andra brott.
  För att förfarandena ska vara effektiva och
  för att undvika eventuella överträdelser av principen ne bis idem, bör Europeiska åklagarmyndighetens behörighet även omfatta brott som i nationell lag inte är tekniskt definierade som brott som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen om de sakuppgifter som ligger till grund för brottet är identiska och
  oupplösligt
  sammankopplade med brott som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen. I sådana blandade ärenden, där det brott som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen utgör huvuddelen av ärendet, bör Europeiska åklagarmyndigheten utöva sin behörighet efter samråd med den berörda medlemsstatens behöriga myndigheter. Detta bör fastställas på grundval av kriterier som brottets ekonomiska inverkan på unionen och de nationella budgetarna, antalet offer eller andra omständigheter kring brottets allvarlighetsgrad eller tillämpliga påföljder. |

Förslag till förordning

Ändring

(22)

Brott som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen har ofta nära kopplingar till andra brott.
  För att förfarandena ska vara effektiva och
  för att undvika eventuella överträdelser av principen ne bis idem, bör Europeiska åklagarmyndighetens behörighet även omfatta brott som i nationell lag inte är tekniskt definierade som brott som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen om de sakuppgifter som ligger till grund för brottet är identiska och
  oupplösligt
  sammankopplade med brott som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen. I sådana blandade ärenden, där det brott som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen utgör huvuddelen av ärendet, bör Europeiska åklagarmyndigheten utöva sin behörighet efter samråd med den berörda medlemsstatens behöriga myndigheter. Detta bör fastställas på grundval av kriterier som brottets ekonomiska inverkan på unionen och de nationella budgetarna, antalet offer eller andra omständigheter kring brottets allvarlighetsgrad eller tillämpliga påföljder.

| (22) | Brott som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen har ofta nära kopplingar till andra brott. För att undvika eventuella överträdelser av principen ne bis idem, bör Europeiska åklagarmyndighetens behörighet även omfatta brott som i nationell lag inte är tekniskt definierade som brott som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen om de sakuppgifter som ligger till grund för brottet är identiska och sammankopplade med brott som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen. I sådana blandade ärenden, där det brott som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen utgör huvuddelen av ärendet, bör Europeiska åklagarmyndigheten utöva sin behörighet efter samråd med den berörda medlemsstatens behöriga myndigheter. Detta bör fastställas på grundval av kriterier som brottets ekonomiska inverkan på unionen och de nationella budgetarna, antalet offer eller andra omständigheter kring brottets allvarlighetsgrad eller tillämpliga påföljder. |
| --- | --- |

(22)

Brott som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen har ofta nära kopplingar till andra brott. För att undvika eventuella överträdelser av principen ne bis idem, bör Europeiska åklagarmyndighetens behörighet även omfatta brott som i nationell lag inte är tekniskt definierade som brott som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen om de sakuppgifter som ligger till grund för brottet är identiska och sammankopplade med brott som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen. I sådana blandade ärenden, där det brott som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen utgör huvuddelen av ärendet, bör Europeiska åklagarmyndigheten utöva sin behörighet efter samråd med den berörda medlemsstatens behöriga myndigheter. Detta bör fastställas på grundval av kriterier som brottets ekonomiska inverkan på unionen och de nationella budgetarna, antalet offer eller andra omständigheter kring brottets allvarlighetsgrad eller tillämpliga påföljder.

Skäl 46

Modifiering3

| Förslag till förordning | Ändring |
| --- | --- |
| (46) | De allmänna insynsbestämmelser som gäller för unionsorgan bör även vara tillämpliga på Europeiska åklagarmyndigheten,
  men endast för myndighetens administrativa uppgifter så att tystnadsplikten för myndighetens operativa arbete inte riskeras på något sätt. På samma sätt bör
  administrativa undersökningar som genomförs av Europeiska ombudsmannen
  också
  respektera den tystnadsplikt som gäller för Europeiska åklagarmyndigheten. |

Förslag till förordning

Ändring

(46)

De allmänna insynsbestämmelser som gäller för unionsorgan bör även vara tillämpliga på Europeiska åklagarmyndigheten,
  men endast för myndighetens administrativa uppgifter så att tystnadsplikten för myndighetens operativa arbete inte riskeras på något sätt. På samma sätt bör
  administrativa undersökningar som genomförs av Europeiska ombudsmannen
  också
  respektera den tystnadsplikt som gäller för Europeiska åklagarmyndigheten.

| (46) | De allmänna insynsbestämmelser som gäller för unionsorgan bör även vara tillämpliga på Europeiska åklagarmyndigheten,
  och
  administrativa undersökningar som genomförs av Europeiska ombudsmannen
  bör
  respektera den tystnadsplikt som gäller för Europeiska åklagarmyndigheten. |
| --- | --- |

(46)

De allmänna insynsbestämmelser som gäller för unionsorgan bör även vara tillämpliga på Europeiska åklagarmyndigheten,
  och
  administrativa undersökningar som genomförs av Europeiska ombudsmannen
  bör
  respektera den tystnadsplikt som gäller för Europeiska åklagarmyndigheten.

Artikel 13

Modifiering2

| Förslag till förordning | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   När de brott som avses i artikel 12 är
  oupplösligt
  kopplade till brott utöver de som avses i artikel 12
  och när deras gemensamma utredning och lagföring gynnar en god rättskipning
  ska Europeiska åklagarmyndigheten även ha behörighet för dessa andra brott,
  under förutsättning
  att
  de brott som avses i artikel 12 är övervägande och att de andra brotten grundar sig på samma omständigheter
  . | 1.   När de brott som avses i artikel 12 är kopplade till brott utöver de som avses i artikel 12 ska Europeiska åklagarmyndigheten även ha behörighet för dessa andra brott,
  förutsatt
  att
  alla följande villkor är uppfyllda: |
| | — | Att en viss uppsättning fakta samtidigt utgör såväl brott som påverkar EU:s ekonomiska intressen som andra brott, och |

Förslag till förordning

Ändring

1.   När de brott som avses i artikel 12 är
  oupplösligt
  kopplade till brott utöver de som avses i artikel 12
  och när deras gemensamma utredning och lagföring gynnar en god rättskipning
  ska Europeiska åklagarmyndigheten även ha behörighet för dessa andra brott,
  under förutsättning
  att
  de brott som avses i artikel 12 är övervägande och att de andra brotten grundar sig på samma omständigheter
  .

1.   När de brott som avses i artikel 12 är kopplade till brott utöver de som avses i artikel 12 ska Europeiska åklagarmyndigheten även ha behörighet för dessa andra brott,
  förutsatt
  att
  alla följande villkor är uppfyllda:

—

Att en viss uppsättning fakta samtidigt utgör såväl brott som påverkar EU:s ekonomiska intressen som andra brott, och

| — | att det eller de brott som skadar unionens ekonomiska intressen är av överordnad betydelse och att övriga brott endast är av underordnad betydelse, och |
| --- | --- |

—

att det eller de brott som skadar unionens ekonomiska intressen är av överordnad betydelse och att övriga brott endast är av underordnad betydelse, och

| — | att vidare lagföring och straff när det gäller de övriga brotten inte längre skulle vara möjlig om de inte lagfördes och behandlades i domstol tillsammans med det/de brott som skadar unionens ekonomiska intressen
  . |
| --- | --- |

—

att vidare lagföring och straff när det gäller de övriga brotten inte längre skulle vara möjlig om de inte lagfördes och behandlades i domstol tillsammans med det/de brott som skadar unionens ekonomiska intressen
  .

Om dessa villkor inte uppfylls ska den medlemsstat som har behörighet för de andra brotten även vara behörig för de brott som anges i artikel 12.

Om dessa villkor inte uppfylls ska den medlemsstat som har behörighet för de andra brotten även vara behörig för de brott som anges i artikel 12.

2.   Europeiska åklagarmyndigheten och de nationella åklagarmyndigheterna ska rådgöra med varandra i syfte att fastställa vilken myndighet som är behörig i enlighet med punkt 1. I enlighet med artikel 57 kan Eurojust i tillämpliga fall knytas till arbetet för att göra det lättare att fastställa behörigheten.

2.   Europeiska åklagarmyndigheten och de nationella åklagarmyndigheterna ska rådgöra med varandra i syfte att fastställa vilken myndighet som är behörig i enlighet med punkt 1. I enlighet med artikel 57 kan Eurojust i tillämpliga fall knytas till arbetet för att göra det lättare att fastställa behörigheten.

3.   Om meningsskiljaktighet uppstår mellan Europeiska åklagarmyndigheten och den nationella åklagarmyndigheten beträffande den behörighet som avses i punkt 1 ska den nationella rättsliga myndighet som är behörig att besluta om behörighetsfördelning avseende lagföring på nationell nivå besluta om kompletterande behörighet.

3.   Om meningsskiljaktighet uppstår mellan Europeiska åklagarmyndigheten och den nationella åklagarmyndigheten beträffande den behörighet som avses i punkt 1 ska den nationella rättsliga myndighet som är behörig att besluta om behörighetsfördelning avseende lagföring på nationell nivå besluta om kompletterande behörighet.

4.   Fastställandet av behörighet i enlighet med denna artikel
  ska inte kunna
  omprövas.

4.   Fastställandet av behörighet i enlighet med denna artikel
  kan av egen kraft
  omprövas
  av den domstol där förhandlingarna förs efter beslut i enlighet med artikel 27.4 i förslaget
  .

Artikel 27

Modifiering4

| Förslag till förordning | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Den europeiska åklagaren och de delegerade nationella åklagarna ska ha samma befogenheter som nationella allmänna åklagare när det gäller att lagföra och väcka talan i ärenden, i synnerhet befogenheten att presentera svaromål, delta vid bevisupptagning samt användning av tillgängliga rättsmedel. | 1.   Den europeiska åklagaren och de delegerade nationella åklagarna ska ha samma befogenheter som nationella allmänna åklagare när det gäller att lagföra och väcka talan i ärenden, i synnerhet befogenheten att presentera svaromål, delta vid bevisupptagning samt användning av tillgängliga rättsmedel. |
| 2.   När en behörig delegerad nationell åklagare anser att utredningen är avslutad ska han eller hon lämna in en redogörelse för ärendet med ett förslag till lagföringsbeslut tillsammans med bevisförteckningen till Europeiska åklagarmyndigheten för granskning. När den delegerade åklagaren inte begär att ärendet ska läggas ned i enlighet med artikel 28 ska den europeiska åklagaren instruera den delegerade nationella åklagaren att väcka åtal vid behörig nationell domstol med ett lagföringsbeslut eller återförvisa ärendet för vidare utredning. Den europeiska åklagaren kan även på egen hand väcka talan vid behörig nationell domstol. | 2.   När en behörig delegerad nationell åklagare anser att utredningen är avslutad ska han eller hon lämna in en redogörelse för ärendet med ett förslag till lagföringsbeslut tillsammans med bevisförteckningen till Europeiska åklagarmyndigheten för granskning. När den delegerade åklagaren inte begär att ärendet ska läggas ned i enlighet med artikel 28
  , eller om åklagarens begäran om att erbjuda en förlikning i enlighet med artikel 29 inte godkänns,
  ska den europeiska åklagaren instruera den delegerade nationella åklagaren att väcka åtal vid behörig nationell domstol med ett lagföringsbeslut eller återförvisa ärendet för vidare utredning. Den europeiska åklagaren kan även på egen hand väcka talan vid behörig nationell domstol. |
| 3.   Det bevismaterial som kommer att anföras under rättegången ska anges i det lagföringsbeslut som lämnas in till den behöriga nationella domstolen. | 3.   Det bevismaterial som kommer att anföras under rättegången ska anges i det lagföringsbeslut som lämnas in till den behöriga nationella domstolen. |
| 4.   
  Europeiska åklagaren ska i nära samråd med den delegerade nationella åklagare som lämnar in ärendet och med beaktande av god rättskipning, välja behörighetsområde och fastställa behörig nationell domstol med beaktande av
  följande kriterier: | 4.   
  Den behöriga nationella domstolen ska fastställas utifrån
  följande kriterier
  och följande prioritetsordning
  : |
| a) | Platsen där brottet eller, i händelse av flera brott, majoriteten av brotten begicks. |

Förslag till förordning

Ändring

1.   Den europeiska åklagaren och de delegerade nationella åklagarna ska ha samma befogenheter som nationella allmänna åklagare när det gäller att lagföra och väcka talan i ärenden, i synnerhet befogenheten att presentera svaromål, delta vid bevisupptagning samt användning av tillgängliga rättsmedel.

1.   Den europeiska åklagaren och de delegerade nationella åklagarna ska ha samma befogenheter som nationella allmänna åklagare när det gäller att lagföra och väcka talan i ärenden, i synnerhet befogenheten att presentera svaromål, delta vid bevisupptagning samt användning av tillgängliga rättsmedel.

2.   När en behörig delegerad nationell åklagare anser att utredningen är avslutad ska han eller hon lämna in en redogörelse för ärendet med ett förslag till lagföringsbeslut tillsammans med bevisförteckningen till Europeiska åklagarmyndigheten för granskning. När den delegerade åklagaren inte begär att ärendet ska läggas ned i enlighet med artikel 28 ska den europeiska åklagaren instruera den delegerade nationella åklagaren att väcka åtal vid behörig nationell domstol med ett lagföringsbeslut eller återförvisa ärendet för vidare utredning. Den europeiska åklagaren kan även på egen hand väcka talan vid behörig nationell domstol.

2.   När en behörig delegerad nationell åklagare anser att utredningen är avslutad ska han eller hon lämna in en redogörelse för ärendet med ett förslag till lagföringsbeslut tillsammans med bevisförteckningen till Europeiska åklagarmyndigheten för granskning. När den delegerade åklagaren inte begär att ärendet ska läggas ned i enlighet med artikel 28
  , eller om åklagarens begäran om att erbjuda en förlikning i enlighet med artikel 29 inte godkänns,
  ska den europeiska åklagaren instruera den delegerade nationella åklagaren att väcka åtal vid behörig nationell domstol med ett lagföringsbeslut eller återförvisa ärendet för vidare utredning. Den europeiska åklagaren kan även på egen hand väcka talan vid behörig nationell domstol.

3.   Det bevismaterial som kommer att anföras under rättegången ska anges i det lagföringsbeslut som lämnas in till den behöriga nationella domstolen.

3.   Det bevismaterial som kommer att anföras under rättegången ska anges i det lagföringsbeslut som lämnas in till den behöriga nationella domstolen.

4.   
  Europeiska åklagaren ska i nära samråd med den delegerade nationella åklagare som lämnar in ärendet och med beaktande av god rättskipning, välja behörighetsområde och fastställa behörig nationell domstol med beaktande av
  följande kriterier:

4.   
  Den behöriga nationella domstolen ska fastställas utifrån
  följande kriterier
  och följande prioritetsordning
  :

a)

Platsen där brottet eller, i händelse av flera brott, majoriteten av brotten begicks.

| a) | Platsen där brottet eller, i händelse av flera brott, majoriteten av brotten begicks. |
| --- | --- |

a)

Platsen där brottet eller, i händelse av flera brott, majoriteten av brotten begicks.

| b) | Platsen där den anklagade personen har sin stadigvarande vistelseort. |
| --- | --- |

b)

Platsen där den anklagade personen har sin stadigvarande vistelseort.

| b) | Platsen där den anklagade personen har sin stadigvarande vistelseort. |
| --- | --- |

b)

Platsen där den anklagade personen har sin stadigvarande vistelseort.

| c) | Platsen där bevismaterialet finns. |
| --- | --- |

c)

Platsen där bevismaterialet finns.

| c) | Platsen där bevismaterialet finns. |
| --- | --- |

c)

Platsen där bevismaterialet finns.

| d) | Platsen där de direkta offren har sin stadigvarande vistelseort. |
| --- | --- |

d)

Platsen där de direkta offren har sin stadigvarande vistelseort.

| d) | Platsen där de direkta offren har sin stadigvarande vistelseort. |
| --- | --- |

d)

Platsen där de direkta offren har sin stadigvarande vistelseort.

5.   Om så är nödvändigt för uppbörd, administrativ uppföljning eller övervakning ska den europeiska åklagaren meddela behöriga nationella myndigheter, berörda parter och unionens relevanta institutioner, organ och byråer om lagföringsbeslutet.

5.   Om så är nödvändigt för uppbörd, administrativ uppföljning eller övervakning ska den europeiska åklagaren meddela behöriga nationella myndigheter, berörda parter och unionens relevanta institutioner, organ och byråer om lagföringsbeslutet.

Artikel 28

Modifiering5

| Förslag till förordning | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Europeiska åklagaren ska avskriva ett ärende när det har blivit omöjligt att lagföra av något av följande skäl: | 1.   Europeiska åklagaren ska avskriva ett ärende när det har blivit omöjligt att lagföra av något av följande skäl: |
| a) | Om den misstänkta personen avlider. |

Förslag till förordning

Ändring

1.   Europeiska åklagaren ska avskriva ett ärende när det har blivit omöjligt att lagföra av något av följande skäl:

1.   Europeiska åklagaren ska avskriva ett ärende när det har blivit omöjligt att lagföra av något av följande skäl:

a)

Om den misstänkta personen avlider.

| a) | Om den misstänkta personen avlider. |
| --- | --- |

a)

Om den misstänkta personen avlider.

| b) | Om det beteende som är föremål för utredning inte är ett brott. |
| --- | --- |

b)

Om det beteende som är föremål för utredning inte är ett brott.

| b) | Om det beteende som är föremål för utredning inte är ett brott. |
| --- | --- |

b)

Om det beteende som är föremål för utredning inte är ett brott.

| c) | Om den misstänkta personen beviljas amnesti eller immunitet. |
| --- | --- |

c)

Om den misstänkta personen beviljas amnesti eller immunitet.

| c) | Om den misstänkta personen beviljas amnesti eller immunitet. |
| --- | --- |

c)

Om den misstänkta personen beviljas amnesti eller immunitet.

| d) | Om den nationella preskriptionstiden för att väcka åtal har löpt ut. |
| --- | --- |

d)

Om den nationella preskriptionstiden för att väcka åtal har löpt ut.

| d) | Om den nationella preskriptionstiden för att väcka åtal har löpt ut. |
| --- | --- |

d)

Om den nationella preskriptionstiden för att väcka åtal har löpt ut.

| e) | Om den misstänkta personen redan har blivit slutligt frikänd eller dömd utifrån samma omständigheter inom unionen eller om målet har hanterats i enlighet med artikel 29. |
| --- | --- |

e)

Om den misstänkta personen redan har blivit slutligt frikänd eller dömd utifrån samma omständigheter inom unionen eller om målet har hanterats i enlighet med artikel 29.

| e) | Om den misstänkta personen redan har blivit slutligt frikänd eller dömd utifrån samma omständigheter inom unionen eller om målet har hanterats i enlighet med artikel 29. |
| --- | --- |

e)

Om den misstänkta personen redan har blivit slutligt frikänd eller dömd utifrån samma omständigheter inom unionen eller om målet har hanterats i enlighet med artikel 29.

| f) | Om det efter en fullständig, heltäckande och proportionell utredning gjord av Europeiska åklagarmyndigheten saknas relevant bevisning. |
| --- | --- |

f)

Om det efter en fullständig, heltäckande och proportionell utredning gjord av Europeiska åklagarmyndigheten saknas relevant bevisning.

2.   Europeiska åklagaren kan också avskriva ärenden
  av något av följande skäl:

2.   Europeiska åklagaren kan också avskriva ärenden
  om
  brottet är ett ringa brott i enlighet med den nationella lagstiftning som införlivar direktiv 2013/XX/EU om bekämpning genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägerier som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen.

| a) | Brottet är ett ringa brott i enlighet med den nationella lagstiftning som införlivar direktiv 2013/XX/EU om bekämpning genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägerier som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

a)

Brottet är ett ringa brott i enlighet med den nationella lagstiftning som införlivar direktiv 2013/XX/EU om bekämpning genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägerier som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen.

| b) | Brist på relevant bevismaterial. |
| --- | --- |

b)

Brist på relevant bevismaterial.

3.   Europeiska åklagarmyndigheten kan vidarebefordra avskrivna ärenden till Olaf, till behörig nationell myndighet eller till rättsliga myndigheter för uppbörd, annan administrativ uppföljning eller övervakning.

3.   Europeiska åklagarmyndigheten kan vidarebefordra avskrivna ärenden till Olaf, till behörig nationell myndighet eller till rättsliga myndigheter för uppbörd, annan administrativ uppföljning eller övervakning.

4.   Om utredningen har inletts på grundval av information som har tillhandahållits av den drabbade parten ska Europeiska åklagarmyndigheten informera parten om detta.

4.   Om utredningen har inletts på grundval av information som har tillhandahållits av den drabbade parten ska Europeiska åklagarmyndigheten informera parten om detta.

Artikel 29

Modifiering6

| Förslag till förordning | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   När ett ärende inte
  avskrivs och kan gynna god rättskipning
  kan Europeiska åklagarmyndigheten, efter det att skadan har kompenserats, föreslå att den misstänkta personen betalar de schablonmässigt fastställda böter som när de har blivit betalda utgör den slutliga upplösningen av målet (förlikning). Om den misstänkta personen godkänner detta ska denne betala de schablonmässigt fastställda böterna till unionen. | 1.   När ett ärende inte
  kan avskrivas i enlighet med artikel 28 och om ett fängelsestraff skulle vara oproportionerligt även om beteendet bevisats fullt ut vid förhandlingarna
  kan Europeiska åklagarmyndigheten, efter det att skadan har kompenserats, föreslå att den misstänkta personen betalar de schablonmässigt fastställda böter som när de har blivit betalda utgör den slutliga upplösningen av målet (förlikning). Om den misstänkta personen godkänner detta ska denne betala de schablonmässigt fastställda böterna till unionen. |
| 2.   Europeiska åklagarmyndigheten ska övervaka indrivandet av det belopp som inbegrips i förlikningen. | 2.   Europeiska åklagarmyndigheten ska övervaka indrivandet av det belopp som inbegrips i förlikningen. |
| 3.   När förlikningen har godkänts och förlikningsbeloppet har betalats av den misstänkta personen ska den europeiska åklagaren slutgiltigt avskriva ärendet och officiellt meddela behöriga nationella brottsbekämpande myndigheter och rättsliga myndigheter samt informera unionens relevanta institutioner, organ och byråer om detta. | 3.   När förlikningen har godkänts och förlikningsbeloppet har betalats av den misstänkta personen ska den europeiska åklagaren slutgiltigt avskriva ärendet och officiellt meddela behöriga nationella brottsbekämpande myndigheter och rättsliga myndigheter samt informera unionens relevanta institutioner, organ och byråer om detta. |
| 4.
     
  Avskrivandet av ärenden i enlighet med punkt 3 ska inte vara föremål för rättslig omprövning. | |

Förslag till förordning

Ändring

1.   När ett ärende inte
  avskrivs och kan gynna god rättskipning
  kan Europeiska åklagarmyndigheten, efter det att skadan har kompenserats, föreslå att den misstänkta personen betalar de schablonmässigt fastställda böter som när de har blivit betalda utgör den slutliga upplösningen av målet (förlikning). Om den misstänkta personen godkänner detta ska denne betala de schablonmässigt fastställda böterna till unionen.

1.   När ett ärende inte
  kan avskrivas i enlighet med artikel 28 och om ett fängelsestraff skulle vara oproportionerligt även om beteendet bevisats fullt ut vid förhandlingarna
  kan Europeiska åklagarmyndigheten, efter det att skadan har kompenserats, föreslå att den misstänkta personen betalar de schablonmässigt fastställda böter som när de har blivit betalda utgör den slutliga upplösningen av målet (förlikning). Om den misstänkta personen godkänner detta ska denne betala de schablonmässigt fastställda böterna till unionen.

2.   Europeiska åklagarmyndigheten ska övervaka indrivandet av det belopp som inbegrips i förlikningen.

2.   Europeiska åklagarmyndigheten ska övervaka indrivandet av det belopp som inbegrips i förlikningen.

3.   När förlikningen har godkänts och förlikningsbeloppet har betalats av den misstänkta personen ska den europeiska åklagaren slutgiltigt avskriva ärendet och officiellt meddela behöriga nationella brottsbekämpande myndigheter och rättsliga myndigheter samt informera unionens relevanta institutioner, organ och byråer om detta.

3.   När förlikningen har godkänts och förlikningsbeloppet har betalats av den misstänkta personen ska den europeiska åklagaren slutgiltigt avskriva ärendet och officiellt meddela behöriga nationella brottsbekämpande myndigheter och rättsliga myndigheter samt informera unionens relevanta institutioner, organ och byråer om detta.

4.
     
  Avskrivandet av ärenden i enlighet med punkt 3 ska inte vara föremål för rättslig omprövning.

Artikel 30

Modifiering7

| Förslag till förordning | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Bevisning som läggs fram av Europeiska åklagarmyndigheten till domstolen
  och
  där domstolen inte anser att dess användning skulle kunna påverka förfarandets opartiskhet eller rätten till försvar på ett negativt sätt i enlighet med
  artiklarna 47 och 48 i
  Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna
  ska tillåtas under rättegången utan godkännande eller liknande rättslig process även om den nationella lagstiftningen i den medlemsstat där domstolen finns har andra regler om insamling eller framläggning av sådant bevismaterial
  . | 1.   Bevisning som läggs fram av Europeiska åklagarmyndigheten till domstolen
  ska tillåtas i de fall
  där domstolen inte anser att dess användning skulle kunna påverka förfarandets opartiskhet eller rätten till försvar på ett negativt sätt i enlighet med Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna
  och medlemsstaternas skyldigheter enligt artikel 6 i EU-fördraget
  . |
| 2.   När bevismaterialet väl har tillåtits ska den nationella domstolens befogenhet att fritt bedöma de bevis som läggs fram av Europeiska åklagarmyndigheten under rättegången inte påverkas. | 2.   När bevismaterialet väl har tillåtits ska den nationella domstolens befogenhet att fritt bedöma de bevis som läggs fram av Europeiska åklagarmyndigheten under rättegången inte påverkas. |

Förslag till förordning

Ändring

1.   Bevisning som läggs fram av Europeiska åklagarmyndigheten till domstolen
  och
  där domstolen inte anser att dess användning skulle kunna påverka förfarandets opartiskhet eller rätten till försvar på ett negativt sätt i enlighet med
  artiklarna 47 och 48 i
  Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna
  ska tillåtas under rättegången utan godkännande eller liknande rättslig process även om den nationella lagstiftningen i den medlemsstat där domstolen finns har andra regler om insamling eller framläggning av sådant bevismaterial
  .

1.   Bevisning som läggs fram av Europeiska åklagarmyndigheten till domstolen
  ska tillåtas i de fall
  där domstolen inte anser att dess användning skulle kunna påverka förfarandets opartiskhet eller rätten till försvar på ett negativt sätt i enlighet med Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna
  och medlemsstaternas skyldigheter enligt artikel 6 i EU-fördraget
  .

2.   När bevismaterialet väl har tillåtits ska den nationella domstolens befogenhet att fritt bedöma de bevis som läggs fram av Europeiska åklagarmyndigheten under rättegången inte påverkas.

2.   När bevismaterialet väl har tillåtits ska den nationella domstolens befogenhet att fritt bedöma de bevis som läggs fram av Europeiska åklagarmyndigheten under rättegången inte påverkas.

Artikel 33

Modifiering8

| Förslag till förordning | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Misstänkta och tilltalade som deltar i Europeiska åklagarmyndighetens ärenden ska
  i enlighet med nationell lagstiftning
  ha rätt att tiga vid förhör med avseende på de brott som de misstänkts ha begått, och ska upplysas om att de inte är skyldiga att misstänkliggöra sig
  själv
  . | 1.   Misstänkta och tilltalade som deltar i Europeiska åklagarmyndighetens ärenden ska ha rätt att tiga vid förhör med avseende på de brott som de misstänkts ha begått, och ska upplysas om att de inte är skyldiga att misstänkliggöra sig
  själva
  . |
| 2.   Misstänkta och tilltalade ska betraktas som oskyldiga tills de har funnits skyldiga
  enligt nationell lagstiftning
  . | 2.   Misstänkta och tilltalade ska betraktas som oskyldiga tills de har funnits skyldiga. |

Förslag till förordning

Ändring

1.   Misstänkta och tilltalade som deltar i Europeiska åklagarmyndighetens ärenden ska
  i enlighet med nationell lagstiftning
  ha rätt att tiga vid förhör med avseende på de brott som de misstänkts ha begått, och ska upplysas om att de inte är skyldiga att misstänkliggöra sig
  själv
  .

1.   Misstänkta och tilltalade som deltar i Europeiska åklagarmyndighetens ärenden ska ha rätt att tiga vid förhör med avseende på de brott som de misstänkts ha begått, och ska upplysas om att de inte är skyldiga att misstänkliggöra sig
  själva
  .

2.   Misstänkta och tilltalade ska betraktas som oskyldiga tills de har funnits skyldiga
  enligt nationell lagstiftning
  .

2.   Misstänkta och tilltalade ska betraktas som oskyldiga tills de har funnits skyldiga.

Artikel 34

Modifiering9

| Förslag till förordning | Ändring |
| --- | --- |
| Den som misstänks eller tilltalas för ett brott som faller inom Europeiska åklagarmyndighetens behörighetsområde ska
  , enligt nationell lagstiftning,
  ha rätt till rättshjälp helt eller delvis utan kostnad från nationella myndigheter om han eller hon inte har tillräckliga tillgångar för att själv betala för rättshjälp. | Den som misstänks eller tilltalas för ett brott som faller inom Europeiska åklagarmyndighetens behörighetsområde ska ha rätt till rättshjälp helt eller delvis utan kostnad från nationella myndigheter om han eller hon inte har tillräckliga tillgångar för att själv betala för rättshjälp. |

Förslag till förordning

Ändring

Den som misstänks eller tilltalas för ett brott som faller inom Europeiska åklagarmyndighetens behörighetsområde ska
  , enligt nationell lagstiftning,
  ha rätt till rättshjälp helt eller delvis utan kostnad från nationella myndigheter om han eller hon inte har tillräckliga tillgångar för att själv betala för rättshjälp.

Den som misstänks eller tilltalas för ett brott som faller inom Europeiska åklagarmyndighetens behörighetsområde ska ha rätt till rättshjälp helt eller delvis utan kostnad från nationella myndigheter om han eller hon inte har tillräckliga tillgångar för att själv betala för rättshjälp.

Artikel 36

Modifiering10

| Förslag till förordning | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Europeiska åklagarmyndigheten
  ska
  betraktas som en nationell myndighet vad gäller
  domstolskontroll när myndigheten vidtar
  processuella åtgärder
  inom ramen för sin verksamhet
  . | I samband med juridisk granskning ska
  Europeiska åklagarmyndigheten betraktas som en nationell myndighet vad gäller
  de
  processuella åtgärder
  som den vidtar under utövandet av sin åklagarbefogenhet inför behörig förhandlingsdomstol
  .
  Europeiska åklagarmyndigheten ska i förbindelse med övriga handlingar och försummelser betraktas som ett av unionens organ. |
| 2.
     
  När bestämmelser i nationell lagstiftning blir tillämpliga genom denna förordning ska dessa inte betraktas som bestämmelser i unionens lagstiftning vid tillämpningen av artikel 267 i fördraget. | |

Förslag till förordning

Ändring

1.   Europeiska åklagarmyndigheten
  ska
  betraktas som en nationell myndighet vad gäller
  domstolskontroll när myndigheten vidtar
  processuella åtgärder
  inom ramen för sin verksamhet
  .

I samband med juridisk granskning ska
  Europeiska åklagarmyndigheten betraktas som en nationell myndighet vad gäller
  de
  processuella åtgärder
  som den vidtar under utövandet av sin åklagarbefogenhet inför behörig förhandlingsdomstol
  .
  Europeiska åklagarmyndigheten ska i förbindelse med övriga handlingar och försummelser betraktas som ett av unionens organ.

2.
     
  När bestämmelser i nationell lagstiftning blir tillämpliga genom denna förordning ska dessa inte betraktas som bestämmelser i unionens lagstiftning vid tillämpningen av artikel 267 i fördraget.

Artikel 68

Modifiering11

| Förslag till förordning | Ändring |
| --- | --- |
| Europeiska åklagarmyndighetens administrativa verksamheter ska vara föremål för förfrågningar från Europeiska ombudsmannen enligt artikel 228 i fördraget. | Europeiska åklagarmyndighetens administrativa verksamheter ska
  i samband med fall av administrativa missförhållanden
  vara föremål för förfrågningar från Europeiska ombudsmannen enligt artikel 228 i fördraget. |

Förslag till förordning

Ändring

Europeiska åklagarmyndighetens administrativa verksamheter ska vara föremål för förfrågningar från Europeiska ombudsmannen enligt artikel 228 i fördraget.

Europeiska åklagarmyndighetens administrativa verksamheter ska
  i samband med fall av administrativa missförhållanden
  vara föremål för förfrågningar från Europeiska ombudsmannen enligt artikel 228 i fördraget.

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/165 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/165

---

P7_TA(2014)0235

2013 års framstegsrapport om Turkiet

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2014 om 2013 års framstegsrapport om Turkiet (2013/2945(RSP))

(2017/C 378/19)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument Turkey 2013: progress report (SWD(2013)0417), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument Turkey 2013: progress report (SWD(2013)0417),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 oktober 2013Strategi för utvidgningen och huvudfrågor 2013–2014 (COM(2013)0700), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 oktober 2013Strategi för utvidgningen och huvudfrågor 2013–2014 (COM(2013)0700),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner, särskilt av den 10 februari 2010 om 2009 års framstegsrapport om Turkiet (1), av den 9 mars 2011 om 2010 års framstegsrapport om Turkiet (2), av den 29 mars 2012 om 2011 års framstegsrapport om Turkiet (3), av den 18 april 2013 om 2012 års framstegsrapport om Turkiet (4) och av den 13 juni 2013 om situationen i Turkiet (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner, särskilt av den 10 februari 2010 om 2009 års framstegsrapport om Turkiet (1), av den 9 mars 2011 om 2010 års framstegsrapport om Turkiet (2), av den 29 mars 2012 om 2011 års framstegsrapport om Turkiet (3), av den 18 april 2013 om 2012 års framstegsrapport om Turkiet (4) och av den 13 juni 2013 om situationen i Turkiet (5),

| — | med beaktande av förhandlingsramen för Turkiet av den 3 oktober 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förhandlingsramen för Turkiet av den 3 oktober 2005,

| — | med beaktande av rådets beslut 2008/157/EG av den 18 februari 2008 om principerna, prioriteringarna och villkoren i partnerskapet för anslutning med Republiken Turkiet (6) (nedan kallat partnerskapet för anslutning), samt rådets föregående beslut om partnerskapet för anslutning 2001, 2003 och 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2008/157/EG av den 18 februari 2008 om principerna, prioriteringarna och villkoren i partnerskapet för anslutning med Republiken Turkiet (6) (nedan kallat partnerskapet för anslutning), samt rådets föregående beslut om partnerskapet för anslutning 2001, 2003 och 2006,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 14 december 2010, den 5 december 2011, den 11 december 2012 och den 25 juni 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 14 december 2010, den 5 december 2011, den 11 december 2012 och den 25 juni 2013,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av slutsatserna i rapporten av den 26 november 2013 från Europarådets kommissionär för mänskliga rättigheter, där polisens olämpliga agerande vid demonstrationerna i Geziparken påpekas, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna i rapporten av den 26 november 2013 från Europarådets kommissionär för mänskliga rättigheter, där polisens olämpliga agerande vid demonstrationerna i Geziparken påpekas,

| — | med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Anslutningsförhandlingarna med Turkiet inleddes den 3 oktober 2005 och därmed inleddes en långvarig process vars resultat inte kan garanteras i förväg och som grundar sig på rättvisa och stränga villkor samt reformvilja. |
| --- | --- |

A.

Anslutningsförhandlingarna med Turkiet inleddes den 3 oktober 2005 och därmed inleddes en långvarig process vars resultat inte kan garanteras i förväg och som grundar sig på rättvisa och stränga villkor samt reformvilja.

| B. | Turkiet har åtagit sig att uppfylla Köpenhamnskriterierna, genomföra lämpliga och effektiva reformer, upprätthålla goda förbindelser med sina grannländer och gradvis anpassa sig till EU. Dessa insatser bör betraktas som en möjlighet för Turkiet att fortsätta sin moderniseringsprocess. |
| --- | --- |

B.

Turkiet har åtagit sig att uppfylla Köpenhamnskriterierna, genomföra lämpliga och effektiva reformer, upprätthålla goda förbindelser med sina grannländer och gradvis anpassa sig till EU. Dessa insatser bör betraktas som en möjlighet för Turkiet att fortsätta sin moderniseringsprocess.

| C. | EU bör även i fortsättningen utgöra riktmärket för reformer i Turkiet. |
| --- | --- |

C.

EU bör även i fortsättningen utgöra riktmärket för reformer i Turkiet.

| D. | En grundförutsättning för anslutning till EU är fortfarande att Köpenhamnskriterierna uppfylls helt och hållet och att EU har förmåga att integrera nya medlemsstater i enlighet med slutsatserna från Europeiska rådets möte i december 2006. |
| --- | --- |

D.

En grundförutsättning för anslutning till EU är fortfarande att Köpenhamnskriterierna uppfylls helt och hållet och att EU har förmåga att integrera nya medlemsstater i enlighet med slutsatserna från Europeiska rådets möte i december 2006.

| E. | I sina slutsatser av den 11 december 2012 stödde rådet kommissionens nya strategi beträffande förhandlingsramen för nya kandidatländer om att placera rättsstatsprincipen i centrum för anslutningsprocessen samt bekräftade den betydelse som kapitel 23 om rättsväsen och grundläggande rättigheter och kapitel 24 om rättvisa, frihet och säkerhet har i förhandlingsprocessen. Dessa bör tas upp tidigt i förhandlingarna för att tillåta klara riktmärken och för att man ska hinna införa nödvändiga förändringar i lagstiftning och institutionsreformer och därmed kunna uppvisa goda resultat för genomförandet. |
| --- | --- |

E.

I sina slutsatser av den 11 december 2012 stödde rådet kommissionens nya strategi beträffande förhandlingsramen för nya kandidatländer om att placera rättsstatsprincipen i centrum för anslutningsprocessen samt bekräftade den betydelse som kapitel 23 om rättsväsen och grundläggande rättigheter och kapitel 24 om rättvisa, frihet och säkerhet har i förhandlingsprocessen. Dessa bör tas upp tidigt i förhandlingarna för att tillåta klara riktmärken och för att man ska hinna införa nödvändiga förändringar i lagstiftning och institutionsreformer och därmed kunna uppvisa goda resultat för genomförandet.

| F. | Kommissionen drog i sitt meddelande Strategi för utvidgningen och huvudfrågor 2013–2014 slutsatsen att Turkiet med sin ekonomi, sitt strategiska läge och sin viktiga regionala roll är en strategisk partner för EU och en värdefull faktor för EU:s ekonomiska konkurrenskraft samt att landet under de föregående tolv månaderna gjort viktiga framsteg med reformerna. Kommissionen efterlyste ytterligare reformer samt främjande av dialog över hela det politiska spektrumet i Turkiet och i det turkiska samhället i stort. |
| --- | --- |

F.

Kommissionen drog i sitt meddelande Strategi för utvidgningen och huvudfrågor 2013–2014 slutsatsen att Turkiet med sin ekonomi, sitt strategiska läge och sin viktiga regionala roll är en strategisk partner för EU och en värdefull faktor för EU:s ekonomiska konkurrenskraft samt att landet under de föregående tolv månaderna gjort viktiga framsteg med reformerna. Kommissionen efterlyste ytterligare reformer samt främjande av dialog över hela det politiska spektrumet i Turkiet och i det turkiska samhället i stort.

| G. | Det är nu åttonde året i rad som Turkiet fortfarande inte genomfört de bestämmelser som följer av associeringsavtalet mellan EG och Turkiet och tilläggsprotokollet till detta. |
| --- | --- |

G.

Det är nu åttonde året i rad som Turkiet fortfarande inte genomfört de bestämmelser som följer av associeringsavtalet mellan EG och Turkiet och tilläggsprotokollet till detta.

| H. | Turkiet måste av eget intresse och för att förbättra stabiliteten och främja goda förbindelser med sina grannländer göra mer för att lösa ouppklarade bilaterala problem, såsom olösta rättsliga åtaganden och tvister om land- och sjögränser och om luftrum med de närmaste grannländerna, i enlighet med FN-stadgan och internationell rätt. |
| --- | --- |

H.

Turkiet måste av eget intresse och för att förbättra stabiliteten och främja goda förbindelser med sina grannländer göra mer för att lösa ouppklarade bilaterala problem, såsom olösta rättsliga åtaganden och tvister om land- och sjögränser och om luftrum med de närmaste grannländerna, i enlighet med FN-stadgan och internationell rätt.

| I. | Turkiet kan spela en avgörande roll för att diversifiera energiresurserna och transitvägarna för olja, gas och el från grannländerna till EU och både Turkiet och EU kan få hjälp av Turkiets rika, förnybara energikällor med att skapa en hållbar ekonomi med låga koldioxidutsläpp. |
| --- | --- |

I.

Turkiet kan spela en avgörande roll för att diversifiera energiresurserna och transitvägarna för olja, gas och el från grannländerna till EU och både Turkiet och EU kan få hjälp av Turkiets rika, förnybara energikällor med att skapa en hållbar ekonomi med låga koldioxidutsläpp.

| J. | Det ingår som ett viktigt led i en fungerande rättsstat att korruptionen ska motverkas på alla nivåer. |
| --- | --- |

J.

Det ingår som ett viktigt led i en fungerande rättsstat att korruptionen ska motverkas på alla nivåer.

| K. | Turkiet fortsätter att aktivt delta i det vidare grannskapet och är en viktig regional aktör. |
| --- | --- |

K.

Turkiet fortsätter att aktivt delta i det vidare grannskapet och är en viktig regional aktör.

Trovärdiga åtaganden och starka demokratiska grundvalar

| 1. | Europaparlamentet välkomnar 2013 års framstegsrapport om Turkiet och delar kommissionens slutsats att Turkiet är en strategisk partner för EU samt att viktiga framsteg med reformerna har gjorts under de föregående tolv månaderna. Parlamentet betonar att Turkiets förvaltning utan vidare snabbt måste reformeras ytterligare för att ge mera utrymme åt insyn och ansvarstagande, liksom att det måste göras mera för dialog över hela det politiska spektrumet och i samhället i stort, särskilt genom att det civila samhället får mera att säga till om och möjligheter att verkligen delta i utvecklingen, i förening med att både de grundläggande rättigheterna och rättsstaten fullständigt måste respekteras i praktiken. Parlamentet erinrar om att maktfördelningsläran, rättsstaten och de grundläggande rättigheterna är det centrala i varje demokrati och betonar betydelsen av ett opartiskt och oberoende rättssystem för att en stat ska vara verkligt demokratisk. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar 2013 års framstegsrapport om Turkiet och delar kommissionens slutsats att Turkiet är en strategisk partner för EU samt att viktiga framsteg med reformerna har gjorts under de föregående tolv månaderna. Parlamentet betonar att Turkiets förvaltning utan vidare snabbt måste reformeras ytterligare för att ge mera utrymme åt insyn och ansvarstagande, liksom att det måste göras mera för dialog över hela det politiska spektrumet och i samhället i stort, särskilt genom att det civila samhället får mera att säga till om och möjligheter att verkligen delta i utvecklingen, i förening med att både de grundläggande rättigheterna och rättsstaten fullständigt måste respekteras i praktiken. Parlamentet erinrar om att maktfördelningsläran, rättsstaten och de grundläggande rättigheterna är det centrala i varje demokrati och betonar betydelsen av ett opartiskt och oberoende rättssystem för att en stat ska vara verkligt demokratisk.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att förhandlingarna mellan EU och Turkiet kan få omvandlingar till stånd och betonar att Turkiet och EU måste föra en nära dialog om reformarbetet och samarbeta om det, så att förhandlingarna också i fortsättningen kan ge Turkiet en klar referensram och trovärdiga riktmärken. Parlamentet betonar därför vikten av trovärdiga förhandlingar som bedrivs seriöst och utgående från att både Turkiet och EU går in för effektiva reformer för att stärka det turkiska samhällets demokratiska grundvalar, främja grundläggande värden och åstadkomma positiva förändringar av Turkiets institutioner, lagstiftning och samhällsklimat. Parlamentet välkomnar därför att kapitel 22 öppnats. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att förhandlingarna mellan EU och Turkiet kan få omvandlingar till stånd och betonar att Turkiet och EU måste föra en nära dialog om reformarbetet och samarbeta om det, så att förhandlingarna också i fortsättningen kan ge Turkiet en klar referensram och trovärdiga riktmärken. Parlamentet betonar därför vikten av trovärdiga förhandlingar som bedrivs seriöst och utgående från att både Turkiet och EU går in för effektiva reformer för att stärka det turkiska samhällets demokratiska grundvalar, främja grundläggande värden och åstadkomma positiva förändringar av Turkiets institutioner, lagstiftning och samhällsklimat. Parlamentet välkomnar därför att kapitel 22 öppnats.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar att återtagandeavtalet mellan EU och Turkiet undertecknats och dialogen om viseringsliberalisering inletts den 16 december 2013. Parlamentet framhåller att Turkiet och EU måste uppnå samsyn om att återtagandeavtalet och färdplanen som ska leda till viseringsliberalisering är relevanta för vardera parten. Parlamentet uppmanar i anslutning till detta EU att både tekniskt och ekonomiskt fullständigt stödja Turkiet med att genomföra återtagandeavtalet och uppmanar Turkiet att införa en lämplig politik för att asylsökande ska få effektivt internationellt skydd och för att migranternas mänskliga rättigheter ska respekteras. Parlamentet anser att inrättandet av generaldirektoratet för migrationshantering och genomförandet av lagen om utlänningar och internationellt skydd är ett bra första steg i den riktningen. Parlamentet påminner om att Turkiet är ett av de viktigaste transitländerna för irreguljär migration till EU och betonar betydelsen av att snabbt ratificera återtagandeavtalet och effektivt genomföra det i förhållande till alla EU:s medlemsstater. Parlamentet uppmanar Turkiet att fullständigt och effektivt genomföra de befintliga bilaterala återtagandeavtalen och betonar de tydliga fördelarna med förenklat tillträde till EU för affärsmän, akademiker, studenter och företrädare för det civila samhället och uppmanar Turkiet och kommissionen att gå vidare i dialogen för att göra påtagliga framsteg med viseringsliberaliseringen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar att återtagandeavtalet mellan EU och Turkiet undertecknats och dialogen om viseringsliberalisering inletts den 16 december 2013. Parlamentet framhåller att Turkiet och EU måste uppnå samsyn om att återtagandeavtalet och färdplanen som ska leda till viseringsliberalisering är relevanta för vardera parten. Parlamentet uppmanar i anslutning till detta EU att både tekniskt och ekonomiskt fullständigt stödja Turkiet med att genomföra återtagandeavtalet och uppmanar Turkiet att införa en lämplig politik för att asylsökande ska få effektivt internationellt skydd och för att migranternas mänskliga rättigheter ska respekteras. Parlamentet anser att inrättandet av generaldirektoratet för migrationshantering och genomförandet av lagen om utlänningar och internationellt skydd är ett bra första steg i den riktningen. Parlamentet påminner om att Turkiet är ett av de viktigaste transitländerna för irreguljär migration till EU och betonar betydelsen av att snabbt ratificera återtagandeavtalet och effektivt genomföra det i förhållande till alla EU:s medlemsstater. Parlamentet uppmanar Turkiet att fullständigt och effektivt genomföra de befintliga bilaterala återtagandeavtalen och betonar de tydliga fördelarna med förenklat tillträde till EU för affärsmän, akademiker, studenter och företrädare för det civila samhället och uppmanar Turkiet och kommissionen att gå vidare i dialogen för att göra påtagliga framsteg med viseringsliberaliseringen.

Uppfyllandet av Köpenhamnskriterierna

| 4. | Europaparlamentet uttrycker djup oro för utvecklingen nyligen i Turkiet med anklagelser om korruption på hög nivå. Parlamentet beklagar att åklagare och poliser som ansvarade för de ursprungliga utredningarna har avsatts, eftersom detta går emot den grundläggande principen om ett oberoende rättsväsen och avsevärt påverkar utsikterna för trovärdiga utredningar. Parlamentet beklagar att regeringen, rättsväsendet, polisen och medierna så fullständigt mist förtroendet för varandra och uppmanar därför Turkiets regering med kraft att visa sitt fullständiga engagemang för principerna om demokrati och att avstå från att ytterligare blanda sig i utredningen av och åtalet för korruption. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uttrycker djup oro för utvecklingen nyligen i Turkiet med anklagelser om korruption på hög nivå. Parlamentet beklagar att åklagare och poliser som ansvarade för de ursprungliga utredningarna har avsatts, eftersom detta går emot den grundläggande principen om ett oberoende rättsväsen och avsevärt påverkar utsikterna för trovärdiga utredningar. Parlamentet beklagar att regeringen, rättsväsendet, polisen och medierna så fullständigt mist förtroendet för varandra och uppmanar därför Turkiets regering med kraft att visa sitt fullständiga engagemang för principerna om demokrati och att avstå från att ytterligare blanda sig i utredningen av och åtalet för korruption.

| 5. | Europaparlamentet påminner Turkiets regering om att den gått in för att utrota korruptionen, framför allt genom att genomföra de flesta av de rekommendationer som gavs i Grecos (Europarådets grupp av stater mot korruption) utvärderingsrapporter från 2005. Parlamentet uppmanar Turkiets regering att garantera att revisionsrätten fungerar väl och i enlighet med tillämpliga internationella normer och säkerställa att allmänheten och de berörda institutionerna har fullständig tillgång till revisionsrättens rapporter, inbegripet dem som handlar om säkerhetsstyrkor, med särskilt avseende på Turkiets parlament. Parlamentet uppmanar Turkiet att se till att alla ministerier samarbetar med revisionsrätten. Parlamentet framhåller återigen behovet av att införa en kriminalpolisenhet som arbetar under rättsväsendets överinseende. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påminner Turkiets regering om att den gått in för att utrota korruptionen, framför allt genom att genomföra de flesta av de rekommendationer som gavs i Grecos (Europarådets grupp av stater mot korruption) utvärderingsrapporter från 2005. Parlamentet uppmanar Turkiets regering att garantera att revisionsrätten fungerar väl och i enlighet med tillämpliga internationella normer och säkerställa att allmänheten och de berörda institutionerna har fullständig tillgång till revisionsrättens rapporter, inbegripet dem som handlar om säkerhetsstyrkor, med särskilt avseende på Turkiets parlament. Parlamentet uppmanar Turkiet att se till att alla ministerier samarbetar med revisionsrätten. Parlamentet framhåller återigen behovet av att införa en kriminalpolisenhet som arbetar under rättsväsendets överinseende.

| 6. | Europaparlamentet pekar på den centrala rollen av kontrollinstanser för varje modern demokratisk stat och att Turkiets parlament, såsom kärnan i landets politiska system, måste spela en grundläggande roll för att tillhandahålla ramar för dialog och samförstånd över hela det politiska spektrumet. Parlamentet uttrycker oro för politisk polarisering och regeringens och oppositionens ovilja att arbeta för att nå enighet om viktiga reformer och utarbetande av en ny konstitution för Turkiet. Parlamentet uppmanar alla politiska aktörer, regeringen och oppositionen att samarbeta för att stärka den politiska mångfalden i statliga institutioner samt verka för att modernisera och demokratisera staten och samhället. Parlamentet betonar att organisationer i det civila samhället spelar en avgörande roll och att det behövs lämplig kommunikation med allmänheten om reformarbetet. Parlamentet uppmanar den politiska majoriteten att aktivt involvera andra politiska grupperingar och organisationer i det civila samhället i överläggningarna om relevanta reformer och att vara öppen för deras intressen och åsikter. Parlamentet betonar att konstitutionella reformer måste fortsätta vara högsta prioritet i arbetet med att ytterligare modernisera och demokratisera Turkiet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet pekar på den centrala rollen av kontrollinstanser för varje modern demokratisk stat och att Turkiets parlament, såsom kärnan i landets politiska system, måste spela en grundläggande roll för att tillhandahålla ramar för dialog och samförstånd över hela det politiska spektrumet. Parlamentet uttrycker oro för politisk polarisering och regeringens och oppositionens ovilja att arbeta för att nå enighet om viktiga reformer och utarbetande av en ny konstitution för Turkiet. Parlamentet uppmanar alla politiska aktörer, regeringen och oppositionen att samarbeta för att stärka den politiska mångfalden i statliga institutioner samt verka för att modernisera och demokratisera staten och samhället. Parlamentet betonar att organisationer i det civila samhället spelar en avgörande roll och att det behövs lämplig kommunikation med allmänheten om reformarbetet. Parlamentet uppmanar den politiska majoriteten att aktivt involvera andra politiska grupperingar och organisationer i det civila samhället i överläggningarna om relevanta reformer och att vara öppen för deras intressen och åsikter. Parlamentet betonar att konstitutionella reformer måste fortsätta vara högsta prioritet i arbetet med att ytterligare modernisera och demokratisera Turkiet.

| 7. | Europaparlamentet är oroat över anklagelserna om att myndigheterna systematiskt kartlägger tjänstemän, polisen och säkerhetsstyrkorna utifrån religiös, etnisk och politisk tillhörighet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet är oroat över anklagelserna om att myndigheterna systematiskt kartlägger tjänstemän, polisen och säkerhetsstyrkorna utifrån religiös, etnisk och politisk tillhörighet.

| 8. | Europaparlamentet understryker att man ofrånkomligen måste komma längre med att genomföra 2010 års ändringar av konstitutionen, särskilt antagandet av lagar om det militära rättssystemet och skydd av personuppgifter samt lagar om positiv särbehandling för att främja jämställdhet mellan könen. Parlamentet betonar vikten av att utan undantag genomföra dessa lagändringar när de har antagits. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet understryker att man ofrånkomligen måste komma längre med att genomföra 2010 års ändringar av konstitutionen, särskilt antagandet av lagar om det militära rättssystemet och skydd av personuppgifter samt lagar om positiv särbehandling för att främja jämställdhet mellan könen. Parlamentet betonar vikten av att utan undantag genomföra dessa lagändringar när de har antagits.

| 9. | Europaparlamentet berömmer förlikningskommittén för att den enats om 60 ändringar av konstitutionen, men uttrycker oro över att arbetet inställts och över bristen på framsteg i nuläget. Parlamentet är övertygat om att arbetet på en ny konstitution för Turkiet bör fortsätta, eftersom det är av väsentlig betydelse för Turkiets reformprocess. Parlamentet betonar att man i arbetet med konstitutionsreformen måste enas om ett effektivt system för maktfördelning och en inkluderande definition av medborgarskap för att få till stånd en helt demokratisk konstitution som garanterar lika rättigheter för alla i Turkiet. Parlamentet framhåller att Turkiet, som en medlemsstat av Europarådet, skulle kunna dra nytta av en aktiv dialog med Venedigkommissionen om arbetet med konstitutionsreformen. Parlamentet understryker att arbetet med konstitutionsreformen bör genomföras med insyn och plats för alla, med full delaktighet av det civila samhället i alla skeden. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet berömmer förlikningskommittén för att den enats om 60 ändringar av konstitutionen, men uttrycker oro över att arbetet inställts och över bristen på framsteg i nuläget. Parlamentet är övertygat om att arbetet på en ny konstitution för Turkiet bör fortsätta, eftersom det är av väsentlig betydelse för Turkiets reformprocess. Parlamentet betonar att man i arbetet med konstitutionsreformen måste enas om ett effektivt system för maktfördelning och en inkluderande definition av medborgarskap för att få till stånd en helt demokratisk konstitution som garanterar lika rättigheter för alla i Turkiet. Parlamentet framhåller att Turkiet, som en medlemsstat av Europarådet, skulle kunna dra nytta av en aktiv dialog med Venedigkommissionen om arbetet med konstitutionsreformen. Parlamentet understryker att arbetet med konstitutionsreformen bör genomföras med insyn och plats för alla, med full delaktighet av det civila samhället i alla skeden.

| 10. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över den nya lagen om Högsta rådet för domare och åklagare och påpekar att den gett justitieministern en stark, central ställning, något som inte stämmer överens om principen om att ett oberoende rättsväsen är en nödvändig förutsättning för ett fullt funktionsdugligt demokratiskt system med kontrollinstanser. Parlamentet betonar att reglerna för hur Högsta rådet för domare och åklagare ska väljas, vara sammansatt och fungera helt bör överensstämma med europeiska normer och uppmanar Turkiets regering att nära samråda med kommissionen och Venedigkommissionen och att se över den nya lagen om Högsta rådet för domare och åklagare i enlighet med deras rekommendationer. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uttrycker djup oro över den nya lagen om Högsta rådet för domare och åklagare och påpekar att den gett justitieministern en stark, central ställning, något som inte stämmer överens om principen om att ett oberoende rättsväsen är en nödvändig förutsättning för ett fullt funktionsdugligt demokratiskt system med kontrollinstanser. Parlamentet betonar att reglerna för hur Högsta rådet för domare och åklagare ska väljas, vara sammansatt och fungera helt bör överensstämma med europeiska normer och uppmanar Turkiets regering att nära samråda med kommissionen och Venedigkommissionen och att se över den nya lagen om Högsta rådet för domare och åklagare i enlighet med deras rekommendationer.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar det demokratiseringspaket som regeringen presenterade den 30 september 2013 och uppmanar regeringen att genomföra det snabbt och fullständigt, att i vederbörlig ordning samråda med oppositionen och relevanta organisationer i det civila samhället kring förberedelserna inför genomförandet av lagstiftningen och att fortsätta sitt reformarbete med en översyn av valsystemet (också genom att sänka valtröskeln som i dag är 10 procent) och på lämpligt sätt låta det turkiska samhällets alla delar medverka, i syfte att stärka demokratin och låta mångfalden i landet framträda bättre. Parlamentet betonar att det ofrånkomligen behövs en omfattande lagstiftning mot diskriminering och att det måste inrättas en antidiskriminerings- och jämlikhetsnämnd. Parlamentet uppmanar därför regeringen att se till att lagstiftningen om hatbrott erbjuder skydd åt alla medborgare och befolkningsgrupper, inklusive hbti-personer. Parlamentet uppmanar regeringen att genast vidta åtgärder för att förbättra aleviternas rättigheter och efterlyser ytterligare insatser mot diskrimineringen av den romska minoriteten och för att öka anställbarheten och minska antalet elever som slutar skolan i förtid. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar det demokratiseringspaket som regeringen presenterade den 30 september 2013 och uppmanar regeringen att genomföra det snabbt och fullständigt, att i vederbörlig ordning samråda med oppositionen och relevanta organisationer i det civila samhället kring förberedelserna inför genomförandet av lagstiftningen och att fortsätta sitt reformarbete med en översyn av valsystemet (också genom att sänka valtröskeln som i dag är 10 procent) och på lämpligt sätt låta det turkiska samhällets alla delar medverka, i syfte att stärka demokratin och låta mångfalden i landet framträda bättre. Parlamentet betonar att det ofrånkomligen behövs en omfattande lagstiftning mot diskriminering och att det måste inrättas en antidiskriminerings- och jämlikhetsnämnd. Parlamentet uppmanar därför regeringen att se till att lagstiftningen om hatbrott erbjuder skydd åt alla medborgare och befolkningsgrupper, inklusive hbti-personer. Parlamentet uppmanar regeringen att genast vidta åtgärder för att förbättra aleviternas rättigheter och efterlyser ytterligare insatser mot diskrimineringen av den romska minoriteten och för att öka anställbarheten och minska antalet elever som slutar skolan i förtid.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av nya institutioner, nämligen en ombudsmannainstitution och en nationell människorättsorganisation som inledde sin verksamhet 2013, vilket innebär att enskilda personer fått ytterligare mekanismer med hjälp av vilka de kan kräva skydd av sina grundläggande rättigheter och friheter. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av nya institutioner, nämligen en ombudsmannainstitution och en nationell människorättsorganisation som inledde sin verksamhet 2013, vilket innebär att enskilda personer fått ytterligare mekanismer med hjälp av vilka de kan kräva skydd av sina grundläggande rättigheter och friheter.

| 13. | Europaparlamentet beklagar djupt dödsoffren bland demonstranter och poliser, tillsammans med det överdrivna bruket av maktmedel från polisens sida och de våldsdåd som vissa marginella grupper gjort sig skyldiga till. Parlamentet anser att protesterna i Geziparken vittnar om både ett livskraftigt civilt samhälle i Turkiet samt det akuta behovet av ytterligare viktig dialog och viktiga reformer om främjandet av grundläggande värderingar. Parlamentet anser det beklagligt att domstolarna uppenbart inte straffat alla de statstjänstemän och poliser som varit ansvariga för att de protesterande i Geziparken utsatts för överdrivet våld och att personer bland dem dödats eller allvarligt skadats och välkomnar därför de pågående administrativa utredningarna (som igångsatts av inrikesministeriet), förundersökningarna och ombudsmannens undersökningar av klagomål i anledning av händelserna i Geziparken, eftersom de ger landet en ny möjlighet att visa sitt fullständiga engagemang för rättsstaten och ställa de skyldiga inför rätta. Parlamentet förväntar sig att dessa utredningar och undersökningar ska leda till att missförhållandena åtgärdas fullständigt och utan dröjsmål och uppmanar Turkiet att anta lämpliga interna granskningsförfaranden och att införa en oberoende tillsynsmyndighet för polisbrott. Parlamentet anser att händelserna i Geziparken understryker behovet av långtgående reformer för att mötesfriheten ska respekteras och uppmanar inrikesministeriet och polisen att införa metoder för en mer återhållsam hantering av protester på allmän plats samt uppmanar dem i synnerhet att inte gripa eller i deras arbete hindra medicinsk personal, advokater och andra fackmän som garanterar de protesterande deras grundläggande rättigheter. Parlamentet ser med oro på de rättsliga åtgärder som vidtagits gentemot hälso- och sjukvårdspersonal, advokater, akademiker, studerande och olika yrkesorganisationer med anledning av deras fredliga demonstrationer i samband med händelserna i Geziparken. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet beklagar djupt dödsoffren bland demonstranter och poliser, tillsammans med det överdrivna bruket av maktmedel från polisens sida och de våldsdåd som vissa marginella grupper gjort sig skyldiga till. Parlamentet anser att protesterna i Geziparken vittnar om både ett livskraftigt civilt samhälle i Turkiet samt det akuta behovet av ytterligare viktig dialog och viktiga reformer om främjandet av grundläggande värderingar. Parlamentet anser det beklagligt att domstolarna uppenbart inte straffat alla de statstjänstemän och poliser som varit ansvariga för att de protesterande i Geziparken utsatts för överdrivet våld och att personer bland dem dödats eller allvarligt skadats och välkomnar därför de pågående administrativa utredningarna (som igångsatts av inrikesministeriet), förundersökningarna och ombudsmannens undersökningar av klagomål i anledning av händelserna i Geziparken, eftersom de ger landet en ny möjlighet att visa sitt fullständiga engagemang för rättsstaten och ställa de skyldiga inför rätta. Parlamentet förväntar sig att dessa utredningar och undersökningar ska leda till att missförhållandena åtgärdas fullständigt och utan dröjsmål och uppmanar Turkiet att anta lämpliga interna granskningsförfaranden och att införa en oberoende tillsynsmyndighet för polisbrott. Parlamentet anser att händelserna i Geziparken understryker behovet av långtgående reformer för att mötesfriheten ska respekteras och uppmanar inrikesministeriet och polisen att införa metoder för en mer återhållsam hantering av protester på allmän plats samt uppmanar dem i synnerhet att inte gripa eller i deras arbete hindra medicinsk personal, advokater och andra fackmän som garanterar de protesterande deras grundläggande rättigheter. Parlamentet ser med oro på de rättsliga åtgärder som vidtagits gentemot hälso- och sjukvårdspersonal, advokater, akademiker, studerande och olika yrkesorganisationer med anledning av deras fredliga demonstrationer i samband med händelserna i Geziparken.

| 14. | Europaparlamentet konstaterar att protestvågen saknar motstycke och även återspeglar många turkiska invånares berättigade strävan efter ökad demokrati. Parlamentet upprepar att regeringen i ett demokratiskt statsskick måste stödja tolerans och garantera religions- och trosfrihet för samtliga invånare och uppmanar regeringen att respektera det turkiska samhällets mångfald och rikedom. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet konstaterar att protestvågen saknar motstycke och även återspeglar många turkiska invånares berättigade strävan efter ökad demokrati. Parlamentet upprepar att regeringen i ett demokratiskt statsskick måste stödja tolerans och garantera religions- och trosfrihet för samtliga invånare och uppmanar regeringen att respektera det turkiska samhällets mångfald och rikedom.

| 15. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över Turkiets mycket begränsade mediebevakning av händelserna i Geziparken och uppsägningen av journalister som kritiserade regeringens reaktioner på händelserna. Parlamentet erinrar om att yttrandefrihet och mediepluralism, också i de digitala och sociala medierna, ingår i själva kärnan för Europas värden, och att en oberoende press är en absolut förutsättning för ett demokratiskt samhälle, eftersom den låter medborgarna aktivt delta på välunderrättad grund i det kollektiva beslutsfattandet och således stärker demokratin. Parlamentet uttrycker djup oro över den nya internetlagen, där tillträdet till internet i onödan begränsas och övervakas och som kan få en avsevärd inverkan på yttrandefriheten, den undersökande journalistiken, den demokratiska tillsynen och tillgången till politiskt olikartad information via internet. Parlamentet påpekar att både EU och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa uttalat allvarliga farhågor och uppmanar Turkiets regering att se över lagen i enlighet med europeiska normer för mediefrihet och yttrandefrihet. Parlamentet upprepar än en gång sin oro över att de flesta medier ägs av och är koncentrerade till stora konglomerat med ett stort antal affärsintressen och pekar på det bekymmersamma och utbredda fenomenet med medieägares och journalisters självcensur. Parlamentet är oroat över att regeringskritiska journalister avskedats från medierna och oroar sig djupt över de förfaranden som tillgrips för att straffa ägarna till kritiskt sinnade medier. Parlamentet uttalar farhågor för vad ackrediteringen hos statliga institutioner kommer att innebära, i och med att den i huvudsak inriktar sig på oppositionens medier och uttrycker sin djupa oro över att så ytterligt många journalister för tillfället sitter häktade, vilket undergräver yttrandefriheten och mediefriheten, och uppmanar Turkiets rättsvårdande myndigheter att gå igenom och ta itu med dessa fall snarast möjligt. Parlamentet understryker den särskilda roll som public service-medier spelar för att stärka demokratin och uppmanar Turkiets regering att se till att dessa medier är oberoende och bärkraftiga, för att således följa EU:s normer. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uttrycker djup oro över Turkiets mycket begränsade mediebevakning av händelserna i Geziparken och uppsägningen av journalister som kritiserade regeringens reaktioner på händelserna. Parlamentet erinrar om att yttrandefrihet och mediepluralism, också i de digitala och sociala medierna, ingår i själva kärnan för Europas värden, och att en oberoende press är en absolut förutsättning för ett demokratiskt samhälle, eftersom den låter medborgarna aktivt delta på välunderrättad grund i det kollektiva beslutsfattandet och således stärker demokratin. Parlamentet uttrycker djup oro över den nya internetlagen, där tillträdet till internet i onödan begränsas och övervakas och som kan få en avsevärd inverkan på yttrandefriheten, den undersökande journalistiken, den demokratiska tillsynen och tillgången till politiskt olikartad information via internet. Parlamentet påpekar att både EU och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa uttalat allvarliga farhågor och uppmanar Turkiets regering att se över lagen i enlighet med europeiska normer för mediefrihet och yttrandefrihet. Parlamentet upprepar än en gång sin oro över att de flesta medier ägs av och är koncentrerade till stora konglomerat med ett stort antal affärsintressen och pekar på det bekymmersamma och utbredda fenomenet med medieägares och journalisters självcensur. Parlamentet är oroat över att regeringskritiska journalister avskedats från medierna och oroar sig djupt över de förfaranden som tillgrips för att straffa ägarna till kritiskt sinnade medier. Parlamentet uttalar farhågor för vad ackrediteringen hos statliga institutioner kommer att innebära, i och med att den i huvudsak inriktar sig på oppositionens medier och uttrycker sin djupa oro över att så ytterligt många journalister för tillfället sitter häktade, vilket undergräver yttrandefriheten och mediefriheten, och uppmanar Turkiets rättsvårdande myndigheter att gå igenom och ta itu med dessa fall snarast möjligt. Parlamentet understryker den särskilda roll som public service-medier spelar för att stärka demokratin och uppmanar Turkiets regering att se till att dessa medier är oberoende och bärkraftiga, för att således följa EU:s normer.

| 16. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över och missnöje med bristen på verklig dialog och verkligt samråd om förslaget till internetlag och förslaget till lag om Högsta rådet för domare och åklagare och noterar att detta står i bjärt kontrast till det goda samarbete som tidigare förekommit. Parlamentet är djupt oroat över att internetlagen och lagen om Högsta rådet för domare och åklagare fjärmar Turkiet från att uppfylla Köpenhamnskriterierna och uppmanar Turkiets regering att inleda en seriös och konstruktiv dialog om de bägge lagarna och om den framtida lagstiftningen, framför allt om medierna och rättsväsendet, samt att göra sitt yttersta för att få i gång förhandlingarna på nytt och visa prov på verkligt engagemang till förmån för sina framtidsutsikter om att bli en del av Europa, också genom en reform av lagarna om internet och om Högsta rådet för domare och åklagare. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uttrycker djup oro över och missnöje med bristen på verklig dialog och verkligt samråd om förslaget till internetlag och förslaget till lag om Högsta rådet för domare och åklagare och noterar att detta står i bjärt kontrast till det goda samarbete som tidigare förekommit. Parlamentet är djupt oroat över att internetlagen och lagen om Högsta rådet för domare och åklagare fjärmar Turkiet från att uppfylla Köpenhamnskriterierna och uppmanar Turkiets regering att inleda en seriös och konstruktiv dialog om de bägge lagarna och om den framtida lagstiftningen, framför allt om medierna och rättsväsendet, samt att göra sitt yttersta för att få i gång förhandlingarna på nytt och visa prov på verkligt engagemang till förmån för sina framtidsutsikter om att bli en del av Europa, också genom en reform av lagarna om internet och om Högsta rådet för domare och åklagare.

| 17. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över uttalandena från Turkiets premiärminister på senaste tiden om att han kan komma att gå längre än den nuvarande internetlagen och förbjuda Facebook och YouTube. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över uttalandena från Turkiets premiärminister på senaste tiden om att han kan komma att gå längre än den nuvarande internetlagen och förbjuda Facebook och YouTube.

| 18. | Europaparlamentet noterar att dess ad hoc-delegation för bevakning av rättegångar mot journalister i Turkiet, som upprättades 2011 och som man hänvisade till i resolutionen om 2011 års framstegsrapport om Turkiet och i resolutionen om 2012 års framstegsrapport om Turkiet, har lagt fram en delrapport över verksamheten 2013 som baseras på faktiska iakttagelser, och kommer att lägga fram den slutliga verksamhetsrapporten den 1 april 2014. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet noterar att dess ad hoc-delegation för bevakning av rättegångar mot journalister i Turkiet, som upprättades 2011 och som man hänvisade till i resolutionen om 2011 års framstegsrapport om Turkiet och i resolutionen om 2012 års framstegsrapport om Turkiet, har lagt fram en delrapport över verksamheten 2013 som baseras på faktiska iakttagelser, och kommer att lägga fram den slutliga verksamhetsrapporten den 1 april 2014.

| 19. | Europaparlamentet noterar oron i det turkiska samhället över att Ergenekon-målet varit alltför brett upplagt samt att rättegången inte genomgående varit korrekt, samt anklagelserna om att motstridiga bevis har använts mot svarandena vilket, precis som i det så kallade Sledgehammer-målet, underminerade accepterandet av domen. Parlamentet betonar än en gång att KCK-målet, mot bakgrund av det ovansagda, måste visa att Turkiets demokratiska institutioner och rättsväsen är starka och oberoende och fungerar på ett korrekt, opartiskt och transparent sätt och att de kraftfullt och villkorslöst står fast vid att respektera de grundläggande rättigheterna. Parlamentet uppmanar EU:s delegation i Ankara att noggrant följa utvecklingen i dessa mål, även ett eventuellt förfarande för överklagande och förhållandena vid frihetsberövande, och att rapportera sina iakttagelser till kommissionen och parlamentet. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet noterar oron i det turkiska samhället över att Ergenekon-målet varit alltför brett upplagt samt att rättegången inte genomgående varit korrekt, samt anklagelserna om att motstridiga bevis har använts mot svarandena vilket, precis som i det så kallade Sledgehammer-målet, underminerade accepterandet av domen. Parlamentet betonar än en gång att KCK-målet, mot bakgrund av det ovansagda, måste visa att Turkiets demokratiska institutioner och rättsväsen är starka och oberoende och fungerar på ett korrekt, opartiskt och transparent sätt och att de kraftfullt och villkorslöst står fast vid att respektera de grundläggande rättigheterna. Parlamentet uppmanar EU:s delegation i Ankara att noggrant följa utvecklingen i dessa mål, även ett eventuellt förfarande för överklagande och förhållandena vid frihetsberövande, och att rapportera sina iakttagelser till kommissionen och parlamentet.

| 20. | Europaparlamentet uppmärksammar framför allt rättegångarna mot Füsun Erdoğan och Pinar Selek. Parlamentet anser att dessa rättegångar illustrerar bristerna i Turkiets rättsväsen och uttrycker oro över att förfarandena mot Pinar Selek har pågått i 16 år. Parlamentet vidhåller att alla rättegångar bör genomföras med insyn och med respekt för rättsstaten, samt med garantier för lämpliga förhållanden. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmärksammar framför allt rättegångarna mot Füsun Erdoğan och Pinar Selek. Parlamentet anser att dessa rättegångar illustrerar bristerna i Turkiets rättsväsen och uttrycker oro över att förfarandena mot Pinar Selek har pågått i 16 år. Parlamentet vidhåller att alla rättegångar bör genomföras med insyn och med respekt för rättsstaten, samt med garantier för lämpliga förhållanden.

| 21. | Europaparlamentet uttrycker oro över de allt djupare kulturella motsättningarna i Turkiet om så kallade livsstilsfrågor, eftersom de medför risk för att myndigheterna börjar lägga sig i hur enskilda människor lever sitt liv, något som framgår av den senaste tidens uttalanden om hur många barn en kvinna bör ha, om studenthem med invånare av vartdera könet och om försäljning av alkohol. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uttrycker oro över de allt djupare kulturella motsättningarna i Turkiet om så kallade livsstilsfrågor, eftersom de medför risk för att myndigheterna börjar lägga sig i hur enskilda människor lever sitt liv, något som framgår av den senaste tidens uttalanden om hur många barn en kvinna bör ha, om studenthem med invånare av vartdera könet och om försäljning av alkohol.

| 22. | Europaparlamentet uppmärksammar att genomförandet av det tredje rättsliga reformpaketet har lett till att ett betydande antal fångar har frigetts och välkomnar det fjärde rättsliga reformpaketet som ännu ett viktigt steg mot ett turkiskt rättsväsen i linje med EU:s standarder och värderingar. Parlamentet noterar särskilt (i) den nya och viktiga distinktionen mellan å ena sidan yttrande-, press- och mötesfrihet och å andra sidan anstiftan till våld eller terroristhandlingar, (ii) att straffbarhet för att berömma ett brott eller en brottsling inskränkts till fall där det råder en klar och överhängande fara för den allmänna ordningen samt (iii) att straffbarhet för att begå ett brott i en organisations namn utan att vara medlem av organisationen inskränkts till att enbart gälla beväpnade organisationer. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmärksammar att genomförandet av det tredje rättsliga reformpaketet har lett till att ett betydande antal fångar har frigetts och välkomnar det fjärde rättsliga reformpaketet som ännu ett viktigt steg mot ett turkiskt rättsväsen i linje med EU:s standarder och värderingar. Parlamentet noterar särskilt (i) den nya och viktiga distinktionen mellan å ena sidan yttrande-, press- och mötesfrihet och å andra sidan anstiftan till våld eller terroristhandlingar, (ii) att straffbarhet för att berömma ett brott eller en brottsling inskränkts till fall där det råder en klar och överhängande fara för den allmänna ordningen samt (iii) att straffbarhet för att begå ett brott i en organisations namn utan att vara medlem av organisationen inskränkts till att enbart gälla beväpnade organisationer.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar initiativen från Högsta rådet för domare och åklagare om att stödja utbildningen av ett stort antal domare och åklagare på området mänskliga rättigheter och att främja en genomgripande, funktionell förståelse av Europeiska domstolens för de mänskliga rättigheterna (Europadomstolen) rättspraxis. Parlamentet noterar antagandet av handlingsplanen för förhindrande av kränkningar av Europakonventionen och uppmanar regeringen att se till att den genomförs snabbt och effektivt, så att alla frågor som tagits upp i Europadomstolens domar där Turkiet befanns ha brutit mot Europakonventionens bestämmelser kan åtgärdas en gång för alla. Parlamentet uppmuntrar regeringen att fortsätta med ambitiösa rättsliga reformer som bygger på behovet att utveckla försvaret och främjandet av grundläggande rättigheter. Parlamentet betonar i detta sammanhang att behovet av att reformera antiterrorlagstiftningen i detta avseende måste prioriteras. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet välkomnar initiativen från Högsta rådet för domare och åklagare om att stödja utbildningen av ett stort antal domare och åklagare på området mänskliga rättigheter och att främja en genomgripande, funktionell förståelse av Europeiska domstolens för de mänskliga rättigheterna (Europadomstolen) rättspraxis. Parlamentet noterar antagandet av handlingsplanen för förhindrande av kränkningar av Europakonventionen och uppmanar regeringen att se till att den genomförs snabbt och effektivt, så att alla frågor som tagits upp i Europadomstolens domar där Turkiet befanns ha brutit mot Europakonventionens bestämmelser kan åtgärdas en gång för alla. Parlamentet uppmuntrar regeringen att fortsätta med ambitiösa rättsliga reformer som bygger på behovet att utveckla försvaret och främjandet av grundläggande rättigheter. Parlamentet betonar i detta sammanhang att behovet av att reformera antiterrorlagstiftningen i detta avseende måste prioriteras.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar Turkiet att åta sig att bekämpa straffriheten och att arbeta för att kunna ansluta sig till Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen (ICC). |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar Turkiet att åta sig att bekämpa straffriheten och att arbeta för att kunna ansluta sig till Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen (ICC).

| 25. | Europaparlamentet bekräftar än en gång vikten av att kapitel 23 om rättsväsen och grundläggande rättigheter och kapitel 24 om rättsliga och inrikes frågor öppnas tidigt i förhandlingsprocessen och avslutas mot slutet av den. Parlamentet betonar att detta skulle stå i konsekvens med kommissionens nya tillvägagångssätt gentemot nya kandidatländer. Parlamentet erinrar om att öppnandet av dessa kapitel förutsätter att de villkor som fastställs i de officiella riktmärkena uppfylls och betonar därför att om de officiella riktmärkena för öppnandet av kapitlen 23 och 24 tillställdes Turkiet skulle landet få en tydlig färdplan för reformarbetet, tillsammans med stimulans till detta arbete, och framför allt skulle reformarbetet i Turkiet otvetydigt förankras i europeiska normer, i synnerhet för rättsväsendets del. Parlamentet uppmanar därför rådet till förnyade insatser för att tillställa Turkiet de officiella riktmärkena och, i sista hand, efter det att de fastställda kriterierna uppfyllts, för att öppna kapitlen 23 och 24, och uppmanar Turkiet att samarbeta så mycket som möjligt med tanke på detta. Parlamentet uppmanar kommissionen att utan dröjsmål främja fortsatt dialog och samarbete med Turkiet om rättsväsendet och de grundläggande rättigheterna samt rättvisa och inrikes frågor, inom ramen för den positiva agendan. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet bekräftar än en gång vikten av att kapitel 23 om rättsväsen och grundläggande rättigheter och kapitel 24 om rättsliga och inrikes frågor öppnas tidigt i förhandlingsprocessen och avslutas mot slutet av den. Parlamentet betonar att detta skulle stå i konsekvens med kommissionens nya tillvägagångssätt gentemot nya kandidatländer. Parlamentet erinrar om att öppnandet av dessa kapitel förutsätter att de villkor som fastställs i de officiella riktmärkena uppfylls och betonar därför att om de officiella riktmärkena för öppnandet av kapitlen 23 och 24 tillställdes Turkiet skulle landet få en tydlig färdplan för reformarbetet, tillsammans med stimulans till detta arbete, och framför allt skulle reformarbetet i Turkiet otvetydigt förankras i europeiska normer, i synnerhet för rättsväsendets del. Parlamentet uppmanar därför rådet till förnyade insatser för att tillställa Turkiet de officiella riktmärkena och, i sista hand, efter det att de fastställda kriterierna uppfyllts, för att öppna kapitlen 23 och 24, och uppmanar Turkiet att samarbeta så mycket som möjligt med tanke på detta. Parlamentet uppmanar kommissionen att utan dröjsmål främja fortsatt dialog och samarbete med Turkiet om rättsväsendet och de grundläggande rättigheterna samt rättvisa och inrikes frågor, inom ramen för den positiva agendan.

| 26. | Europaparlamentet lovordar beslutet från det högsta beslutsfattande organet i det turkiska generaldirektoratet för stiftelser om att återlämna det historiska Mor Gabriel-klostrets mark till det syrianska samfundet i Turkiet, i enlighet med regeringens löfte i demokratiseringspaketet. Parlamentet betonar vikten av fortsatt arbete med en lämplig rättslig ram för att alla religiösa samfund ska återfå rättigheter till sin egendom. Parlamentet betonar vikten av fortsatta reformer för tanke-, samvets- och religionsfrihet genom att låta religiösa samfund bli juridiska personer, genom att avskaffa alla begränsningar för utbildning och utnämning av präster samt för vilka som får efterträda dem i ämbetet, genom att respektera relevanta domar från Europadomstolen och Venedigkommissionens rekommendationer och genom att avskaffa all slags diskriminering eller hinder baserade på religion. Parlamentet uppmanar Turkiets regering att beakta önskemålet från samfundet aleviterna om att de alevitiska cemevi-bönehusen ska erkännas som självständiga gudstjänstplatser. Parlamentet understryker att Halki-seminariet så snart som möjligt måste öppnas på nytt och den kyrkliga titeln Ekumenisk patriark måste få användas offentligt. Parlamentet uppmanar domstolen i Yargitay att återkalla sitt beslut att omvandla den före detta kyrkan Hagia Sofia i Trabzon till moské och att verka för att den omedelbart åter öppnas som museum. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet lovordar beslutet från det högsta beslutsfattande organet i det turkiska generaldirektoratet för stiftelser om att återlämna det historiska Mor Gabriel-klostrets mark till det syrianska samfundet i Turkiet, i enlighet med regeringens löfte i demokratiseringspaketet. Parlamentet betonar vikten av fortsatt arbete med en lämplig rättslig ram för att alla religiösa samfund ska återfå rättigheter till sin egendom. Parlamentet betonar vikten av fortsatta reformer för tanke-, samvets- och religionsfrihet genom att låta religiösa samfund bli juridiska personer, genom att avskaffa alla begränsningar för utbildning och utnämning av präster samt för vilka som får efterträda dem i ämbetet, genom att respektera relevanta domar från Europadomstolen och Venedigkommissionens rekommendationer och genom att avskaffa all slags diskriminering eller hinder baserade på religion. Parlamentet uppmanar Turkiets regering att beakta önskemålet från samfundet aleviterna om att de alevitiska cemevi-bönehusen ska erkännas som självständiga gudstjänstplatser. Parlamentet understryker att Halki-seminariet så snart som möjligt måste öppnas på nytt och den kyrkliga titeln Ekumenisk patriark måste få användas offentligt. Parlamentet uppmanar domstolen i Yargitay att återkalla sitt beslut att omvandla den före detta kyrkan Hagia Sofia i Trabzon till moské och att verka för att den omedelbart åter öppnas som museum.

| 27. | Europaparlamentet uttrycker sitt stöd för databasen med information om våld mot kvinnor som för närvarande håller på att sammanställas av ministeriet för familje- och socialpolitik. Parlamentet begär att gällande lagstiftning ska kompletteras när det gäller skapandet av skyddsboenden för kvinnor som fallit offer för våld i hemmet, med lämpliga uppföljningsmekanismer i de kommuner som inte inför sådana boenden. Parlamentet stöder de insatser som ministeriet för familje- och socialpolitik har gjort för att skärpa straffen för tvångsäktenskap, något som måste utrotas, och uppmanar ministeriet att fortsätta med detta arbete. Parlamentet efterlyser ytterligare insatser för att utrota så kallade hedersmord. Parlamentet upprepar sin oro över att social inkludering och deltagande i ekonomin i så ringa grad berör kvinnor, samt över att så få kvinnor finns med i arbetslivet, i politiken och på högre tjänstemannanivå inom administrationen och uppmuntrar regeringen att anta lämpliga åtgärder för att främja en mer central roll för kvinnor i Turkiets ekonomiska och politiska samhällsstruktur. Parlamentet uppmanar alla politiska partier att vidta särskilda åtgärder i syfte att ännu mer uppmuntra kvinnors egenmakt för aktivt deltagande i politiken. Parlamentet betonar att allmän och yrkesinriktad utbildning spelar en nyckelroll för främjandet av kvinnors sociala inkludering och deltagande i ekonomin, samt att jämställdhetsfrågor måste tas med överallt inom lagstiftningsarbetet och lagtillämpningen. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uttrycker sitt stöd för databasen med information om våld mot kvinnor som för närvarande håller på att sammanställas av ministeriet för familje- och socialpolitik. Parlamentet begär att gällande lagstiftning ska kompletteras när det gäller skapandet av skyddsboenden för kvinnor som fallit offer för våld i hemmet, med lämpliga uppföljningsmekanismer i de kommuner som inte inför sådana boenden. Parlamentet stöder de insatser som ministeriet för familje- och socialpolitik har gjort för att skärpa straffen för tvångsäktenskap, något som måste utrotas, och uppmanar ministeriet att fortsätta med detta arbete. Parlamentet efterlyser ytterligare insatser för att utrota så kallade hedersmord. Parlamentet upprepar sin oro över att social inkludering och deltagande i ekonomin i så ringa grad berör kvinnor, samt över att så få kvinnor finns med i arbetslivet, i politiken och på högre tjänstemannanivå inom administrationen och uppmuntrar regeringen att anta lämpliga åtgärder för att främja en mer central roll för kvinnor i Turkiets ekonomiska och politiska samhällsstruktur. Parlamentet uppmanar alla politiska partier att vidta särskilda åtgärder i syfte att ännu mer uppmuntra kvinnors egenmakt för aktivt deltagande i politiken. Parlamentet betonar att allmän och yrkesinriktad utbildning spelar en nyckelroll för främjandet av kvinnors sociala inkludering och deltagande i ekonomin, samt att jämställdhetsfrågor måste tas med överallt inom lagstiftningsarbetet och lagtillämpningen.

| 28. | Europaparlamentet stöder starkt regeringens initiativ om att eftersträva en lösning på den kurdiska frågan utgående från förhandlingar med PKK, för att en gång för alla få slut på PKK:s terrordåd. Parlamentet välkomnar att undervisning på kurdiska numera är tillåten i privata skolor och uppmuntrar regeringen att förverkliga de reformer som ska främja det kurdiska samhällets sociala, kulturella och ekonomiska rättigheter, också genom kurdiskspråkig utbildning i offentliga skolor, på grundval av adekvat samråd med relevanta aktörer och oppositionen och med det övergripande målet att kraven på grundläggande rättigheter för alla invånare i Turkiet verkligen ska vinna gehör. Parlamentet uppmanar Turkiet att underteckna Europarådets europeiska stadga om landsdels- eller minoritetsspråk och uttrycker oro över att så många åtal väckts mot författare och journalister som skriver om den kurdiska frågan och över att flera kurdiska politiker, borgmästare, ledamöter av kommunfullmäktige, fackföreningsmedlemmar, advokater, demonstranter och människorättsförsvarare gripits i samband med KCK-rättegången. Parlamentet uppmanar oppositionen att som ett viktigt steg aktivt stödja förhandlingar och reformer till förmån för det turkiska samhället i stort. Parlamentet uppmanar de turkiska myndigheterna och kommissionen till ett nära samarbete för att bedöma vilka program inom ramen för föranslutningsinstrumentet som skulle kunna användas för att, inom ramen för förhandlingarna om kapitel 22, främja en hållbar utveckling i sydöstra Turkiet. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet stöder starkt regeringens initiativ om att eftersträva en lösning på den kurdiska frågan utgående från förhandlingar med PKK, för att en gång för alla få slut på PKK:s terrordåd. Parlamentet välkomnar att undervisning på kurdiska numera är tillåten i privata skolor och uppmuntrar regeringen att förverkliga de reformer som ska främja det kurdiska samhällets sociala, kulturella och ekonomiska rättigheter, också genom kurdiskspråkig utbildning i offentliga skolor, på grundval av adekvat samråd med relevanta aktörer och oppositionen och med det övergripande målet att kraven på grundläggande rättigheter för alla invånare i Turkiet verkligen ska vinna gehör. Parlamentet uppmanar Turkiet att underteckna Europarådets europeiska stadga om landsdels- eller minoritetsspråk och uttrycker oro över att så många åtal väckts mot författare och journalister som skriver om den kurdiska frågan och över att flera kurdiska politiker, borgmästare, ledamöter av kommunfullmäktige, fackföreningsmedlemmar, advokater, demonstranter och människorättsförsvarare gripits i samband med KCK-rättegången. Parlamentet uppmanar oppositionen att som ett viktigt steg aktivt stödja förhandlingar och reformer till förmån för det turkiska samhället i stort. Parlamentet uppmanar de turkiska myndigheterna och kommissionen till ett nära samarbete för att bedöma vilka program inom ramen för föranslutningsinstrumentet som skulle kunna användas för att, inom ramen för förhandlingarna om kapitel 22, främja en hållbar utveckling i sydöstra Turkiet.

| 29. | Europaparlamentet välkomnar det, såsom väntat, snabba genomförandet av den turkiska regeringens avsiktsförklaring om att skolan för den grekiska minoriteten på ön Gökçeada (Imbros) ska återöppnas, vilket utgör ett positivt steg i riktning mot att öarna Gökçeada (Imbros) och Bozcaada (Tenedos) får ha kvar sina två olika kulturer, i enlighet med resolution 1625(2008) från Europarådets parlamentariska församling. Parlamentet konstaterar dock att ytterligare åtgärder behövs för att hantera de problem som den grekiska minoriteten ställs inför, särskilt med avseende på sin äganderätt. Med tanke på att minoriteten blir allt fåtaligare uppmanas de turkiska myndigheterna att uppmuntra och underlätta för utvandrade minoritetsfamiljer att återvända till ön om de så önskar. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet välkomnar det, såsom väntat, snabba genomförandet av den turkiska regeringens avsiktsförklaring om att skolan för den grekiska minoriteten på ön Gökçeada (Imbros) ska återöppnas, vilket utgör ett positivt steg i riktning mot att öarna Gökçeada (Imbros) och Bozcaada (Tenedos) får ha kvar sina två olika kulturer, i enlighet med resolution 1625(2008) från Europarådets parlamentariska församling. Parlamentet konstaterar dock att ytterligare åtgärder behövs för att hantera de problem som den grekiska minoriteten ställs inför, särskilt med avseende på sin äganderätt. Med tanke på att minoriteten blir allt fåtaligare uppmanas de turkiska myndigheterna att uppmuntra och underlätta för utvandrade minoritetsfamiljer att återvända till ön om de så önskar.

| 30. | Europaparlamentet anser att social dialog och medverkan av arbetsmarknadens parter är nödvändiga för att ett välmående samhälle med åsiktsmångfald ska utvecklas och för att främja social inkludering och ekonomiskt deltagande överlag. Parlamentet understryker vikten av ytterligare framsteg på områdena socialpolitik och sysselsättning, särskilt för att avlägsna allt som hindrar fackföreningarna från att fungera effektivt och obehindrat, särskilt inom små och medelstora företag, samt inrätta en nationell sysselsättningsstrategi, ta itu med svartarbete, bredda de sociala skyddsmekanismernas täckning och öka sysselsättningsgraden bland kvinnor och personer med funktionshinder. Parlamentet konstaterar genomförandet av ny lagstiftning om fackföreningars rättigheter inom både den offentliga och den privata sektorn och uppmanar Turkiet att göra allt för att lagstiftningen ska bli helt förenlig med ILO:s normer, särskilt i fråga om strejkrätten och rätten att kollektivförhandla. Parlamentet betonar att kapitel 19 om socialpolitik och sysselsättning måste öppnas. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser att social dialog och medverkan av arbetsmarknadens parter är nödvändiga för att ett välmående samhälle med åsiktsmångfald ska utvecklas och för att främja social inkludering och ekonomiskt deltagande överlag. Parlamentet understryker vikten av ytterligare framsteg på områdena socialpolitik och sysselsättning, särskilt för att avlägsna allt som hindrar fackföreningarna från att fungera effektivt och obehindrat, särskilt inom små och medelstora företag, samt inrätta en nationell sysselsättningsstrategi, ta itu med svartarbete, bredda de sociala skyddsmekanismernas täckning och öka sysselsättningsgraden bland kvinnor och personer med funktionshinder. Parlamentet konstaterar genomförandet av ny lagstiftning om fackföreningars rättigheter inom både den offentliga och den privata sektorn och uppmanar Turkiet att göra allt för att lagstiftningen ska bli helt förenlig med ILO:s normer, särskilt i fråga om strejkrätten och rätten att kollektivförhandla. Parlamentet betonar att kapitel 19 om socialpolitik och sysselsättning måste öppnas.

Upprätta goda förbindelser med grannländerna

| 31. | Europaparlamentet uppmärksammar Turkiets och Greklands fortsatta insatser för att förbättra sina bilaterala förbindelser, bland annat genom bilaterala möten. Parlamentet beklagar dock att det turkiska parlamentets hot mot Grekland om att orsak till krigsförklaring föreligger inte har tagits tillbaka. Parlamentet uppmanar Turkiets regering att sätta stopp för de upprepade kränkningarna av grekiskt luftrum och territorialvatten samt den turkiska militärens överflygningar av grekiska öar. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmärksammar Turkiets och Greklands fortsatta insatser för att förbättra sina bilaterala förbindelser, bland annat genom bilaterala möten. Parlamentet beklagar dock att det turkiska parlamentets hot mot Grekland om att orsak till krigsförklaring föreligger inte har tagits tillbaka. Parlamentet uppmanar Turkiets regering att sätta stopp för de upprepade kränkningarna av grekiskt luftrum och territorialvatten samt den turkiska militärens överflygningar av grekiska öar.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar Turkiets regering att utan ytterligare dröjsmål underteckna och ratificera FN:s havsrättskonvention, som är en del av unionens regelverk, och upprepar att Cypern har full laglig rätt till sin exklusiva ekonomiska zon. Parlamentet uppmanar Turkiet att respektera alla medlemsstaters suveräna rättigheter, också i fråga om rätten att utforska och utvinna naturtillgångar i territorier eller havsområden som befinner sig under deras överhöghet. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar Turkiets regering att utan ytterligare dröjsmål underteckna och ratificera FN:s havsrättskonvention, som är en del av unionens regelverk, och upprepar att Cypern har full laglig rätt till sin exklusiva ekonomiska zon. Parlamentet uppmanar Turkiet att respektera alla medlemsstaters suveräna rättigheter, också i fråga om rätten att utforska och utvinna naturtillgångar i territorier eller havsområden som befinner sig under deras överhöghet.

| 33. | Europaparlamentet upprepar sitt starka stöd till en återförening av Cypern, på grundval av en rättvis och fungerande lösning för bägge befolkningsgrupperna, och välkomnar i anslutning till detta den gemensamma förklaringen från ledarna för de bägge befolkningsgrupperna om att återuppta förhandlingarna om en återförening av Cypern, samt att vardera parten åtagit sig att arbeta för en lösning som bygger på en federation som omfattar de bägge befolkningsgrupperna och de bägge zonerna och där politisk jämlikhet råder, och att det förenade Cypern, såsom medlem av FN och EU, kommer att utgöra en enda juridisk person enligt internationell rätt med en enda suveränitet och ett enda medborgarskap i det förenade Cypern. Parlamentet berömmer båda parterna för att de gått in för att skapa en positiv anda för att förhandlingarna ska lyckas och för att vidta förtroendeskapande åtgärder för att stödja förhandlingsprocessen. Parlamentet ber Turkiet att aktivt stödja dessa förhandlingar om en rättvis, övergripande och fungerande lösning under överinseende av FN:s generalsekreterare och i enlighet med de relevanta resolutionerna från FN:s säkerhetsråd. Parlamentet uppmanar Turkiet att börja dra tillbaka sina styrkor från Cypern och att lämna över det avskilda området Famagusta till FN i enlighet med FN:s säkerhetsråds resolution 550(1984). Parlamentet uppmanar Cypern att öppna hamnen i Famagusta under EU:s tullövervakning för att främja ett positivt klimat som leder till en framgångsrik lösning av de pågående förhandlingarna om återförening, samt att låta turkcyprioterna bedriva direkt handel på ett lagligt sätt som är acceptabelt för alla. Parlamentet noterar förslagen från Cyperns regering om att ta itu med ovanstående frågor. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet upprepar sitt starka stöd till en återförening av Cypern, på grundval av en rättvis och fungerande lösning för bägge befolkningsgrupperna, och välkomnar i anslutning till detta den gemensamma förklaringen från ledarna för de bägge befolkningsgrupperna om att återuppta förhandlingarna om en återförening av Cypern, samt att vardera parten åtagit sig att arbeta för en lösning som bygger på en federation som omfattar de bägge befolkningsgrupperna och de bägge zonerna och där politisk jämlikhet råder, och att det förenade Cypern, såsom medlem av FN och EU, kommer att utgöra en enda juridisk person enligt internationell rätt med en enda suveränitet och ett enda medborgarskap i det förenade Cypern. Parlamentet berömmer båda parterna för att de gått in för att skapa en positiv anda för att förhandlingarna ska lyckas och för att vidta förtroendeskapande åtgärder för att stödja förhandlingsprocessen. Parlamentet ber Turkiet att aktivt stödja dessa förhandlingar om en rättvis, övergripande och fungerande lösning under överinseende av FN:s generalsekreterare och i enlighet med de relevanta resolutionerna från FN:s säkerhetsråd. Parlamentet uppmanar Turkiet att börja dra tillbaka sina styrkor från Cypern och att lämna över det avskilda området Famagusta till FN i enlighet med FN:s säkerhetsråds resolution 550(1984). Parlamentet uppmanar Cypern att öppna hamnen i Famagusta under EU:s tullövervakning för att främja ett positivt klimat som leder till en framgångsrik lösning av de pågående förhandlingarna om återförening, samt att låta turkcyprioterna bedriva direkt handel på ett lagligt sätt som är acceptabelt för alla. Parlamentet noterar förslagen från Cyperns regering om att ta itu med ovanstående frågor.

| 34. | Europaparlamentet välkomnar de båda borgmästarna Alexis Galanos och Oktay Kayalps gemensamma uttalande av den 10 december 2013 där de uttrycker sitt starka stöd för ett återförenat Famagusta. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet välkomnar de båda borgmästarna Alexis Galanos och Oktay Kayalps gemensamma uttalande av den 10 december 2013 där de uttrycker sitt starka stöd för ett återförenat Famagusta.

| 35. | Europaparlamentet välkomnar Turkiets beslut att bevilja kommittén för saknade personer tillgång till ett inhägnat militärområde i Cyperns norra del och uppmuntrar Turkiet att ge kommittén tillgång till relevanta arkiv och militärzoner för gravöppningar. Parlamentet efterlyser särskild uppmärksamhet för det arbete som gjorts av kommittén för saknade personer. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet välkomnar Turkiets beslut att bevilja kommittén för saknade personer tillgång till ett inhägnat militärområde i Cyperns norra del och uppmuntrar Turkiet att ge kommittén tillgång till relevanta arkiv och militärzoner för gravöppningar. Parlamentet efterlyser särskild uppmärksamhet för det arbete som gjorts av kommittén för saknade personer.

| 36. | Europaparlamentet understryker vikten av en omfattande och sammanhängande säkerhetsstrategi i östra Medelhavet och uppmanar Turkiet att tillåta en politisk dialog mellan EU och Nato genom att upphäva sitt veto mot samarbete mellan EU och Nato, inklusive Cypern, och uppmanar samtidigt Cypern att upphäva sitt veto mot Turkiets deltagande i Europeiska försvarsbyrån. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet understryker vikten av en omfattande och sammanhängande säkerhetsstrategi i östra Medelhavet och uppmanar Turkiet att tillåta en politisk dialog mellan EU och Nato genom att upphäva sitt veto mot samarbete mellan EU och Nato, inklusive Cypern, och uppmanar samtidigt Cypern att upphäva sitt veto mot Turkiets deltagande i Europeiska försvarsbyrån.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Turkiet och Armenien att arbeta för att normalisera sina förbindelser genom att villkorslöst ratificera protokollen om upprättandet av diplomatiska förbindelser, genom att öppna gränsen och genom att aktivt förbättra sina förbindelser, i synnerhet det gränsöverskridande samarbetet och den ekonomiska integrationen. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar med kraft Turkiet och Armenien att arbeta för att normalisera sina förbindelser genom att villkorslöst ratificera protokollen om upprättandet av diplomatiska förbindelser, genom att öppna gränsen och genom att aktivt förbättra sina förbindelser, i synnerhet det gränsöverskridande samarbetet och den ekonomiska integrationen.

Fördjupat samarbete mellan EU och Turkiet

| 38. | Europaparlamentet beklagar djupt Turkiets vägran att fullgöra sitt åtagande att tillämpa tilläggsprotokollet till associeringsavtalet mellan EG och Turkiet fullt ut och på ett icke-diskriminerande sätt med alla medlemsstater. Parlamentet påminner om att denna vägran fortfarande har en djupgående inverkan på förhandlingsprocessen. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet beklagar djupt Turkiets vägran att fullgöra sitt åtagande att tillämpa tilläggsprotokollet till associeringsavtalet mellan EG och Turkiet fullt ut och på ett icke-diskriminerande sätt med alla medlemsstater. Parlamentet påminner om att denna vägran fortfarande har en djupgående inverkan på förhandlingsprocessen.

| 39. | Europaparlamentet noterar att Turkiet fortfarande är EU:s sjätte största handelspartner och att EU är Turkiets största, i och med att 38 procent av Turkiets totala handel går till EU och nästan 71 procent av de utländska direktinvesteringarna kommer från EU. Parlamentet välkomnar kommissionens pågående utvärdering av tullunionen mellan Turkiet och EU med syftet att bedöma dess påverkan på båda parterna och sätt att uppdatera den, och uppmanar Turkiet att avskaffa de återstående begränsningarna av den fria rörligheten för varor. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet noterar att Turkiet fortfarande är EU:s sjätte största handelspartner och att EU är Turkiets största, i och med att 38 procent av Turkiets totala handel går till EU och nästan 71 procent av de utländska direktinvesteringarna kommer från EU. Parlamentet välkomnar kommissionens pågående utvärdering av tullunionen mellan Turkiet och EU med syftet att bedöma dess påverkan på båda parterna och sätt att uppdatera den, och uppmanar Turkiet att avskaffa de återstående begränsningarna av den fria rörligheten för varor.

| 40. | Europaparlamentet påpekar Turkiets strategiska roll som ett nav för energiförsörjning och en källa till rika tillgångar av förnybar energi och anser därför att hänsyn bör tas till ett nära samarbete mellan EU och Turkiet om energifrågor, samt till värdet av att öppna förhandlingar om kapitel 15 om energi för att det ska finnas en lämplig lagstiftningsram. Parlamentet framhåller ytterligare vikten av att involvera Turkiet vid utformandet av den europeiska energipolitiken och understryker att man måste befatta sig med frågor om klimatförändringarna, förnybar energi och prioriteringar på energieffektivitetens område och betonar i anslutning till detta möjligheterna till samarbete mellan EU och Turkiet kring grön energi. Parlamentet uppmanar kommissionen att prioritera finansiering av projekt med förnybar energi samt energinätet och sammanlänkningar i Turkiet. Parlamentet ber Turkiet att fullständigt genomföra lagstiftningen om miljökonsekvensbedömningar, utan att göra några undantag för stora projekt. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet påpekar Turkiets strategiska roll som ett nav för energiförsörjning och en källa till rika tillgångar av förnybar energi och anser därför att hänsyn bör tas till ett nära samarbete mellan EU och Turkiet om energifrågor, samt till värdet av att öppna förhandlingar om kapitel 15 om energi för att det ska finnas en lämplig lagstiftningsram. Parlamentet framhåller ytterligare vikten av att involvera Turkiet vid utformandet av den europeiska energipolitiken och understryker att man måste befatta sig med frågor om klimatförändringarna, förnybar energi och prioriteringar på energieffektivitetens område och betonar i anslutning till detta möjligheterna till samarbete mellan EU och Turkiet kring grön energi. Parlamentet uppmanar kommissionen att prioritera finansiering av projekt med förnybar energi samt energinätet och sammanlänkningar i Turkiet. Parlamentet ber Turkiet att fullständigt genomföra lagstiftningen om miljökonsekvensbedömningar, utan att göra några undantag för stora projekt.

| 41. | Europaparlamentet noterar Turkiets ökade engagemang i sydöstra Europa, särskilt i Bosnien och Hercegovina, och uppmuntrar de turkiska myndigheterna att anpassa sina ståndpunkter till EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik, samordna diplomatisk verksamhet med vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant samt ytterligare stärka samarbetet med medlemsstaterna. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet noterar Turkiets ökade engagemang i sydöstra Europa, särskilt i Bosnien och Hercegovina, och uppmuntrar de turkiska myndigheterna att anpassa sina ståndpunkter till EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik, samordna diplomatisk verksamhet med vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant samt ytterligare stärka samarbetet med medlemsstaterna.

| 42. | Europaparlamentet välkomnar Turkiets åtaganden om humanitärt bistånd till närmare en miljon syriska flyktingar. Parlamentet uppmanar Turkiet att noga bevaka sina gränser för att inte stridsdeltagare och vapen ska kunna passera dem och bli till nytta för grupper som på trovärdiga grunder befunnits medverka i systematiska brott mot de mänskliga rättigheterna eller som inte engagerat sig till förmån för att Syrien ska övergå till demokrati. Parlamentet anser att EU, Turkiet samt andra internationella aktörer aktivt bör försöka utveckla en gemensam strategisk vision för att utan dröjsmål främja en politisk och demokratisk lösning i Syrien och stödja politisk och ekonomisk stabilitet i regionen, särskilt i Jordanien, Libanon, Iran och Irak. Parlamentet påpekar särskilt hur svårt de alevitiska flyktingarna i Syrien har det, som sökt sin tillflykt till utkanterna av storstäder, och ber Turkiet se till att biståndet effektivt kan komma fram till dem. Parlamentet betonar att flyktingbefolkningen måste kunna få utbildning och sysselsättning och uttrycker samtidigt farhågor för hur flyktingsamhällena kommer att påverka ekonomin och samhället i städer och byar i närheten av flyktinglägren. Parlamentet ber kommissionen, medlemsstaterna och det internationella samfundet att nära samarbeta med Turkiet för att nå ut med bistånd till flyktingbefolkningen. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet välkomnar Turkiets åtaganden om humanitärt bistånd till närmare en miljon syriska flyktingar. Parlamentet uppmanar Turkiet att noga bevaka sina gränser för att inte stridsdeltagare och vapen ska kunna passera dem och bli till nytta för grupper som på trovärdiga grunder befunnits medverka i systematiska brott mot de mänskliga rättigheterna eller som inte engagerat sig till förmån för att Syrien ska övergå till demokrati. Parlamentet anser att EU, Turkiet samt andra internationella aktörer aktivt bör försöka utveckla en gemensam strategisk vision för att utan dröjsmål främja en politisk och demokratisk lösning i Syrien och stödja politisk och ekonomisk stabilitet i regionen, särskilt i Jordanien, Libanon, Iran och Irak. Parlamentet påpekar särskilt hur svårt de alevitiska flyktingarna i Syrien har det, som sökt sin tillflykt till utkanterna av storstäder, och ber Turkiet se till att biståndet effektivt kan komma fram till dem. Parlamentet betonar att flyktingbefolkningen måste kunna få utbildning och sysselsättning och uttrycker samtidigt farhågor för hur flyktingsamhällena kommer att påverka ekonomin och samhället i städer och byar i närheten av flyktinglägren. Parlamentet ber kommissionen, medlemsstaterna och det internationella samfundet att nära samarbeta med Turkiet för att nå ut med bistånd till flyktingbefolkningen.

o

o o

| 43. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Europarådets generalsekreterare, ordföranden för Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna och medlemsstaternas regeringar och parlament samt till Turkiets regering och parlament. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Europarådets generalsekreterare, ordföranden för Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna och medlemsstaternas regeringar och parlament samt till Turkiets regering och parlament.

---

(1)  EUT C 341 E, 16.12.2010, s. 59.

(2)  EUT C 199 E, 7.7.2012, s. 98.

(3)  EUT C 257 E, 6.9.2013, s. 38.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2013)0184.

(5)  Antagna texter P7_TA(2013)0277.

(6)  EUT L 51, 26.2.2008, s. 4.

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/174 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/174

---

P7_TA(2014)0236

EU:s strategi för Arktis

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2014 om EU:s strategi för Arktis (2013/2595(RSP))

(2017/C 378/20)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare betänkanden och resolutioner om Arktis, varav den senaste antogs i januari 2011. |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare betänkanden och resolutioner om Arktis, varav den senaste antogs i januari 2011.

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 26 juni 2012 från kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Europeiska unionens politik för den arktiska regionen: framsteg sedan 2008 och vägen framåt (JOIN(2012)0019), och av kommissionens meddelande av den 20 november 2008Europeiska unionen och Arktis (COM(2008)0763), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 26 juni 2012 från kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Europeiska unionens politik för den arktiska regionen: framsteg sedan 2008 och vägen framåt (JOIN(2012)0019), och av kommissionens meddelande av den 20 november 2008Europeiska unionen och Arktis (COM(2008)0763),

| — | med beaktande av den förberedande åtgärden om en strategisk miljöbedömning av utvecklingen av Arktis, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den förberedande åtgärden om en strategisk miljöbedömning av utvecklingen av Arktis,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om EU:s strategi för Arktis från 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om EU:s strategi för Arktis från 2013,

| — | med beaktande av FN:s havsrättskonvention, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s havsrättskonvention,

| — | med beaktande av Arktiska rådets program för perioden 2013–2015 under Kanadas ordförandeskap, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Arktiska rådets program för perioden 2013–2015 under Kanadas ordförandeskap,

| — | med beaktande av Arktiska rådets Kirunadeklaration av den 15 maj 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Arktiska rådets Kirunadeklaration av den 15 maj 2013,

| — | med beaktande av partnerskapet EU–Grönland för perioden 2007–2013 och av partnerskapsavtalet om fiske mellan EU och Grönland, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapet EU–Grönland för perioden 2007–2013 och av partnerskapsavtalet om fiske mellan EU och Grönland,

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 5 februari 2014 om utkastet till rådets beslut om förbindelserna mellan EU, å ena sidan, och Grönland och Konungariket Danmark, å andra sidan (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 5 februari 2014 om utkastet till rådets beslut om förbindelserna mellan EU, å ena sidan, och Grönland och Konungariket Danmark, å andra sidan (1),

| — | med beaktande av EU:s forsknings- och innovationsprogram Horisont 2020 för perioden 2014–2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s forsknings- och innovationsprogram Horisont 2020 för perioden 2014–2020,

| — | med beaktande av deklarationen på tjugoårsdagen av Euro-arktiska Barentssamarbetet, vilken utfärdades i Kirkenes den 3–4 juni 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av deklarationen på tjugoårsdagen av Euro-arktiska Barentssamarbetet, vilken utfärdades i Kirkenes den 3–4 juni 2013,

| — | med beaktande av de nationella strategierna och policydokumenten om frågor som rör Arktisregionen från Sverige, Danmark och Grönland, Norge, Ryssland, Förenta staterna, Kanada och Storbritannien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de nationella strategierna och policydokumenten om frågor som rör Arktisregionen från Sverige, Danmark och Grönland, Norge, Ryssland, Förenta staterna, Kanada och Storbritannien,

| — | med beaktande av de uttalanden som antogs vid det parlamentariska forumet för den nordliga dimensionen i september 2009 i Bryssel och i februari 2011 i Tromsø och i Arkhangelsk i november 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de uttalanden som antogs vid det parlamentariska forumet för den nordliga dimensionen i september 2009 i Bryssel och i februari 2011 i Tromsø och i Arkhangelsk i november 2013,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet från det tredje ministermötet inom ramen för den förnyade nordliga dimensionen, som hölls den 18 februari 2013 i Bryssel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet från det tredje ministermötet inom ramen för den förnyade nordliga dimensionen, som hölls den 18 februari 2013 i Bryssel,

| — | med beaktande av Barentsrådets prioriteringar för perioden 2013–2015 under Finlands ordförandeskap, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Barentsrådets prioriteringar för perioden 2013–2015 under Finlands ordförandeskap,

| — | med beaktande av de båda uttalandena, dels från den nionde arktiska parlamentariska konferensen, som hölls i Bryssel den 13–15 september 2010, dels från den tionde arktiska parlamentariska konferensen, som hölls i Akureyri den 5–7 september 2012, och av uttalandet från den ständiga kommittén för parlamentariker i den arktiska regionen av den 19 september 2013 i Murmansk, om EU:s observatörsstatus i Arktiska rådet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de båda uttalandena, dels från den nionde arktiska parlamentariska konferensen, som hölls i Bryssel den 13–15 september 2010, dels från den tionde arktiska parlamentariska konferensen, som hölls i Akureyri den 5–7 september 2012, och av uttalandet från den ständiga kommittén för parlamentariker i den arktiska regionen av den 19 september 2013 i Murmansk, om EU:s observatörsstatus i Arktiska rådet,

| — | med beaktande av Nordiska rådets rekommendationer från 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Nordiska rådets rekommendationer från 2012,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/30/EU av den 12 juni 2013 om säkerhet för olje- och gasverksamhet till havs (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/30/EU av den 12 juni 2013 om säkerhet för olje- och gasverksamhet till havs (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 april 2012Vår livförsäkring, vårt naturkapital – en strategi för biologisk mångfald i EU fram till 2020
   (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 april 2012Vår livförsäkring, vårt naturkapital – en strategi för biologisk mångfald i EU fram till 2020
   (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 februari 2014En ram för klimat- och energipolitiken fram till 2030
   (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 februari 2014En ram för klimat- och energipolitiken fram till 2030
   (4),

| — | med beaktande av EES gemensamma parlamentarikerkommittés rapport av den 28 oktober 2013 om en strategi för Arktis, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EES gemensamma parlamentarikerkommittés rapport av den 28 oktober 2013 om en strategi för Arktis,

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols dom av den 3 oktober 2013 i mål C-583/11P, och av den 25 april 2013 i mål T-526/10 angående en talan om ogiltigförklaring av kommissionens förordning (EU) nr 737/2010 av den 10 augusti 2010 om genomförandebestämmelser för Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1007/2009 om handel med sälprodukter (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols dom av den 3 oktober 2013 i mål C-583/11P, och av den 25 april 2013 i mål T-526/10 angående en talan om ogiltigförklaring av kommissionens förordning (EU) nr 737/2010 av den 10 augusti 2010 om genomförandebestämmelser för Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1007/2009 om handel med sälprodukter (5),

| — | med beaktande av Världshandelsorganisationens (WTO) panelrapport av den 25 november 2013European Communities – measures prohibiting the importation and marketing of seal products, kapitel 1.3.5 (där det förhandsavgörande som utfärdades den 29 januari 2013 fastställs) samt av EU:s anmälan om överklagande till WTO:s permanenta överprövningsorgan den 29 januari 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Världshandelsorganisationens (WTO) panelrapport av den 25 november 2013European Communities – measures prohibiting the importation and marketing of seal products, kapitel 1.3.5 (där det förhandsavgörande som utfärdades den 29 januari 2013 fastställs) samt av EU:s anmälan om överklagande till WTO:s permanenta överprövningsorgan den 29 januari 2014,

| — | med beaktande av Nordregios rapport 2009:2 Strong, Specific and Promising – Towards a Vision for the Northern Sparsely Populated Areas in 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Nordregios rapport 2009:2 Strong, Specific and Promising – Towards a Vision for the Northern Sparsely Populated Areas in 2020,

| — | med beaktande av artikel 110.2 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | EU har ett intresse i Arktis i kraft av sina rättigheter och skyldigheter enligt internationell rätt, sitt engagemang för miljö- och klimatpolitik och annan politik och sin finansiering och forskningsverksamhet samt sina ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

A.

EU har ett intresse i Arktis i kraft av sina rättigheter och skyldigheter enligt internationell rätt, sitt engagemang för miljö- och klimatpolitik och annan politik och sin finansiering och forskningsverksamhet samt sina ekonomiska intressen.

| B. | Kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik offentliggjorde i juni 2012 sitt gemensamma meddelande Europeiska unionens politik för den arktiska regionen: framsteg sedan 2008 och vägen framåt. |
| --- | --- |

B.

Kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik offentliggjorde i juni 2012 sitt gemensamma meddelande Europeiska unionens politik för den arktiska regionen: framsteg sedan 2008 och vägen framåt.

| C. | Rådet har ännu inte offentliggjort sina slutsatser om det gemensamma meddelandet från kommissionen och Europeiska utrikestjänsten från sommaren 2012. |
| --- | --- |

C.

Rådet har ännu inte offentliggjort sina slutsatser om det gemensamma meddelandet från kommissionen och Europeiska utrikestjänsten från sommaren 2012.

| D. | Parlamentet har genom sin delegation för förbindelserna med Schweiz, Island och Norge deltagit i arbetet i den ständiga kommittén för parlamentariker i den arktiska regionen (SCPAR) och i parlamentariska arktiska konferensen. |
| --- | --- |

D.

Parlamentet har genom sin delegation för förbindelserna med Schweiz, Island och Norge deltagit i arbetet i den ständiga kommittén för parlamentariker i den arktiska regionen (SCPAR) och i parlamentariska arktiska konferensen.

| E. | Danmark, Finland och Sverige är arktiska länder. EU:s enda ursprungsbefolkning, samerna, lever i de arktiska regionerna i Finland och Sverige samt i Norge och Ryssland. |
| --- | --- |

E.

Danmark, Finland och Sverige är arktiska länder. EU:s enda ursprungsbefolkning, samerna, lever i de arktiska regionerna i Finland och Sverige samt i Norge och Ryssland.

| F. | Frankrike, Tyskland, Storbritannien, Nederländerna, Polen, Spanien och Italien är observatörer i Arktiska rådet och visar ett starkt engagemang i Arktis och ett stort intresse för framtida dialoger och samarbeten med Arktiska rådet. |
| --- | --- |

F.

Frankrike, Tyskland, Storbritannien, Nederländerna, Polen, Spanien och Italien är observatörer i Arktiska rådet och visar ett starkt engagemang i Arktis och ett stort intresse för framtida dialoger och samarbeten med Arktiska rådet.

| G. | Island och Norge är engagerade och tillförlitliga partner som är associerade med EU genom EES och Schengenavtalet. |
| --- | --- |

G.

Island och Norge är engagerade och tillförlitliga partner som är associerade med EU genom EES och Schengenavtalet.

| H. | Arktis är en bebodd region med suveräna stater. I den europeiska delen av Arktis finns det moderna industrisamhällen, landsbygd och samhällen med ursprungsbefolkning. Att dessa regioner aktivt får medverka i att utforma EU:s politik för Arktis är väsentligt för att det ska gå att utverka legitimitet, ömsesidig förståelse och lokalt stöd för EU:s engagemang i Arktis. |
| --- | --- |

H.

Arktis är en bebodd region med suveräna stater. I den europeiska delen av Arktis finns det moderna industrisamhällen, landsbygd och samhällen med ursprungsbefolkning. Att dessa regioner aktivt får medverka i att utforma EU:s politik för Arktis är väsentligt för att det ska gå att utverka legitimitet, ömsesidig förståelse och lokalt stöd för EU:s engagemang i Arktis.

| I. | EU har länge varit engagerat i Arktis genom sitt deltagande i politiken för den nordliga dimensionen med Ryssland, Norge och Island, i Barentssamarbetet och särskilt i Barentsrådet och Barents regionala råd, i de strategiska partnerskapen med Kanada, Förenta staterna och Ryssland samt genom sitt deltagande som aktiv ad hoc-observatör i Arktiska rådet. |
| --- | --- |

I.

EU har länge varit engagerat i Arktis genom sitt deltagande i politiken för den nordliga dimensionen med Ryssland, Norge och Island, i Barentssamarbetet och särskilt i Barentsrådet och Barents regionala råd, i de strategiska partnerskapen med Kanada, Förenta staterna och Ryssland samt genom sitt deltagande som aktiv ad hoc-observatör i Arktiska rådet.

| J. | Arktiska rådet beslutade i Kiruna den 15 maj 2013 att ställa sig gynnsamt till EU:s ansökan om att få bli permanent observatör. Bland villkoren för detta märks att frågan om förbud mot sälprodukter måste lösas mellan EU och Kanada. Nu håller EU och Kanada på att lösa den frågan. EU arbetar redan i dag som permanent observatör i Arktiska rådet de senaste åren. |
| --- | --- |

J.

Arktiska rådet beslutade i Kiruna den 15 maj 2013 att ställa sig gynnsamt till EU:s ansökan om att få bli permanent observatör. Bland villkoren för detta märks att frågan om förbud mot sälprodukter måste lösas mellan EU och Kanada. Nu håller EU och Kanada på att lösa den frågan. EU arbetar redan i dag som permanent observatör i Arktiska rådet de senaste åren.

| K. | EU och dess medlemsstater ger ett stort bidrag till forskningen i Arktis. EU stöder större forskningsprojekt i området genom sina program, bland annat det nya ramprogrammet Horisont 2020, och genom de europeiska struktur- och investeringsfonderna och detta blir till nytta inte minst för invånarna och näringslivet i länderna i Arktis. |
| --- | --- |

K.

EU och dess medlemsstater ger ett stort bidrag till forskningen i Arktis. EU stöder större forskningsprojekt i området genom sina program, bland annat det nya ramprogrammet Horisont 2020, och genom de europeiska struktur- och investeringsfonderna och detta blir till nytta inte minst för invånarna och näringslivet i länderna i Arktis.

| L. | Endast 20 % av de globala fossila bränslereserverna kan utnyttjas före 2050 om ökningen av genomsnittstemperaturen inte ska överstiga 2 oC. |
| --- | --- |

L.

Endast 20 % av de globala fossila bränslereserverna kan utnyttjas före 2050 om ökningen av genomsnittstemperaturen inte ska överstiga 2 oC.

| M. | Enligt uppskattning finns omkring en femtedel av världens oupptäckta kolväteresurser i Arktisregionen, men det krävs ytterligare forskning om detta. |
| --- | --- |

M.

Enligt uppskattning finns omkring en femtedel av världens oupptäckta kolväteresurser i Arktisregionen, men det krävs ytterligare forskning om detta.

| N. | Det växande intresse för Arktisregionen som aktörer från länder utanför Arktis visar, till exempel Kina, Japan, Indien och andra länder, deras anslag av medel till polarforskning och godkännandet av Sydkorea, Kina, Japan, Indien och Singapore som observatörer i Arktiska rådet visar på ett allt större globalt geopolitiskt intresse för Arktis. |
| --- | --- |

N.

Det växande intresse för Arktisregionen som aktörer från länder utanför Arktis visar, till exempel Kina, Japan, Indien och andra länder, deras anslag av medel till polarforskning och godkännandet av Sydkorea, Kina, Japan, Indien och Singapore som observatörer i Arktiska rådet visar på ett allt större globalt geopolitiskt intresse för Arktis.

| O. | Garantier för hållbar utveckling i Arktis förutsätter att ekonomiska investeringar och ekonomisk utveckling åtföljs av forskning och utveckling, konsekvensbedömningar och skydd av ekosystemen. |
| --- | --- |

O.

Garantier för hållbar utveckling i Arktis förutsätter att ekonomiska investeringar och ekonomisk utveckling åtföljs av forskning och utveckling, konsekvensbedömningar och skydd av ekosystemen.

| P. | Det är fortfarande en högprioriterad fråga hur man med hjälp av hållbar utveckling ska kunna förena eventuella ekonomiska möjligheter och intressen med sociokulturella, ekologiska och miljörelaterade utmaningar och detta kommer också till synes i de arktiska staternas nationella strategier för Arktis. |
| --- | --- |

P.

Det är fortfarande en högprioriterad fråga hur man med hjälp av hållbar utveckling ska kunna förena eventuella ekonomiska möjligheter och intressen med sociokulturella, ekologiska och miljörelaterade utmaningar och detta kommer också till synes i de arktiska staternas nationella strategier för Arktis.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar det gemensamma meddelandet av den 26 juni 2012 från kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, som en viktig byggsten i den fortsatta utvecklingen av EU:s strategi för Arktis. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar det gemensamma meddelandet av den 26 juni 2012 från kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, som en viktig byggsten i den fortsatta utvecklingen av EU:s strategi för Arktis.

| 2. | Europaparlamentet upprepar sin begäran om en enad EU-strategi för Arktis, samt en konsekvent strategi och en konkret handlingsplan för EU:s engagemang i Arktis, där fokus läggs på socioekonomiska frågor och miljöfrågor. Parlamentet anser att detta strategiska val är helt avgörande i det att det säkerställer legitimitet och lokalt stöd för EU:s engagemang i Arktis. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet upprepar sin begäran om en enad EU-strategi för Arktis, samt en konsekvent strategi och en konkret handlingsplan för EU:s engagemang i Arktis, där fokus läggs på socioekonomiska frågor och miljöfrågor. Parlamentet anser att detta strategiska val är helt avgörande i det att det säkerställer legitimitet och lokalt stöd för EU:s engagemang i Arktis.

| 3. | Europaparlamentet betonar att det ökande utnyttjandet av Arktisregionens naturresurser måste ske på ett sätt som respekterar och gynnar lokalbefolkningen, såväl ursprungsbefolkningar som icke-ursprungsbefolkningar, och med fullt miljöansvar för den känsliga miljön i Arktis. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att det ökande utnyttjandet av Arktisregionens naturresurser måste ske på ett sätt som respekterar och gynnar lokalbefolkningen, såväl ursprungsbefolkningar som icke-ursprungsbefolkningar, och med fullt miljöansvar för den känsliga miljön i Arktis.

| 4. | Europaparlamentet betonar de ekonomiska möjligheterna och de olika typer av näringar som finns i den arktiska och subarktiska regionen, såsom turism, sjöfart, förnybar energi, miljöteknik och ren teknik, gas och olja, havsbaserade näringar, skogsbruk och träförädlingsindustri, gruvdrift, transporttjänster och kommunikationer, informationsteknik och e-lösningar, fiske och vattenbruk samt jordbruk och traditionella näringar som renskötsel. Parlamentet konstaterar att dessa näringar har inverkan på och är viktiga för både denna region och Europa som helhet och framhåller engagemanget från europeiska aktörer inom näringslivet samt forskning och utveckling. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar de ekonomiska möjligheterna och de olika typer av näringar som finns i den arktiska och subarktiska regionen, såsom turism, sjöfart, förnybar energi, miljöteknik och ren teknik, gas och olja, havsbaserade näringar, skogsbruk och träförädlingsindustri, gruvdrift, transporttjänster och kommunikationer, informationsteknik och e-lösningar, fiske och vattenbruk samt jordbruk och traditionella näringar som renskötsel. Parlamentet konstaterar att dessa näringar har inverkan på och är viktiga för både denna region och Europa som helhet och framhåller engagemanget från europeiska aktörer inom näringslivet samt forskning och utveckling.

| 5. | Europaparlamentet noterar Arktiska rådets Kirunadeklaration från maj 2013 med dess beslut om att EU och andra enheter bestående av stater ska få bli permanenta observatörer. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att gå vidare med att tillsammans med Kanada lösa den fortfarande aktuella frågan om förbud mot sälprodukter och vederbörligen informera parlamentet om hur arbetet förlöper. Parlamentet beklagar hur unionslagstiftningens förbud mot sälprodukter har påverkat vissa delar av befolkningen och framför allt ursprungsbefolkningarnas kultur och näringsfång. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet noterar Arktiska rådets Kirunadeklaration från maj 2013 med dess beslut om att EU och andra enheter bestående av stater ska få bli permanenta observatörer. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att gå vidare med att tillsammans med Kanada lösa den fortfarande aktuella frågan om förbud mot sälprodukter och vederbörligen informera parlamentet om hur arbetet förlöper. Parlamentet beklagar hur unionslagstiftningens förbud mot sälprodukter har påverkat vissa delar av befolkningen och framför allt ursprungsbefolkningarnas kultur och näringsfång.

| 6. | Europaparlamentet påminner om den roll som EU och dess medlemsstater spelar som aktiva medlemmar i andra ramverk av betydelse för Arktis, såsom Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) och konventionen om biologisk mångfald. Parlamentet påpekar att EU:s institutioner måste lägga om sin verksamhet så att tyngdpunkten kommer att vila på de områden som berör EU:s och dess medlemsstaters politiska, miljörelaterade eller ekonomiska intressen. Parlamentet framhåller framför allt att man måste hålla EU:s och de europeiska Arktisstaternas och Arktisregionernas intressen i minnet när man använder, ändrar eller utvecklar EU-program eller EU-politik som påverkar eller kan påverka Arktis, så att programmen och politiken blir till nytta för Arktis i dess helhet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påminner om den roll som EU och dess medlemsstater spelar som aktiva medlemmar i andra ramverk av betydelse för Arktis, såsom Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) och konventionen om biologisk mångfald. Parlamentet påpekar att EU:s institutioner måste lägga om sin verksamhet så att tyngdpunkten kommer att vila på de områden som berör EU:s och dess medlemsstaters politiska, miljörelaterade eller ekonomiska intressen. Parlamentet framhåller framför allt att man måste hålla EU:s och de europeiska Arktisstaternas och Arktisregionernas intressen i minnet när man använder, ändrar eller utvecklar EU-program eller EU-politik som påverkar eller kan påverka Arktis, så att programmen och politiken blir till nytta för Arktis i dess helhet.

| 7. | Europaparlamentet betraktar Barentsrådet (BEAC) som ett viktigt centrum för samarbete mellan Danmark, Finland, Norge, Ryssland, Sverige och Europeiska kommissionen. Parlamentet noterar BEAC:s arbete på området för hälsa och samhällsfrågor, utbildning och forskning, energi, kultur och turism. Parlamentet noterar även den rådgivande roll som arbetsgruppen för ursprungsbefolkningar (WGIP) har inom BEAC. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betraktar Barentsrådet (BEAC) som ett viktigt centrum för samarbete mellan Danmark, Finland, Norge, Ryssland, Sverige och Europeiska kommissionen. Parlamentet noterar BEAC:s arbete på området för hälsa och samhällsfrågor, utbildning och forskning, energi, kultur och turism. Parlamentet noterar även den rådgivande roll som arbetsgruppen för ursprungsbefolkningar (WGIP) har inom BEAC.

| 8. | Europaparlamentet förespråkar med eftertryck forskningsfrihet i Arktis, och uppmuntrar till ett brett samarbete mellan de stater som är verksamma inom tvärvetenskaplig forskning om Arktis och inom upprättandet av ny forskningsinfrastruktur. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet förespråkar med eftertryck forskningsfrihet i Arktis, och uppmuntrar till ett brett samarbete mellan de stater som är verksamma inom tvärvetenskaplig forskning om Arktis och inom upprättandet av ny forskningsinfrastruktur.

| 9. | Europaparlamentet erinrar om vilket bidrag EU ger till forskning och utveckling och om engagemanget från europeiska ekonomiska aktörer i Arktisregionen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet erinrar om vilket bidrag EU ger till forskning och utveckling och om engagemanget från europeiska ekonomiska aktörer i Arktisregionen.

| 10. | Europaparlamentet betonar att pålitliga och högpresterande informationsnät och digitala tjänster är mycket viktiga för att främja den ekonomiska verksamheten och välståndet för de människor som lever i Arktis. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att pålitliga och högpresterande informationsnät och digitala tjänster är mycket viktiga för att främja den ekonomiska verksamheten och välståndet för de människor som lever i Arktis.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag om hur Galileoprojektet eller projekt såsom GMES (global övervakning för miljö och säkerhet) som kan påverka Arktis skulle kunna utvecklas för att möjliggöra säkrare och snabbare sjöfart i de arktiska vattnen, och på det sättet investera i att framför allt göra Nordostpassagen säkrare och mer farbar, och bidra till att man bättre ska kunna förutse hur isarna rör sig, kartlägga den arktiska havsbottnen och förstå de processer som är relevanta för områdets geodynamik. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag om hur Galileoprojektet eller projekt såsom GMES (global övervakning för miljö och säkerhet) som kan påverka Arktis skulle kunna utvecklas för att möjliggöra säkrare och snabbare sjöfart i de arktiska vattnen, och på det sättet investera i att framför allt göra Nordostpassagen säkrare och mer farbar, och bidra till att man bättre ska kunna förutse hur isarna rör sig, kartlägga den arktiska havsbottnen och förstå de processer som är relevanta för områdets geodynamik.

| 12. | Europaparlamentet understryker behovet av mer tillförlitliga övervaknings- och observationssystem som kan bevaka de föränderliga förhållandena i Arktis. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet understryker behovet av mer tillförlitliga övervaknings- och observationssystem som kan bevaka de föränderliga förhållandena i Arktis.

| 13. | Europaparlamentet betonar att kompetenscentrum är en förutsättning för säkerhet, katastrofberedskap och räddningsanläggningar. Parlamentet rekommenderar att EU aktivt bidrar till utvecklingen av sådana kompetenscentrum. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar att kompetenscentrum är en förutsättning för säkerhet, katastrofberedskap och räddningsanläggningar. Parlamentet rekommenderar att EU aktivt bidrar till utvecklingen av sådana kompetenscentrum.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar kartläggningen av miljömässigt och biologiskt betydelsefulla områden i Arktisregionen enligt konventionen om biologisk mångfald som en viktig process för att säkerställa ett effektivt bevarande av arktisk biologisk mångfald, och betonar betydelsen av en strategi för en ekosystembaserad förvaltning i Arktis kust-, havs- och landmiljöer, vilket framhållits av Arktiska rådets expertgrupp för ekosystembaserad förvaltning. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar kartläggningen av miljömässigt och biologiskt betydelsefulla områden i Arktisregionen enligt konventionen om biologisk mångfald som en viktig process för att säkerställa ett effektivt bevarande av arktisk biologisk mångfald, och betonar betydelsen av en strategi för en ekosystembaserad förvaltning i Arktis kust-, havs- och landmiljöer, vilket framhållits av Arktiska rådets expertgrupp för ekosystembaserad förvaltning.

| 15. | Europaparlamentet upprepar att de allvarliga miljöproblemen med anknytning till de arktiska vattnen kräver särskild uppmärksamhet för att garantera att Arktis miljö skyddas mot all eventuell olje- och gasverksamhet till havs, med hänsyn tagen till risken för omfattande olyckor och behovet av en effektiv insats, såsom fastställs i direktiv 2013/30/EU. Parlamentet uppmanar EU- och EES-medlemsstaterna att i samband med bedömningen av den ekonomiska förmågan hos olje- och gasoperatörer till havs, i enlighet med artikel 4 i direktiv 2013/30/EU, bedöma den ekonomiska förmågan hos sökanden att täcka allt skadeståndsansvar som möjligen kan uppstå som en följd av olje- och gasverksamheten till havs i Arktis, inklusive skadeståndsansvar för miljöskador i den utsträckning som krävs enligt miljöansvarsdirektivet (direktiv 2004/35/EG). |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet upprepar att de allvarliga miljöproblemen med anknytning till de arktiska vattnen kräver särskild uppmärksamhet för att garantera att Arktis miljö skyddas mot all eventuell olje- och gasverksamhet till havs, med hänsyn tagen till risken för omfattande olyckor och behovet av en effektiv insats, såsom fastställs i direktiv 2013/30/EU. Parlamentet uppmanar EU- och EES-medlemsstaterna att i samband med bedömningen av den ekonomiska förmågan hos olje- och gasoperatörer till havs, i enlighet med artikel 4 i direktiv 2013/30/EU, bedöma den ekonomiska förmågan hos sökanden att täcka allt skadeståndsansvar som möjligen kan uppstå som en följd av olje- och gasverksamheten till havs i Arktis, inklusive skadeståndsansvar för miljöskador i den utsträckning som krävs enligt miljöansvarsdirektivet (direktiv 2004/35/EG).

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att uppmuntra och aktivt främja högsta standarder för miljösäkerhet i de arktiska vattnen. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att uppmuntra och aktivt främja högsta standarder för miljösäkerhet i de arktiska vattnen.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar att Arktiska rådets medlemsstater genomfört sjöräddningsavtalet (Search and Rescue Agreement) och avtalet om upprensning efter oljeutsläpp (Oil Spill Response Agreement). Parlamentet beklagar dock att det inte ingår några särskilda bindande gemensamma normer i avtalet. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar att Arktiska rådets medlemsstater genomfört sjöräddningsavtalet (Search and Rescue Agreement) och avtalet om upprensning efter oljeutsläpp (Oil Spill Response Agreement). Parlamentet beklagar dock att det inte ingår några särskilda bindande gemensamma normer i avtalet.

| 18. | Europaparlamentet betonar att det behövs ett bindande instrument om förebyggande av föroreningar. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar att det behövs ett bindande instrument om förebyggande av föroreningar.

| 19. | Europaparlamentet understryker behovet av ett aktivt engagemang från EU:s sida i alla relevanta arbetsgrupper i Arktiska rådet. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet understryker behovet av ett aktivt engagemang från EU:s sida i alla relevanta arbetsgrupper i Arktiska rådet.

| 20. | Europaparlamentet noterar den isländska regeringens initiativ att avsluta sina förhandlingar om EU-medlemskap. Parlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att upprätthålla goda förbindelser och utveckla ett närmare samarbete med Island på områden av gemensamt intresse såsom utveckling av sjöfarten, fisket, geotermisk energi och miljön, och att till fullo utnyttja alla befintliga instrument och främja samarbete om Arktis mellan EU-baserade och isländska parter och säkerställa att europeiska intressen inte kommer till korta i denna strategiskt viktiga region. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet noterar den isländska regeringens initiativ att avsluta sina förhandlingar om EU-medlemskap. Parlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att upprätthålla goda förbindelser och utveckla ett närmare samarbete med Island på områden av gemensamt intresse såsom utveckling av sjöfarten, fisket, geotermisk energi och miljön, och att till fullo utnyttja alla befintliga instrument och främja samarbete om Arktis mellan EU-baserade och isländska parter och säkerställa att europeiska intressen inte kommer till korta i denna strategiskt viktiga region.

| 21. | Europaparlamentet välkomnar att det förbereds ett arktiskt ekonomiskt råd som ska vara knutet till Arktiska rådet och ha en rådgivande funktion och framhåller att en stor andel europeiska företag och institut ger bidrag till och investerar i Arktis, vilket visar på ett effektivt deltagande av företagsaktörer inte enbart från de tre arktiska EU-medlemsstaterna utan även andra (observatörs-) stater, med tanke på att många företag har en global omfattning. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet välkomnar att det förbereds ett arktiskt ekonomiskt råd som ska vara knutet till Arktiska rådet och ha en rådgivande funktion och framhåller att en stor andel europeiska företag och institut ger bidrag till och investerar i Arktis, vilket visar på ett effektivt deltagande av företagsaktörer inte enbart från de tre arktiska EU-medlemsstaterna utan även andra (observatörs-) stater, med tanke på att många företag har en global omfattning.

| 22. | Europaparlamentet understryker behovet av att investera på ett miljömässigt och socialt ansvarsfullt sätt. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet understryker behovet av att investera på ett miljömässigt och socialt ansvarsfullt sätt.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar arbetet med gräsrotsinitiativ som kan säkerställa ett balanserat och långsiktigt engagemang från företag inom och utanför EU, och uppmanar kommissionen att lägga fram förslag om hur europeiska företag kan engagera sig i en hållbar och långsiktigt balanserad socioekonomisk utveckling av Arktis. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet välkomnar arbetet med gräsrotsinitiativ som kan säkerställa ett balanserat och långsiktigt engagemang från företag inom och utanför EU, och uppmanar kommissionen att lägga fram förslag om hur europeiska företag kan engagera sig i en hållbar och långsiktigt balanserad socioekonomisk utveckling av Arktis.

| 24. | Europaparlamentet framhåller att EU måste beakta att den råvaruinriktade verksamheten måste bli till nytta på det lokala planet och accepteras där. Parlamentet inser att de relevanta kunskaperna om mineralutvinning och bearbetning i dag inte motsvarar de behov som förutses uppkomma i framtiden, i takt med att regionen utvecklas vidare. Parlamentet menar att aktörerna i Arktis kan utbyte information och kunskaper tvärs över fackområdesgränserna genom att delta i gemensamma projekt på europeisk nivå såsom innovationspartnerskapet om råvaror. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet framhåller att EU måste beakta att den råvaruinriktade verksamheten måste bli till nytta på det lokala planet och accepteras där. Parlamentet inser att de relevanta kunskaperna om mineralutvinning och bearbetning i dag inte motsvarar de behov som förutses uppkomma i framtiden, i takt med att regionen utvecklas vidare. Parlamentet menar att aktörerna i Arktis kan utbyte information och kunskaper tvärs över fackområdesgränserna genom att delta i gemensamma projekt på europeisk nivå såsom innovationspartnerskapet om råvaror.

| 25. | Med tanke på den enorma mängd vetenskaplig, ekonomisk och civil verksamhet som bedrivs i synnerhet i den europeiska delen av Arktis och Barentsregionen och utanför dessa områden uppmanar Europaparlamentet kommissionen att utarbeta metoder så att befintliga EU-resurser utnyttjas bättre och en lämplig balans skapas mellan skydd och utveckling av Arktisregionen när man kanaliserar EU-medel till Arktis. |
| --- | --- |

25.

Med tanke på den enorma mängd vetenskaplig, ekonomisk och civil verksamhet som bedrivs i synnerhet i den europeiska delen av Arktis och Barentsregionen och utanför dessa områden uppmanar Europaparlamentet kommissionen att utarbeta metoder så att befintliga EU-resurser utnyttjas bättre och en lämplig balans skapas mellan skydd och utveckling av Arktisregionen när man kanaliserar EU-medel till Arktis.

| 26. | Europaparlamentet betonar den avgörande betydelsen av EU:s regionalpolitik och sammanhållningspolitik för det interregionala och gränsöverskridande samarbetet. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar den avgörande betydelsen av EU:s regionalpolitik och sammanhållningspolitik för det interregionala och gränsöverskridande samarbetet.

| 27. | Europaparlamentet vill se att det utvecklas effektivare synergier mellan befintliga program (t.ex. Interreg IV-programmet, Norra periferiprogrammet, programmet Kolarctic, Östersjöprogrammet och strategin för blå tillväxt) och efterlyser bidrag till finansiering av partnerskap inom den nordliga dimensionen, såsom miljöpartnerskapet för den nordliga dimensionen (NDEP) och partnerskapet för transport och logistik inom den nordliga dimensionen (NDPTL) eller andra Europeiska grannskapsinstrument, för att anslagen ska kunna kanaliseras effektivt, liksom också att det måste fastställas klara investeringsprioriteringar för engagemanget i Arktis. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att samarbeta så att resurser kan kanaliseras på ett effektivt sätt och därigenom maximera ett effektivt samspel mellan EU:s interna och externa program och projekt som avser de arktiska och subarktiska regionerna. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet vill se att det utvecklas effektivare synergier mellan befintliga program (t.ex. Interreg IV-programmet, Norra periferiprogrammet, programmet Kolarctic, Östersjöprogrammet och strategin för blå tillväxt) och efterlyser bidrag till finansiering av partnerskap inom den nordliga dimensionen, såsom miljöpartnerskapet för den nordliga dimensionen (NDEP) och partnerskapet för transport och logistik inom den nordliga dimensionen (NDPTL) eller andra Europeiska grannskapsinstrument, för att anslagen ska kunna kanaliseras effektivt, liksom också att det måste fastställas klara investeringsprioriteringar för engagemanget i Arktis. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att samarbeta så att resurser kan kanaliseras på ett effektivt sätt och därigenom maximera ett effektivt samspel mellan EU:s interna och externa program och projekt som avser de arktiska och subarktiska regionerna.

| 28. | Europaparlamentet framhåller att en EU-strategi för Arktis förutsätter lämpligt budgetstöd för att kunna fungera. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet framhåller att en EU-strategi för Arktis förutsätter lämpligt budgetstöd för att kunna fungera.

| 29. | Europaparlamentet anser att den nordliga dimensionen, som bygger på regionalt samarbete och pragmatiska partnerskap, utgör en framgångsrik modell för stabilitet samt delat ansvar och engagemang, där EU, Island, Norge och Ryssland deltar. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser att den nordliga dimensionen, som bygger på regionalt samarbete och pragmatiska partnerskap, utgör en framgångsrik modell för stabilitet samt delat ansvar och engagemang, där EU, Island, Norge och Ryssland deltar.

| 30. | Europaparlamentet understryker i anslutning till detta vikten av prioriteringar för Arktis, såsom välfungerande infrastruktur och logistik, utveckling av Arktisregionen, uppmuntran till investeringar i sakkunskap om kalla klimat, med tillhörande miljövänlig teknik, samt stöd till företagande på det regionala planet och i landsbygden, framför allt till små och medelstora företag. Parlamentet uppmanar EU att göra mera för att integrera sådana prioriteringar för Arktis i sin Europa 2020-strategi för tillväxt och i program såsom Horisont 2020 och Innovationsunionen, liksom också i andra av unionens forskningsprogram. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet understryker i anslutning till detta vikten av prioriteringar för Arktis, såsom välfungerande infrastruktur och logistik, utveckling av Arktisregionen, uppmuntran till investeringar i sakkunskap om kalla klimat, med tillhörande miljövänlig teknik, samt stöd till företagande på det regionala planet och i landsbygden, framför allt till små och medelstora företag. Parlamentet uppmanar EU att göra mera för att integrera sådana prioriteringar för Arktis i sin Europa 2020-strategi för tillväxt och i program såsom Horisont 2020 och Innovationsunionen, liksom också i andra av unionens forskningsprogram.

| 31. | Europaparlamentet bekräftar sitt stöd för och uppmanar med kraft kommissionen att fortsätta arbetet med att inrätta ett europeiskt centrum för information om Arktis som ett nätverksinitiativ med ett permanent kontor i Rovaniemi, med hänvisning till den förberedande åtgärden om en strategisk miljöbedömning av utvecklingen av Arktis, som understöddes av kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik i deras gemensamma uttalande från 2012 och som genomförts av Arktiska centret vid Lapplands universitet tillsammans med ett nätverk av europeiska spetsforskningscentrum för Arktis. Målet är att säkerställa effektiv tillgång till information om Arktis, dialoger på alla nivåer och kommunikation i syfte att utnyttja information och kunskap för att säkerställa hållbarhet i Arktis. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet bekräftar sitt stöd för och uppmanar med kraft kommissionen att fortsätta arbetet med att inrätta ett europeiskt centrum för information om Arktis som ett nätverksinitiativ med ett permanent kontor i Rovaniemi, med hänvisning till den förberedande åtgärden om en strategisk miljöbedömning av utvecklingen av Arktis, som understöddes av kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik i deras gemensamma uttalande från 2012 och som genomförts av Arktiska centret vid Lapplands universitet tillsammans med ett nätverk av europeiska spetsforskningscentrum för Arktis. Målet är att säkerställa effektiv tillgång till information om Arktis, dialoger på alla nivåer och kommunikation i syfte att utnyttja information och kunskap för att säkerställa hållbarhet i Arktis.

| 32. | Europaparlamentet ser med tanke på detta fram emot resultaten av det 18 månader långa projektet med den förberedande åtgärden om en strategisk miljöbedömning av utvecklingen av Arktis, avsedda att offentliggöras nu i vår. Parlamentet uppmanar EU att därefter snabbt gå vidare med att inrätta EU:s centrum för information om Arktis. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet ser med tanke på detta fram emot resultaten av det 18 månader långa projektet med den förberedande åtgärden om en strategisk miljöbedömning av utvecklingen av Arktis, avsedda att offentliggöras nu i vår. Parlamentet uppmanar EU att därefter snabbt gå vidare med att inrätta EU:s centrum för information om Arktis.

| 33. | Europaparlamentet framhåller behovet av en särskild samverkan om Arktis med målet att tillhandahålla en öppen, parti- och sakfrågeövergripande plattform i Bryssel, för att främja förståelse inom ett brett spektrum av relevanta aktörer i såväl Arktis som EU och skapa kopplingar mellan det politiska beslutsfattandet, vetenskapssamhället och näringslivet. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet framhåller behovet av en särskild samverkan om Arktis med målet att tillhandahålla en öppen, parti- och sakfrågeövergripande plattform i Bryssel, för att främja förståelse inom ett brett spektrum av relevanta aktörer i såväl Arktis som EU och skapa kopplingar mellan det politiska beslutsfattandet, vetenskapssamhället och näringslivet.

| 34. | Europaparlamentet rekommenderar ett förstärkt regelbundet utbyte av synpunkter och samråd kring frågor som berör Arktis tillsammans med regionala, lokala och till ursprungsbefolkningen hörande aktörer i de europeiska delarna av Arktis för att underlätta den ömsesidiga förståelsen, i synnerhet vid utformningen av politiken för EU och Arktis. Parlamentet betonar hur viktigt det är att man vid sådana samråd tar till vara de erfarenheter och den sakkunskap som finns i regionen och hos befolkningen för att garantera den grundläggande legitimiteten i EU:s fortsatta engagemang som aktör i Arktis. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet rekommenderar ett förstärkt regelbundet utbyte av synpunkter och samråd kring frågor som berör Arktis tillsammans med regionala, lokala och till ursprungsbefolkningen hörande aktörer i de europeiska delarna av Arktis för att underlätta den ömsesidiga förståelsen, i synnerhet vid utformningen av politiken för EU och Arktis. Parlamentet betonar hur viktigt det är att man vid sådana samråd tar till vara de erfarenheter och den sakkunskap som finns i regionen och hos befolkningen för att garantera den grundläggande legitimiteten i EU:s fortsatta engagemang som aktör i Arktis.

| 35. | Europaparlamentet föreslår en stärkt samordning inom EU:s institutioner mellan kommissionen och Europeiska utrikestjänsten, framför allt med tanke på att frågor som berör Arktis har en sektorsövergripande karaktär. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet föreslår en stärkt samordning inom EU:s institutioner mellan kommissionen och Europeiska utrikestjänsten, framför allt med tanke på att frågor som berör Arktis har en sektorsövergripande karaktär.

| 36. | Europaparlamentet erkänner att havet kring Nordpolen till största delen är internationellt vatten. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet erkänner att havet kring Nordpolen till största delen är internationellt vatten.

| 37. | Europaparlamentet uppmärksammar det faktum att energitrygghet är nära förbundet med klimatförändringar. Parlamentet anser att energitryggheten måste förbättras genom en minskning av EU:s beroende av fossila bränslen. Parlamentet framhåller att omvandlingen av Arktis är en av de största effekter som klimatförändringarna kommer att ha på EU:s säkerhet. Denna riskökande faktor måste hanteras med en stärkt EU-strategi för Arktis och genom bättre politik för EU-producerad förnybar energi och energieffektivitet som i betydande grad minskar unionens beroende av externa källor och därigenom förbättrar dess säkerhetssituation. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmärksammar det faktum att energitrygghet är nära förbundet med klimatförändringar. Parlamentet anser att energitryggheten måste förbättras genom en minskning av EU:s beroende av fossila bränslen. Parlamentet framhåller att omvandlingen av Arktis är en av de största effekter som klimatförändringarna kommer att ha på EU:s säkerhet. Denna riskökande faktor måste hanteras med en stärkt EU-strategi för Arktis och genom bättre politik för EU-producerad förnybar energi och energieffektivitet som i betydande grad minskar unionens beroende av externa källor och därigenom förbättrar dess säkerhetssituation.

| 38. | Europaparlamentet stödjer initiativet från de fem arktiska kuststaterna om att enas om interimistiska försiktighetsåtgärder för att förhindra framtida fiske på det öppna havet i Arktis innan lämpliga regleringsmekanismer har inrättats och stöder utvecklingen av ett nätverk av arktiska bevarandeområden och, framför allt, skydd av de internationella vattnen kring Nordpolen, utanför kuststaternas ekonomiska zoner. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet stödjer initiativet från de fem arktiska kuststaterna om att enas om interimistiska försiktighetsåtgärder för att förhindra framtida fiske på det öppna havet i Arktis innan lämpliga regleringsmekanismer har inrättats och stöder utvecklingen av ett nätverk av arktiska bevarandeområden och, framför allt, skydd av de internationella vattnen kring Nordpolen, utanför kuststaternas ekonomiska zoner.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och EES-staterna att ställa sig bakom det internationella åtagandet enligt konventionen om biologisk mångfald om att skydda 10 procent av varje kust- och havsregion. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och EES-staterna att ställa sig bakom det internationella åtagandet enligt konventionen om biologisk mångfald om att skydda 10 procent av varje kust- och havsregion.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar EU att göra allt som står i dess makt för att näringsverksamhet på ett hållbart sätt ska kunna förenas med bärkraftiga lösningar för skydd och utveckling av samhälle, ekosystem och miljö i Arktis. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar EU att göra allt som står i dess makt för att näringsverksamhet på ett hållbart sätt ska kunna förenas med bärkraftiga lösningar för skydd och utveckling av samhälle, ekosystem och miljö i Arktis.

| 41. | Europaparlamentet betonar att det är av yttersta vikt att utvecklade och hållbara samhällen med hög livskvalitet får finnas kvar i Arktis och att EU kan fylla en viktig funktion i det här avseendet. Parlamentet uppmanar med tanke på detta EU till intensivare arbete för ekosystembaserad förvaltning, multilateralt samarbete, kunskapsbaserat beslutsfattande och nära samarbete med lokala invånare och ursprungsbefolkningar. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet betonar att det är av yttersta vikt att utvecklade och hållbara samhällen med hög livskvalitet får finnas kvar i Arktis och att EU kan fylla en viktig funktion i det här avseendet. Parlamentet uppmanar med tanke på detta EU till intensivare arbete för ekosystembaserad förvaltning, multilateralt samarbete, kunskapsbaserat beslutsfattande och nära samarbete med lokala invånare och ursprungsbefolkningar.

| 42. | Europaparlamentet konstaterar att invånarna och de styrande i Arktis önskar att med suveräna rättigheter och tillhörande ansvar fortsättningsvis ha en hållbar ekonomisk utveckling och samtidigt skydda ursprungsbefolkningarnas traditionella försörjningskällor och de arktiska ekosystemens mycket känsliga karaktär. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet konstaterar att invånarna och de styrande i Arktis önskar att med suveräna rättigheter och tillhörande ansvar fortsättningsvis ha en hållbar ekonomisk utveckling och samtidigt skydda ursprungsbefolkningarnas traditionella försörjningskällor och de arktiska ekosystemens mycket känsliga karaktär.

| 43. | Europaparlamentet erkänner den grundläggande vikten av riktlinjer för regionalstöd, med hjälp av vilka av de nordligaste regionerna med särdrag och särskilda utmaningar kan fortsätta att använda lämpliga mekanismer för att sporra till innovation och hållbar tillväxt. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet erkänner den grundläggande vikten av riktlinjer för regionalstöd, med hjälp av vilka av de nordligaste regionerna med särdrag och särskilda utmaningar kan fortsätta att använda lämpliga mekanismer för att sporra till innovation och hållbar tillväxt.

| 44. | Europaparlamentet bekräftar sina uttalanden om ursprungsbefolkningars rättigheter i allmänhet och samernas – som är EU:s enda ursprungsbefolkning – rättigheter i synnerhet. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet bekräftar sina uttalanden om ursprungsbefolkningars rättigheter i allmänhet och samernas – som är EU:s enda ursprungsbefolkning – rättigheter i synnerhet.

| 45. | Europaparlamentet ger sitt stöd till de möten som kommissionen har hållit med de sex internationella organisationer som representerar ursprungsfolk i Arktis, vilka deltar som permanenta medlemmar i Arktiska rådet. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att sörja för att deras åsikter beaktas i EU:s diskussioner och att ekonomiskt bistå dessa organisationer. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet ger sitt stöd till de möten som kommissionen har hållit med de sex internationella organisationer som representerar ursprungsfolk i Arktis, vilka deltar som permanenta medlemmar i Arktiska rådet. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att sörja för att deras åsikter beaktas i EU:s diskussioner och att ekonomiskt bistå dessa organisationer.

| 46. | Europaparlamentet erkänner att det är av grundläggande betydelse med en EU-politik som förstärker institutioner för högre utbildning och forskning i området för att utveckla den innovativa miljön och mekanismerna för tekniköverföring. Parlamentet understryker att man måste stödja utvecklingen av samarbetsnätverk mellan institutioner för högre utbildning inom och utanför regionen samt erbjuda möjligheter till finansiering av forskning, framför allt inom områden där regionen bevisligen gjort bra ifrån sig, för att på det sättet åstadkomma en hållbar ekonomisk utveckling i Arktis. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet erkänner att det är av grundläggande betydelse med en EU-politik som förstärker institutioner för högre utbildning och forskning i området för att utveckla den innovativa miljön och mekanismerna för tekniköverföring. Parlamentet understryker att man måste stödja utvecklingen av samarbetsnätverk mellan institutioner för högre utbildning inom och utanför regionen samt erbjuda möjligheter till finansiering av forskning, framför allt inom områden där regionen bevisligen gjort bra ifrån sig, för att på det sättet åstadkomma en hållbar ekonomisk utveckling i Arktis.

| 47. | Europaparlamentet understryker vikten av att de nya internationella handelslederna över havet i Arktis är trygga och säkra, särskilt med tanke på EU och dess medlemsstaters ekonomier. Dessa länder kontrollerar 40 procent av den internationella handelssjöfarten. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet understryker vikten av att de nya internationella handelslederna över havet i Arktis är trygga och säkra, särskilt med tanke på EU och dess medlemsstaters ekonomier. Dessa länder kontrollerar 40 procent av den internationella handelssjöfarten.

| 48. | Europaparlamentet välkomnar arbetet inom Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) om en obligatorisk kod för polarsjöfart. Parlamentet uppmuntrar samarbete inom både forskning och investeringar i syfte att utveckla en stabil och säker infrastruktur för fartygsrutterna i Arktis, och betonar att EU och dess medlemsstater aktivt bör stödja principerna om fri sjöfart och oskadlig genomfart. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet välkomnar arbetet inom Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) om en obligatorisk kod för polarsjöfart. Parlamentet uppmuntrar samarbete inom både forskning och investeringar i syfte att utveckla en stabil och säker infrastruktur för fartygsrutterna i Arktis, och betonar att EU och dess medlemsstater aktivt bör stödja principerna om fri sjöfart och oskadlig genomfart.

| 49. | Europaparlamentet betonar att Europeiska sjösäkerhetsbyrån (Emsa) måste ha de medel som krävs för att kunna övervaka och förhindra utsläpp från såväl sjöfart som från olje- och gasanläggningar i det arktiska området. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet betonar att Europeiska sjösäkerhetsbyrån (Emsa) måste ha de medel som krävs för att kunna övervaka och förhindra utsläpp från såväl sjöfart som från olje- och gasanläggningar i det arktiska området.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar staterna i regionen att se till att alla nuvarande – och eventuella framtida – transportvägar är öppna för internationell sjöfart samt att avstå från att införa några godtyckliga ensidiga hinder– oavsett om de är ekonomiska eller administrativa – som kan hindra sjöfarten i Arktis, med undantag för internationellt överenskomna åtgärder som syftar till att öka säkerheten eller miljöskyddet. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar staterna i regionen att se till att alla nuvarande – och eventuella framtida – transportvägar är öppna för internationell sjöfart samt att avstå från att införa några godtyckliga ensidiga hinder– oavsett om de är ekonomiska eller administrativa – som kan hindra sjöfarten i Arktis, med undantag för internationellt överenskomna åtgärder som syftar till att öka säkerheten eller miljöskyddet.

| 51. | Europaparlamentet konstaterar att det behövs infrastruktur för att sammanlänka Arktis med resten av Europa. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet konstaterar att det behövs infrastruktur för att sammanlänka Arktis med resten av Europa.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fokusera på transportkorridorer i form av vägar, järnvägar och sjöfart för att bevara och främja gränsöverskridande förbindelser i den europeiska delen av Arktis och transportera varor från Arktis till EU:s marknader. Parlamentet anser att förbindelsen med och inom den europeiska delen av Arktis måste förbättras i samband med att EU vidareutvecklar sin transportinfrastruktur (Fonden för ett sammanlänkat Europa, TEN-T). |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fokusera på transportkorridorer i form av vägar, järnvägar och sjöfart för att bevara och främja gränsöverskridande förbindelser i den europeiska delen av Arktis och transportera varor från Arktis till EU:s marknader. Parlamentet anser att förbindelsen med och inom den europeiska delen av Arktis måste förbättras i samband med att EU vidareutvecklar sin transportinfrastruktur (Fonden för ett sammanlänkat Europa, TEN-T).

| 53. | Europaparlamentet erinrar om att folken i Arktis själva har rätt att bestämma sina näringsfång och erkänner deras önskan om en hållbar utveckling av regionen. Parlamentet ber kommissionen rapportera om vilka EU-program som skulle kunna användas för att stödja en sådan långsiktig och balanserad hållbar utveckling samt att förbereda åtgärder i syfte att på ett mer konkret sätt bidra till förverkligandet av denna önskan. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet erinrar om att folken i Arktis själva har rätt att bestämma sina näringsfång och erkänner deras önskan om en hållbar utveckling av regionen. Parlamentet ber kommissionen rapportera om vilka EU-program som skulle kunna användas för att stödja en sådan långsiktig och balanserad hållbar utveckling samt att förbereda åtgärder i syfte att på ett mer konkret sätt bidra till förverkligandet av denna önskan.

| 54. | Europaparlamentet noterar den senaste tidens prospekteringsverksamhet inom de europeiska delarna av Arktis och i Barents hav och framhåller det bilaterala samarbetet mellan Norge och Ryssland, där man strävar efter att tillämpa de högsta tekniska standarderna på området för miljöskydd i samband med prospekteringen efter olja och gas i Barents hav. Parlamentet betonar framför allt betydelsen av den fortsatta utvecklingen av ny teknik som tagits fram just för den arktiska miljön, till exempel installationsteknik under havsbotten. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet noterar den senaste tidens prospekteringsverksamhet inom de europeiska delarna av Arktis och i Barents hav och framhåller det bilaterala samarbetet mellan Norge och Ryssland, där man strävar efter att tillämpa de högsta tekniska standarderna på området för miljöskydd i samband med prospekteringen efter olja och gas i Barents hav. Parlamentet betonar framför allt betydelsen av den fortsatta utvecklingen av ny teknik som tagits fram just för den arktiska miljön, till exempel installationsteknik under havsbotten.

| 55. | Europaparlamentet erinrar om att EU är en storkonsument av naturgas från Arktis och framhåller vikten av naturgas som kommer från miljö- och leveranssäkra källor och som producerats med iakttagande av striktaste möjliga normer, eftersom den hjälper oss att klara övergången till en framtida ekonomi med låga koldioxidutsläpp. Parlamentet stöder tanken på att man måste gå stegvis och försiktigt fram vid utvecklingen av energiresurser i Arktis och noterar att omständigheterna i de olika regionerna i Arktis är högst olika. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet erinrar om att EU är en storkonsument av naturgas från Arktis och framhåller vikten av naturgas som kommer från miljö- och leveranssäkra källor och som producerats med iakttagande av striktaste möjliga normer, eftersom den hjälper oss att klara övergången till en framtida ekonomi med låga koldioxidutsläpp. Parlamentet stöder tanken på att man måste gå stegvis och försiktigt fram vid utvecklingen av energiresurser i Arktis och noterar att omständigheterna i de olika regionerna i Arktis är högst olika.

| 56. | Europaparlamentet betonar EU:s starka förbindelser med Grönland och Grönlands geostrategiska betydelse. Parlamentet noterar den grönländska regeringens prioriteringar som på nytt betonar ekonomisk utveckling och utnyttjande av råvaror. Parlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att undersöka hur EU och EU-baserade aktörer från vetenskaps- och tekniksamhället samt näringslivet kan bidra till och stödja Grönlands hållbara utveckling så att både miljöfrågor och behovet av ekonomisk utveckling beaktas. I anknytning till detta uttrycker parlamentet sin oro över vilken högst begränsad framgång den avsiktsförklaring haft som kommissionens vice ordförande undertecknade med Grönland. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet betonar EU:s starka förbindelser med Grönland och Grönlands geostrategiska betydelse. Parlamentet noterar den grönländska regeringens prioriteringar som på nytt betonar ekonomisk utveckling och utnyttjande av råvaror. Parlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att undersöka hur EU och EU-baserade aktörer från vetenskaps- och tekniksamhället samt näringslivet kan bidra till och stödja Grönlands hållbara utveckling så att både miljöfrågor och behovet av ekonomisk utveckling beaktas. I anknytning till detta uttrycker parlamentet sin oro över vilken högst begränsad framgång den avsiktsförklaring haft som kommissionens vice ordförande undertecknade med Grönland.

| 57. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament samt de arktiska staternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament samt de arktiska staternas regeringar och parlament.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2014)0075.

(2)  EUT L 178, 28.6.2013, s. 66.

(3)  EUT C 258 E, 7.9.2013, s. 99.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2014)0094.

(5)  EUT L 216, 17.8.2010, s. 1.

---

Torsdagen den 13 mars 2014

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/182 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/182

---

P7_TA(2014)0239

Trojkans roll och verksamhet med avseende på programländer i euroområdet

Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2014 om undersökningen av trojkans (ECB, kommissionen och IMF) roll och verksamhet med avseende på programländerna i euroområdet (2013/2277(INI))

(2017/C 378/21)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 7, artikel 136 i förbindelse med artikel 121, samt artikel 174, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 7, artikel 136 i förbindelse med artikel 121, samt artikel 174,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 3, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 3,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 472/2013 av den 21 maj 2013 om förstärkning av den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna i medlemsstater i euroområdet som har eller hotas av allvarliga problem i fråga om sin finansiella stabilitet (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 472/2013 av den 21 maj 2013 om förstärkning av den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna i medlemsstater i euroområdet som har eller hotas av allvarliga problem i fråga om sin finansiella stabilitet (1),

| — | med beaktande av fördraget om inrättandet av den europeiska stabilitetsmekanismen (ESM), |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om inrättandet av den europeiska stabilitetsmekanismen (ESM),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 juni 2010 om EU 2020 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 juni 2010 om EU 2020 (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2013 om den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken: genomförande av prioriteringarna för 2013 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2013 om den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken: genomförande av prioriteringarna för 2013 (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 juli 2013 om Europaparlamentets prioriteringar för kommissionens arbetsprogram för 2014 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 juli 2013 om Europaparlamentets prioriteringar för kommissionens arbetsprogram för 2014 (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 juni 2013 om att stärka den europeiska demokratin i framtidens EMU (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 juni 2013 om att stärka den europeiska demokratin i framtidens EMU (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 november 2012 med rekommendationer till kommissionen om rapporten från ordförandena för Europeiska rådet, Europeiska kommissionen, Europeiska centralbanken och Eurogruppen med titeln Mot en verklig ekonomisk och monetär union
   (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 november 2012 med rekommendationer till kommissionen om rapporten från ordförandena för Europeiska rådet, Europeiska kommissionen, Europeiska centralbanken och Eurogruppen med titeln Mot en verklig ekonomisk och monetär union
   (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2011 om den finansiella, ekonomiska och sociala krisen: rekommendationer om åtgärder och initiativ (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2011 om den finansiella, ekonomiska och sociala krisen: rekommendationer om åtgärder och initiativ (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 oktober 2010 om den finansiella, ekonomiska och sociala krisen: rekommendationer om åtgärder och initiativ (halvtidsutvärdering) (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 oktober 2010 om den finansiella, ekonomiska och sociala krisen: rekommendationer om åtgärder och initiativ (halvtidsutvärdering) (8),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandena från budgetkontrollutskottet och utskottet för konstitutionella frågor (A7-0149/2014), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandena från budgetkontrollutskottet och utskottet för konstitutionella frågor (A7-0149/2014), och av följande skäl:

| A. | Trojkan, som består av Europeiska kommissionen, Europeiska centralbanken (ECB) och Internationella valutafonden (IMF), inrättades genom det beslut som fattades den 25 mars 2010 av euroområdets stats- och regeringschefer för att införa ett gemensamt program och bevilja villkorliga bilaterala lån till Grekland, och bygger därmed också på rekommendationerna från Ekofinrådet. Trojkan har sedan dess även varit verksam i Portugal, Irland och Cypern. Euroområdets finansministrar deltog i hög grad i besluten om detaljerna i de bilaterala lånen. |
| --- | --- |

A.

Trojkan, som består av Europeiska kommissionen, Europeiska centralbanken (ECB) och Internationella valutafonden (IMF), inrättades genom det beslut som fattades den 25 mars 2010 av euroområdets stats- och regeringschefer för att införa ett gemensamt program och bevilja villkorliga bilaterala lån till Grekland, och bygger därmed också på rekommendationerna från Ekofinrådet. Trojkan har sedan dess även varit verksam i Portugal, Irland och Cypern. Euroområdets finansministrar deltog i hög grad i besluten om detaljerna i de bilaterala lånen.

| B. | Trojkan och dess roll har fastställts i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 472/2013 av den 21 maj 2013 och nämns i ESM-fördraget. |
| --- | --- |

B.

Trojkan och dess roll har fastställts i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 472/2013 av den 21 maj 2013 och nämns i ESM-fördraget.

| C. | Europeiska unionens domstol (EU-domstolen) bekräftade i sin dom i målet Pringle mot Irland (mål C-370/12) att kommissionen och ECB kan anförtros de uppgifter de tilldelas genom ESM-fördraget. |
| --- | --- |

C.

Europeiska unionens domstol (EU-domstolen) bekräftade i sin dom i målet Pringle mot Irland (mål C-370/12) att kommissionen och ECB kan anförtros de uppgifter de tilldelas genom ESM-fördraget.

| D. | Inom trojkan har kommissionen, i egenskap av ombud för Eurogruppen, ansvaret för att förhandla om villkoren för finansiellt stöd (nedan kallat EU-IMF-stöd) till medlemsstater i euroområdet, i samarbete med ECB och, när så är möjligt, tillsammans med IMF, men rådet har det politiska ansvaret för att godkänna de makroekonomiska anpassningsprogrammen. Varje medlem av trojkan följde sina egna förfaranden. |
| --- | --- |

D.

Inom trojkan har kommissionen, i egenskap av ombud för Eurogruppen, ansvaret för att förhandla om villkoren för finansiellt stöd (nedan kallat EU-IMF-stöd) till medlemsstater i euroområdet, i samarbete med ECB och, när så är möjligt, tillsammans med IMF, men rådet har det politiska ansvaret för att godkänna de makroekonomiska anpassningsprogrammen. Varje medlem av trojkan följde sina egna förfaranden.

| E. | Trojkan har hittills varit grundstrukturen för förhandlingarna mellan de officiella långivarna och regeringarna i mottagarländerna samt för granskningen av genomförandet av anpassningsprogrammen. På den europeiska sidan, i fråga om stöd från Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (EFSF) och Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM), ska de slutgiltiga besluten avseende finansiellt stöd och villkor fattas av Eurogruppen, som därför har det politiska ansvaret för programmen. |
| --- | --- |

E.

Trojkan har hittills varit grundstrukturen för förhandlingarna mellan de officiella långivarna och regeringarna i mottagarländerna samt för granskningen av genomförandet av anpassningsprogrammen. På den europeiska sidan, i fråga om stöd från Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (EFSF) och Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM), ska de slutgiltiga besluten avseende finansiellt stöd och villkor fattas av Eurogruppen, som därför har det politiska ansvaret för programmen.

| F. | Det rådde bred politisk enighet om att förhindra en oordnad betalningsinställelse i medlemsstaterna i EU, och särskilt i euroområdet, i syfte att undvika ekonomiskt och socialt kaos som skulle göra det omöjligt att betala ut pensioner och offentliganställdas löner och få ödesdigra följder för ekonomin, banksystemet och den sociala tryggheten, och innebära att staten dessutom helt skulle avskäras från kapitalmarknaderna under en längre tid. |
| --- | --- |

F.

Det rådde bred politisk enighet om att förhindra en oordnad betalningsinställelse i medlemsstaterna i EU, och särskilt i euroområdet, i syfte att undvika ekonomiskt och socialt kaos som skulle göra det omöjligt att betala ut pensioner och offentliganställdas löner och få ödesdigra följder för ekonomin, banksystemet och den sociala tryggheten, och innebära att staten dessutom helt skulle avskäras från kapitalmarknaderna under en längre tid.

| G. | Trojkan och de berörda medlemsstaterna har också ansvaret för utarbetandet av Eurogruppens formella beslut. |
| --- | --- |

G.

Trojkan och de berörda medlemsstaterna har också ansvaret för utarbetandet av Eurogruppens formella beslut.

| H. | Flera medlemsstater utanför euroområdet har redan erhållit eller erhåller nu EU-stöd i enlighet med artikel 143 EUF-fördraget i samverkan med IMF. |
| --- | --- |

H.

Flera medlemsstater utanför euroområdet har redan erhållit eller erhåller nu EU-stöd i enlighet med artikel 143 EUF-fördraget i samverkan med IMF.

| I. | EU och dess medlemsstater skapade flera ad hoc-mekanismer för att ge länder i euroområdet finansiellt stöd, först genom bilaterala lån, däribland från flera länder utanför euroområdet, därefter genom en tillfällig krisfond, nämligen EFSF och den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM), som inrättats för EU-medlemsstater med problem, och slutligen genom ESM, som var avsedd att ersätta alla andra mekanismer. |
| --- | --- |

I.

EU och dess medlemsstater skapade flera ad hoc-mekanismer för att ge länder i euroområdet finansiellt stöd, först genom bilaterala lån, däribland från flera länder utanför euroområdet, därefter genom en tillfällig krisfond, nämligen EFSF och den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM), som inrättats för EU-medlemsstater med problem, och slutligen genom ESM, som var avsedd att ersätta alla andra mekanismer.

| J. | EU-domstolen bekräftade nyligen med hänvisning till artikel 13.3 i ESM-fördraget (i Pringle-målet) att kommissionen genom sin delaktighet i ESM-fördraget är skyldig att främja unionens allmänna intresse och se till att de samförståndsavtal som sluts av ESM är förenliga med unionsrätten. |
| --- | --- |

J.

EU-domstolen bekräftade nyligen med hänvisning till artikel 13.3 i ESM-fördraget (i Pringle-målet) att kommissionen genom sin delaktighet i ESM-fördraget är skyldig att främja unionens allmänna intresse och se till att de samförståndsavtal som sluts av ESM är förenliga med unionsrätten.

| K. | EU-domstolen avgjorde också i Pringle-målet att ESM är förenlig med EUF-fördraget och har öppnat dörren för en möjlig integrering av den mekanismen i EU-lagstiftningen inom fördragens nuvarande gränser. |
| --- | --- |

K.

EU-domstolen avgjorde också i Pringle-målet att ESM är förenlig med EUF-fördraget och har öppnat dörren för en möjlig integrering av den mekanismen i EU-lagstiftningen inom fördragens nuvarande gränser.

| L. | Ett samförståndsavtal är per definition en överenskommelse mellan den berörda medlemsstaten och trojkan, som uppnåtts genom förhandlingar och genom vilken en medlemsstat förbinder sig att vidta ett antal fastställda åtgärder i utbyte mot finansiellt stöd. Kommissionen undertecknar samförståndsavtalet på euroområdets finansministrars vägnar. Det är dock inte offentligt hur förhandlingarna mellan trojkan och den berörda medlemsstaten har förts i praktiken, och det är inte heller tydligt i vilken omfattning den medlemsstat som ansöker om stöd har kunnat påverka förhandlingsresultatet. I ESM-fördraget fastställs det att en medlemsstat som ansöker om stöd från ESM också förväntas skicka in en ansökan om stöd till IMF när detta är möjligt. |
| --- | --- |

L.

Ett samförståndsavtal är per definition en överenskommelse mellan den berörda medlemsstaten och trojkan, som uppnåtts genom förhandlingar och genom vilken en medlemsstat förbinder sig att vidta ett antal fastställda åtgärder i utbyte mot finansiellt stöd. Kommissionen undertecknar samförståndsavtalet på euroområdets finansministrars vägnar. Det är dock inte offentligt hur förhandlingarna mellan trojkan och den berörda medlemsstaten har förts i praktiken, och det är inte heller tydligt i vilken omfattning den medlemsstat som ansöker om stöd har kunnat påverka förhandlingsresultatet. I ESM-fördraget fastställs det att en medlemsstat som ansöker om stöd från ESM också förväntas skicka in en ansökan om stöd till IMF när detta är möjligt.

| M. | Det totala beloppet för finansiella stödpaket i de fyra programmen, liksom programmens längd, utformning och ramar, saknar motstycke, vilket leder till en oönskad situation där stödet nästan uteslutande har ersatt den vanliga finansieringen via marknaderna. Därmed skyddas banksektorn mot förluster genom att stora delar av programlandets statsskuld överförs från den privata sektorn till den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

M.

Det totala beloppet för finansiella stödpaket i de fyra programmen, liksom programmens längd, utformning och ramar, saknar motstycke, vilket leder till en oönskad situation där stödet nästan uteslutande har ersatt den vanliga finansieringen via marknaderna. Därmed skyddas banksektorn mot förluster genom att stora delar av programlandets statsskuld överförs från den privata sektorn till den offentliga sektorn.

| N. | EU-domstolen fastställde i sin dom i Pringle-målet att det förbud som uppställs i artikel 125 i EUF-fördraget säkerställer att det alltjämt är en marknadslogik som gäller när medlemsstaterna tar på sig skulder, vilket borde få dem att upprätthålla budgetdisciplin. Iakttagandet av en sådan disciplin bidrar på unionsnivå till uppnåendet av ett överordnat mål, nämligen att trygga den monetära unionens finansiella stabilitet. Domstolen betonar dock att artikel 125 i EUF-fördraget inte förbjuder att en eller flera medlemsstater beviljar finansiellt stöd till en annan medlemsstat som fortsatt är ansvarig för sina åtaganden gentemot sina långivare och under förutsättning att de villkor som förenas med ett sådant stöd är sådana att medlemsstaten ges incitament att genomföra en sund finanspolitik. |
| --- | --- |

N.

EU-domstolen fastställde i sin dom i Pringle-målet att det förbud som uppställs i artikel 125 i EUF-fördraget säkerställer att det alltjämt är en marknadslogik som gäller när medlemsstaterna tar på sig skulder, vilket borde få dem att upprätthålla budgetdisciplin. Iakttagandet av en sådan disciplin bidrar på unionsnivå till uppnåendet av ett överordnat mål, nämligen att trygga den monetära unionens finansiella stabilitet. Domstolen betonar dock att artikel 125 i EUF-fördraget inte förbjuder att en eller flera medlemsstater beviljar finansiellt stöd till en annan medlemsstat som fortsatt är ansvarig för sina åtaganden gentemot sina långivare och under förutsättning att de villkor som förenas med ett sådant stöd är sådana att medlemsstaten ges incitament att genomföra en sund finanspolitik.

| O. | Finanskrisen har lett till en ekonomisk och social kris. Den ekonomiska situationen och den senaste utvecklingen har fått allvarliga och hittills oväntade negativa konsekvenser för sysselsättningens kvantitet och kvalitet, tillgången till krediter, inkomstnivåerna, det sociala skyddet och hälso- och säkerhetsstandarderna, vilket lett till otvetydiga ekonomiska och sociala problem. De negativa konsekvenserna kunde ha varit betydligt värre utan EU-IMF-stödet, och insatserna på EU-nivå har bidragit till att förhindra att situationen förvärras ytterligare. |
| --- | --- |

O.

Finanskrisen har lett till en ekonomisk och social kris. Den ekonomiska situationen och den senaste utvecklingen har fått allvarliga och hittills oväntade negativa konsekvenser för sysselsättningens kvantitet och kvalitet, tillgången till krediter, inkomstnivåerna, det sociala skyddet och hälso- och säkerhetsstandarderna, vilket lett till otvetydiga ekonomiska och sociala problem. De negativa konsekvenserna kunde ha varit betydligt värre utan EU-IMF-stödet, och insatserna på EU-nivå har bidragit till att förhindra att situationen förvärras ytterligare.

| P. | Enligt artikel 151 i EUF-fördraget ska åtgärder som vidtas av EU och dess medlemsstater beakta de grundläggande sociala rättigheter som fastslås i den europeiska sociala stadgan från 1961 och i 1989 års gemenskapsstadga om arbetstagares grundläggande sociala rättigheter för att förbättra bland annat den sociala dialogen. |
| --- | --- |

P.

Enligt artikel 151 i EUF-fördraget ska åtgärder som vidtas av EU och dess medlemsstater beakta de grundläggande sociala rättigheter som fastslås i den europeiska sociala stadgan från 1961 och i 1989 års gemenskapsstadga om arbetstagares grundläggande sociala rättigheter för att förbättra bland annat den sociala dialogen.

| Q. | I enlighet med artikel 152 i EUF-fördraget ska unionen ”erkänna och främja arbetsmarknadsparternas betydelse på unionsnivå och därvid ta hänsyn till skillnaderna i de nationella systemen” och ”underlätta dialogen mellan arbetsmarknadens parter med respekt för deras självständighet”. |
| --- | --- |

Q.

I enlighet med artikel 152 i EUF-fördraget ska unionen ”erkänna och främja arbetsmarknadsparternas betydelse på unionsnivå och därvid ta hänsyn till skillnaderna i de nationella systemen” och ”underlätta dialogen mellan arbetsmarknadens parter med respekt för deras självständighet”.

| R. | Kostnaderna för användarna för tjänster ökar i vissa medlemsstater, vilket innebär att många människor inte längre har råd att betala för de tjänster de behöver för att tillgodose sina grundläggande behov, däribland tillgång till livsviktig behandling. |
| --- | --- |

R.

Kostnaderna för användarna för tjänster ökar i vissa medlemsstater, vilket innebär att många människor inte längre har råd att betala för de tjänster de behöver för att tillgodose sina grundläggande behov, däribland tillgång till livsviktig behandling.

| S. | Insatsstyrkan för Grekland inrättades för att stärka den grekiska offentliga förvaltningens förmåga att utforma, genomföra och verkställa strukturella reformer i syfte att förbättra ekonomins, samhällets och den offentliga förvaltningens konkurrenskraft och funktionssätt och för att skapa förutsättningarna för en hållbar återhämtning och för skapande av arbetstillfällen samt för att påskynda utnyttjandet av EU:s struktur- och sammanhållningsfonder i Grekland och tillhandahålla nödvändiga resurser för att finansiera investeringar. |
| --- | --- |

S.

Insatsstyrkan för Grekland inrättades för att stärka den grekiska offentliga förvaltningens förmåga att utforma, genomföra och verkställa strukturella reformer i syfte att förbättra ekonomins, samhällets och den offentliga förvaltningens konkurrenskraft och funktionssätt och för att skapa förutsättningarna för en hållbar återhämtning och för skapande av arbetstillfällen samt för att påskynda utnyttjandet av EU:s struktur- och sammanhållningsfonder i Grekland och tillhandahålla nödvändiga resurser för att finansiera investeringar.

| T. | I sin resolution av den 20 november 2012 begärde parlamentet att höga standarder för demokratisk ansvarsskyldighet på nationell nivå och på unionsnivå tillämpas på de EU-institutioner som är medlemmar av trojkan. En sådan ansvarsskyldighet är av största betydelse för stödprogrammens trovärdighet, och kräver i synnerhet ett närmare deltagande av de nationella parlamenten och att EU-medlemmarna i trojkan hörs i Europaparlamentet på grundval av ett tydligt mandat innan de påbörjar sitt arbete samt att de är skyldiga att avlägga regelbundna rapporter till Europaparlamentet och att de omfattas av Europaparlamentets demokratiska kontroll. |
| --- | --- |

T.

I sin resolution av den 20 november 2012 begärde parlamentet att höga standarder för demokratisk ansvarsskyldighet på nationell nivå och på unionsnivå tillämpas på de EU-institutioner som är medlemmar av trojkan. En sådan ansvarsskyldighet är av största betydelse för stödprogrammens trovärdighet, och kräver i synnerhet ett närmare deltagande av de nationella parlamenten och att EU-medlemmarna i trojkan hörs i Europaparlamentet på grundval av ett tydligt mandat innan de påbörjar sitt arbete samt att de är skyldiga att avlägga regelbundna rapporter till Europaparlamentet och att de omfattas av Europaparlamentets demokratiska kontroll.

| U. | Programmet syftade på kort sikt huvudsakligen till att undvika en oordnad betalningsinställelse och stoppa spekulationen i statspapper. Målsättningen på medellång sikt var att säkerställa att de pengar som lånades ut återbetalades för att därmed undvika en stor finansiell förlust som skulle belasta skattebetalarna i de länder som tillhandahåller stödet och garanterar medlen. Detta kräver också att programmet leder till hållbar tillväxt och en effektiv minskning av skulden på medellång och lång sikt. Programmen var inte anpassade för att på ett genomgripande sätt korrigera de makroekonomiska obalanser som i vissa fall hade ackumulerats under årtionden. |
| --- | --- |

U.

Programmet syftade på kort sikt huvudsakligen till att undvika en oordnad betalningsinställelse och stoppa spekulationen i statspapper. Målsättningen på medellång sikt var att säkerställa att de pengar som lånades ut återbetalades för att därmed undvika en stor finansiell förlust som skulle belasta skattebetalarna i de länder som tillhandahåller stödet och garanterar medlen. Detta kräver också att programmet leder till hållbar tillväxt och en effektiv minskning av skulden på medellång och lång sikt. Programmen var inte anpassade för att på ett genomgripande sätt korrigera de makroekonomiska obalanser som i vissa fall hade ackumulerats under årtionden.

Den ekonomiska situationen i programländerna i början av krisen

| 1. | Europaparlamentet menar att de faktorer som utlöste kriserna var olika i alla fyra medlemsstater, även om gemensamma mönster kan iakttas, till exempel en hastig ökning av kapitalinflöden och uppkomsten av makroekonomiska obalanser i hela EU åren före krisen. Parlamentet betonar att alltför stora privata och/eller offentliga skulder, som hade nått en ohållbar nivå, och överreaktionen på finansmarknaderna tillsammans med spekulation och minskad konkurrenskraft, spelade en avgörande roll och att inget av detta hade kunnat förhindras med EU:s aktuella ram för ekonomisk styrning. Parlamentet noterar vidare att statsskuldkrisen i samtliga fall varit starkt korrelerad med den globala finanskris som orsakats av släpphänt lagstiftning och en oregerlig finansbransch. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet menar att de faktorer som utlöste kriserna var olika i alla fyra medlemsstater, även om gemensamma mönster kan iakttas, till exempel en hastig ökning av kapitalinflöden och uppkomsten av makroekonomiska obalanser i hela EU åren före krisen. Parlamentet betonar att alltför stora privata och/eller offentliga skulder, som hade nått en ohållbar nivå, och överreaktionen på finansmarknaderna tillsammans med spekulation och minskad konkurrenskraft, spelade en avgörande roll och att inget av detta hade kunnat förhindras med EU:s aktuella ram för ekonomisk styrning. Parlamentet noterar vidare att statsskuldkrisen i samtliga fall varit starkt korrelerad med den globala finanskris som orsakats av släpphänt lagstiftning och en oregerlig finansbransch.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att de offentliga finanserna i Europa redan före krisen var i dåligt skick och att medlemsstaternas statsskulder sedan 1970-talet har ökat successivt under de olika perioderna med svag ekonomisk utveckling i EU. Parlamentet noterar att kostnaderna för återhämtningsplanerna, de minskade skatteinkomsterna och de ökade utgifterna för social trygghet har lett till att statsskulderna förvärrats och att deras andel av BNP ökat i alla medlemsstater, även om det skett i olika utsträckning. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att de offentliga finanserna i Europa redan före krisen var i dåligt skick och att medlemsstaternas statsskulder sedan 1970-talet har ökat successivt under de olika perioderna med svag ekonomisk utveckling i EU. Parlamentet noterar att kostnaderna för återhämtningsplanerna, de minskade skatteinkomsterna och de ökade utgifterna för social trygghet har lett till att statsskulderna förvärrats och att deras andel av BNP ökat i alla medlemsstater, även om det skett i olika utsträckning.

| 3. | Europaparlamentet påminner om den ”onda triangeln” av svagheter, det vill säga den obalanserade finanspolitiken i några medlemsstater som har förvärrat de offentliga underskotten redan före krisen och själva finanskrisen, vilket har bidragit väsentligt till en ytterligare ökning av dessa underskott och detta har i sin tur skapat spänningar på marknaderna för statspapper i vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påminner om den ”onda triangeln” av svagheter, det vill säga den obalanserade finanspolitiken i några medlemsstater som har förvärrat de offentliga underskotten redan före krisen och själva finanskrisen, vilket har bidragit väsentligt till en ytterligare ökning av dessa underskott och detta har i sin tur skapat spänningar på marknaderna för statspapper i vissa medlemsstater.

| 4. | Europaparlamentet påpekar att den senaste finansiella, ekonomiska och bankrelaterade kris är den allvarligaste sedan andra världskriget. Parlamentet inser att krisen kunde ha fått ännu allvarligare konsekvenser om inte åtgärder hade vidtagits på EU-nivå. Parlamentet påpekar i detta avseende att ECB:s före detta ordförande Jean-Claude Trichet vid en offentlig utfrågning förklarade att han fruktade att statsskuldkrisen kunde ha utlöst en lika allvarlig kris som den stora depressionen 1929 om inte snabba och kraftfulla åtgärder hade vidtagits. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påpekar att den senaste finansiella, ekonomiska och bankrelaterade kris är den allvarligaste sedan andra världskriget. Parlamentet inser att krisen kunde ha fått ännu allvarligare konsekvenser om inte åtgärder hade vidtagits på EU-nivå. Parlamentet påpekar i detta avseende att ECB:s före detta ordförande Jean-Claude Trichet vid en offentlig utfrågning förklarade att han fruktade att statsskuldkrisen kunde ha utlöst en lika allvarlig kris som den stora depressionen 1929 om inte snabba och kraftfulla åtgärder hade vidtagits.

| 5. | Europaparlamentet noterar att det innan EU-IMF-stödprogrammet inleddes våren 2010 fanns en dubbel rädsla förknippad med Greklands offentliga finansers ”insolvens” och ”bristande hållbarhet”, till följd av den grekiska ekonomins konstant sjunkande konkurrenskraft och en långvarig finanspolitisk degradering på grund av låg effektiv bolagsskatteuppbörd, med ett offentligt underskott som nådde 15,7 procent av BNP 2009, en ökning från ett underskott på 6,5 procent 2007, och med en skuldkvot som fortsatt att stiga sedan 2003, då den låg på 97,4 procent, och som nådde 129,7 procent 2009 och 156,9 procent 2012. Parlamentet anser att den problematiska situationen i Grekland också berodde på statistikbedrägerier under åren innan programmet inleddes. Parlamentet välkomnar den grekiska regeringens beslutsamma åtgärder för att snabbt och effektivt ta itu med dessa problem, bland annat genom upprättandet av den oberoende grekiska statistikmyndigheten i mars 2010. Parlamentet noterar att det gradvisa avslöjandet av statistikbedrägerierna i Grekland ledde till att man måste justera multiplikatorer, prognoser och föreslagna åtgärder. Parlamentet påminner om att Eurostat (EU:s statistikkontor) tack vare Europaparlamentets påtryckningar nu har fått befogenheter och medel till att tillhandahålla en solid bas av tillförlitlig och objektiv statistik. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet noterar att det innan EU-IMF-stödprogrammet inleddes våren 2010 fanns en dubbel rädsla förknippad med Greklands offentliga finansers ”insolvens” och ”bristande hållbarhet”, till följd av den grekiska ekonomins konstant sjunkande konkurrenskraft och en långvarig finanspolitisk degradering på grund av låg effektiv bolagsskatteuppbörd, med ett offentligt underskott som nådde 15,7 procent av BNP 2009, en ökning från ett underskott på 6,5 procent 2007, och med en skuldkvot som fortsatt att stiga sedan 2003, då den låg på 97,4 procent, och som nådde 129,7 procent 2009 och 156,9 procent 2012. Parlamentet anser att den problematiska situationen i Grekland också berodde på statistikbedrägerier under åren innan programmet inleddes. Parlamentet välkomnar den grekiska regeringens beslutsamma åtgärder för att snabbt och effektivt ta itu med dessa problem, bland annat genom upprättandet av den oberoende grekiska statistikmyndigheten i mars 2010. Parlamentet noterar att det gradvisa avslöjandet av statistikbedrägerierna i Grekland ledde till att man måste justera multiplikatorer, prognoser och föreslagna åtgärder. Parlamentet påminner om att Eurostat (EU:s statistikkontor) tack vare Europaparlamentets påtryckningar nu har fått befogenheter och medel till att tillhandahålla en solid bas av tillförlitlig och objektiv statistik.

| 6. | Europaparlamentet noterar att Grekland gick in i recession under det fjärde kvartalet 2008. Parlamentet noterar att landet hade sex kvartal med negativ BNP-tillväxt under de sju kvartalen innan stödprogrammet inleddes. Parlamentet noterar att det finns en nära korrelation mellan å ena sidan konsekvenserna av finanskrisen och ökningen av den offentliga skulden och å andra sidan ökningen av den offentliga skulden och den ekonomiska nedgången, med en offentlig skuld som ökade från 254,7 miljarder euro i slutet av det tredje kvartalet 2008 till 314,1 miljarder euro i slutet av det andra kvartalet 2010. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet noterar att Grekland gick in i recession under det fjärde kvartalet 2008. Parlamentet noterar att landet hade sex kvartal med negativ BNP-tillväxt under de sju kvartalen innan stödprogrammet inleddes. Parlamentet noterar att det finns en nära korrelation mellan å ena sidan konsekvenserna av finanskrisen och ökningen av den offentliga skulden och å andra sidan ökningen av den offentliga skulden och den ekonomiska nedgången, med en offentlig skuld som ökade från 254,7 miljarder euro i slutet av det tredje kvartalet 2008 till 314,1 miljarder euro i slutet av det andra kvartalet 2010.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att till följd av den grekiska regeringens begäran om finansiellt stöd i april 2010 började marknaderna göra nya bedömningar av ekonomiska fundamenta och solvensen i andra medlemsstater i euroområdet, vilket ledde till att trycket på den portugisiska statsskulden snabbt drev upp Portugals refinansieringskostnader till ohållbara nivåer. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet konstaterar att till följd av den grekiska regeringens begäran om finansiellt stöd i april 2010 började marknaderna göra nya bedömningar av ekonomiska fundamenta och solvensen i andra medlemsstater i euroområdet, vilket ledde till att trycket på den portugisiska statsskulden snabbt drev upp Portugals refinansieringskostnader till ohållbara nivåer.

| 8. | Europaparlamentet noterar att de ekonomiska uppgifter som först användes av regeringen under förhandlingarna behövde revideras. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet noterar att de ekonomiska uppgifter som först användes av regeringen under förhandlingarna behövde revideras.

| 9. | Europaparlamentet noterar att den portugisiska ekonomin när EU-IMF-stödprogrammet inleddes hade haft låg BNP- och produktionstillväxt under ett antal år samt stora kapitalinflöden, och att dessa mönster kombinerat med snabbt ökande utgifter, i synnerhet diskretionära utgifter, som legat konstant över BNP-tillväxt, liksom följderna av den globala finanskrisen, hade resulterat i ett stort budgetunderskott och höga offentliga och privat skuldnivåer tillsammans med spridningseffekterna från krisen i Grekland, vilket drev upp Portugals refinansieringskostnader på kapitalmarknaderna till ohållbara nivåer och effektivt skar av den offentliga sektorns tillgång till dessa marknader. Parlamentet betonar att 2010, innan Portugal ansökte om finansiellt stöd den 7 april 2011, hade landets tillväxt sjunkit till 1,9 procent, budgetunderskottet hade nått 9,8 procent (2010), skuldnivån låg på 94 procent (2010) och underskottet i bytesbalansen uppgick till 10,6 procent av BNP, med en arbetslöshetsnivå på 12 procent. Parlamentet noterar i detta sammanhang att övergripande makroekonomiska fundamenta mycket snabbt försämrades, från relativt bra nivåer år 2007 före krisen – då Portugals tillväxt uppgick till 2,4 procent, budgetunderskottet låg på 3,1 procent, skuldnivån på 62,7 procent och underskottet i bytesbalansen på 10,2 procent av BNP, med en arbetslöshetsnivå på 8,1 procent – till en djup recession utan tidigare motstycke. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet noterar att den portugisiska ekonomin när EU-IMF-stödprogrammet inleddes hade haft låg BNP- och produktionstillväxt under ett antal år samt stora kapitalinflöden, och att dessa mönster kombinerat med snabbt ökande utgifter, i synnerhet diskretionära utgifter, som legat konstant över BNP-tillväxt, liksom följderna av den globala finanskrisen, hade resulterat i ett stort budgetunderskott och höga offentliga och privat skuldnivåer tillsammans med spridningseffekterna från krisen i Grekland, vilket drev upp Portugals refinansieringskostnader på kapitalmarknaderna till ohållbara nivåer och effektivt skar av den offentliga sektorns tillgång till dessa marknader. Parlamentet betonar att 2010, innan Portugal ansökte om finansiellt stöd den 7 april 2011, hade landets tillväxt sjunkit till 1,9 procent, budgetunderskottet hade nått 9,8 procent (2010), skuldnivån låg på 94 procent (2010) och underskottet i bytesbalansen uppgick till 10,6 procent av BNP, med en arbetslöshetsnivå på 12 procent. Parlamentet noterar i detta sammanhang att övergripande makroekonomiska fundamenta mycket snabbt försämrades, från relativt bra nivåer år 2007 före krisen – då Portugals tillväxt uppgick till 2,4 procent, budgetunderskottet låg på 3,1 procent, skuldnivån på 62,7 procent och underskottet i bytesbalansen på 10,2 procent av BNP, med en arbetslöshetsnivå på 8,1 procent – till en djup recession utan tidigare motstycke.

| 10. | Europaparlamentet konstaterar att den irländska ekonomin innan EU-IMF-stödprogrammet inleddes precis hade genomgått en bankkris och en ekonomisk kris av dimensioner utan motstycke, som till stor del berodde på den amerikanska ”subprimekrisens” inverkan på den irländska finanssektorn, irländska bankers oansvariga risktagande och det utbredda användandet av tillgångsbaserade värdepapper, vilket genom den generella garantin och den efterföljande räddningsaktionen utestängde den offentliga sektorn från kapitalmarknaderna och fick Irlands BNP att sjunka med 6,4 procent 2009 (1,1 procent 2010), från en positiv tillväxtnivå på 5 procent av BNP 2007, fick arbetslösheten att stiga från 4,7 procent 2007 till 13,9 procent 2010 och resulterade i ett offentligt underskott på 30,6 procent 2010, från ett överskott 2007 (0,2 procent) Parlamentet noterar att bankkrisen delvis berodde på olämplig reglering, mycket låga skattesatser och en alltför stor banksektor. Parlamentet konstaterar att de irländska bankernas privata förluster lades på den irländska staten för att undvika ett sammanbrott av det irländska banksystemet och också för att minimera riskerna för en spridning inom hela euroområdet, samt att Irlands regering agerade i unionens intresse när den hanterade bankkrisen i landet. Parlamentet noterar vidare att den irländska ekonomin under årtiondet innan stödprogrammet inleddes hade en längre period med negativ realränta. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet konstaterar att den irländska ekonomin innan EU-IMF-stödprogrammet inleddes precis hade genomgått en bankkris och en ekonomisk kris av dimensioner utan motstycke, som till stor del berodde på den amerikanska ”subprimekrisens” inverkan på den irländska finanssektorn, irländska bankers oansvariga risktagande och det utbredda användandet av tillgångsbaserade värdepapper, vilket genom den generella garantin och den efterföljande räddningsaktionen utestängde den offentliga sektorn från kapitalmarknaderna och fick Irlands BNP att sjunka med 6,4 procent 2009 (1,1 procent 2010), från en positiv tillväxtnivå på 5 procent av BNP 2007, fick arbetslösheten att stiga från 4,7 procent 2007 till 13,9 procent 2010 och resulterade i ett offentligt underskott på 30,6 procent 2010, från ett överskott 2007 (0,2 procent) Parlamentet noterar att bankkrisen delvis berodde på olämplig reglering, mycket låga skattesatser och en alltför stor banksektor. Parlamentet konstaterar att de irländska bankernas privata förluster lades på den irländska staten för att undvika ett sammanbrott av det irländska banksystemet och också för att minimera riskerna för en spridning inom hela euroområdet, samt att Irlands regering agerade i unionens intresse när den hanterade bankkrisen i landet. Parlamentet noterar vidare att den irländska ekonomin under årtiondet innan stödprogrammet inleddes hade en längre period med negativ realränta.

| 11. | Europaparlamentet påpekar att det inte förekommit någon finanspolitisk obalans i Irland före krisen och att man haft en extremt låg offentlig skuld. Parlamentet betonar vidare den stora flexibiliteten på arbetsmarknaden innan krisen bröt ut. Parlamentet noterar att trojkan först krävde en minskning av lönerna. Parlamentet fäster uppmärksamheten vid en ohållbar bankmodell och ett skattesystem som i alltför hög grad var beroende av skatteintäkterna från en bostads- och tillgångsbubbla, vilket berövade staten inkomster när bubblorna sprack. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påpekar att det inte förekommit någon finanspolitisk obalans i Irland före krisen och att man haft en extremt låg offentlig skuld. Parlamentet betonar vidare den stora flexibiliteten på arbetsmarknaden innan krisen bröt ut. Parlamentet noterar att trojkan först krävde en minskning av lönerna. Parlamentet fäster uppmärksamheten vid en ohållbar bankmodell och ett skattesystem som i alltför hög grad var beroende av skatteintäkterna från en bostads- och tillgångsbubbla, vilket berövade staten inkomster när bubblorna sprack.

| 12. | Europaparlamentet noterar att cirka 40 procent av Irlands BNP tillfördes banksektorn av skattebetalarna vid en tidpunkt då det inte fanns någon bail in-mekanism, eftersom det hade skapat en avsevärd debatt inom trojkan. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet noterar att cirka 40 procent av Irlands BNP tillfördes banksektorn av skattebetalarna vid en tidpunkt då det inte fanns någon bail in-mekanism, eftersom det hade skapat en avsevärd debatt inom trojkan.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar EU:s ledare att till fullo uppfylla sitt åtagande från juni 2012 om att bryta den onda cirkeln mellan bankerna och staten och att fortsätta att granska den irländska finanssektorns situation för att påtagligt lätta Irlands tunga skuldbörda. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar EU:s ledare att till fullo uppfylla sitt åtagande från juni 2012 om att bryta den onda cirkeln mellan bankerna och staten och att fortsätta att granska den irländska finanssektorns situation för att påtagligt lätta Irlands tunga skuldbörda.

| 14. | Europaparlamentet konstaterar att man, när det gäller involveringen av den privata sektorn i Grekland, inte i tillräcklig utsträckning beaktade dominoeffekterna på det cypriotiska banksystemet, som redan var nära att kollapsa på grund av en bristande bankmodell, och det antyddes även att tillgångar i förbindelse med vissa större medlemsstater återigen skyddades. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet konstaterar att man, när det gäller involveringen av den privata sektorn i Grekland, inte i tillräcklig utsträckning beaktade dominoeffekterna på det cypriotiska banksystemet, som redan var nära att kollapsa på grund av en bristande bankmodell, och det antyddes även att tillgångar i förbindelse med vissa större medlemsstater återigen skyddades.

| 15. | Europaparlamentet noterar att Cypern i maj 2011 förlorade tillträdet till internationella marknader på grund av den avsevärda försämringen av de offentliga finanserna samt den grekiska ekonomins stora inverkan på den cypriotiska banksektorn och omstruktureringen av den offentliga skulden i Grekland, vilket ledde till stora förluster i Cypern. Parlamentet noterar att man under lång tid hade känt till de allvarliga problemen med systeminstabilitet i den cypriotiska ekonomin vid starten av EU-IMF-stödprogrammet 2013, bl.a. på grund av dess överbelånade och risksökande banksektor och dess exponering mot högt skuldsatta lokala fastighetsföretag, den grekiska skuldkrisen, internationella kreditvärderingsinstituts nedgradering av cypriotiska statsobligationer, oförmågan att refinansiera de offentliga utgifterna på de internationella marknaderna och de cypriotiska offentliga myndigheternas motvilja att omstrukturera den krisdrabbade finanssektorn för att i stället förlita sig på ett massivt kapitaltillskott från Ryssland. Parlamentet påminner även om att situationen har komplicerats av att man i alltför stor utsträckning förlitat sig på sparpengar från ryska medborgare och tagit lån från ryska myndigheter. Parlamentet noterar vidare att den cypriotiska offentliga skuldkvoten år 2007 uppgick till 58,8 procent och steg till 86,6 procent 2012, samtidigt som det 2007 förelåg ett allmänt offentligt överskott på 3,5 procent av BNP vilket dock 2012 hade blivit ett underskott på 6,4 procent. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet noterar att Cypern i maj 2011 förlorade tillträdet till internationella marknader på grund av den avsevärda försämringen av de offentliga finanserna samt den grekiska ekonomins stora inverkan på den cypriotiska banksektorn och omstruktureringen av den offentliga skulden i Grekland, vilket ledde till stora förluster i Cypern. Parlamentet noterar att man under lång tid hade känt till de allvarliga problemen med systeminstabilitet i den cypriotiska ekonomin vid starten av EU-IMF-stödprogrammet 2013, bl.a. på grund av dess överbelånade och risksökande banksektor och dess exponering mot högt skuldsatta lokala fastighetsföretag, den grekiska skuldkrisen, internationella kreditvärderingsinstituts nedgradering av cypriotiska statsobligationer, oförmågan att refinansiera de offentliga utgifterna på de internationella marknaderna och de cypriotiska offentliga myndigheternas motvilja att omstrukturera den krisdrabbade finanssektorn för att i stället förlita sig på ett massivt kapitaltillskott från Ryssland. Parlamentet påminner även om att situationen har komplicerats av att man i alltför stor utsträckning förlitat sig på sparpengar från ryska medborgare och tagit lån från ryska myndigheter. Parlamentet noterar vidare att den cypriotiska offentliga skuldkvoten år 2007 uppgick till 58,8 procent och steg till 86,6 procent 2012, samtidigt som det 2007 förelåg ett allmänt offentligt överskott på 3,5 procent av BNP vilket dock 2012 hade blivit ett underskott på 6,4 procent.

EU-IMF-stödet, samförståndsavtalets innehåll och tillämpade strategier

| 16. | Europaparlamentet konstaterar att Greklands första ansökan om finansiellt stöd lämnades in den 23 april 2010 och att avtalet mellan de grekiska myndigheterna å ena sidan och EU och IMF å andra sidan ingicks den 2 maj 2010 inom ramen för det berörda samförståndsavtalet, som innehöll villkoren för EU-IMF-stödet. Parlamentet konstaterar vidare att man efter fem revideringar och med hänsyn till de otillräckliga resultaten med det första programmet var tvungen att anta ett andra program i mars 2012, vilket sedan dess har reviderats tre gånger. Parlamentet beklagar att IMF inte på effektivt sätt tog hänsyn till invändningarna från en tredjedel av sina styrelsemedlemmar i fråga om fördelningen av fördelar och bördor i samband med det första grekiska programmet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet konstaterar att Greklands första ansökan om finansiellt stöd lämnades in den 23 april 2010 och att avtalet mellan de grekiska myndigheterna å ena sidan och EU och IMF å andra sidan ingicks den 2 maj 2010 inom ramen för det berörda samförståndsavtalet, som innehöll villkoren för EU-IMF-stödet. Parlamentet konstaterar vidare att man efter fem revideringar och med hänsyn till de otillräckliga resultaten med det första programmet var tvungen att anta ett andra program i mars 2012, vilket sedan dess har reviderats tre gånger. Parlamentet beklagar att IMF inte på effektivt sätt tog hänsyn till invändningarna från en tredjedel av sina styrelsemedlemmar i fråga om fördelningen av fördelar och bördor i samband med det första grekiska programmet.

| 17. | Europaparlamentet noterar att det första avtalet från maj 2010 inte kunde omfatta bestämmelser avseende en omstrukturering av den grekiska skulden, trots att detta först föreslogs av IMF, som i linje med sin vanliga praxis skulle ha föredragit en tidig omstrukturering av skulden. Parlamentet erinrar om ECB:s ovilja att överväga någon form av omstrukturering av skulden 2010 och 2011 på grund av att detta skulle ha lett till att krisen fick spridningseffekter i andra medlemsstater, liksom dess vägran att delta i den omstrukturering som beslutades i februari 2012. Parlamentet noterar att Greklands centralbank i november 2010 bidrog till att stärka oron på marknaden genom att offentligt varna investerare för att man inte längre kunde ta likviditetsåtgärder från ECB för givet i förbindelse med Greklands statsskuld. Parlamentet noterar vidare medlemsstaternas löfte att deras banker skulle upprätthålla sin exponering mot den grekiska obligationsmarknaden, som de inte kunde leva upp till. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet noterar att det första avtalet från maj 2010 inte kunde omfatta bestämmelser avseende en omstrukturering av den grekiska skulden, trots att detta först föreslogs av IMF, som i linje med sin vanliga praxis skulle ha föredragit en tidig omstrukturering av skulden. Parlamentet erinrar om ECB:s ovilja att överväga någon form av omstrukturering av skulden 2010 och 2011 på grund av att detta skulle ha lett till att krisen fick spridningseffekter i andra medlemsstater, liksom dess vägran att delta i den omstrukturering som beslutades i februari 2012. Parlamentet noterar att Greklands centralbank i november 2010 bidrog till att stärka oron på marknaden genom att offentligt varna investerare för att man inte längre kunde ta likviditetsåtgärder från ECB för givet i förbindelse med Greklands statsskuld. Parlamentet noterar vidare medlemsstaternas löfte att deras banker skulle upprätthålla sin exponering mot den grekiska obligationsmarknaden, som de inte kunde leva upp till.

| 18. | Europaparlamentet konstaterar att Portugals första ansökan om finansiellt stöd lämnades in den 7 april 2011 och att avtalet mellan de portugisiska myndigheterna å ena sidan och EU och IMF å andra sidan ingicks den 17 maj 2011 inom ramen för det berörda samförståndsavtalet, som innehöll villkoren för EU-IMF-stödet. Parlamentet konstaterar vidare att det portugisiska programmet sedan dess har reviderats regelbundet för att anpassa syftet och målen, med hänsyn till de ouppnåeliga ursprungliga målen, vilket har lett till den framgångsrika tionde revideringen av Portugals ekonomiska anpassningsprogram, med goda förutsättningar att inom kort avsluta programmet. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet konstaterar att Portugals första ansökan om finansiellt stöd lämnades in den 7 april 2011 och att avtalet mellan de portugisiska myndigheterna å ena sidan och EU och IMF å andra sidan ingicks den 17 maj 2011 inom ramen för det berörda samförståndsavtalet, som innehöll villkoren för EU-IMF-stödet. Parlamentet konstaterar vidare att det portugisiska programmet sedan dess har reviderats regelbundet för att anpassa syftet och målen, med hänsyn till de ouppnåeliga ursprungliga målen, vilket har lett till den framgångsrika tionde revideringen av Portugals ekonomiska anpassningsprogram, med goda förutsättningar att inom kort avsluta programmet.

| 19. | Europaparlamentet påminner om det rapporterade bilaterala tryck som ECB lade på de irländska myndigheterna innan ett första avtal mellan de irländska myndigheterna och EU och IMF ingicks den 7 december 2010 och den 16 december 2010 i de berörda samförståndsavtalen, som innehöll villkoren för EU-IMF-stödet. Parlamentet noterar att programmet till största delen byggde på den irländska regeringens egen nationella återhämtningsplan för 2011–2014, som offentliggjordes den 24 november 2010. Parlamentet noterar vidare att det irländska programmet sedan dess har reviderats regelbundet, vilket har lett till en tolfte och slutlig revidering den 9 december 2013, och att detta program avslutades den 15 december 2013. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet påminner om det rapporterade bilaterala tryck som ECB lade på de irländska myndigheterna innan ett första avtal mellan de irländska myndigheterna och EU och IMF ingicks den 7 december 2010 och den 16 december 2010 i de berörda samförståndsavtalen, som innehöll villkoren för EU-IMF-stödet. Parlamentet noterar att programmet till största delen byggde på den irländska regeringens egen nationella återhämtningsplan för 2011–2014, som offentliggjordes den 24 november 2010. Parlamentet noterar vidare att det irländska programmet sedan dess har reviderats regelbundet, vilket har lett till en tolfte och slutlig revidering den 9 december 2013, och att detta program avslutades den 15 december 2013.

| 20. | Europaparlamentet noterar att Europeiska rådet den 29 juni 2012 beslutade att ge ESM en möjlighet att direkt rekapitalisera banker, med stöd av ett ordinarie beslut och förutsatt att en effektiv gemensam tillsynsmekanism inrättas. Parlamentet noterar vidare att det villkorade operativa ramverket för instrumentet för direkt rekapitalisering definierades av Eurogruppen den 20 juni 2013. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet noterar att Europeiska rådet den 29 juni 2012 beslutade att ge ESM en möjlighet att direkt rekapitalisera banker, med stöd av ett ordinarie beslut och förutsatt att en effektiv gemensam tillsynsmekanism inrättas. Parlamentet noterar vidare att det villkorade operativa ramverket för instrumentet för direkt rekapitalisering definierades av Eurogruppen den 20 juni 2013.

| 21. | Europaparlamentet konstaterar att resonemanget kring nedskrivning av tillgångar (bail-in) har utvecklats med tiden. I Irland 2010 var bail-in av långvariga obligationsinnehavare inte ett alternativ för de irländska myndigheterna, medan man i Cypern 2013 föreslog bail-in av försäkrade insättare som en politisk åtgärd, vilket ökade olikheterna mellan de instrument som användes för att lindra bank- och statsskuldskrisen. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet konstaterar att resonemanget kring nedskrivning av tillgångar (bail-in) har utvecklats med tiden. I Irland 2010 var bail-in av långvariga obligationsinnehavare inte ett alternativ för de irländska myndigheterna, medan man i Cypern 2013 föreslog bail-in av försäkrade insättare som en politisk åtgärd, vilket ökade olikheterna mellan de instrument som användes för att lindra bank- och statsskuldskrisen.

| 22. | Europaparlamentet konstaterar att Cypern lämnade in en första ansökan om finansiellt stöd den 25 juni 2012, men att meningsskiljaktigheter avseende villkoren samt det cypriotiska parlamentets förkastande den 19 mars 2013 av ett första förslag till program, som omfattade bail-in av försäkrade insättare, eftersom det stred mot andan i EU-lagstiftningen på grund av att det omfattade ett värderingsavdrag för mindre insättningar under 100 000 euro, fördröjde det slutgiltiga avtalet om EU-IMF-stödprogrammet till den 24 april (EU) och den 15 maj 2013 (IMF), samt att det cypriotiska representanthuset slutligen godkände avtalet den 30 april 2013. Parlamentet konstaterar vidare att det i fråga om Cypern inledningsvis fanns konkurrerande programförslag bland de olika medlemmarna i trojkan, och understryker avsaknaden av en tillräcklig förklaring till kommissionens och EU:s finansministrars godkännande av att även försäkrade insättare skulle omfattas. Parlamentet beklagar dessutom att de cypriotiska myndigheterna hänvisade till svårigheter med att övertyga trojkans företrädare om sina farhågor under förhandlingsprocessen, liksom det faktum att den cypriotiska regeringen enligt rapporterna var tvungen att acceptera bail-in-instrumentet för bankinsättningar med hänsyn till den exceptionellt höga privata skuldnivån i förhållande till BNP. Parlamentet påpekar att samtidigt som Cyperns centralbank och en ministerkommitté var djupt involverade i förhandlingarna om och utformningen av det finansiella stödprogrammet, och den cypriotiska centralbankschefen slutligen undertecknade samförståndsavtalet tillsammans med finansministern, måste det betonas att det fanns extremt lite tid för fortsatta detaljerade förhandlingar om aspekterna av samförståndsavtalet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet konstaterar att Cypern lämnade in en första ansökan om finansiellt stöd den 25 juni 2012, men att meningsskiljaktigheter avseende villkoren samt det cypriotiska parlamentets förkastande den 19 mars 2013 av ett första förslag till program, som omfattade bail-in av försäkrade insättare, eftersom det stred mot andan i EU-lagstiftningen på grund av att det omfattade ett värderingsavdrag för mindre insättningar under 100 000 euro, fördröjde det slutgiltiga avtalet om EU-IMF-stödprogrammet till den 24 april (EU) och den 15 maj 2013 (IMF), samt att det cypriotiska representanthuset slutligen godkände avtalet den 30 april 2013. Parlamentet konstaterar vidare att det i fråga om Cypern inledningsvis fanns konkurrerande programförslag bland de olika medlemmarna i trojkan, och understryker avsaknaden av en tillräcklig förklaring till kommissionens och EU:s finansministrars godkännande av att även försäkrade insättare skulle omfattas. Parlamentet beklagar dessutom att de cypriotiska myndigheterna hänvisade till svårigheter med att övertyga trojkans företrädare om sina farhågor under förhandlingsprocessen, liksom det faktum att den cypriotiska regeringen enligt rapporterna var tvungen att acceptera bail-in-instrumentet för bankinsättningar med hänsyn till den exceptionellt höga privata skuldnivån i förhållande till BNP. Parlamentet påpekar att samtidigt som Cyperns centralbank och en ministerkommitté var djupt involverade i förhandlingarna om och utformningen av det finansiella stödprogrammet, och den cypriotiska centralbankschefen slutligen undertecknade samförståndsavtalet tillsammans med finansministern, måste det betonas att det fanns extremt lite tid för fortsatta detaljerade förhandlingar om aspekterna av samförståndsavtalet.

| 23. | Europaparlamentet noterar att tillämpningen av bail-in-instrumentet, vilket inkluderar införandet av kapitalkontroll, har fått allvarliga bieffekter, och understryker att Cyperns realekonomi fortfarande står inför stora utmaningar, eftersom indragandet av krediter utarmar ekonomins produktionssektorer. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet noterar att tillämpningen av bail-in-instrumentet, vilket inkluderar införandet av kapitalkontroll, har fått allvarliga bieffekter, och understryker att Cyperns realekonomi fortfarande står inför stora utmaningar, eftersom indragandet av krediter utarmar ekonomins produktionssektorer.

| 24. | Europaparlamentet noterar att IMF är det globala institut som har i uppdrag att tillhandahålla stater med betalningsbalansproblem villkorligt finansiellt stöd. Parlamentet påpekar att alla medlemsstater är medlemmar i IMF och därför har rätt att begära stöd från IMF, i samarbete med EU-institutionerna, utifrån en bedömning av EU:s och den berörda medlemsstatens intressen. Parlamentet noterar att det med hänsyn till krisens omfattning inte hade varit tillräckligt att enbart förlita sig på IMF:s finansiella medel för att lösa problemen i de länder som är i behov av finansiellt stöd. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet noterar att IMF är det globala institut som har i uppdrag att tillhandahålla stater med betalningsbalansproblem villkorligt finansiellt stöd. Parlamentet påpekar att alla medlemsstater är medlemmar i IMF och därför har rätt att begära stöd från IMF, i samarbete med EU-institutionerna, utifrån en bedömning av EU:s och den berörda medlemsstatens intressen. Parlamentet noterar att det med hänsyn till krisens omfattning inte hade varit tillräckligt att enbart förlita sig på IMF:s finansiella medel för att lösa problemen i de länder som är i behov av finansiellt stöd.

| 25. | Europaparlamentet konstaterar att IMF tydligt har betonat riskerna i det grekiska programmet, särskilt i fråga om hållbarheten i skuldsättningen. Parlamentet påminner om att IMF, utöver att man accepterade att programmen ska utformas och förhandlas fram av trojkan, beslutade att modifiera kriteriet för hållbar skuldsättning i sin policy för exceptionell tillgång (Exceptional Access Policy, EAP) för att göra det möjligt att låna ut till Grekland, Irland och Portugal. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet konstaterar att IMF tydligt har betonat riskerna i det grekiska programmet, särskilt i fråga om hållbarheten i skuldsättningen. Parlamentet påminner om att IMF, utöver att man accepterade att programmen ska utformas och förhandlas fram av trojkan, beslutade att modifiera kriteriet för hållbar skuldsättning i sin policy för exceptionell tillgång (Exceptional Access Policy, EAP) för att göra det möjligt att låna ut till Grekland, Irland och Portugal.

| 26. | Europaparlamentet uppmärksammar de farhågor som framförts avseende ECB:s tillsyn över likviditetsstödet i krislägen. Parlamentet anser att det solvensbegrepp som ECB använde är bristfälligt när det gäller transparens och förutsebarhet. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmärksammar de farhågor som framförts avseende ECB:s tillsyn över likviditetsstödet i krislägen. Parlamentet anser att det solvensbegrepp som ECB använde är bristfälligt när det gäller transparens och förutsebarhet.

| 27. | Europaparlamentet konstaterar att EU och de internationella institutionerna var oförberedda på en statsskuldkris av detta stora omfång och dess skilda orsaker och konsekvenser inom euroområdet, som hade sitt ursprung i den allvarligaste finanskrisen sedan 1929 men även i andra faktorer. Parlamentet beklagar avsaknaden av en solid rättslig grund för att hantera en sådan kris. Parlamentet välkomnar de snabba och beslutsamma åtgärder som vidtogs, men beklagar att rådet konsekvent har vägrat att utveckla en långsiktig, övergripande och systeminriktad strategi. Parlamentet beklagar att EU:s strukturfonder och annan EU-politik som syftar till långsiktig ekonomisk konvergens inom unionen inte har fungerat effektivt. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet konstaterar att EU och de internationella institutionerna var oförberedda på en statsskuldkris av detta stora omfång och dess skilda orsaker och konsekvenser inom euroområdet, som hade sitt ursprung i den allvarligaste finanskrisen sedan 1929 men även i andra faktorer. Parlamentet beklagar avsaknaden av en solid rättslig grund för att hantera en sådan kris. Parlamentet välkomnar de snabba och beslutsamma åtgärder som vidtogs, men beklagar att rådet konsekvent har vägrat att utveckla en långsiktig, övergripande och systeminriktad strategi. Parlamentet beklagar att EU:s strukturfonder och annan EU-politik som syftar till långsiktig ekonomisk konvergens inom unionen inte har fungerat effektivt.

| 28. | Europaparlamentet påpekar att medfinansieringsgraden för EU:s strukturfonder ökades upp till 95 procent för vissa av de medlemsstater som har drabbats värst av krisen och som har mottagit finansiellt stöd inom ramen för ett anpassningsprogram. Parlamentet betonar att de lokala och nationella myndigheterna måste stärkas för att kunna genomföra EU:s lagstiftning och program och därmed påskynda utnyttjandet av strukturfondsmedlen. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet påpekar att medfinansieringsgraden för EU:s strukturfonder ökades upp till 95 procent för vissa av de medlemsstater som har drabbats värst av krisen och som har mottagit finansiellt stöd inom ramen för ett anpassningsprogram. Parlamentet betonar att de lokala och nationella myndigheterna måste stärkas för att kunna genomföra EU:s lagstiftning och program och därmed påskynda utnyttjandet av strukturfondsmedlen.

| 29. | Europaparlamentet inser, trots det som sagts ovan, att den oerhörda utmaning som trojkan stod inför och som ledde till krisen var unik som en följd av, bland annat, svaga statliga finanser, behovet av strukturreformer i vissa medlemsstater, bristande reglering av finansiella tjänster på europeisk och nationell nivå och stora makroekonomiska obalanser som byggts upp under många år, samt politiska och institutionella brister och det faktum att de flesta traditionella makroekonomiska instrument, såsom finanspolitik eller extern devalvering, inte var möjliga på grund av ramarna för den monetära unionen och euroområdets ofullständiga karaktär. Parlamentet noterar dessutom den avsevärda tidspress som delvis berodde på att ansökningarna om finansiellt stöd i allmänhet gjordes vid en tidpunkt då medlemsstaterna redan var nära fallissemang och inte längre hade tillträde till marknaderna, samtidigt som juridiska hinder skulle undanröjas, rädslan för euroområdets sammanbrott var påtaglig, det fanns ett akut behov av att uppnå politiska överenskommelser och fatta beslut om reformer, världsekonomin var på kraftig nedgång och ett antal länder som skulle tillhandahålla finansiellt stöd hade sett sina egna offentliga och privata skulder öka på ett alarmerande sätt. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet inser, trots det som sagts ovan, att den oerhörda utmaning som trojkan stod inför och som ledde till krisen var unik som en följd av, bland annat, svaga statliga finanser, behovet av strukturreformer i vissa medlemsstater, bristande reglering av finansiella tjänster på europeisk och nationell nivå och stora makroekonomiska obalanser som byggts upp under många år, samt politiska och institutionella brister och det faktum att de flesta traditionella makroekonomiska instrument, såsom finanspolitik eller extern devalvering, inte var möjliga på grund av ramarna för den monetära unionen och euroområdets ofullständiga karaktär. Parlamentet noterar dessutom den avsevärda tidspress som delvis berodde på att ansökningarna om finansiellt stöd i allmänhet gjordes vid en tidpunkt då medlemsstaterna redan var nära fallissemang och inte längre hade tillträde till marknaderna, samtidigt som juridiska hinder skulle undanröjas, rädslan för euroområdets sammanbrott var påtaglig, det fanns ett akut behov av att uppnå politiska överenskommelser och fatta beslut om reformer, världsekonomin var på kraftig nedgång och ett antal länder som skulle tillhandahålla finansiellt stöd hade sett sina egna offentliga och privata skulder öka på ett alarmerande sätt.

| 30. | Europaparlamentet fördömer bristen på transparens i förhandlingarna om samförståndsavtalet. Parlamentet noterar behovet av att bedöma huruvida formella dokument tydligt delgavs och togs i beaktande inom utsatt tid i de nationella parlamenten och i Europaparlamentet och på lämpligt sätt diskuterades med arbetsmarknadens parter. Parlamentet noterar vidare de möjligen negativa effekterna av sådan praxis, som inbegriper sekretessprinciper avseende medborgares rättigheter, stabiliteten för den politiska situationens i berörda länder och medborgarnas förtroende för demokratin och det europeiska projektet. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet fördömer bristen på transparens i förhandlingarna om samförståndsavtalet. Parlamentet noterar behovet av att bedöma huruvida formella dokument tydligt delgavs och togs i beaktande inom utsatt tid i de nationella parlamenten och i Europaparlamentet och på lämpligt sätt diskuterades med arbetsmarknadens parter. Parlamentet noterar vidare de möjligen negativa effekterna av sådan praxis, som inbegriper sekretessprinciper avseende medborgares rättigheter, stabiliteten för den politiska situationens i berörda länder och medborgarnas förtroende för demokratin och det europeiska projektet.

| 31. | Europaparlamentet konstaterar att de rekommendationer som ingår i samförståndsavtalet står i strid med den moderniseringspolitik som utvecklats i form av Lissabonstrategin och Europa 2020-strategin. Parlamentet beklagar också att medlemsstater med samförståndsavtal är undantagna från alla rapporteringsförfaranden inom ramen för den europeiska planeringsterminen, inklusive rapporteringen om målen om fattigdomsbekämpning och social delaktighet, och att de inte får landsspecifika rekommendationer vid sidan av genomförandet av samförståndsavtalen. Parlamentet påminner om att samförståndsavtalen måste anpassas så att de beaktar den berörda medlemsstatens praxis och system för lönebildning samt nationella reformprogram inom ramen för unionens strategi för tillväxt och sysselsättning som fastställs i förordning (EU) nr 472/2013 (artikel 7.1). Parlamentet kräver att detta görs i de fall det inte redan har gjorts. Parlamentet påpekar emellertid att detta delvis kan förklaras, även om det inte helt kan rättfärdigas, av att programmen fick tillämpas under avsevärd tidspress under besvärliga politiska, ekonomiska och finansiella omständigheter. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet konstaterar att de rekommendationer som ingår i samförståndsavtalet står i strid med den moderniseringspolitik som utvecklats i form av Lissabonstrategin och Europa 2020-strategin. Parlamentet beklagar också att medlemsstater med samförståndsavtal är undantagna från alla rapporteringsförfaranden inom ramen för den europeiska planeringsterminen, inklusive rapporteringen om målen om fattigdomsbekämpning och social delaktighet, och att de inte får landsspecifika rekommendationer vid sidan av genomförandet av samförståndsavtalen. Parlamentet påminner om att samförståndsavtalen måste anpassas så att de beaktar den berörda medlemsstatens praxis och system för lönebildning samt nationella reformprogram inom ramen för unionens strategi för tillväxt och sysselsättning som fastställs i förordning (EU) nr 472/2013 (artikel 7.1). Parlamentet kräver att detta görs i de fall det inte redan har gjorts. Parlamentet påpekar emellertid att detta delvis kan förklaras, även om det inte helt kan rättfärdigas, av att programmen fick tillämpas under avsevärd tidspress under besvärliga politiska, ekonomiska och finansiella omständigheter.

| 32. | Europaparlamentet beklagar att programmen för Grekland, Irland och Portugal innehåller ett antal detaljerade föreskrifter om reformer av sjukvårdssystemen och nedskärningar av utgifterna. Parlamentet beklagar vidare att programmen inte är bundna till Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och bestämmelserna i EU-fördragen, särskilt artikel 168.7 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet beklagar att programmen för Grekland, Irland och Portugal innehåller ett antal detaljerade föreskrifter om reformer av sjukvårdssystemen och nedskärningar av utgifterna. Parlamentet beklagar vidare att programmen inte är bundna till Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och bestämmelserna i EU-fördragen, särskilt artikel 168.7 i EUF-fördraget.

| 33. | Europaparlamentet påpekar att EU:s finansministrar har godkänt de makroekonomiska anpassningsprogrammen. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet påpekar att EU:s finansministrar har godkänt de makroekonomiska anpassningsprogrammen.

Den nuvarande ekonomiska och sociala situationen

| 34. | Europaparlamentet beklagar att de åtgärder som vidtagits har på kort sikt lett till en ökning av ojämlikheten i inkomstfördelningen. Parlamentet noterar att dessa ojämlikheter har ökat över genomsnittet i de fyra länderna. Parlamentet konstaterar att nedskärningarna i sociala förmåner och tjänster samt den stigande arbetslösheten till följd av de åtgärder som ingår i programmen för att korrigera den makroekonomiska situationen, i kombination med lönesänkningar, ökar fattigdomen. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet beklagar att de åtgärder som vidtagits har på kort sikt lett till en ökning av ojämlikheten i inkomstfördelningen. Parlamentet noterar att dessa ojämlikheter har ökat över genomsnittet i de fyra länderna. Parlamentet konstaterar att nedskärningarna i sociala förmåner och tjänster samt den stigande arbetslösheten till följd av de åtgärder som ingår i programmen för att korrigera den makroekonomiska situationen, i kombination med lönesänkningar, ökar fattigdomen.

| 35. | Europaparlamentet pekar på den oacceptabla arbetslöshetsnivån, långtidsarbetslösheten och ungdomsarbetslösheten, framför allt i de fyra medlemsstater som omfattas av stödprogram. Parlamentet betonar att den höga ungdomsarbetslösheten äventyrar möjligheterna till framtida ekonomisk utveckling, vilket visades av flödet av unga migranter från södra Europa och från Irland och som riskerar att orsaka kompetensflykt. Parlamentet påminner om att utbildning, yrkesutbildning och en stabil vetenskaplig och teknisk bakgrund konsekvent har betraktats som den avgörande faktorn för dessa ekonomiers strukturella återhämtning. Parlamentet välkomnar därför de nya initiativen på EU-nivå för utbildning och sysselsättning bland unga, som programmet Erasmus+, ungdomssysselsättningsinitiativet och de sex miljarder euro som avsätts till EU:s ungdomsgaranti, men efterlyser ännu starkare politisk och ekonomisk fokus på att lösa dessa frågor. Parlamentet betonar att befogenheterna på området för sysselsättning främst ligger hos medlemsstaterna, och uppmuntrar därför medlemsstaterna att ytterligare modernisera sina nationella utbildningssystem och åta sig att ta itu med ungdomsarbetslösheten. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet pekar på den oacceptabla arbetslöshetsnivån, långtidsarbetslösheten och ungdomsarbetslösheten, framför allt i de fyra medlemsstater som omfattas av stödprogram. Parlamentet betonar att den höga ungdomsarbetslösheten äventyrar möjligheterna till framtida ekonomisk utveckling, vilket visades av flödet av unga migranter från södra Europa och från Irland och som riskerar att orsaka kompetensflykt. Parlamentet påminner om att utbildning, yrkesutbildning och en stabil vetenskaplig och teknisk bakgrund konsekvent har betraktats som den avgörande faktorn för dessa ekonomiers strukturella återhämtning. Parlamentet välkomnar därför de nya initiativen på EU-nivå för utbildning och sysselsättning bland unga, som programmet Erasmus+, ungdomssysselsättningsinitiativet och de sex miljarder euro som avsätts till EU:s ungdomsgaranti, men efterlyser ännu starkare politisk och ekonomisk fokus på att lösa dessa frågor. Parlamentet betonar att befogenheterna på området för sysselsättning främst ligger hos medlemsstaterna, och uppmuntrar därför medlemsstaterna att ytterligare modernisera sina nationella utbildningssystem och åta sig att ta itu med ungdomsarbetslösheten.

| 36. | Europaparlamentet välkomnar slutförandet av programmet för Irland, det vill säga att trojkans uppdrag har upphört och landet fick tillträde till obligationsmarknaderna den 7 januari 2014, liksom det väntade slutförandet av programmet för Portugal. Parlamentet uppskattar den mycket omfattande finanspolitiska anpassningen i Grekland, men beklagar dock de ojämna resultaten i Grekland trots att man vidtagit reformer utan tidigare motsvarighet. Parlamentet uppskattar de mycket krävande insatser som har efterfrågats av enskilda personer, familjer, företag och andra organisationer i det civila samhället i de länder som omfattas av anpassningsprogrammen. Parlamentet noterar de första tecknen på en del ekonomiska förbättringar i vissa programländer, men påpekar dock att de bestående höga arbetslöshetsnivåerna hämmar den ekonomiska återhämtningen och att det krävs fortsatta ambitiösa insatser både på nationell nivå och på EU-nivå. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet välkomnar slutförandet av programmet för Irland, det vill säga att trojkans uppdrag har upphört och landet fick tillträde till obligationsmarknaderna den 7 januari 2014, liksom det väntade slutförandet av programmet för Portugal. Parlamentet uppskattar den mycket omfattande finanspolitiska anpassningen i Grekland, men beklagar dock de ojämna resultaten i Grekland trots att man vidtagit reformer utan tidigare motsvarighet. Parlamentet uppskattar de mycket krävande insatser som har efterfrågats av enskilda personer, familjer, företag och andra organisationer i det civila samhället i de länder som omfattas av anpassningsprogrammen. Parlamentet noterar de första tecknen på en del ekonomiska förbättringar i vissa programländer, men påpekar dock att de bestående höga arbetslöshetsnivåerna hämmar den ekonomiska återhämtningen och att det krävs fortsatta ambitiösa insatser både på nationell nivå och på EU-nivå.

Trojkan – den ekonomiska dimensionen – den teoretiska grunden och effekterna av besluten

| 37. | Europaparlamentet understryker att det krävs lämpliga ekonomiska modeller landspecifikt och för hela euroområdet, som bygger på försiktiga antaganden, oberoende data, involvering av intressenter och transparens, för att utforma trovärdiga och effektiva anpassningsprogram, och medger samtidigt att de ekonomiska prognoserna vanligtvis är förbundna med en viss osäkerhet och oförutsebarhet. Parlamentet beklagar att adekvat statistik och information inte alltid fanns att tillgå. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet understryker att det krävs lämpliga ekonomiska modeller landspecifikt och för hela euroområdet, som bygger på försiktiga antaganden, oberoende data, involvering av intressenter och transparens, för att utforma trovärdiga och effektiva anpassningsprogram, och medger samtidigt att de ekonomiska prognoserna vanligtvis är förbundna med en viss osäkerhet och oförutsebarhet. Parlamentet beklagar att adekvat statistik och information inte alltid fanns att tillgå.

| 38. | Europaparlamentet gläder sig över att man med hjälp av finansiellt stöd på kort sikt uppnådde målet att undvika en oordnad betalningsinställelse av statsskulden, vilket skulle ha fått oerhört allvarliga ekonomiska och sociala konsekvenser, förmodligen värre vad som nu är fallet, samt spridningseffekter av oanad omfattning för andra länder, och eventuellt tvingat en del länder att gå ur euroområdet. Parlamentet noterar emellertid att det inte finns några garantier för att detta kan undvikas på lång sikt. Parlamentet noterar också att det finansiella stödet och anpassningsprogrammet i Grekland inte har förhindrat en ordnad betalningsinställelse eller en spridning av krisen till andra medlemsstater, samt att förtroendet för marknaden återupprättades och att räntespreaden för statsskulden först började minska när ECB kompletterade de åtgärder som redan hade vidtagits genom programmet för direkta monetära transaktioner i augusti 2012. Parlamentet beklagar den ekonomiska och sociala nedgången, som blev tydlig när de finanspolitiska och makroekonomiska justeringarna genomfördes, och konstaterar att de ekonomiska och sociala konsekvenserna skulle ha blivit värre utan EU:s och IMF:s finansiella och tekniska stöd. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet gläder sig över att man med hjälp av finansiellt stöd på kort sikt uppnådde målet att undvika en oordnad betalningsinställelse av statsskulden, vilket skulle ha fått oerhört allvarliga ekonomiska och sociala konsekvenser, förmodligen värre vad som nu är fallet, samt spridningseffekter av oanad omfattning för andra länder, och eventuellt tvingat en del länder att gå ur euroområdet. Parlamentet noterar emellertid att det inte finns några garantier för att detta kan undvikas på lång sikt. Parlamentet noterar också att det finansiella stödet och anpassningsprogrammet i Grekland inte har förhindrat en ordnad betalningsinställelse eller en spridning av krisen till andra medlemsstater, samt att förtroendet för marknaden återupprättades och att räntespreaden för statsskulden först började minska när ECB kompletterade de åtgärder som redan hade vidtagits genom programmet för direkta monetära transaktioner i augusti 2012. Parlamentet beklagar den ekonomiska och sociala nedgången, som blev tydlig när de finanspolitiska och makroekonomiska justeringarna genomfördes, och konstaterar att de ekonomiska och sociala konsekvenserna skulle ha blivit värre utan EU:s och IMF:s finansiella och tekniska stöd.

| 39. | Europaparlamentet noterar att trojkan redan från början offentliggjorde omfattande dokument om diagnostiken, strategin för att lösa de mycket allvarliga problemen, en uppsättning politiska åtgärder som tagits fram tillsammans med den berörda nationella regeringen och ekonomiska prognoser, vilka alla uppdateras regelbundet. Parlamentet noterar vidare att dessa dokument inte gjorde det möjligt för allmänheten att skapa sig en övergripande bild av förhandlingarna och att detta därför inte är tillräckligt när det gäller ansvarsutkrävande. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet noterar att trojkan redan från början offentliggjorde omfattande dokument om diagnostiken, strategin för att lösa de mycket allvarliga problemen, en uppsättning politiska åtgärder som tagits fram tillsammans med den berörda nationella regeringen och ekonomiska prognoser, vilka alla uppdateras regelbundet. Parlamentet noterar vidare att dessa dokument inte gjorde det möjligt för allmänheten att skapa sig en övergripande bild av förhandlingarna och att detta därför inte är tillräckligt när det gäller ansvarsutkrävande.

| 40. | Europaparlamentet beklagar trojkans ibland överoptimistiska antaganden, särskilt avseende tillväxt och sysselsättning, vilket främst beror på otillräckligt erkännande av gränsöverskridande spridningseffekter (vilket kommissionen bekräftade i sin rapport om finanspolitiska konsolideringar och spridningseffekter i euroområdets utkanter och kärna (Fiscal consolidations and spillovers in the Euro area periphery and core)), politiskt motstånd mot förändringar i vissa medlemsstater och de ekonomiska och sociala konsekvenserna av anpassningen. Parlamentet beklagar att detta också påverkade trojkans analys av samspelet mellan finanspolitisk konsolidering och tillväxt. Parlamentet noterar att som en följd av detta kunde finanspolitiska mål inte uppnås inom fastställd tidsfrist. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet beklagar trojkans ibland överoptimistiska antaganden, särskilt avseende tillväxt och sysselsättning, vilket främst beror på otillräckligt erkännande av gränsöverskridande spridningseffekter (vilket kommissionen bekräftade i sin rapport om finanspolitiska konsolideringar och spridningseffekter i euroområdets utkanter och kärna (Fiscal consolidations and spillovers in the Euro area periphery and core)), politiskt motstånd mot förändringar i vissa medlemsstater och de ekonomiska och sociala konsekvenserna av anpassningen. Parlamentet beklagar att detta också påverkade trojkans analys av samspelet mellan finanspolitisk konsolidering och tillväxt. Parlamentet noterar att som en följd av detta kunde finanspolitiska mål inte uppnås inom fastställd tidsfrist.

| 41. | Europaparlamentet förstår av utfrågningarna att det finns ett direkt förhållande mellan längden på anpassningsprogrammet och den hjälp som görs tillgänglig genom de särskilda fonderna, såsom ESM, vilket betyder att en längre anpassningsperiod oundvikligen skulle ha inneburit att betydligt större belopp skulle ha gjorts tillgängliga och garanterats av de andra länderna i euroområdet och IMF, något som inte ansågs politiskt genomförbart med tanke på att de berörda beloppen redan var mycket höga. Parlamentet påpekar att anpassningsprogrammen och återbetalningsperioderna är betydligt längre än i IMF:s vanliga finansiella stödprogram. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet förstår av utfrågningarna att det finns ett direkt förhållande mellan längden på anpassningsprogrammet och den hjälp som görs tillgänglig genom de särskilda fonderna, såsom ESM, vilket betyder att en längre anpassningsperiod oundvikligen skulle ha inneburit att betydligt större belopp skulle ha gjorts tillgängliga och garanterats av de andra länderna i euroområdet och IMF, något som inte ansågs politiskt genomförbart med tanke på att de berörda beloppen redan var mycket höga. Parlamentet påpekar att anpassningsprogrammen och återbetalningsperioderna är betydligt längre än i IMF:s vanliga finansiella stödprogram.

| 42. | Europaparlamentet välkomnar minskningen av de strukturella underskotten i alla programländer sedan starten av deras respektive stödprogram. Parlamentet beklagar att dessa ännu inte har lett till en minskning av statsskuldens andel av BNP. Parlamentet konstaterar att den offentliga skuldkvoten i stället har ökat markant i alla programländer, på grund av att mottagande av villkorliga lån helt naturligt leder till en ökning av statsskulden och eftersom den politik som förts på kort sikt leder till ekonomisk tillbakagång. Parlamentet anser vidare att en korrekt beräkning av de finanspolitiska multiplikatorerna är av största vikt för att de finanspolitiska anpassningarna ska kunna minska statsskuldens andel av BNP. Parlamentet konstaterar att långsiktig stabilitet kräver framsteg på vägen mot mer hållbara privata skuldsättningsnivåer. Parlamentet är medvetet om att det i regel tar flera år innan strukturreformerna kan bidra väsentligt till förbättrade resultat och sysselsättning. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet välkomnar minskningen av de strukturella underskotten i alla programländer sedan starten av deras respektive stödprogram. Parlamentet beklagar att dessa ännu inte har lett till en minskning av statsskuldens andel av BNP. Parlamentet konstaterar att den offentliga skuldkvoten i stället har ökat markant i alla programländer, på grund av att mottagande av villkorliga lån helt naturligt leder till en ökning av statsskulden och eftersom den politik som förts på kort sikt leder till ekonomisk tillbakagång. Parlamentet anser vidare att en korrekt beräkning av de finanspolitiska multiplikatorerna är av största vikt för att de finanspolitiska anpassningarna ska kunna minska statsskuldens andel av BNP. Parlamentet konstaterar att långsiktig stabilitet kräver framsteg på vägen mot mer hållbara privata skuldsättningsnivåer. Parlamentet är medvetet om att det i regel tar flera år innan strukturreformerna kan bidra väsentligt till förbättrade resultat och sysselsättning.

| 43. | Europaparlamentet anser att finanspolitiska multiplikatorer är svåra att uppskatta med säkerhet. Parlamentet påminner i detta avseende om att IMF medgav att det hade underskattat de finanspolitiska multiplikatorerna i sina tillväxtprognoser före oktober 2012. Parlamentet konstaterar att denna tidsperiod omfattar ingåendet av alla utom ett av de ursprungliga samförståndsavtal som behandlas inom ramen för detta betänkande. Parlamentet påminner om att kommissionen i november 2012 fastställde att prognosfelen inte berodde på en underskattning av de finanspolitiska multiplikatorerna. Parlamentet påpekar emellertid att kommissionen i sitt svar på frågeformuläret medgav att finanspolitiska multiplikatorer tenderar att vara större i den nuvarande konjunkturen än under normala omständigheter. Parlamentet inser att finanspolitiska multiplikatorer delvis är endogena och utvecklas när de makroekonomiska villkoren förändras. Parlamentet påpekar att detta uttryck för offentlig oenighet mellan kommissionen och IMF om de finanspolitiska multiplikatorernas storlek inte följdes upp med en gemensam ståndpunkt från trojkan. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet anser att finanspolitiska multiplikatorer är svåra att uppskatta med säkerhet. Parlamentet påminner i detta avseende om att IMF medgav att det hade underskattat de finanspolitiska multiplikatorerna i sina tillväxtprognoser före oktober 2012. Parlamentet konstaterar att denna tidsperiod omfattar ingåendet av alla utom ett av de ursprungliga samförståndsavtal som behandlas inom ramen för detta betänkande. Parlamentet påminner om att kommissionen i november 2012 fastställde att prognosfelen inte berodde på en underskattning av de finanspolitiska multiplikatorerna. Parlamentet påpekar emellertid att kommissionen i sitt svar på frågeformuläret medgav att finanspolitiska multiplikatorer tenderar att vara större i den nuvarande konjunkturen än under normala omständigheter. Parlamentet inser att finanspolitiska multiplikatorer delvis är endogena och utvecklas när de makroekonomiska villkoren förändras. Parlamentet påpekar att detta uttryck för offentlig oenighet mellan kommissionen och IMF om de finanspolitiska multiplikatorernas storlek inte följdes upp med en gemensam ståndpunkt från trojkan.

| 44. | Europaparlamentet påpekar att det mål som IMF har fastställt i sin stödverksamhet inom ramen för trojkan visserligen är intern devalvering genom lönesänkningar och pensionsnedskärningar, men att kommissionen aldrig klart och tydligt har godkänt detta mål. Parlamentet noterar att det mål som kommissionen betonat i alla de fyra programländer som behandlas snarare har varit finanspolitisk konsolidering. Parlamentet är medvetet om att IMF och kommissionen har olika prioriteringar, och noterar denna inledande brist på samstämmighet när det gäller målen mellan de två institutionerna. Parlamentet noterar att man gemensamt beslutade att förlita sig på en mix av de båda instrumenten och på strukturreformer, samt andra åtgärder som kompletterar denna strategi. Parlamentet konstaterar att kombinationen av finanspolitisk konsolidering och en restriktiv lönepolitik har hämmat både den offentliga och den privata efterfrågan. Parlamentet noterar att målet med reformen av både den industriella basen och de institutionella strukturerna i programländerna, i syfte att göra dem mer hållbara och effektiva, har ägnats mindre uppmärksamhet än de ovannämnda målen. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet påpekar att det mål som IMF har fastställt i sin stödverksamhet inom ramen för trojkan visserligen är intern devalvering genom lönesänkningar och pensionsnedskärningar, men att kommissionen aldrig klart och tydligt har godkänt detta mål. Parlamentet noterar att det mål som kommissionen betonat i alla de fyra programländer som behandlas snarare har varit finanspolitisk konsolidering. Parlamentet är medvetet om att IMF och kommissionen har olika prioriteringar, och noterar denna inledande brist på samstämmighet när det gäller målen mellan de två institutionerna. Parlamentet noterar att man gemensamt beslutade att förlita sig på en mix av de båda instrumenten och på strukturreformer, samt andra åtgärder som kompletterar denna strategi. Parlamentet konstaterar att kombinationen av finanspolitisk konsolidering och en restriktiv lönepolitik har hämmat både den offentliga och den privata efterfrågan. Parlamentet noterar att målet med reformen av både den industriella basen och de institutionella strukturerna i programländerna, i syfte att göra dem mer hållbara och effektiva, har ägnats mindre uppmärksamhet än de ovannämnda målen.

| 45. | Europaparlamentet anser att alltför lite uppmärksamhet har riktats på att lindra de negativa ekonomiska och sociala konsekvenserna av anpassningsstrategierna i programländerna. Parlamentet påminner om orsakerna till kriserna och beklagar att den universallösning som tillämpas för att hantera krisen alltför ofta inte tog full hänsyn till balansen när det gäller de ekonomiska och sociala konsekvenserna av de föreskrivna politiska åtgärderna. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet anser att alltför lite uppmärksamhet har riktats på att lindra de negativa ekonomiska och sociala konsekvenserna av anpassningsstrategierna i programländerna. Parlamentet påminner om orsakerna till kriserna och beklagar att den universallösning som tillämpas för att hantera krisen alltför ofta inte tog full hänsyn till balansen när det gäller de ekonomiska och sociala konsekvenserna av de föreskrivna politiska åtgärderna.

| 46. | Europaparlamentet betonar att egenansvar på nationell nivå är av största vikt och att underlåtelse att genomföra överenskomna åtgärder får konsekvenser med avseende på förväntade resultat och försvårar ytterligare situationen under en ännu längre period för det berörda landet. Parlamentet noterar IMF:s erfarenheter av att egenansvar på nationell nivå kan betraktas som den enskilt viktigaste faktorn för att ett program för finansiellt stöd ska bli en framgångsrikt. Parlamentet betonar emellertid att egenansvar på nationell nivå inte kan uppnås utan verklig demokratisk legitimitet och ansvarsskyldighet på både nationell nivå och EU-nivå. Parlamentet framhåller i detta sammanhang att överläggningarna i de nationella parlamenten om de budgetar och lagar som krävs för att genomföra de ekonomiska anpassningsprogrammen är av största betydelse för att garantera ansvarsskyldighet och transparens på nationell nivå. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet betonar att egenansvar på nationell nivå är av största vikt och att underlåtelse att genomföra överenskomna åtgärder får konsekvenser med avseende på förväntade resultat och försvårar ytterligare situationen under en ännu längre period för det berörda landet. Parlamentet noterar IMF:s erfarenheter av att egenansvar på nationell nivå kan betraktas som den enskilt viktigaste faktorn för att ett program för finansiellt stöd ska bli en framgångsrikt. Parlamentet betonar emellertid att egenansvar på nationell nivå inte kan uppnås utan verklig demokratisk legitimitet och ansvarsskyldighet på både nationell nivå och EU-nivå. Parlamentet framhåller i detta sammanhang att överläggningarna i de nationella parlamenten om de budgetar och lagar som krävs för att genomföra de ekonomiska anpassningsprogrammen är av största betydelse för att garantera ansvarsskyldighet och transparens på nationell nivå.

| 47. | Europaparlamentet betonar att ökad jämställdhet är en viktig faktor för att stärka ekonomierna och att denna faktor aldrig får förbises i ekonomiska analyser eller rekommendationer. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet betonar att ökad jämställdhet är en viktig faktor för att stärka ekonomierna och att denna faktor aldrig får förbises i ekonomiska analyser eller rekommendationer.

Trojkan – den institutionella dimensionen och demokratisk legitimitet

| 48. | Europaparlamentet noterar att trojkans mandat, på grund av utvecklingen i EU:s åtgärder för att hantera krisen, ECB:s otydliga roll inom trojkan och trojkans beslutsprocess, har uppfattats som otydligt och bristfälligt i fråga om transparens och demokratisk kontroll. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet noterar att trojkans mandat, på grund av utvecklingen i EU:s åtgärder för att hantera krisen, ECB:s otydliga roll inom trojkan och trojkans beslutsprocess, har uppfattats som otydligt och bristfälligt i fråga om transparens och demokratisk kontroll.

| 49. | Europaparlamentet påpekar dock att antagandet den 21 maj 2013 av förordning (EU) nr 472/2013 utgör ett första – om än otillräckligt – steg mot en kodifiering av de övervakningsförfaranden som ska tillämpas i euroområdet för länder som drabbas av finansiella svårigheter, och att det ger trojkan ett mandat. Parlamentet välkomnar bland annat bestämmelserna om utvärderingen av statsskuldens hållbarhet, om mer transparenta förfaranden för antagandet av makroekonomiska stödprogram, däribland behovet av att integrera negativa spridningseffekter såväl som makroekonomiska och finansiella chocker och granskningsrätten som tillfaller Europaparlamentet, om involvering av arbetsmarknadens parter, om kraven på att uttryckligen beakta nationell praxis och de nationella systemen för lönebildning, om behovet av att säkerställa tillräckliga medel för grundläggande funktioner såsom utbildning och sjukvård, samt om de undantag från de relevanta kraven i stabilitets- och tillväxtpakten som beviljas de medlemsstaterna som mottar stöd. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet påpekar dock att antagandet den 21 maj 2013 av förordning (EU) nr 472/2013 utgör ett första – om än otillräckligt – steg mot en kodifiering av de övervakningsförfaranden som ska tillämpas i euroområdet för länder som drabbas av finansiella svårigheter, och att det ger trojkan ett mandat. Parlamentet välkomnar bland annat bestämmelserna om utvärderingen av statsskuldens hållbarhet, om mer transparenta förfaranden för antagandet av makroekonomiska stödprogram, däribland behovet av att integrera negativa spridningseffekter såväl som makroekonomiska och finansiella chocker och granskningsrätten som tillfaller Europaparlamentet, om involvering av arbetsmarknadens parter, om kraven på att uttryckligen beakta nationell praxis och de nationella systemen för lönebildning, om behovet av att säkerställa tillräckliga medel för grundläggande funktioner såsom utbildning och sjukvård, samt om de undantag från de relevanta kraven i stabilitets- och tillväxtpakten som beviljas de medlemsstaterna som mottar stöd.

| 50. | Europaparlamentet tar del av uttalandet från Eurogruppens ordförande om att Eurogruppen ger kommissionen mandat att för gruppens räkning förhandla om de detaljerade stödvillkoren, varvid hänsyn ska tas till medlemsstaternas synpunkter på centrala delar i villkoren och, mot bakgrund av staternas egna finansiella svårigheter, till storleken på det finansiella stödet. Parlamentet noterar att det ovannämnda förfarandet varigenom Eurogruppen ger ett mandat till kommissionen inte är specificerat i EU-lagstiftningen, eftersom Eurogruppen inte är en officiell institution i Europeiska unionen. Parlamentet betonar att även om kommissionen handlar på medlemsstaternas vägnar vilar det slutliga politiska ansvaret för utformningen och godkännandet av de makroekonomiska anpassningsprogrammen på EU:s finansministrar och deras regeringar. Parlamentet beklagar att Eurogruppen saknar demokratisk legitimitet och ansvarsskyldighet på EU-nivå när den utför verkställande befogenheter på EU-nivå. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet tar del av uttalandet från Eurogruppens ordförande om att Eurogruppen ger kommissionen mandat att för gruppens räkning förhandla om de detaljerade stödvillkoren, varvid hänsyn ska tas till medlemsstaternas synpunkter på centrala delar i villkoren och, mot bakgrund av staternas egna finansiella svårigheter, till storleken på det finansiella stödet. Parlamentet noterar att det ovannämnda förfarandet varigenom Eurogruppen ger ett mandat till kommissionen inte är specificerat i EU-lagstiftningen, eftersom Eurogruppen inte är en officiell institution i Europeiska unionen. Parlamentet betonar att även om kommissionen handlar på medlemsstaternas vägnar vilar det slutliga politiska ansvaret för utformningen och godkännandet av de makroekonomiska anpassningsprogrammen på EU:s finansministrar och deras regeringar. Parlamentet beklagar att Eurogruppen saknar demokratisk legitimitet och ansvarsskyldighet på EU-nivå när den utför verkställande befogenheter på EU-nivå.

| 51. | Europaparlamentet påpekar att räddningsmekanismerna och trojkan var ad hoc-åtgärder, och beklagar att det inte fanns någon lämplig rättslig grund tillgänglig för inrättandet av trojkan grundad på unionens primärrätt, vilket ledde till inrättandet av mellanstatliga mekanismer i form av EFSF och slutligen ESM. Parlamentet kräver att alla framtida lösningar ska baseras på unionens primärrätt, och inser att detta kan leda till fördragsändringar. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet påpekar att räddningsmekanismerna och trojkan var ad hoc-åtgärder, och beklagar att det inte fanns någon lämplig rättslig grund tillgänglig för inrättandet av trojkan grundad på unionens primärrätt, vilket ledde till inrättandet av mellanstatliga mekanismer i form av EFSF och slutligen ESM. Parlamentet kräver att alla framtida lösningar ska baseras på unionens primärrätt, och inser att detta kan leda till fördragsändringar.

| 52. | Europaparlamentet är chockerat över Eurogruppens ordförandes erkännande inför Europaparlamentet att Eurogruppen godkände trojkans rekommendationer utan att ingående överväga deras specifika konsekvenser. Parlamentet betonar att detta, om det stämmer, inte fritar euroområdets finansministrar från deras politiska ansvar för de makroekonomiska anpassningsprogrammen och samförståndsavtalen. Parlamentet betonar att detta erkännande kastar ett oroande ljus på den oklara omfattningen av rollerna som ”teknisk rådgivare” och ”Eurogrupp-organ”, som delegeras både till kommissionen och till ECB i förbindelse med utformningen, genomförandet och utvärderingen av stödprogrammen. Parlamentet beklagar i detta avseende avsaknaden av ett klart och ansvarsfullt mandat från fall till fall som ges av rådet och Eurogruppen till kommissionen. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet är chockerat över Eurogruppens ordförandes erkännande inför Europaparlamentet att Eurogruppen godkände trojkans rekommendationer utan att ingående överväga deras specifika konsekvenser. Parlamentet betonar att detta, om det stämmer, inte fritar euroområdets finansministrar från deras politiska ansvar för de makroekonomiska anpassningsprogrammen och samförståndsavtalen. Parlamentet betonar att detta erkännande kastar ett oroande ljus på den oklara omfattningen av rollerna som ”teknisk rådgivare” och ”Eurogrupp-organ”, som delegeras både till kommissionen och till ECB i förbindelse med utformningen, genomförandet och utvärderingen av stödprogrammen. Parlamentet beklagar i detta avseende avsaknaden av ett klart och ansvarsfullt mandat från fall till fall som ges av rådet och Eurogruppen till kommissionen.

| 53. | Europaparlamentet ifrågasätter den dubbla roll som kommissionen har inom trojkan som företrädare för medlemsstaterna och som EU-institution. Parlamentet anser att det finns en potentiell intressekonflikt inom kommissionen mellan dess roll i trojkan och dess ansvar som fördragens och det gemensamma regelverkets väktare, särskilt inom politikområden såsom konkurrenspolitiken, statsstöd och social sammanhållning, och med avseende på medlemsstaternas löne- och socialpolitik, ett område där kommissionen inte har några befogenheter, samt när det gäller respekten för Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Parlamentet framhäver att denna situation står i kontrast med kommissionens normala funktion, det vill säga att fungera som självständig huvudman som skyddar EU:s intressen och genomför EU:s bestämmelser inom fördragens gränser. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet ifrågasätter den dubbla roll som kommissionen har inom trojkan som företrädare för medlemsstaterna och som EU-institution. Parlamentet anser att det finns en potentiell intressekonflikt inom kommissionen mellan dess roll i trojkan och dess ansvar som fördragens och det gemensamma regelverkets väktare, särskilt inom politikområden såsom konkurrenspolitiken, statsstöd och social sammanhållning, och med avseende på medlemsstaternas löne- och socialpolitik, ett område där kommissionen inte har några befogenheter, samt när det gäller respekten för Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Parlamentet framhäver att denna situation står i kontrast med kommissionens normala funktion, det vill säga att fungera som självständig huvudman som skyddar EU:s intressen och genomför EU:s bestämmelser inom fördragens gränser.

| 54. | Europaparlamentet fäster även uppmärksamheten på den potentiella intressekonflikten mellan ECB:s nuvarande roll inom trojkan som ”teknisk rådgivare” och dess ställning som kreditgivare till de fyra medlemsstaterna, samt dess mandat enligt EU-fördraget, eftersom banken underställt sina egna åtgärder beslut som den själv är part i. Parlamentet välkomnar emellertid dess bidrag till krishanteringen, men kräver att potentiella intressekonflikter för ECB, särskilt när det gäller viktiga likviditetsregler, noggrant granskas. Parlamentet noterar att ECB genom hela krisen hade tillgång till viktig information om banksektorns hälsa och den finansiella stabiliteten i allmänhet, och att banken därefter utövat politiska påtryckningar på beslutsfattarna, åtminstone i samband med omstruktureringen av den grekiska skulden, där ECB insisterade på att klausulerna om kollektivt agerande (CAC) skulle avlägsnas från de statsobligationer den innehade, likviditetsstödet i krislägen till Cypern och det faktum att innehavare av prioriterade obligationer inte skulle omfattas av bail in-lösningen i Irland. Parlamentet uppmanar ECB att offentliggöra skrivelsen av den 19 november 2010 från Jean-Claude Trichet till den dåvarande irländska finansministern, vilket begärts av ombudsmannen. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet fäster även uppmärksamheten på den potentiella intressekonflikten mellan ECB:s nuvarande roll inom trojkan som ”teknisk rådgivare” och dess ställning som kreditgivare till de fyra medlemsstaterna, samt dess mandat enligt EU-fördraget, eftersom banken underställt sina egna åtgärder beslut som den själv är part i. Parlamentet välkomnar emellertid dess bidrag till krishanteringen, men kräver att potentiella intressekonflikter för ECB, särskilt när det gäller viktiga likviditetsregler, noggrant granskas. Parlamentet noterar att ECB genom hela krisen hade tillgång till viktig information om banksektorns hälsa och den finansiella stabiliteten i allmänhet, och att banken därefter utövat politiska påtryckningar på beslutsfattarna, åtminstone i samband med omstruktureringen av den grekiska skulden, där ECB insisterade på att klausulerna om kollektivt agerande (CAC) skulle avlägsnas från de statsobligationer den innehade, likviditetsstödet i krislägen till Cypern och det faktum att innehavare av prioriterade obligationer inte skulle omfattas av bail in-lösningen i Irland. Parlamentet uppmanar ECB att offentliggöra skrivelsen av den 19 november 2010 från Jean-Claude Trichet till den dåvarande irländska finansministern, vilket begärts av ombudsmannen.

| 55. | Europaparlamentet noterar att ECB:s roll inte är tillräckligt definierad, eftersom det fastställts i ESM-fördraget och förordning (EU) nr 472/2013 att kommissionen bör arbeta tillsammans med ECB, vilket innebär att ECB begränsas till en rådgivande roll. Parlamentet noterar att Eurogruppen begärde att ECB skulle involveras för att utarbeta expertutlåtanden som ett komplement till övriga trojkapartners synpunkter, och att EU-domstolen i Pringle-målet beslutade att de uppgifter som tilldelas ECB i ESM-fördraget är i linje med de olika uppgifter som EUF-fördraget och ESCB-stadgan [och ECB-stadgan] tilldelar ECB, förutsatt att ett visst antal villkor permanent har uppfyllts. Parlamentet betonar Eurogruppens ansvar när det gäller ECB:s agerande inom ramen för trojkan, men påminner om att ECB:s mandat begränsas av EUF-fördraget till de områden som rör den monetära politiken och den finansiella stabiliteten samt att ECB:s involvering i beslutsfattandet avseende budget-, finans- och strukturpolitiken inte föreskrivs i fördraget. Parlamentet påminner om att det i artikel 127 i EUF-fördraget föreskrivs att ECBS, utan att åsidosätta målet att uppnå prisstabilitet, ska stödja den allmänna ekonomiska politiken i unionen i syfte att bidra till att förverkliga unionens mål i enlighet med artikel 3 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet noterar att ECB:s roll inte är tillräckligt definierad, eftersom det fastställts i ESM-fördraget och förordning (EU) nr 472/2013 att kommissionen bör arbeta tillsammans med ECB, vilket innebär att ECB begränsas till en rådgivande roll. Parlamentet noterar att Eurogruppen begärde att ECB skulle involveras för att utarbeta expertutlåtanden som ett komplement till övriga trojkapartners synpunkter, och att EU-domstolen i Pringle-målet beslutade att de uppgifter som tilldelas ECB i ESM-fördraget är i linje med de olika uppgifter som EUF-fördraget och ESCB-stadgan [och ECB-stadgan] tilldelar ECB, förutsatt att ett visst antal villkor permanent har uppfyllts. Parlamentet betonar Eurogruppens ansvar när det gäller ECB:s agerande inom ramen för trojkan, men påminner om att ECB:s mandat begränsas av EUF-fördraget till de områden som rör den monetära politiken och den finansiella stabiliteten samt att ECB:s involvering i beslutsfattandet avseende budget-, finans- och strukturpolitiken inte föreskrivs i fördraget. Parlamentet påminner om att det i artikel 127 i EUF-fördraget föreskrivs att ECBS, utan att åsidosätta målet att uppnå prisstabilitet, ska stödja den allmänna ekonomiska politiken i unionen i syfte att bidra till att förverkliga unionens mål i enlighet med artikel 3 i EU-fördraget.

| 56. | Europaparlamentet framhäver den generellt svaga demokratiska ansvarsskyldigheten för trojkan i programländer på nationell nivå. Parlamentet noterar emellertid att den demokratiska ansvarsskyldigheten varierar från land till land beroende på de nationella myndigheterna och de nationella parlamentens faktiska granskningskapacitet, vilket framkom när Cyperns parlament motsatte sig det ursprungliga samförståndsavtalet. Parlamentet noterar dock att de nationella parlamenten när de konsulterades stod inför valet att ställa in betalningarna eller acceptera det samförståndsavtal som förhandlats fram mellan trojkan och de nationella myndigheterna. Parlamentet betonar att samförståndsavtalet inte ratificerades av det nationella parlamentet i Portugal. Parlamentet noterar med oro att trojkan består av tre oberoende institutioner med ojämn ansvarsfördelning, i kombination med olika mandat, samt förhandlings- och beslutsstrukturer med varierande grad av ansvarsskyldighet, vilket har resulterat i en brist på lämplig granskning och demokratisk ansvarsskyldighet för trojkan som helhet. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet framhäver den generellt svaga demokratiska ansvarsskyldigheten för trojkan i programländer på nationell nivå. Parlamentet noterar emellertid att den demokratiska ansvarsskyldigheten varierar från land till land beroende på de nationella myndigheterna och de nationella parlamentens faktiska granskningskapacitet, vilket framkom när Cyperns parlament motsatte sig det ursprungliga samförståndsavtalet. Parlamentet noterar dock att de nationella parlamenten när de konsulterades stod inför valet att ställa in betalningarna eller acceptera det samförståndsavtal som förhandlats fram mellan trojkan och de nationella myndigheterna. Parlamentet betonar att samförståndsavtalet inte ratificerades av det nationella parlamentet i Portugal. Parlamentet noterar med oro att trojkan består av tre oberoende institutioner med ojämn ansvarsfördelning, i kombination med olika mandat, samt förhandlings- och beslutsstrukturer med varierande grad av ansvarsskyldighet, vilket har resulterat i en brist på lämplig granskning och demokratisk ansvarsskyldighet för trojkan som helhet.

| 57. | Europaparlamentet beklagar att IMF på grund av sin stadga inte formellt kan höras av eller skriftligen rapportera till de nationella parlamenten eller Europaparlamentet. Parlamentet noterar att IMF:s styrstrukturer föreskriver att IMF är ansvarsskyldig gentemot de 188 medlemsstaterna via IMF:s styrelse. Parlamentet betonar att IMF:s involvering som långivare i sista hand som tillhandahåller upp till en tredjedel av finansieringen placerar institutionen i en minoritetsroll. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet beklagar att IMF på grund av sin stadga inte formellt kan höras av eller skriftligen rapportera till de nationella parlamenten eller Europaparlamentet. Parlamentet noterar att IMF:s styrstrukturer föreskriver att IMF är ansvarsskyldig gentemot de 188 medlemsstaterna via IMF:s styrelse. Parlamentet betonar att IMF:s involvering som långivare i sista hand som tillhandahåller upp till en tredjedel av finansieringen placerar institutionen i en minoritetsroll.

| 58. | Europaparlamentet noterar att, efter trojkans förberedande arbete, fattas formella beslut av Eurogruppen och IMF, separat och utifrån deras respektive rättsliga status och roller, och därmed får Eurogruppen och IMF politiskt ansvar för trojkans arbete. Parlamentet noterar vidare att ESM nu beviljats en mycket viktig roll som den organisation som har ansvaret för de beslut om finansiellt stöd som beviljas av medlemsstaterna i euroområdet, vilket ställer de nationella myndigheterna i euroområdets medlemsstater, däribland regeringarna i de medlemsstater som är direkt berörda, i centrum för alla beslut som fattas. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet noterar att, efter trojkans förberedande arbete, fattas formella beslut av Eurogruppen och IMF, separat och utifrån deras respektive rättsliga status och roller, och därmed får Eurogruppen och IMF politiskt ansvar för trojkans arbete. Parlamentet noterar vidare att ESM nu beviljats en mycket viktig roll som den organisation som har ansvaret för de beslut om finansiellt stöd som beviljas av medlemsstaterna i euroområdet, vilket ställer de nationella myndigheterna i euroområdets medlemsstater, däribland regeringarna i de medlemsstater som är direkt berörda, i centrum för alla beslut som fattas.

| 59. | Europaparlamentet noterar att trojkans demokratiska legitimitet på nationell nivå härrör från Eurogruppens och Ekofins medlemmars politiska ansvar inför sina respektive nationella parlament. Parlamentet beklagar att trojkan på grund av sin struktur saknar demokratisk legitimitet på EU-nivå. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet noterar att trojkans demokratiska legitimitet på nationell nivå härrör från Eurogruppens och Ekofins medlemmars politiska ansvar inför sina respektive nationella parlament. Parlamentet beklagar att trojkan på grund av sin struktur saknar demokratisk legitimitet på EU-nivå.

| 60. | Europaparlamentet beklagar att EU:s institutioner utmålas som syndabock för de negativa konsekvenserna av medlemsstaters makroekonomiska anpassning, när det är medlemsstaternas finansministrar som bär det politiska ansvaret för trojkan och dess agerande. Parlamentet betonar att detta kan leda till ökad EU-skepticism trots att ansvaret ligger på nationell nivå, och inte på EU-nivå. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet beklagar att EU:s institutioner utmålas som syndabock för de negativa konsekvenserna av medlemsstaters makroekonomiska anpassning, när det är medlemsstaternas finansministrar som bär det politiska ansvaret för trojkan och dess agerande. Parlamentet betonar att detta kan leda till ökad EU-skepticism trots att ansvaret ligger på nationell nivå, och inte på EU-nivå.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar Eurogruppen, rådet och Europeiska rådet att ta fullt ansvar för trojkans agerande. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet uppmanar Eurogruppen, rådet och Europeiska rådet att ta fullt ansvar för trojkans agerande.

| 62. | Europaparlamentet betonar att ESM är ett mellanstatligt organ som inte ingår i Europeiska unionens rättsliga struktur och som omfattas av enhällighet inom det ordinarie förfarandet. Parlamentet anser att det av detta skäl krävs det en anda av ömsesidigt åtagande och solidaritet. Parlamentet noterar att ESM-fördraget har infört principen om villkor för lån i form av ett makroekonomiskt anpassningsprogram. Parlamentet påpekar att ESM-fördraget inte innehåller någon närmare definition av innehållet i villkoren eller anpassningsprogrammen, och därmed möjliggör stort utrymme att rekommendera sådana villkor. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet betonar att ESM är ett mellanstatligt organ som inte ingår i Europeiska unionens rättsliga struktur och som omfattas av enhällighet inom det ordinarie förfarandet. Parlamentet anser att det av detta skäl krävs det en anda av ömsesidigt åtagande och solidaritet. Parlamentet noterar att ESM-fördraget har infört principen om villkor för lån i form av ett makroekonomiskt anpassningsprogram. Parlamentet påpekar att ESM-fördraget inte innehåller någon närmare definition av innehållet i villkoren eller anpassningsprogrammen, och därmed möjliggör stort utrymme att rekommendera sådana villkor.

| 63. | Europaparlamentet förväntar sig att nationella revisionsorgan till fullo tar sitt rättsliga ansvar för att intyga de ekonomiska transaktionernas laglighet och korrekthet och för att säkra effektiva tillsyns- och kontrollsystem. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang de högsta revisionsorganen att förbättra sitt samarbete, särskilt genom utbyte av bästa praxis. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet förväntar sig att nationella revisionsorgan till fullo tar sitt rättsliga ansvar för att intyga de ekonomiska transaktionernas laglighet och korrekthet och för att säkra effektiva tillsyns- och kontrollsystem. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang de högsta revisionsorganen att förbättra sitt samarbete, särskilt genom utbyte av bästa praxis.

Förslag och rekommendationer

| 64. | Europaparlamentet välkomnar den beredvillighet att samarbeta och delta i parlamentets utvärdering av trojkans roll och verksamhet, däribland genom att besvara detaljerade frågeformulär och/eller delta i formella och informella utfrågningar, som kommissionen, ECB, Eurogruppens ordförande, IMF och de nationella regeringarna och centralbankerna i Cypern, Irland, Grekland och Portugal har visat. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet välkomnar den beredvillighet att samarbeta och delta i parlamentets utvärdering av trojkans roll och verksamhet, däribland genom att besvara detaljerade frågeformulär och/eller delta i formella och informella utfrågningar, som kommissionen, ECB, Eurogruppens ordförande, IMF och de nationella regeringarna och centralbankerna i Cypern, Irland, Grekland och Portugal har visat.

| 65. | Europaparlamentet beklagar att Europeiska rådet inte i tillräcklig grad beaktade förslagen i parlamentets resolution av den 6 juli 2011 om den finansiella, ekonomiska och sociala krisen. Parlamentet betonar att genomförandet av dessa förslag skulle ha främjat ekonomisk och social konvergens inom Ekonomiska och monetära unionen och gett åtgärderna för samordning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken fullständig demokratisk legitimitet. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet beklagar att Europeiska rådet inte i tillräcklig grad beaktade förslagen i parlamentets resolution av den 6 juli 2011 om den finansiella, ekonomiska och sociala krisen. Parlamentet betonar att genomförandet av dessa förslag skulle ha främjat ekonomisk och social konvergens inom Ekonomiska och monetära unionen och gett åtgärderna för samordning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken fullständig demokratisk legitimitet.

Kort till medellång sikt

| 66. | Europaparlamentet kräver som ett första steg inrättandet av en tydlig, transparent och bindande arbetsordning för samspelet mellan institutionerna i trojkan och fördelningen av arbetsuppgifter inom denna. Parlamentet är helt övertygat om att en tydlig definition och fördelning av arbetsuppgifterna behövs för att stärka transparensen och möjliggöra större demokratisk kontroll av trojkan och öka trovärdigheten när det gäller dess arbete. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet kräver som ett första steg inrättandet av en tydlig, transparent och bindande arbetsordning för samspelet mellan institutionerna i trojkan och fördelningen av arbetsuppgifter inom denna. Parlamentet är helt övertygat om att en tydlig definition och fördelning av arbetsuppgifterna behövs för att stärka transparensen och möjliggöra större demokratisk kontroll av trojkan och öka trovärdigheten när det gäller dess arbete.

| 67. | Europaparlamentet efterlyser utarbetandet av en förbättrad kommunikationsstrategi för pågående och framtida finansiella stödprogram. Parlamentet rekommenderar att denna fråga ges högsta prioritet, eftersom passivitet på detta område i slutändan kommer att skada bilden av unionen. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet efterlyser utarbetandet av en förbättrad kommunikationsstrategi för pågående och framtida finansiella stödprogram. Parlamentet rekommenderar att denna fråga ges högsta prioritet, eftersom passivitet på detta område i slutändan kommer att skada bilden av unionen.

| 68. | Europaparlamentet efterlyser en oberoende utvärdering av tilldelningen av kontrakt till externa konsulter, avsaknaden av offentliga upphandlingar, de mycket höga arvoden som betalas samt potentiella intressekonflikter. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet efterlyser en oberoende utvärdering av tilldelningen av kontrakt till externa konsulter, avsaknaden av offentliga upphandlingar, de mycket höga arvoden som betalas samt potentiella intressekonflikter.

Ekonomiska och sociala konsekvenser

| 69. | Europaparlamentet påminner om att parlamentets ståndpunkt till förordning (EU) nr 472/2013 omfattade införandet av bestämmelser om att de makroekonomiska anpassningsprogrammen skulle inbegripa beredskapsplaner för den händelse att prognosscenarierna inte skulle uppfyllas och om det bristande uppfyllandet orsakats av omständigheter utanför medlemsstatens kontroll, såsom oväntade internationella ekonomiska chocker. Parlamentet understryker att sådana planer är en förutsättning för ett försiktigt beslutsfattande, med tanke på de bräckliga och föga tillförlitliga ekonomiska modeller som ligger till grund för programprognoserna, vilket visats i alla medlemsstater som omfattas av stödprogram. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet påminner om att parlamentets ståndpunkt till förordning (EU) nr 472/2013 omfattade införandet av bestämmelser om att de makroekonomiska anpassningsprogrammen skulle inbegripa beredskapsplaner för den händelse att prognosscenarierna inte skulle uppfyllas och om det bristande uppfyllandet orsakats av omständigheter utanför medlemsstatens kontroll, såsom oväntade internationella ekonomiska chocker. Parlamentet understryker att sådana planer är en förutsättning för ett försiktigt beslutsfattande, med tanke på de bräckliga och föga tillförlitliga ekonomiska modeller som ligger till grund för programprognoserna, vilket visats i alla medlemsstater som omfattas av stödprogram.

| 70. | Europaparlamentet uppmanar bestämt EU att nära övervaka utvecklingen på det finansiella, finanspolitiska och ekonomiska området i medlemsstaterna och att skapa ett institutionaliserat system med positiva incitament för att vederbörligen belöna dem som genomför bästa praxis i detta avseende och dem som till fullo genomför sina anpassningsprogram. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet uppmanar bestämt EU att nära övervaka utvecklingen på det finansiella, finanspolitiska och ekonomiska området i medlemsstaterna och att skapa ett institutionaliserat system med positiva incitament för att vederbörligen belöna dem som genomför bästa praxis i detta avseende och dem som till fullo genomför sina anpassningsprogram.

| 71. | Europaparlamentet kräver att trojkan sätter sig in i den pågående debatten om finanspolitiska multiplikatorer och överväger en översyn av samförståndsavtalen på grundval av de senaste empiriska resultaten. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet kräver att trojkan sätter sig in i den pågående debatten om finanspolitiska multiplikatorer och överväger en översyn av samförståndsavtalen på grundval av de senaste empiriska resultaten.

| 72. | Europaparlamentet uppmanar trojkan att gå vidare med nya bedömningar av en hållbar skuldsättning och att skyndsamt ta ställning till behovet av att minska Greklands statsskuld och det allvarliga kapitalutflödet från Grekland, som på ett betydande sätt bidrar till den onda cirkel som kännetecknar den nuvarande ekonomiska depressionen i landet. Parlamentet påminner om att det finns flera möjligheter för en sådan omstrukturering vid sidan av värdeavdrag på obligationsbelopp, såsom obligationsbyten, förlängning av obligationernas löptid eller reduktion av obligationskupongerna. Parlamentet anser att de olika möjligheterna för omstrukturering av skulden noga bör övervägas. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet uppmanar trojkan att gå vidare med nya bedömningar av en hållbar skuldsättning och att skyndsamt ta ställning till behovet av att minska Greklands statsskuld och det allvarliga kapitalutflödet från Grekland, som på ett betydande sätt bidrar till den onda cirkel som kännetecknar den nuvarande ekonomiska depressionen i landet. Parlamentet påminner om att det finns flera möjligheter för en sådan omstrukturering vid sidan av värdeavdrag på obligationsbelopp, såsom obligationsbyten, förlängning av obligationernas löptid eller reduktion av obligationskupongerna. Parlamentet anser att de olika möjligheterna för omstrukturering av skulden noga bör övervägas.

| 73. | Europaparlamentet insisterar på att samförståndsavtalen måste ändras så att de respekterar, om detta inte redan är fallet, Europeiska unionens mål, dvs. att främja sysselsättningen, förbättra levnads- och arbetsvillkoren och därigenom möjliggöra en samordning samtidigt som förbättringarna bibehålls, att åstadkomma ett fullgott socialt skydd, en dialog mellan arbetsmarknadens parter och en utveckling av de mänskliga resurserna för att möjliggöra en varaktigt hög sysselsättning samt att bekämpa social utslagning, i enlighet med artikel 151 i EUF-fördraget. Parlamentet stöder den försiktiga förlängningen av de tidsramar för den finanspolitiska anpassningen som redan fastställts i samförståndsavtalen då riskerna för en allmän kollaps minskade. Parlamentet anser att nya anpassningar bör övervägas i ljuset av den vidare makroekonomiska utvecklingen. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet insisterar på att samförståndsavtalen måste ändras så att de respekterar, om detta inte redan är fallet, Europeiska unionens mål, dvs. att främja sysselsättningen, förbättra levnads- och arbetsvillkoren och därigenom möjliggöra en samordning samtidigt som förbättringarna bibehålls, att åstadkomma ett fullgott socialt skydd, en dialog mellan arbetsmarknadens parter och en utveckling av de mänskliga resurserna för att möjliggöra en varaktigt hög sysselsättning samt att bekämpa social utslagning, i enlighet med artikel 151 i EUF-fördraget. Parlamentet stöder den försiktiga förlängningen av de tidsramar för den finanspolitiska anpassningen som redan fastställts i samförståndsavtalen då riskerna för en allmän kollaps minskade. Parlamentet anser att nya anpassningar bör övervägas i ljuset av den vidare makroekonomiska utvecklingen.

| 74. | Europaparlamentet beklagar att denna börda inte fördelades på alla dem som agerade på ett oansvarigt sätt, och att skyddet av obligationsinnehavare ansågs vara nödvändigt för EU med hänsyn till den finansiella stabiliteten. Parlamentet uppmanar rådet att aktivera den ram som det fastställde för behandlingen av tidigare problemtillgångar för att bryta den onda cirkeln mellan staterna och bankerna och mildra den offentliga skuldsättningen i Irland, Grekland, Portugal och Cypern. Parlamentet uppmanar bestämt Eurogruppen att infria sitt löfte om att undersöka situationen för den irländska finanssektorn i syfte att ytterligare förbättra hållbarheten när det gäller anpassningen i Irland, och uppmanar med hänsyn till ovanstående Eurogruppen att uppfylla sitt löfte till Irland om att finna en lösning på bankernas skuldbörda. Parlamentet anser att särskild uppmärksamhet bör fästas vid tillämpningen av stabilitets- och tillväxtpakten för relevanta problemskulder sedan tidigare, som upplevs som orättvisa i Irland och som en börda för landet genom flexibilitetsbestämmelserna i den reformerade pakten. Parlamentet anser vidare att fördelningen av kostnaderna på längre sikt bör återspegla fördelningen av innehavare av skyddade obligationer. Parlamentet noterar de irländska myndigheternas krav på att den andel av den offentliga skulden som motsvarar kostnaden för räddningspaketet av finanssektorn ska överföras till ESM. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet beklagar att denna börda inte fördelades på alla dem som agerade på ett oansvarigt sätt, och att skyddet av obligationsinnehavare ansågs vara nödvändigt för EU med hänsyn till den finansiella stabiliteten. Parlamentet uppmanar rådet att aktivera den ram som det fastställde för behandlingen av tidigare problemtillgångar för att bryta den onda cirkeln mellan staterna och bankerna och mildra den offentliga skuldsättningen i Irland, Grekland, Portugal och Cypern. Parlamentet uppmanar bestämt Eurogruppen att infria sitt löfte om att undersöka situationen för den irländska finanssektorn i syfte att ytterligare förbättra hållbarheten när det gäller anpassningen i Irland, och uppmanar med hänsyn till ovanstående Eurogruppen att uppfylla sitt löfte till Irland om att finna en lösning på bankernas skuldbörda. Parlamentet anser att särskild uppmärksamhet bör fästas vid tillämpningen av stabilitets- och tillväxtpakten för relevanta problemskulder sedan tidigare, som upplevs som orättvisa i Irland och som en börda för landet genom flexibilitetsbestämmelserna i den reformerade pakten. Parlamentet anser vidare att fördelningen av kostnaderna på längre sikt bör återspegla fördelningen av innehavare av skyddade obligationer. Parlamentet noterar de irländska myndigheternas krav på att den andel av den offentliga skulden som motsvarar kostnaden för räddningspaketet av finanssektorn ska överföras till ESM.

| 75. | Europaparlamentet rekommenderar kommissionen, Eurogruppen och IMF att ytterligare utforska begreppet ”villkorligt konvertibla obligationer” där avkastningen på nyemitterade statsobligationer i medlemsstater som får stöd är kopplad till ekonomisk tillväxt. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet rekommenderar kommissionen, Eurogruppen och IMF att ytterligare utforska begreppet ”villkorligt konvertibla obligationer” där avkastningen på nyemitterade statsobligationer i medlemsstater som får stöd är kopplad till ekonomisk tillväxt.

| 76. | Europaparlamentet påminner om behovet av åtgärder för att garantera skatteintäkterna, särskilt i programländerna, vilket fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 472/2013 av den 21 maj 2013 om förstärkning av den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna i medlemsstater i euroområdet som har eller hotas av allvarliga problem i fråga om sin finansiella stabilitet (Gauzès betänkande), genom att ”i nära samarbete med kommissionen och i samverkan med ECB och, när det är lämpligt, IMF, vidta åtgärder för att effektivisera uppbörden och kampen mot skattebedrägerier och skatteflykt, i syfte att öka sina skatteintäkter”. Parlamentet påminner om att effektiva åtgärder för att bekämpa och förhindra skattebedrägerier både inom och utanför EU snabbt bör vidtas. Parlamentet rekommenderar genomförandebestämmelser som innebär att alla parter bidrar på ett rättvist sätt till skatteintäkterna. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet påminner om behovet av åtgärder för att garantera skatteintäkterna, särskilt i programländerna, vilket fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 472/2013 av den 21 maj 2013 om förstärkning av den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna i medlemsstater i euroområdet som har eller hotas av allvarliga problem i fråga om sin finansiella stabilitet (Gauzès betänkande), genom att ”i nära samarbete med kommissionen och i samverkan med ECB och, när det är lämpligt, IMF, vidta åtgärder för att effektivisera uppbörden och kampen mot skattebedrägerier och skatteflykt, i syfte att öka sina skatteintäkter”. Parlamentet påminner om att effektiva åtgärder för att bekämpa och förhindra skattebedrägerier både inom och utanför EU snabbt bör vidtas. Parlamentet rekommenderar genomförandebestämmelser som innebär att alla parter bidrar på ett rättvist sätt till skatteintäkterna.

| 77. | Europaparlamentet kräver att utnyttjandet av bail out-fonder offentliggörs. Parlamentet betonar att den andel av medlen som används till att finansiera underskottet, finansiera staten och ersätta privata fordringsägare bör klargöras. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet kräver att utnyttjandet av bail out-fonder offentliggörs. Parlamentet betonar att den andel av medlen som används till att finansiera underskottet, finansiera staten och ersätta privata fordringsägare bör klargöras.

| 78. | Europaparlamentet kräver att arbetsmarknadens parter effektivt deltar i utformningen och genomförandet av nuvarande och framtida anpassningsprogram. Parlamentet anser att överenskommelser som nåtts av arbetsmarknadens parter inom ramen för programmen bör respekteras i den mån de är förenliga med programmen. Parlamentet betonar att det i förordning (EU) nr 472/2013 föreskrivs att stödprogrammen ska respektera nationell praxis och nationella system för lönebildning. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet kräver att arbetsmarknadens parter effektivt deltar i utformningen och genomförandet av nuvarande och framtida anpassningsprogram. Parlamentet anser att överenskommelser som nåtts av arbetsmarknadens parter inom ramen för programmen bör respekteras i den mån de är förenliga med programmen. Parlamentet betonar att det i förordning (EU) nr 472/2013 föreskrivs att stödprogrammen ska respektera nationell praxis och nationella system för lönebildning.

| 79. | Europaparlamentet kräver att EIB ska involveras i utformningen och genomförandet av investeringsrelaterade åtgärder för att bidra till ekonomisk och social återhämtning. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet kräver att EIB ska involveras i utformningen och genomförandet av investeringsrelaterade åtgärder för att bidra till ekonomisk och social återhämtning.

| 80. | Europaparlamentet beklagar att programmen inte är bundna av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och den europeiska sociala stadgan, på grund av att de inte baseras på unionens primärrätt. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet beklagar att programmen inte är bundna av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och den europeiska sociala stadgan, på grund av att de inte baseras på unionens primärrätt.

| 81. | Europaparlamentet betonar att EU-institutionerna under alla omständigheter måste respektera unionslagstiftningen, däribland Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet betonar att EU-institutionerna under alla omständigheter måste respektera unionslagstiftningen, däribland Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| 82. | Europaparlamentet betonar att insatserna för att uppnå ekonomisk och finansiell stabilitet i medlemsstaterna och unionen som helhet inte får undergräva den sociala stabiliteten, den europeiska sociala modellen och EU-medborgarnas sociala rättigheter. Parlamentet betonar att arbetsmarknadsparternas medverkan i den ekonomiska dialogen på EU-nivå, i enlighet med fördragen, måste finnas med på den politiska dagordningen. Parlamentet kräver att arbetsmarknadens parter måste medverka i utformningen och genomförandet av nuvarande och framtida anpassningsprogram. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet betonar att insatserna för att uppnå ekonomisk och finansiell stabilitet i medlemsstaterna och unionen som helhet inte får undergräva den sociala stabiliteten, den europeiska sociala modellen och EU-medborgarnas sociala rättigheter. Parlamentet betonar att arbetsmarknadsparternas medverkan i den ekonomiska dialogen på EU-nivå, i enlighet med fördragen, måste finnas med på den politiska dagordningen. Parlamentet kräver att arbetsmarknadens parter måste medverka i utformningen och genomförandet av nuvarande och framtida anpassningsprogram.

Kommissionen

| 83. | Europaparlamentet kräver ett fullständigt genomförande av förordning (EU) nr 472/2013 och fullt egenansvar för denna förordning. Parlamentet uppmanar kommissionen att inleda interinstitutionella förhandlingar med Europaparlamentet för att fastställa ett gemensamt förfarande för att informera parlamentets ansvariga utskott om slutsatserna från övervakningen av det makroekonomiska anpassningsprogrammet och framstegen när det gäller utarbetandet av förslaget till makroekonomiskt anpassningsprogram i enlighet med artikel 7 i förordning (EU) nr 472/2013. Parlamentet påminner kommissionen om att den ska genomföra och offentliggöra interna efterhandsutvärderingar av sina rekommendationer och sitt deltagande i trojkan. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta med dessa utvärderingar i den rapport som föreskrivs i artikel 19 i förordning (EU) nr 472/2013. Parlamentet påminner rådet och kommissionen om att det i artikel 16 i förordning (EU) nr 472/2013 föreskrivs att medlemsstater som mottar ekonomiskt stöd den 30 maj 2013 ska omfattas av den förordningen från den dagen. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att i överensstämmelse med artikel 265 EUF-fördraget agera för att rationalisera och anpassa de tillfälliga finansiella stödprogrammen med de förfaranden och lagstiftningsakter som anges i förordning (EU) nr 472/2013. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen och medlagstiftarna att utnyttja trojkans erfarenheter när de utformar och genomför de kommande stegen av EMU, inbegripet när de reviderar förordning (EU) nr 472/2013. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet kräver ett fullständigt genomförande av förordning (EU) nr 472/2013 och fullt egenansvar för denna förordning. Parlamentet uppmanar kommissionen att inleda interinstitutionella förhandlingar med Europaparlamentet för att fastställa ett gemensamt förfarande för att informera parlamentets ansvariga utskott om slutsatserna från övervakningen av det makroekonomiska anpassningsprogrammet och framstegen när det gäller utarbetandet av förslaget till makroekonomiskt anpassningsprogram i enlighet med artikel 7 i förordning (EU) nr 472/2013. Parlamentet påminner kommissionen om att den ska genomföra och offentliggöra interna efterhandsutvärderingar av sina rekommendationer och sitt deltagande i trojkan. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta med dessa utvärderingar i den rapport som föreskrivs i artikel 19 i förordning (EU) nr 472/2013. Parlamentet påminner rådet och kommissionen om att det i artikel 16 i förordning (EU) nr 472/2013 föreskrivs att medlemsstater som mottar ekonomiskt stöd den 30 maj 2013 ska omfattas av den förordningen från den dagen. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att i överensstämmelse med artikel 265 EUF-fördraget agera för att rationalisera och anpassa de tillfälliga finansiella stödprogrammen med de förfaranden och lagstiftningsakter som anges i förordning (EU) nr 472/2013. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen och medlagstiftarna att utnyttja trojkans erfarenheter när de utformar och genomför de kommande stegen av EMU, inbegripet när de reviderar förordning (EU) nr 472/2013.

| 84. | Europaparlamentet påminner kommissionen och rådet om den ståndpunkt om förordning (EU) nr 472/2013 som parlamentet antog i plenum. Parlamentet betonar särskilt att det i denna ståndpunkt antog bestämmelser som ytterligare ökar transparensen och ansvarsskyldigheten i den beslutsprocess som leder fram till antagandet av makroekonomiska anpassningsprogram, och därigenom inför ett tydligare och välavgränsat mandat och en överordnad roll för kommissionen. Parlamentet uppmanar kommissionen att ompröva och integrera sådana bestämmelser i ramarna för ett framtida förslag om ändring av förordning (EU) nr 472/2013. Parlamentet påminner i detta avseende om att utarbetandet av framtida stödprogram ska ligga under kommissionens ansvar och att kommissionen vid behov ska rådfråga tredje parter såsom ECB, IMF eller andra organ. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet påminner kommissionen och rådet om den ståndpunkt om förordning (EU) nr 472/2013 som parlamentet antog i plenum. Parlamentet betonar särskilt att det i denna ståndpunkt antog bestämmelser som ytterligare ökar transparensen och ansvarsskyldigheten i den beslutsprocess som leder fram till antagandet av makroekonomiska anpassningsprogram, och därigenom inför ett tydligare och välavgränsat mandat och en överordnad roll för kommissionen. Parlamentet uppmanar kommissionen att ompröva och integrera sådana bestämmelser i ramarna för ett framtida förslag om ändring av förordning (EU) nr 472/2013. Parlamentet påminner i detta avseende om att utarbetandet av framtida stödprogram ska ligga under kommissionens ansvar och att kommissionen vid behov ska rådfråga tredje parter såsom ECB, IMF eller andra organ.

| 85. | Europaparlamentet kräver full ansvarsskyldighet för kommissionen i linje med och utöver förordning (EU) nr 472/2013 när den agerar i sin egenskap av medlem i EU:s stödmekanism. Parlamentet begär att kommissionens företrädare i den mekanismen ska höras av parlamentet innan de inleder sitt uppdrag. Parlamentet kräver att de lämnar in regelbundna rapporter till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet kräver full ansvarsskyldighet för kommissionen i linje med och utöver förordning (EU) nr 472/2013 när den agerar i sin egenskap av medlem i EU:s stödmekanism. Parlamentet begär att kommissionens företrädare i den mekanismen ska höras av parlamentet innan de inleder sitt uppdrag. Parlamentet kräver att de lämnar in regelbundna rapporter till Europaparlamentet.

| 86. | Europaparlamentet föreslår att kommissionen för varje programland skapar en ”tillväxtarbetsgrupp” som skulle bestå av bland annat experter från till exempel medlemsstaterna och EIB samt representanter från den privata sektorn och civilsamhället för att möjliggöra egenansvar och som skulle ha i uppdrag att föreslå möjligheter att främja tillväxt som ett komplement till finanspolitisk konsolidering och strukturreformer. Arbetsgruppen skulle ha som mål att återupprätta förtroendet och därmed möjliggöra investeringar. Parlamentet anser att kommissionen bör bygga vidare på erfarenheterna med instrumentet för partnersamverkan mellan offentliga myndigheter i EU:s medlemsstater och i mottagarländer. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet föreslår att kommissionen för varje programland skapar en ”tillväxtarbetsgrupp” som skulle bestå av bland annat experter från till exempel medlemsstaterna och EIB samt representanter från den privata sektorn och civilsamhället för att möjliggöra egenansvar och som skulle ha i uppdrag att föreslå möjligheter att främja tillväxt som ett komplement till finanspolitisk konsolidering och strukturreformer. Arbetsgruppen skulle ha som mål att återupprätta förtroendet och därmed möjliggöra investeringar. Parlamentet anser att kommissionen bör bygga vidare på erfarenheterna med instrumentet för partnersamverkan mellan offentliga myndigheter i EU:s medlemsstater och i mottagarländer.

| 87. | Europaparlamentet anser att situationen i euroområdet som helhet (vilket även omfattar spridningseffekter till andra medlemsstater till följd av nationell politik) i högre grad bör beaktas inom ramen för förfarandet vid makroekonomiska obalanser eller när kommissionen gör den årliga tillväxtöversikten. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet anser att situationen i euroområdet som helhet (vilket även omfattar spridningseffekter till andra medlemsstater till följd av nationell politik) i högre grad bör beaktas inom ramen för förfarandet vid makroekonomiska obalanser eller när kommissionen gör den årliga tillväxtöversikten.

| 88. | Europaparlamentet anser att man inom ramen för förfarandet vid makroekonomiska obalanser också noga bör utvärdera huruvida en medlemsstat är alltför beroende av en viss verksamhetssektor. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet anser att man inom ramen för förfarandet vid makroekonomiska obalanser också noga bör utvärdera huruvida en medlemsstat är alltför beroende av en viss verksamhetssektor.

| 89. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en grundlig granskning av likviditetsförsörjningen från ECBS utifrån statsstödsregler. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en grundlig granskning av likviditetsförsörjningen från ECBS utifrån statsstödsregler.

| 90. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin egenskap av fördragens väktare, före utgången av 2015, lägga fram en ingående undersökning av de ekonomiska och sociala konsekvenserna av anpassningsprogrammen i de fyra länderna, för att få en klar förståelse för både de kortsiktiga och de långsiktiga konsekvenserna av programmen, och därmed göra det möjligt att använda den information som erhålls i samband med framtida stödåtgärder. Parlamentet uppmanar kommissionen att utnyttja alla relevanta rådgivande organ, bland annat Ekonomiska och finansiella kommittén, sysselsättningskommittén och kommittén för socialt skydd, i samband med genomförandet av denna undersökning och att fullt ut samarbeta med parlamentet. Parlamentet anser att kommissionens rapport också bör återspegla utvärderingen från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin egenskap av fördragens väktare, före utgången av 2015, lägga fram en ingående undersökning av de ekonomiska och sociala konsekvenserna av anpassningsprogrammen i de fyra länderna, för att få en klar förståelse för både de kortsiktiga och de långsiktiga konsekvenserna av programmen, och därmed göra det möjligt att använda den information som erhålls i samband med framtida stödåtgärder. Parlamentet uppmanar kommissionen att utnyttja alla relevanta rådgivande organ, bland annat Ekonomiska och finansiella kommittén, sysselsättningskommittén och kommittén för socialt skydd, i samband med genomförandet av denna undersökning och att fullt ut samarbeta med parlamentet. Parlamentet anser att kommissionens rapport också bör återspegla utvärderingen från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter.

| 91. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att se till att alla relevanta generaldirektorat inom kommissionen och alla relevanta nationella ministerier deltar i diskussionerna och besluten om samförståndsavtalen. Parlamentet framhäver särskilt den roll som generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter spelar vid sidan av generaldirektoratet för ekonomi och finans och generaldirektoratet för inre marknaden och tjänster för att säkerställa att den sociala dimensionen ställs i centrum i förhandlingarna och att även de sociala konsekvenserna beaktas. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att se till att alla relevanta generaldirektorat inom kommissionen och alla relevanta nationella ministerier deltar i diskussionerna och besluten om samförståndsavtalen. Parlamentet framhäver särskilt den roll som generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter spelar vid sidan av generaldirektoratet för ekonomi och finans och generaldirektoratet för inre marknaden och tjänster för att säkerställa att den sociala dimensionen ställs i centrum i förhandlingarna och att även de sociala konsekvenserna beaktas.

ECB

| 92. | Europaparlamentet begär att ECB:s roll noga analyseras i samband med varje reform av ramarna för trojkan i syfte att anpassa den till ECB:s mandat. Parlamentet kräver särskilt att ECB får status som en tyst observatör med en transparent och tydligt definierad rådgivande roll, som dock inte gör banken till en fullvärdig förhandlingspartner och som upphäver bankens roll som medsignatär för uppdragsbeskrivningar. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet begär att ECB:s roll noga analyseras i samband med varje reform av ramarna för trojkan i syfte att anpassa den till ECB:s mandat. Parlamentet kräver särskilt att ECB får status som en tyst observatör med en transparent och tydligt definierad rådgivande roll, som dock inte gör banken till en fullvärdig förhandlingspartner och som upphäver bankens roll som medsignatär för uppdragsbeskrivningar.

| 93. | Europaparlamentet uppmanar ECB att genomföra och offentliggöra en intern efterhandsutvärdering av konsekvenserna av sina rekommendationer och sitt deltagande i trojkan. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet uppmanar ECB att genomföra och offentliggöra en intern efterhandsutvärdering av konsekvenserna av sina rekommendationer och sitt deltagande i trojkan.

| 94. | Europaparlamentet rekommenderar ECB att uppdatera sina riktlinjer om likviditetsstöd i krislägen och rambestämmelserna för ställande av säkerheter för att stärka transparensen i samband med likviditetsförsörjningen i medlemsstater som mottar stöd och öka den rättsliga säkerheten kring det solvensbegrepp som utnyttjas av ECBS. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet rekommenderar ECB att uppdatera sina riktlinjer om likviditetsstöd i krislägen och rambestämmelserna för ställande av säkerheter för att stärka transparensen i samband med likviditetsförsörjningen i medlemsstater som mottar stöd och öka den rättsliga säkerheten kring det solvensbegrepp som utnyttjas av ECBS.

| 95. | Europaparlamentet uppmanar ECB och de nationella centralbankerna att i god tid offentliggöra omfattande upplysningar om program för likviditetsstöd i krislägen, inbegripet om villkoren för stöd, t.ex. solvens, hur likviditetsstödet finansieras av de nationella centralbankerna, den rättsliga ramen och den praktiska funktionen. |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet uppmanar ECB och de nationella centralbankerna att i god tid offentliggöra omfattande upplysningar om program för likviditetsstöd i krislägen, inbegripet om villkoren för stöd, t.ex. solvens, hur likviditetsstödet finansieras av de nationella centralbankerna, den rättsliga ramen och den praktiska funktionen.

IMF

| 96. | Europaparlamentet anser att de europeiska institutionerna efter många års erfarenheter av utformning och genomförande av finansiella program har skaffat sig nödvändiga kunskaper för att själva utforma och genomföra dem, och IMF:s involvering bör därför omdefinierats i enlighet med vad som föreslås i detta betänkande. |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet anser att de europeiska institutionerna efter många års erfarenheter av utformning och genomförande av finansiella program har skaffat sig nödvändiga kunskaper för att själva utforma och genomföra dem, och IMF:s involvering bör därför omdefinierats i enlighet med vad som föreslås i detta betänkande.

| 97. | Europaparlamentet kräver att all framtida involvering av IMF i euroområdet ska förbli valfri. |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet kräver att all framtida involvering av IMF i euroområdet ska förbli valfri.

| 98. | Europaparlamentet uppmanar IMF att omdefiniera omfattningen av allt framtida deltagande i EU-relaterade stödprogram till en roll som långivare som fungerar som katalysator och tillhandahåller ett minimum av finansiering och expertis till det låntagande landet och till EU-institutionerna, samtidigt som man behåller möjligheten att dra sig ur i händelse av oenighet. |
| --- | --- |

98.

Europaparlamentet uppmanar IMF att omdefiniera omfattningen av allt framtida deltagande i EU-relaterade stödprogram till en roll som långivare som fungerar som katalysator och tillhandahåller ett minimum av finansiering och expertis till det låntagande landet och till EU-institutionerna, samtidigt som man behåller möjligheten att dra sig ur i händelse av oenighet.

| 99. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i enlighet med artikel 138 i EUF-fördraget föreslå lämpliga åtgärder för att säkerställa en enad representation för euroområdet inom de internationella finansinstitutionerna och finanskonferenserna, särskilt i IMF, i syfte att ersätta det nuvarande systemet där varje medlemsstat har sin egen representation på internationell nivå. Parlamentet konstaterar att detta kräver en ändring av IMF:s stadgar. |
| --- | --- |

99.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i enlighet med artikel 138 i EUF-fördraget föreslå lämpliga åtgärder för att säkerställa en enad representation för euroområdet inom de internationella finansinstitutionerna och finanskonferenserna, särskilt i IMF, i syfte att ersätta det nuvarande systemet där varje medlemsstat har sin egen representation på internationell nivå. Parlamentet konstaterar att detta kräver en ändring av IMF:s stadgar.

| 100. | Europaparlamentet kräver att parlamentet hörs om involveringen av IMF i euroområdet på ad hoc-basis. |
| --- | --- |

100.

Europaparlamentet kräver att parlamentet hörs om involveringen av IMF i euroområdet på ad hoc-basis.

Rådet och Eurogruppen

| 101. | Europaparlamentet kräver en omprövning av Eurogruppens beslutsprocess, så att den underställs lämplig demokratisk ansvarsskyldighet på både nationell och europeisk nivå. Parlamentet begär att europeiska riktlinjer utarbetas för att garantera en lämplig demokratisk kontroll av genomförandet av åtgärderna på nationell nivå, vilken ska beakta sysselsättningens kvalitet, den sociala tryggheten, hälsa och utbildning och säkerställa tillträde för alla till trygghetssystemen. Parlamentet föreslår att det permanenta ordförandeskapet för Eurogruppen ska vara ett heltidsansvar. Parlamentet föreslår vidare att ordföranden ska vara en av kommissionens vice ordförande och att ordföranden ska vara ansvarig inför parlamentet. Parlamentet kräver på kort sikt att en regelbunden dialog inleds mellan trojkan och parlamentet. |
| --- | --- |

101.

Europaparlamentet kräver en omprövning av Eurogruppens beslutsprocess, så att den underställs lämplig demokratisk ansvarsskyldighet på både nationell och europeisk nivå. Parlamentet begär att europeiska riktlinjer utarbetas för att garantera en lämplig demokratisk kontroll av genomförandet av åtgärderna på nationell nivå, vilken ska beakta sysselsättningens kvalitet, den sociala tryggheten, hälsa och utbildning och säkerställa tillträde för alla till trygghetssystemen. Parlamentet föreslår att det permanenta ordförandeskapet för Eurogruppen ska vara ett heltidsansvar. Parlamentet föreslår vidare att ordföranden ska vara en av kommissionens vice ordförande och att ordföranden ska vara ansvarig inför parlamentet. Parlamentet kräver på kort sikt att en regelbunden dialog inleds mellan trojkan och parlamentet.

| 102. | Europaparlamentet uppmanar Eurogruppen, rådet och Europeiska rådet att ta fullt ansvar för trojkans verksamhet. Parlamentet efterfrågar särskilt en stärkt ansvarsskyldighet när det gäller Eurogruppens beslut om finansiellt stöd, eftersom finansministrarna har det yttersta politiska ansvaret för de makroekonomiska anpassningsprogrammen och deras genomförande, men ofta varken är direkt ansvariga inför sina nationella parlament eller Europaparlamentet för sina specifika beslut. Parlamentet anser att Eurogruppens ordförande bör höras av Europaparlamentet och EU:s finansministrar i deras respektive parlament innan finansiellt stöd beviljas. Parlamentet betonar att både Eurogruppens ordförande och finansministrarna bör vara skyldiga att lämna regelbundna rapporter till Europaparlamentet och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

102.

Europaparlamentet uppmanar Eurogruppen, rådet och Europeiska rådet att ta fullt ansvar för trojkans verksamhet. Parlamentet efterfrågar särskilt en stärkt ansvarsskyldighet när det gäller Eurogruppens beslut om finansiellt stöd, eftersom finansministrarna har det yttersta politiska ansvaret för de makroekonomiska anpassningsprogrammen och deras genomförande, men ofta varken är direkt ansvariga inför sina nationella parlament eller Europaparlamentet för sina specifika beslut. Parlamentet anser att Eurogruppens ordförande bör höras av Europaparlamentet och EU:s finansministrar i deras respektive parlament innan finansiellt stöd beviljas. Parlamentet betonar att både Eurogruppens ordförande och finansministrarna bör vara skyldiga att lämna regelbundna rapporter till Europaparlamentet och de nationella parlamenten.

| 103. | Europaparlamentet uppmanar bestämt alla medlemsstater att ta större nationellt egenansvar för verksamhet och beslut inom den europeiska planeringsterminen och att genomföra alla åtgärder och reformer som de har enats om inom ramen för de landspecifika rekommendationerna. Parlamentet påpekar att kommissionen i endast 15 procent av de omkring 400 landspecifika rekommendationerna har sett betydande framsteg jämfört med föregående år. |
| --- | --- |

103.

Europaparlamentet uppmanar bestämt alla medlemsstater att ta större nationellt egenansvar för verksamhet och beslut inom den europeiska planeringsterminen och att genomföra alla åtgärder och reformer som de har enats om inom ramen för de landspecifika rekommendationerna. Parlamentet påpekar att kommissionen i endast 15 procent av de omkring 400 landspecifika rekommendationerna har sett betydande framsteg jämfört med föregående år.

ESM

| 104. | Europaparlamentet betonar att när trojkan fasas ut måste en institution ta över granskningen av pågående reformer. |
| --- | --- |

104.

Europaparlamentet betonar att när trojkan fasas ut måste en institution ta över granskningen av pågående reformer.

| 105. | Europaparlamentet understryker att inrättandet av EFSF och ESM utanför unionens institutioner är ett steg tillbaka i unionens utveckling, främst på bekostnad av parlamentet, revisionsrätten och domstolen. |
| --- | --- |

105.

Europaparlamentet understryker att inrättandet av EFSF och ESM utanför unionens institutioner är ett steg tillbaka i unionens utveckling, främst på bekostnad av parlamentet, revisionsrätten och domstolen.

| 106. | Europaparlamentet kräver att ESM integreras i unionens rättsliga ram och utvecklas i riktning mot en gemenskapsbaserad mekanism, i enlighet med ESM-fördraget. Parlamentet kräver att ESM ska vara ansvarsskyldig inför Europaparlamentet och Europeiska rådet, även i fråga om beslut att bevilja finansiellt stöd och nya lånetrancher. Parlamentet betonar att så länge medlemsstaterna direkt bidrar till ESM från sina nationella budgetar, ska de godkänna det finansiella stödet. Parlamentet kräver att ESM vidareutvecklas med lämpliga befogenheter för in- och utlåning, och att en dialog inleds mellan ESM-rådet och de europeiska arbetsmarknadsparterna samt att ESM införlivas med EU:s budget. Parlamentet uppmanar medlemmarna av ESM att, så länge ovannämnda åtgärder inte har genomförts, avstå från kravet på enhällighet på kort sikt så att standardbeslut kan fattas med kvalificerad majoritet i stället för med enhällighet och förebyggande stöd kan tillhandahållas. |
| --- | --- |

106.

Europaparlamentet kräver att ESM integreras i unionens rättsliga ram och utvecklas i riktning mot en gemenskapsbaserad mekanism, i enlighet med ESM-fördraget. Parlamentet kräver att ESM ska vara ansvarsskyldig inför Europaparlamentet och Europeiska rådet, även i fråga om beslut att bevilja finansiellt stöd och nya lånetrancher. Parlamentet betonar att så länge medlemsstaterna direkt bidrar till ESM från sina nationella budgetar, ska de godkänna det finansiella stödet. Parlamentet kräver att ESM vidareutvecklas med lämpliga befogenheter för in- och utlåning, och att en dialog inleds mellan ESM-rådet och de europeiska arbetsmarknadsparterna samt att ESM införlivas med EU:s budget. Parlamentet uppmanar medlemmarna av ESM att, så länge ovannämnda åtgärder inte har genomförts, avstå från kravet på enhällighet på kort sikt så att standardbeslut kan fattas med kvalificerad majoritet i stället för med enhällighet och förebyggande stöd kan tillhandahållas.

| 107. | Europaparlamentet uppmanar rådet och Eurogruppen att respektera löftet från Europeiska rådets ordförande om att förhandla fram ett interinstitutionellt arrangemang med Europaparlamentet för att införa en lämplig tillfällig mekanism för att öka ESM:s ansvarsskyldighet. Parlamentet kräver i detta sammanhang även större transparens i ESM-rådets överläggningar. |
| --- | --- |

107.

Europaparlamentet uppmanar rådet och Eurogruppen att respektera löftet från Europeiska rådets ordförande om att förhandla fram ett interinstitutionellt arrangemang med Europaparlamentet för att införa en lämplig tillfällig mekanism för att öka ESM:s ansvarsskyldighet. Parlamentet kräver i detta sammanhang även större transparens i ESM-rådets överläggningar.

| 108. | Europaparlamentet understryker att EU-domstolens rättspraxis i Pringle-målet gör det möjligt att låta ESM omfattas av gemenskapsramen utan att ändra fördraget på grundval av artikel 352 EUF-fördraget. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att före utgången av 2014 lägga fram ett lagstiftningsförslag i detta syfte. |
| --- | --- |

108.

Europaparlamentet understryker att EU-domstolens rättspraxis i Pringle-målet gör det möjligt att låta ESM omfattas av gemenskapsramen utan att ändra fördraget på grundval av artikel 352 EUF-fördraget. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att före utgången av 2014 lägga fram ett lagstiftningsförslag i detta syfte.

Medellång till lång sikt

| 109. | Europaparlamentet kräver att samförståndsavtalen revideras inom ramen för unionslagstiftningen i syfte att främja en trovärdig och hållbar konsolideringsstrategi och därmed även målen för unionens tillväxtstrategi och de fastställda målen för social sammanhållning och sysselsättning. Parlamentet rekommenderar att förhandlingsmandaten blir föremål för omröstning i Europaparlamentet och att parlamentet hörs i fråga om samförståndsavtalen så att stödprogrammen kan få lämplig demokratisk legitimitet. |
| --- | --- |

109.

Europaparlamentet kräver att samförståndsavtalen revideras inom ramen för unionslagstiftningen i syfte att främja en trovärdig och hållbar konsolideringsstrategi och därmed även målen för unionens tillväxtstrategi och de fastställda målen för social sammanhållning och sysselsättning. Parlamentet rekommenderar att förhandlingsmandaten blir föremål för omröstning i Europaparlamentet och att parlamentet hörs i fråga om samförståndsavtalen så att stödprogrammen kan få lämplig demokratisk legitimitet.

| 110. | Europaparlamentet upprepar sitt krav på att beslut som gäller förstärkningen av EMU fattas på grundval av fördraget om Europeiska unionen. Parlamentet anser att alla avvikelser från gemenskapsmetoden i form av ökad användning av mellanstatliga avtal (såsom kontraktsmässiga överenskommelser) splittrar och försvagar unionen och utmanar dess trovärdighet, även när det gäller euroområdet. Parlamentet är medvetet om att full respekt för gemenskapsmetoden i samband med nya reformer av unionens stödmekanism kan kräva fördragsändringar, och betonar att alla sådana ändringar till fullo måste involvera Europaparlamentet och omfattas av en konvention. |
| --- | --- |

110.

Europaparlamentet upprepar sitt krav på att beslut som gäller förstärkningen av EMU fattas på grundval av fördraget om Europeiska unionen. Parlamentet anser att alla avvikelser från gemenskapsmetoden i form av ökad användning av mellanstatliga avtal (såsom kontraktsmässiga överenskommelser) splittrar och försvagar unionen och utmanar dess trovärdighet, även när det gäller euroområdet. Parlamentet är medvetet om att full respekt för gemenskapsmetoden i samband med nya reformer av unionens stödmekanism kan kräva fördragsändringar, och betonar att alla sådana ändringar till fullo måste involvera Europaparlamentet och omfattas av en konvention.

| 111. | Europaparlamentet anser att man bör utforska möjligheten till en fördragsändring i syfte att utvidga tillämpningsområdet för nuvarande artikel 143 i EUF-fördraget till att omfatta alla medlemsstater istället för att låta den vara begränsad till medlemsstater som inte har euron som valuta. |
| --- | --- |

111.

Europaparlamentet anser att man bör utforska möjligheten till en fördragsändring i syfte att utvidga tillämpningsområdet för nuvarande artikel 143 i EUF-fördraget till att omfatta alla medlemsstater istället för att låta den vara begränsad till medlemsstater som inte har euron som valuta.

| 112. | Europaparlamentet kräver att man på grundval av unionslagstiftningen inrättar en europeisk valutafond (EMF), som ska agera i enlighet med gemenskapsmetoden. Parlamentet anser att en sådan europeisk valutafond bör kombinera de finansiella medel från ESM som ska ge stöd till länder med betalningsbalansproblem eller betalningsoförmåga med den expertis och de resurser som kommissionen har uppnått på detta område under de senaste åren. Parlamentet påpekar att en sådan ram skulle undvika den potentiella intressekonflikt som följer med kommissionens nuvarande roll som representant för Eurogruppen och dess mycket mer omfattande roll som ”fördragets väktare”. Parlamentet anser att EMF ska omfattas av högsta demokratiska standarder för ansvarsskyldighet och legitimitet. Parlamentet anser vidare att en sådan ram skulle garantera transparens i beslutsfattandet och att alla involverade institutioner till fullo görs ansvariga för sina handlingar. |
| --- | --- |

112.

Europaparlamentet kräver att man på grundval av unionslagstiftningen inrättar en europeisk valutafond (EMF), som ska agera i enlighet med gemenskapsmetoden. Parlamentet anser att en sådan europeisk valutafond bör kombinera de finansiella medel från ESM som ska ge stöd till länder med betalningsbalansproblem eller betalningsoförmåga med den expertis och de resurser som kommissionen har uppnått på detta område under de senaste åren. Parlamentet påpekar att en sådan ram skulle undvika den potentiella intressekonflikt som följer med kommissionens nuvarande roll som representant för Eurogruppen och dess mycket mer omfattande roll som ”fördragets väktare”. Parlamentet anser att EMF ska omfattas av högsta demokratiska standarder för ansvarsskyldighet och legitimitet. Parlamentet anser vidare att en sådan ram skulle garantera transparens i beslutsfattandet och att alla involverade institutioner till fullo görs ansvariga för sina handlingar.

| 113. | Europaparlamentet anser att det kommer att krävas en revidering av fördraget för att fullt ut förankra EU:s ramar för krisförebyggande och krislösning i en rättsligt försvarbar och ekonomiskt hållbar grund. |
| --- | --- |

113.

Europaparlamentet anser att det kommer att krävas en revidering av fördraget för att fullt ut förankra EU:s ramar för krisförebyggande och krislösning i en rättsligt försvarbar och ekonomiskt hållbar grund.

| 114. | Europaparlamentet anser att möjligheten att utveckla en mekanism med tydliga förfarandeåtgärder för stater som hotas av insolvens bör undersökas i enlighet med bestämmelserna i sexpacket och tvåpacket. Parlamentet uppmuntrar i detta sammanhang IMF och ber kommissionen och rådet att förmå IMF att uppnå en gemensam ståndpunkt för att på nytt lansera diskussionen om en internationell mekanism för omstrukturering av statsskulder i syfte att anta en rättvis och hållbar multilateral strategi på detta område. |
| --- | --- |

114.

Europaparlamentet anser att möjligheten att utveckla en mekanism med tydliga förfarandeåtgärder för stater som hotas av insolvens bör undersökas i enlighet med bestämmelserna i sexpacket och tvåpacket. Parlamentet uppmuntrar i detta sammanhang IMF och ber kommissionen och rådet att förmå IMF att uppnå en gemensam ståndpunkt för att på nytt lansera diskussionen om en internationell mekanism för omstrukturering av statsskulder i syfte att anta en rättvis och hållbar multilateral strategi på detta område.

| 115. | Europaparlamentet sammanfattar sin rekommendation att varje deltagares roll och uppgift i trojkan klargörs enligt följande:






  a) | En europeisk valutafond (EMF), som skulle kombinera de finansiella medlen från ESM och de mänskliga resurser som kommissionen uppnått under de senaste åren, skulle ta över kommissionens roll och därigenom göra det möjligt för kommissionen att agera i enlighet med artikel 17 i EU-fördraget och framför allt att fungera som fördragens väktare. |
| --- | --- | --- |

115.

Europaparlamentet sammanfattar sin rekommendation att varje deltagares roll och uppgift i trojkan klargörs enligt följande:

a)

En europeisk valutafond (EMF), som skulle kombinera de finansiella medlen från ESM och de mänskliga resurser som kommissionen uppnått under de senaste åren, skulle ta över kommissionens roll och därigenom göra det möjligt för kommissionen att agera i enlighet med artikel 17 i EU-fördraget och framför allt att fungera som fördragens väktare.

| b) | ECB skulle delta som en tyst observatör i förhandlingarna för att kunna föra fram underbyggda argument inom ramen för sin rådgivande roll till kommissionen och därefter, vid behov, till den europeiska valutafonden. |
| --- | --- |

b)

ECB skulle delta som en tyst observatör i förhandlingarna för att kunna föra fram underbyggda argument inom ramen för sin rådgivande roll till kommissionen och därefter, vid behov, till den europeiska valutafonden.

| c) | IMF skulle, om det är absolut nödvändigt, kunna vara en marginell långivare och skulle därför kunna lämna programmet vid eventuell oenighet. |
| --- | --- |

c)

IMF skulle, om det är absolut nödvändigt, kunna vara en marginell långivare och skulle därför kunna lämna programmet vid eventuell oenighet.

| 116. | Europaparlamentet anser att det arbete som inletts med detta betänkande måste följas upp. Parlamentet uppmanar nästa parlament att fortsätta arbetet med detta betänkande och att ytterligare utveckla dess viktigaste slutsatser samt att göra nya undersökningar. |
| --- | --- |

116.

Europaparlamentet anser att det arbete som inletts med detta betänkande måste följas upp. Parlamentet uppmanar nästa parlament att fortsätta arbetet med detta betänkande och att ytterligare utveckla dess viktigaste slutsatser samt att göra nya undersökningar.

o

o o

| 117. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådet, rådet, Eurogruppen, kommissionen, Europeiska centralbanken och IMF. |
| --- | --- |

117.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådet, rådet, Eurogruppen, kommissionen, Europeiska centralbanken och IMF.

---

(1)  EUT L 140, 27.5.2013, s. 1.

(2)  EUT C 236 E, 12.8.2011, s. 57.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2013)0447.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2013)0332.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2013)0269.

(6)  Antagna texter, P7_TA(2012)0430.

(7)  EUT C 33 E, 5.2.2013, s. 140.

(8)  EUT C 70 E, 8.3.2012, s. 19.

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/200 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/200

---

P7_TA(2014)0240

Sysselsättningsaspekter och sociala aspekter av trojkans roll och verksamhet

Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2014 om sysselsättningsaspekter och sociala aspekter av trojkans (kommissionen, ECB och IMF) roll och verksamhet beträffande programländerna i euroområdet (2014/2007(INI))

(2017/C 378/22)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 9, 151, 152 och 153, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 9, 151, 152 och 153,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt kapitel IV (Solidaritet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt kapitel IV (Solidaritet),

| — | med beaktande av den reviderade europeiska sociala stadgan, särskilt artikel 30 om rätt till skydd mot fattigdom och social utslagning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den reviderade europeiska sociala stadgan, särskilt artikel 30 om rätt till skydd mot fattigdom och social utslagning,

| — | med beaktande av den offentliga utfrågning som anordnades av utskottet för sysselsättning och sociala frågor den 9 januari 2014, om de sysselsättningsrelaterade och sociala aspekterna av trojkans roll och verksamhet med avseende på programländer i euroområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den offentliga utfrågning som anordnades av utskottet för sysselsättning och sociala frågor den 9 januari 2014, om de sysselsättningsrelaterade och sociala aspekterna av trojkans roll och verksamhet med avseende på programländer i euroområdet,

| — | med beaktande av de fyra förslagen till politiska kommentarer till den utvärdering av de sociala och sysselsättningsrelaterade aspekterna och utmaningarna i Grekland, Portugal, Irland och Cypern, som utarbetades i januari 2014 av GD IPOL:s enhet för övervakning av ekonomisk styrning av ekonomisk och vetenskaplig politik, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de fyra förslagen till politiska kommentarer till den utvärdering av de sociala och sysselsättningsrelaterade aspekterna och utmaningarna i Grekland, Portugal, Irland och Cypern, som utarbetades i januari 2014 av GD IPOL:s enhet för övervakning av ekonomisk styrning av ekonomisk och vetenskaplig politik,

| — | med beaktande av den ekonomiska dialog och det åsiktsutbyte med Greklands finansminister och Greklands minister för arbetsmarknad, social trygghet och välfärd som utskotten EMPL och ECON tillsammans organiserade den 13 november 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ekonomiska dialog och det åsiktsutbyte med Greklands finansminister och Greklands minister för arbetsmarknad, social trygghet och välfärd som utskotten EMPL och ECON tillsammans organiserade den 13 november 2012,

| — | med beaktande av de fem beslut rörande pensionssystemen i Grekland (1) som Europarådets europeiska kommitté för sociala rättigheter fattade den 22 april 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de fem beslut rörande pensionssystemen i Grekland (1) som Europarådets europeiska kommitté för sociala rättigheter fattade den 22 april 2013,

| — | med beaktande av den 365:e rapporten från ILO:s kommitté för föreningsfrihet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den 365:e rapporten från ILO:s kommitté för föreningsfrihet,

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 oktober 2013 om effekterna på EU:s strukturfondsutgifter i medlemsstaterna av budgetbegränsningskraven inom de regionala och lokala myndigheterna (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 oktober 2013 om effekterna på EU:s strukturfondsutgifter i medlemsstaterna av budgetbegränsningskraven inom de regionala och lokala myndigheterna (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 juli 2013 om krisens konsekvenser för utsatta gruppers tillgång till vård (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 juli 2013 om krisens konsekvenser för utsatta gruppers tillgång till vård (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 juni 2013 om subventionerat boende i Europeiska unionen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 juni 2013 om subventionerat boende i Europeiska unionen (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 februari 2012 om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 februari 2012 om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 (5),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 november 2013Årlig tillväxtöversikt för 2014 (COM(2013)0800) och utkastet till gemensam rapport om sysselsättningen som är bifogat detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 november 2013Årlig tillväxtöversikt för 2014 (COM(2013)0800) och utkastet till gemensam rapport om sysselsättningen som är bifogat detta,

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2013 om den europeiska planeringsterminen för samordningen av den ekonomiska politiken: genomförande av 2013 års prioriteringar (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2013 om den europeiska planeringsterminen för samordningen av den ekonomiska politiken: genomförande av 2013 års prioriteringar (6),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 oktober 2013Att stärka den ekonomiska och monetära unionens sociala dimension (COM(2013)0690), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 oktober 2013Att stärka den ekonomiska och monetära unionens sociala dimension (COM(2013)0690),

| — | med beaktande av fråga O-000122/2013 – B7-0524/2013 till kommissionen, och parlamentets därtill relaterade resolution av den 21 november 2013 om kommissionens meddelande Att stärka den ekonomiska och monetära unionens sociala dimension
   (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av fråga O-000122/2013 – B7-0524/2013 till kommissionen, och parlamentets därtill relaterade resolution av den 21 november 2013 om kommissionens meddelande Att stärka den ekonomiska och monetära unionens sociala dimension
   (7),

| — | med beaktande av EMPL:s yttrande över sin resolution av den 20 november 2012 om rapporten från ordförandena för Europeiska rådet, Europeiska kommissionen, Europeiska centralbanken och Eurogruppen med titeln Mot en verklig ekonomisk och monetär union
   (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EMPL:s yttrande över sin resolution av den 20 november 2012 om rapporten från ordförandena för Europeiska rådet, Europeiska kommissionen, Europeiska centralbanken och Eurogruppen med titeln Mot en verklig ekonomisk och monetär union
   (8),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 december 2010Den europeiska plattformen mot fattigdom och social utestängning: en europeisk ram för social och territoriell sammanhållning (COM(2010)0758), och av sin resolution av den 15 november 2011 om detta (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 december 2010Den europeiska plattformen mot fattigdom och social utestängning: en europeisk ram för social och territoriell sammanhållning (COM(2010)0758), och av sin resolution av den 15 november 2011 om detta (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 november 2012 om social investeringspakt – som ett svar på krisen (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 november 2012 om social investeringspakt – som ett svar på krisen (10),

| — | med beaktande av rapporten av den 12 december 2013 från Europeiska institutet för förbättring av levnads- och arbetsvillkor, med titeln Industrial relations and working conditions in Europe 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 12 december 2013 från Europeiska institutet för förbättring av levnads- och arbetsvillkor, med titeln Industrial relations and working conditions in Europe 2012,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 februari 2013Sociala investeringar till stöd för tillväxt och sammanhållning – inklusive genomförandet av Europeiska socialfonden 2014–2020 (COM(2013)0083), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 februari 2013Sociala investeringar till stöd för tillväxt och sammanhållning – inklusive genomförandet av Europeiska socialfonden 2014–2020 (COM(2013)0083),

| — | med beaktande av fråga O-000057/2013 – B7-0207/2013 till kommissionen och parlamentets därtill relaterade resolution av den 12 juni 2013 om meddelandet från kommissionen om sociala investeringar till stöd för tillväxt och sammanhållning – inklusive genomförandet av Europeiska socialfonden 2014–2020 (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av fråga O-000057/2013 – B7-0207/2013 till kommissionen och parlamentets därtill relaterade resolution av den 12 juni 2013 om meddelandet från kommissionen om sociala investeringar till stöd för tillväxt och sammanhållning – inklusive genomförandet av Europeiska socialfonden 2014–2020 (11),

| — | med beaktande av Regionkommitténs fjärde övervakningsrapport om Europa 2020-strategin från oktober 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs fjärde övervakningsrapport om Europa 2020-strategin från oktober 2013,

| — | med beaktande av ILO:s arbetsdokument nr 49 av den 30 april 2013The impact of the eurozone crisis on Irish social partnership: A political economy analysis, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ILO:s arbetsdokument nr 49 av den 30 april 2013The impact of the eurozone crisis on Irish social partnership: A political economy analysis,

| — | med beaktande av ILO:s arbetsdokument nr 38 av den 8 mars 2012Social dialogue and collective bargaining in times of crisis: The case of Greece, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ILO:s arbetsdokument nr 38 av den 8 mars 2012Social dialogue and collective bargaining in times of crisis: The case of Greece,

| — | med beaktande av ILO:s rapport av den 30 oktober 2013Tackling the job crisis in Portugal, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ILO:s rapport av den 30 oktober 2013Tackling the job crisis in Portugal,

| — | med beaktande av Bruegels rapport av den 17 juni 2013EU-IMF assistance to euro-area countries: an early assessment (Bruegel Blueprint 19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Bruegels rapport av den 17 juni 2013EU-IMF assistance to euro-area countries: an early assessment (Bruegel Blueprint 19),

| — | med beaktande av Eurostat news' offentliggörande av euroindikatorerna av den 12 februari 2010 (22/2010) och av den 29 november 2013 (179/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Eurostat news' offentliggörande av euroindikatorerna av den 12 februari 2010 (22/2010) och av den 29 november 2013 (179/2013),

| — | med beaktande av OECD:s skrift om ekonomisk politik (Economics Policy Paper) nr 1 av den 12 april 2012Fiscal consolidation: How much, how fast and by what means? – An Economic Outlook Report, |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s skrift om ekonomisk politik (Economics Policy Paper) nr 1 av den 12 april 2012Fiscal consolidation: How much, how fast and by what means? – An Economic Outlook Report,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010Europa 2020 En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010Europa 2020 En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020),

| — | med beaktande av Europeiska fackföreningsinstitutets (ETUI) arbetsdokument från maj 2013 The Euro crisis and its impact on national and European social policies, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska fackföreningsinstitutets (ETUI) arbetsdokument från maj 2013 The Euro crisis and its impact on national and European social policies,

| — | med beaktande av kommissionens rapport från juni 2013 Labour Market Developments in Europe 2013 (European Economy series 6/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport från juni 2013 Labour Market Developments in Europe 2013 (European Economy series 6/2013),

| — | med beaktande av Caritas Europe's dokument från februari 2013 The impact of the European Crisis: a study of the impact of the crisis and austerity on the people, with a special focus on Greece, Ireland, Italy, Portugal and Spain, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Caritas Europe's dokument från februari 2013 The impact of the European Crisis: a study of the impact of the crisis and austerity on the people, with a special focus on Greece, Ireland, Italy, Portugal and Spain,

| — | med beaktande av Oxfams nyhetsbrev från september 2013 A cautionary tale: the true cost of austerity and inequality in Europe, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Oxfams nyhetsbrev från september 2013 A cautionary tale: the true cost of austerity and inequality in Europe,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkande från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A7-0135/2014), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkande från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A7-0135/2014), och av följande skäl:

| A. | Den ekonomiska och finansiella krisen av sällan skådad omfattning har belyst hur bräckliga de offentliga finanserna är i vissa medlemsstater och de programåtgärder för ekonomisk anpassning som antagits som reaktion på situationen i Grekland (maj 2010 och mars 2012), i Irland (december 2010), i Portugal (maj 2011) och i Cypern (juni 2013) har direkt och indirekt påverkat sysselsättningsnivåerna och livsvillkoren för många människor. Även om programmen formellt var undertecknade av kommissionen, var de utformade och villkoren i dem fastställda gemensamt av IMF, Eurogruppen, Europeiska centralbanken (ECB), kommissionen och de stödmottagande medlemsstaterna. |
| --- | --- |

A.

Den ekonomiska och finansiella krisen av sällan skådad omfattning har belyst hur bräckliga de offentliga finanserna är i vissa medlemsstater och de programåtgärder för ekonomisk anpassning som antagits som reaktion på situationen i Grekland (maj 2010 och mars 2012), i Irland (december 2010), i Portugal (maj 2011) och i Cypern (juni 2013) har direkt och indirekt påverkat sysselsättningsnivåerna och livsvillkoren för många människor. Även om programmen formellt var undertecknade av kommissionen, var de utformade och villkoren i dem fastställda gemensamt av IMF, Eurogruppen, Europeiska centralbanken (ECB), kommissionen och de stödmottagande medlemsstaterna.

| B. | När finansiell och budgetmässig stabilitet kan garanteras i de fyra länderna måste insatserna inriktas på de sociala aspekterna, med särskild tonvikt på att skapa sysselsättning. |
| --- | --- |

B.

När finansiell och budgetmässig stabilitet kan garanteras i de fyra länderna måste insatserna inriktas på de sociala aspekterna, med särskild tonvikt på att skapa sysselsättning.

| C. | I artikel 9 i EUF-fördraget föreskrivs följande: ”Vid fastställandet och genomförandet av sin politik och verksamhet ska unionen beakta de krav som är förknippade med främjandet av hög sysselsättning, garantier för ett fullgott socialt skydd, kampen mot social utestängning samt en hög utbildningsnivå och en hög hälsoskyddsnivå för människor”. |
| --- | --- |

C.

I artikel 9 i EUF-fördraget föreskrivs följande: ”Vid fastställandet och genomförandet av sin politik och verksamhet ska unionen beakta de krav som är förknippade med främjandet av hög sysselsättning, garantier för ett fullgott socialt skydd, kampen mot social utestängning samt en hög utbildningsnivå och en hög hälsoskyddsnivå för människor”.

| D. | Enligt artikel 151 i EUF-fördraget måste åtgärder som vidtas av EU och dess medlemsstater stå i överensstämmelse med de grundläggande sociala rättigheter som fastslås i den europeiska sociala stadgan från 1961 och i 1989 års gemenskapsstadga om arbetstagares grundläggande sociala rättigheter, för att förbättra bland annat den sociala dialogen. I artikel 152 i EUF-fördraget fastställs följande: ”Unionen ska erkänna och främja arbetsmarknadsparternas betydelse på unionsnivå och därvid ta hänsyn till skillnaderna i de nationella systemen. Den ska underlätta dialogen mellan arbetsmarknadens parter med respekt för deras självständighet”. |
| --- | --- |

D.

Enligt artikel 151 i EUF-fördraget måste åtgärder som vidtas av EU och dess medlemsstater stå i överensstämmelse med de grundläggande sociala rättigheter som fastslås i den europeiska sociala stadgan från 1961 och i 1989 års gemenskapsstadga om arbetstagares grundläggande sociala rättigheter, för att förbättra bland annat den sociala dialogen. I artikel 152 i EUF-fördraget fastställs följande: ”Unionen ska erkänna och främja arbetsmarknadsparternas betydelse på unionsnivå och därvid ta hänsyn till skillnaderna i de nationella systemen. Den ska underlätta dialogen mellan arbetsmarknadens parter med respekt för deras självständighet”.

| E. | Genom artikel 36 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna förbinder sig Europeiska unionen att ”erkänna och respektera den tillgång till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse som föreskrivs i nationell lagstiftning och praxis i enlighet med fördragen” för att främja social och territoriell sammanhållning i unionen. Genom artikel 36 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna förbinder sig Europeiska unionen att ”erkänna och respektera den tillgång till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse som föreskrivs i nationell lagstiftning och praxis i enlighet med fördragen” för att främja social och territoriell sammanhållning i unionen. Enligt artikel 345 i EUF-fördraget ska fördragen ”inte i något hänseende ingripa i medlemsstaternas egendomsordning”, och protokoll 26 om tjänster av allmänt intresse handlar om unionens gemensamma värderingar i samband med tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

E.

Genom artikel 36 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna förbinder sig Europeiska unionen att ”erkänna och respektera den tillgång till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse som föreskrivs i nationell lagstiftning och praxis i enlighet med fördragen” för att främja social och territoriell sammanhållning i unionen. Genom artikel 36 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna förbinder sig Europeiska unionen att ”erkänna och respektera den tillgång till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse som föreskrivs i nationell lagstiftning och praxis i enlighet med fördragen” för att främja social och territoriell sammanhållning i unionen. Enligt artikel 345 i EUF-fördraget ska fördragen ”inte i något hänseende ingripa i medlemsstaternas egendomsordning”, och protokoll 26 om tjänster av allmänt intresse handlar om unionens gemensamma värderingar i samband med tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

| F. | I artikel 6.1 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) fastställs följande: ”Unionen ska erkänna de rättigheter, friheter och principer som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna av den 7 december 2000 (...), som ska ha samma rättsliga värde som fördragen”, och i punkt 2 och 3 i denna artikel föreskrivs anslutning till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt fastställs att dessa rättigheter ska ingå i unionsrätten som allmänna principer. |
| --- | --- |

F.

I artikel 6.1 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) fastställs följande: ”Unionen ska erkänna de rättigheter, friheter och principer som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna av den 7 december 2000 (...), som ska ha samma rättsliga värde som fördragen”, och i punkt 2 och 3 i denna artikel föreskrivs anslutning till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt fastställs att dessa rättigheter ska ingå i unionsrätten som allmänna principer.

| G. | I Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna föreskrivs bland annat förhandlingsrätt och rätt till kollektiva åtgärder (artikel 28), skydd mot uppsägning utan saklig grund (artikel 30), säkra och värdiga arbetsförhållanden (artikel 31), respekten för och rätten till tillgång till social trygghet och sociala förmåner och, för att ”bekämpa social utestängning och fattigdom”, rätt till ”en värdig tillvaro för alla dem som saknar tillräckliga medel” (artikel 34), rätt till tillgång till förebyggande hälsovård och till medicinsk vård (artikel 35) och erkännande av och respekt för rätten till tillgång till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (artikel 36). |
| --- | --- |

G.

I Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna föreskrivs bland annat förhandlingsrätt och rätt till kollektiva åtgärder (artikel 28), skydd mot uppsägning utan saklig grund (artikel 30), säkra och värdiga arbetsförhållanden (artikel 31), respekten för och rätten till tillgång till social trygghet och sociala förmåner och, för att ”bekämpa social utestängning och fattigdom”, rätt till ”en värdig tillvaro för alla dem som saknar tillräckliga medel” (artikel 34), rätt till tillgång till förebyggande hälsovård och till medicinsk vård (artikel 35) och erkännande av och respekt för rätten till tillgång till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (artikel 36).

| H. | I Europa 2020-strategin som föreslogs av kommissionen den 3 mars 2010 och godkändes av Europeiska rådet den 17 juni 2010 finns följande bland dess fem överordnade mål som ska nås fram till 2020: att 75 procent av alla män och kvinnor mellan 20 och 64 år ska ha arbete, att andelen avhopp från skolan ska vara under 10 procent och att minst 40 procent av alla personer mellan 30 och 34 år ska ha eftergymnasial utbildning eller motsvarande och att fattigdomen ska minskas genom att minst 20 miljoner människor får hjälp att komma bort från risken att hamna i fattigdom eller social utestängning. |
| --- | --- |

H.

I Europa 2020-strategin som föreslogs av kommissionen den 3 mars 2010 och godkändes av Europeiska rådet den 17 juni 2010 finns följande bland dess fem överordnade mål som ska nås fram till 2020: att 75 procent av alla män och kvinnor mellan 20 och 64 år ska ha arbete, att andelen avhopp från skolan ska vara under 10 procent och att minst 40 procent av alla personer mellan 30 och 34 år ska ha eftergymnasial utbildning eller motsvarande och att fattigdomen ska minskas genom att minst 20 miljoner människor får hjälp att komma bort från risken att hamna i fattigdom eller social utestängning.

| I. | Enligt kommissionens kvartalsgranskning från oktober 2013, EU Employment and Social Situation, resulterade de kraftigt minskade bruttonationalprodukterna i Grekland, Portugal och Irland främst i ökad arbetslöshet. |
| --- | --- |

I.

Enligt kommissionens kvartalsgranskning från oktober 2013, EU Employment and Social Situation, resulterade de kraftigt minskade bruttonationalprodukterna i Grekland, Portugal och Irland främst i ökad arbetslöshet.

| J. | I sin resolution av den 21 november 2013 välkomnade parlamentet kommissionens meddelande av den 2 oktober 2013Att stärka den ekonomiska och monetära unionens sociala dimension och dess förslag att skapa en resultattavla med centrala sysselsättningsindikatorer och sociala indikatorer, som skulle komplettera förfarandet vid makroekonomiska obalanser (MIP) och den gemensamma sysselsättningsrapporten (JER) som steg mot en social dimension av EMU. Parlamentet betonar att dessa indikatorer bör vara tillräckliga för att garantera en heltäckande och transparent bild av medlemsstaternas sysselsättningssituation och sociala situation. I resolutionen betonades hur viktigt det är att se till att denna övervakning syftar till att minska sociala skillnader mellan medlemsstaterna och att främja social konvergens uppåt och sociala framsteg. |
| --- | --- |

J.

I sin resolution av den 21 november 2013 välkomnade parlamentet kommissionens meddelande av den 2 oktober 2013Att stärka den ekonomiska och monetära unionens sociala dimension och dess förslag att skapa en resultattavla med centrala sysselsättningsindikatorer och sociala indikatorer, som skulle komplettera förfarandet vid makroekonomiska obalanser (MIP) och den gemensamma sysselsättningsrapporten (JER) som steg mot en social dimension av EMU. Parlamentet betonar att dessa indikatorer bör vara tillräckliga för att garantera en heltäckande och transparent bild av medlemsstaternas sysselsättningssituation och sociala situation. I resolutionen betonades hur viktigt det är att se till att denna övervakning syftar till att minska sociala skillnader mellan medlemsstaterna och att främja social konvergens uppåt och sociala framsteg.

| K. | Den tillgängliga informationen visar att utvecklingen i de fyra länderna mot de sociala målen i Europa 2020-strategin håller på att bromsa in (se bilaga 1), med undantag för mål relaterade till andelen elever som slutar skolan i förtid och till deltagandet i eftergymnasial utbildning. |
| --- | --- |

K.

Den tillgängliga informationen visar att utvecklingen i de fyra länderna mot de sociala målen i Europa 2020-strategin håller på att bromsa in (se bilaga 1), med undantag för mål relaterade till andelen elever som slutar skolan i förtid och till deltagandet i eftergymnasial utbildning.

| L. | De långsiktiga ekonomiska framtidsutsikterna i dessa länder håller på att förbättras. Detta bör underlätta skapandet av nya arbetstillfällen i dessa ekonomier och bör leda till att trenden med sjunkande sysselsättning bryts. |
| --- | --- |

L.

De långsiktiga ekonomiska framtidsutsikterna i dessa länder håller på att förbättras. Detta bör underlätta skapandet av nya arbetstillfällen i dessa ekonomier och bör leda till att trenden med sjunkande sysselsättning bryts.

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att EU-institutionerna (ECB, kommissionen och Eurogruppen) också är ansvariga för de villkor som ställs genom programmen för ekonomisk anpassning. Man måste också kunna garantera att de offentliga finanserna är hållbara och se till att medborgarna har ordentligt socialt skydd. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet konstaterar att EU-institutionerna (ECB, kommissionen och Eurogruppen) också är ansvariga för de villkor som ställs genom programmen för ekonomisk anpassning. Man måste också kunna garantera att de offentliga finanserna är hållbara och se till att medborgarna har ordentligt socialt skydd.

| 2. | Europaparlamentet beklagar att parlamentet har marginaliserats fullständigt under programmens alla faser: den förberedande fasen, utarbetandet av mandaten och övervakningen av vilka följder som resultaten av programmet och därtill kopplade åtgärder fick. Även om denna involvering av Europaparlamentet inte var obligatorisk, på grund av att en sådan rättslig grund saknas, ledde Europainstitutionernas frånvaro och avsaknaden av europeiska finansiella mekanismer till att programmen måste improviseras fram, vilket ledde till finansiella och institutionella överenskommelser utanför gemenskapsmetoden. Parlamentet noterar också att ECB har fattat beslut som inte täcks av dess mandat. Parlamentet påminner om kommissionens roll som fördragens väktare, och att denna roll alltid borde ha respekterats. Endast genuint demokratiskt ansvariga institutioner bör leda den politiska processen med att utforma och genomföra anpassningsprogrammen för länder med allvarliga finansiella problem. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet beklagar att parlamentet har marginaliserats fullständigt under programmens alla faser: den förberedande fasen, utarbetandet av mandaten och övervakningen av vilka följder som resultaten av programmet och därtill kopplade åtgärder fick. Även om denna involvering av Europaparlamentet inte var obligatorisk, på grund av att en sådan rättslig grund saknas, ledde Europainstitutionernas frånvaro och avsaknaden av europeiska finansiella mekanismer till att programmen måste improviseras fram, vilket ledde till finansiella och institutionella överenskommelser utanför gemenskapsmetoden. Parlamentet noterar också att ECB har fattat beslut som inte täcks av dess mandat. Parlamentet påminner om kommissionens roll som fördragens väktare, och att denna roll alltid borde ha respekterats. Endast genuint demokratiskt ansvariga institutioner bör leda den politiska processen med att utforma och genomföra anpassningsprogrammen för länder med allvarliga finansiella problem.

| 3. | Europaparlamentet beklagar att programmen i fråga utformades utan tillräckliga resurser för bedömning av effekterna genom konsekvensanalyser eller genom samordning med sysselsättningskommittén, kommittén för socialt skydd, rådet (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) eller kommissionsledamoten med ansvar för sysselsättning och socialpolitik. Parlamentet beklagar också att man inte rådfrågade ILO och att man trots de viktiga sociala aspekterna inte rådfrågade de rådgivande organ som inrättats genom fördrag, särskilt Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) och Regionkommittén (ReK). |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet beklagar att programmen i fråga utformades utan tillräckliga resurser för bedömning av effekterna genom konsekvensanalyser eller genom samordning med sysselsättningskommittén, kommittén för socialt skydd, rådet (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) eller kommissionsledamoten med ansvar för sysselsättning och socialpolitik. Parlamentet beklagar också att man inte rådfrågade ILO och att man trots de viktiga sociala aspekterna inte rådfrågade de rådgivande organ som inrättats genom fördrag, särskilt Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) och Regionkommittén (ReK).

| 4. | Europaparlamentet beklagar att de villkor som ställdes för den ekonomiska hjälpen har hotat EU:s sociala mål av flera skäl:






  — | EU var illa förberett och illa rustat för att ta itu med de problem som uppstått, i synnerhet den enorma statsskuldkrisen, vilken krävde omedelbara åtgärder för att statsbankrutt skulle kunna undvikas. |
| --- | --- | --- |

4.

Europaparlamentet beklagar att de villkor som ställdes för den ekonomiska hjälpen har hotat EU:s sociala mål av flera skäl:

—

EU var illa förberett och illa rustat för att ta itu med de problem som uppstått, i synnerhet den enorma statsskuldkrisen, vilken krävde omedelbara åtgärder för att statsbankrutt skulle kunna undvikas.

| — | rots att programmen är tidsbegränsade borde ett antal av åtgärderna som föreskrivs i programmen inte ha varit av långsiktig natur. |
| --- | --- |

—

rots att programmen är tidsbegränsade borde ett antal av åtgärderna som föreskrivs i programmen inte ha varit av långsiktig natur.

| — | Åtgärderna är särskilt betungande, i synnerhet på grund av att försämringen av den ekonomiska och sociala situationen inte uppmärksammades i tid, på grund av att kort tid gavs för att genomföra dem, och på grund av man inte gjorde en ordentlig konsekvensbedömning av deras fördelningspolitiska effekter för olika grupper i samhället. |
| --- | --- |

—

Åtgärderna är särskilt betungande, i synnerhet på grund av att försämringen av den ekonomiska och sociala situationen inte uppmärksammades i tid, på grund av att kort tid gavs för att genomföra dem, och på grund av man inte gjorde en ordentlig konsekvensbedömning av deras fördelningspolitiska effekter för olika grupper i samhället.

| — | Trots uppmaningar från kommissionen har EU-medel som blivit över från budgetramen 2007-2013 inte använts direkt. |
| --- | --- |

—

Trots uppmaningar från kommissionen har EU-medel som blivit över från budgetramen 2007-2013 inte använts direkt.

| — | Åtgärderna kunde ha åtföljts av bättre ansträngningar att skydda utsatta grupper, t.ex. åtgärder för att motverka allvarlig fattigdom, utsatthet och bristande jämlikhet vad gäller hälsa, utgående från det faktum att låginkomstgrupper är särskilt beroende av offentliga sjuk- och hälsovårdssystem. |
| --- | --- |

—

Åtgärderna kunde ha åtföljts av bättre ansträngningar att skydda utsatta grupper, t.ex. åtgärder för att motverka allvarlig fattigdom, utsatthet och bristande jämlikhet vad gäller hälsa, utgående från det faktum att låginkomstgrupper är särskilt beroende av offentliga sjuk- och hälsovårdssystem.

Sysselsättningsfrågor

| 5. | Europaparlamentet noterar att den extremt allvarliga ekonomiska och finansiella krisen och anpassningspolitiken i de fyra länderna har lett till ökad arbetslöshet och förlust av arbetstillfällen samt allt fler långtidsarbetslösa, och i vissa fall lett till försämrade arbetsförhållanden. Parlamentet framhåller att sysselsättningsnivåerna spelar en mycket viktig roll för en hållbar socialt trygghet och hållbara pensionssystem samt för att uppnå de sociala målen och sysselsättningsmålen i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet noterar att den extremt allvarliga ekonomiska och finansiella krisen och anpassningspolitiken i de fyra länderna har lett till ökad arbetslöshet och förlust av arbetstillfällen samt allt fler långtidsarbetslösa, och i vissa fall lett till försämrade arbetsförhållanden. Parlamentet framhåller att sysselsättningsnivåerna spelar en mycket viktig roll för en hållbar socialt trygghet och hållbara pensionssystem samt för att uppnå de sociala målen och sysselsättningsmålen i Europa 2020-strategin.

| 6. | Europaparlamentet noterar att förväntningarna på en återgång till tillväxt och sysselsättningsskapande genom intern devalvering för att återfå konkurrenskraften inte har uppfyllts. Parlamentet understryker att dessa svikna förväntningar återspeglar en tendens att underskatta krisens strukturella karaktär och vikten av att vidmakthålla inhemsk efterfrågan, investeringar och kreditstöd till realekonomin. Parlamentet betonar åtstramningsåtgärdernas procykliska karaktär och det faktum att de inte har åtföljts av strukturförändringar och strukturreformer från fall till fall, då känsliga samhällsområden kan ges särskild uppmärksamhet med syftet att åstadkomma tillväxt tillsammans med social sammanhållning och sysselsättning. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet noterar att förväntningarna på en återgång till tillväxt och sysselsättningsskapande genom intern devalvering för att återfå konkurrenskraften inte har uppfyllts. Parlamentet understryker att dessa svikna förväntningar återspeglar en tendens att underskatta krisens strukturella karaktär och vikten av att vidmakthålla inhemsk efterfrågan, investeringar och kreditstöd till realekonomin. Parlamentet betonar åtstramningsåtgärdernas procykliska karaktär och det faktum att de inte har åtföljts av strukturförändringar och strukturreformer från fall till fall, då känsliga samhällsområden kan ges särskild uppmärksamhet med syftet att åstadkomma tillväxt tillsammans med social sammanhållning och sysselsättning.

| 7. | Europaparlamentet noterar att den höga arbetslösheten och den omfattande undersysselsättningen i kombination med lönesänkningar i den offentliga och privata sektorn och, i vissa fall, avsaknad av effektiva åtgärder för att bekämpa skatteflykt samtidigt som socialförsäkringsavgifterna har sänkts, underminerar de offentliga trygghetssystemens hållbarhet och ändamålsenlighet på grund av otillräcklig finansiering av trygghetssystemen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet noterar att den höga arbetslösheten och den omfattande undersysselsättningen i kombination med lönesänkningar i den offentliga och privata sektorn och, i vissa fall, avsaknad av effektiva åtgärder för att bekämpa skatteflykt samtidigt som socialförsäkringsavgifterna har sänkts, underminerar de offentliga trygghetssystemens hållbarhet och ändamålsenlighet på grund av otillräcklig finansiering av trygghetssystemen.

| 8. | Europaparlamentet noterar att de försämrade villkoren för och förlust av små och medelstora företag är en av de främsta orsakerna till förlusten av arbetstillfällen och det största hotet mot en framtida återhämtning. Parlamentet konstaterar att anpassningspolitiken inte beaktade strategiska sektorer som borde ha uppmärksammats för att säkra framtida tillväxt och social sammanhållning. Detta har lett till allvarliga förluster av arbetstillfällen inom strategiska sektorer, såsom industrin och FoU och innovation. De fyra länderna måste anstränga sig för att skapa de gynnsamma villkor som företag, särskilt små och medelstora företag, behöver för att kunna utveckla sin affärsmässiga hållbarhet på lång sikt. Parlamentet framhåller att många arbetstillfällen inom den offentliga sektorns basverksamhet har skurits bort, t.ex. inom sjuk- och hälsovård, utbildning och sociala tjänster. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet noterar att de försämrade villkoren för och förlust av små och medelstora företag är en av de främsta orsakerna till förlusten av arbetstillfällen och det största hotet mot en framtida återhämtning. Parlamentet konstaterar att anpassningspolitiken inte beaktade strategiska sektorer som borde ha uppmärksammats för att säkra framtida tillväxt och social sammanhållning. Detta har lett till allvarliga förluster av arbetstillfällen inom strategiska sektorer, såsom industrin och FoU och innovation. De fyra länderna måste anstränga sig för att skapa de gynnsamma villkor som företag, särskilt små och medelstora företag, behöver för att kunna utveckla sin affärsmässiga hållbarhet på lång sikt. Parlamentet framhåller att många arbetstillfällen inom den offentliga sektorns basverksamhet har skurits bort, t.ex. inom sjuk- och hälsovård, utbildning och sociala tjänster.

| 9. | Europaparlamentet beklagar att det är bland ungdomen som arbetslösheten är som högst, och att situationen i länder som Grekland (där andelen är över 50 procent), Portugal och Irland (där den var över 30 procent 2012) samt Cypern (där den är runt 26,4 procent) är särskilt allvarlig. Dessa siffror kvarstår oförändrade efter fem år av kris. Parlamentet beklagar att även om ungdomar finner ett jobb, får många av dem – i genomsnitt 43 procent jämfört med 13 procent bland vuxna arbetstagare – finna sig i otrygga arbetsförhållanden eller deltidsanställningar, vilket gör det svårt för dem att leva oberoende av sina familjer och som leder till en förlust av innovation och expertis som påverkar produktion och tillväxt. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet beklagar att det är bland ungdomen som arbetslösheten är som högst, och att situationen i länder som Grekland (där andelen är över 50 procent), Portugal och Irland (där den var över 30 procent 2012) samt Cypern (där den är runt 26,4 procent) är särskilt allvarlig. Dessa siffror kvarstår oförändrade efter fem år av kris. Parlamentet beklagar att även om ungdomar finner ett jobb, får många av dem – i genomsnitt 43 procent jämfört med 13 procent bland vuxna arbetstagare – finna sig i otrygga arbetsförhållanden eller deltidsanställningar, vilket gör det svårt för dem att leva oberoende av sina familjer och som leder till en förlust av innovation och expertis som påverkar produktion och tillväxt.

| 10. | Europaparlamentet konstaterar att de mest utsatta grupperna på arbetsmarknaden – långtidsarbetslösa, kvinnor, immigranter och personer med funktionshinder – har drabbats hårdast och har högre arbetslöshet än de nationella genomsnitten. Parlamentet noterar den kraftigt ökade långtidsarbetslösheten för kvinnor och äldre arbetstagare och de ytterligare svårigheter dessa arbetstagare kommer att möta när de försöker komma tillbaka in på arbetsmarknaden när ekonomin till slut återhämtar sig. Dessa arbetstagare behöver skräddarsydda åtgärder. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet konstaterar att de mest utsatta grupperna på arbetsmarknaden – långtidsarbetslösa, kvinnor, immigranter och personer med funktionshinder – har drabbats hårdast och har högre arbetslöshet än de nationella genomsnitten. Parlamentet noterar den kraftigt ökade långtidsarbetslösheten för kvinnor och äldre arbetstagare och de ytterligare svårigheter dessa arbetstagare kommer att möta när de försöker komma tillbaka in på arbetsmarknaden när ekonomin till slut återhämtar sig. Dessa arbetstagare behöver skräddarsydda åtgärder.

| 11. | Europaparlamentet varnar för att dessa enorma skillnader, om de inte åtgärdas, särskilt för den yngre generationen, på lång sikt kan skada arbetsmarknadens struktur i de fyra länderna, begränsa deras återhämtningsförmåga, framtvinga en ofrivillig utvandring som ytterligare kommer att försvåra effekterna av den pågående kompetensflykten, och kommer att öka de ihållande skillnaderna mellan de medlemsstater som erbjuder arbetstillfällen och de som tillhandahåller billig arbetskraft. Parlamentet beklagar att en negativ social och ekonomisk utveckling är bland de främsta motiven för ungdomar att migrera och att utnyttja sin rätt till fri rörlighet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet varnar för att dessa enorma skillnader, om de inte åtgärdas, särskilt för den yngre generationen, på lång sikt kan skada arbetsmarknadens struktur i de fyra länderna, begränsa deras återhämtningsförmåga, framtvinga en ofrivillig utvandring som ytterligare kommer att försvåra effekterna av den pågående kompetensflykten, och kommer att öka de ihållande skillnaderna mellan de medlemsstater som erbjuder arbetstillfällen och de som tillhandahåller billig arbetskraft. Parlamentet beklagar att en negativ social och ekonomisk utveckling är bland de främsta motiven för ungdomar att migrera och att utnyttja sin rätt till fri rörlighet.

| 12. | Europaparlamentet är oroat över att det i vissa fall och i vissa sektorer parallellt med allt färre arbetstillfällen sker en försämring av arbetskvaliteten, en ökning av otrygga anställningsformer och en försämring av grundläggande arbetsnormer. Medlemsstaterna måste göra övertygade ansträngningar för att ta itu med ökningen av ofrivillig deltidsanställning och ofrivilligt tillfälliga kontrakt, oavlönade praktiktjänstgörings- och lärlingsplatser, oegentliga egenföretagare samt verksamhet inom den svarta ekonomin. Parlamentet konstaterar dessutom att även om lönesättningen inte faller inom EU:s behörighet har programmen påverkat minimilönerna. I Irland blev det nödvändigt att sänka minimilönerna med nästan 12 procent (ett beslut som dock ändrades senare) och i Grekland beslutades en radikal sänkning med 22 procent. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet är oroat över att det i vissa fall och i vissa sektorer parallellt med allt färre arbetstillfällen sker en försämring av arbetskvaliteten, en ökning av otrygga anställningsformer och en försämring av grundläggande arbetsnormer. Medlemsstaterna måste göra övertygade ansträngningar för att ta itu med ökningen av ofrivillig deltidsanställning och ofrivilligt tillfälliga kontrakt, oavlönade praktiktjänstgörings- och lärlingsplatser, oegentliga egenföretagare samt verksamhet inom den svarta ekonomin. Parlamentet konstaterar dessutom att även om lönesättningen inte faller inom EU:s behörighet har programmen påverkat minimilönerna. I Irland blev det nödvändigt att sänka minimilönerna med nästan 12 procent (ett beslut som dock ändrades senare) och i Grekland beslutades en radikal sänkning med 22 procent.

| 13. | Europaparlamentet påminner om att det i Europa 2020-strategin helt riktigt sägs att den siffra man måste ha under uppsikt är den som anger sysselsättningsgraden, och som anger tillgången på mänskliga och ekonomiska resurser för att säkerställa hållbarheten för vår ekonomiska och sociala modell. Parlamentet framhåller att dämpningen av arbetslösheten inte får misstolkas som att förlorade arbetstillfällen återskapas, eftersom man inte har tagit någon hänsyn till emigrationen. Sysselsättningsminskningen inom industrin var ett problem redan innan programmen lanserades. Vad som behövs är fler och bättre arbetstillfällen. Parlamentet påminner om att det under de senaste fyra åren har försvunnit två miljoner arbetstillfällen i de fyra länderna, vilka utgör 15 procent av de arbetstillfällen som fanns 2009. Det är glädjande att nyliga uppgifter visar en liten ökning av sysselsättningen i Irland, Cypern och Portugal. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet påminner om att det i Europa 2020-strategin helt riktigt sägs att den siffra man måste ha under uppsikt är den som anger sysselsättningsgraden, och som anger tillgången på mänskliga och ekonomiska resurser för att säkerställa hållbarheten för vår ekonomiska och sociala modell. Parlamentet framhåller att dämpningen av arbetslösheten inte får misstolkas som att förlorade arbetstillfällen återskapas, eftersom man inte har tagit någon hänsyn till emigrationen. Sysselsättningsminskningen inom industrin var ett problem redan innan programmen lanserades. Vad som behövs är fler och bättre arbetstillfällen. Parlamentet påminner om att det under de senaste fyra åren har försvunnit två miljoner arbetstillfällen i de fyra länderna, vilka utgör 15 procent av de arbetstillfällen som fanns 2009. Det är glädjande att nyliga uppgifter visar en liten ökning av sysselsättningen i Irland, Cypern och Portugal.

Fattigdom och social utestängning

| 14. | Europaparlamentet är oroat över att programmen, bland villkoren för ekonomiskt stöd, innehåller rekommendationer för specifika nedskärningar av reala sociala utgifter inom grundläggande områden, t.ex. pensioner, grundläggande tjänster, hälsovård och, i vissa fall, mediciner för grundläggande skydd av de mest utsatta, samt miljöskydd, i stället för rekommendationer som ger de nationella regeringarna större handlingsutrymme att besluta var besparingarna kan göras. Parlamentet fruktar att dessa åtgärder framför allt påverkar kampen mot fattigdom, särskilt barnfattigdom. Europaparlamentet påminner om att kampen mot fattigdom, särskilt barnfattigdom, bör fortsätta att vara ett av de mål som medlemsstaterna ska uppnå, och att finans- och budgetkonsolideringspolitiken inte får motverka detta mål. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet är oroat över att programmen, bland villkoren för ekonomiskt stöd, innehåller rekommendationer för specifika nedskärningar av reala sociala utgifter inom grundläggande områden, t.ex. pensioner, grundläggande tjänster, hälsovård och, i vissa fall, mediciner för grundläggande skydd av de mest utsatta, samt miljöskydd, i stället för rekommendationer som ger de nationella regeringarna större handlingsutrymme att besluta var besparingarna kan göras. Parlamentet fruktar att dessa åtgärder framför allt påverkar kampen mot fattigdom, särskilt barnfattigdom. Europaparlamentet påminner om att kampen mot fattigdom, särskilt barnfattigdom, bör fortsätta att vara ett av de mål som medlemsstaterna ska uppnå, och att finans- och budgetkonsolideringspolitiken inte får motverka detta mål.

| 15. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över att man när anpassningsprogrammen upprättades och genomfördes inte fäste tillräcklig vikt vid den ekonomiska politikens konsekvenser för sysselsättningen eller dess sociala implikationer, och att arbetshypotesen i Greklands fall visade sig vara baserad på ett felaktigt antagande om den ekonomiska multiplikatoreffekten, vilket lede till att man inte i tid vidtog åtgärder för att skydda de mest utsatta mot fattigdom, fattigdom trots sysselsättning och social marginalisering. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta hänsyn till de sociala indikatorerna också för att omförhandla programmen för ekonomisk anpassning och ersätta de rekommenderade åtgärderna för varje medlemsstat, så att man kan få till stånd de förutsättningar som krävs för tillväxt samt fullständig efterlevnad av EU:s grundläggande sociala principer och värderingar. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över att man när anpassningsprogrammen upprättades och genomfördes inte fäste tillräcklig vikt vid den ekonomiska politikens konsekvenser för sysselsättningen eller dess sociala implikationer, och att arbetshypotesen i Greklands fall visade sig vara baserad på ett felaktigt antagande om den ekonomiska multiplikatoreffekten, vilket lede till att man inte i tid vidtog åtgärder för att skydda de mest utsatta mot fattigdom, fattigdom trots sysselsättning och social marginalisering. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta hänsyn till de sociala indikatorerna också för att omförhandla programmen för ekonomisk anpassning och ersätta de rekommenderade åtgärderna för varje medlemsstat, så att man kan få till stånd de förutsättningar som krävs för tillväxt samt fullständig efterlevnad av EU:s grundläggande sociala principer och värderingar.

| 16. | Europaparlamentet noterar att trots att kommissionens i sin kvartalsgranskning från oktober 2013, EU Employment and Social Situation, betonar vikten av utgifter för socialt trygghet som ett skydd mot sociala risker, har Grekland, Irland och Portugal gjort de största nedskärningarna i sociala utgifter i EU efter 2010. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet noterar att trots att kommissionens i sin kvartalsgranskning från oktober 2013, EU Employment and Social Situation, betonar vikten av utgifter för socialt trygghet som ett skydd mot sociala risker, har Grekland, Irland och Portugal gjort de största nedskärningarna i sociala utgifter i EU efter 2010.

| 17. | Europaparlamentet understryker att nya typer av fattigdom som berör medel- och arbetarklassen uppstår i vissa fall, där problem med att betala bolån och höga energipriser skapar energifattigdom och ett stigande antal vräkningar och utmätningar. Parlamentet är oroat över beläggen för att hemlösheten och utestängningen från bostadsmarknaden ökar, och påminner att detta är ett brott mot de grundläggande rättigheterna. Parlamentet rekommenderar medlemsstaterna och deras lokala myndigheter att införa en neutral bostadspolitik som främjar subventionerat boende och boende till ett rimligt pris för att lösa problemet med tomma bostäder och att införa effektiva förebyggande politiska åtgärder för att minska antalet vräkningar. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet understryker att nya typer av fattigdom som berör medel- och arbetarklassen uppstår i vissa fall, där problem med att betala bolån och höga energipriser skapar energifattigdom och ett stigande antal vräkningar och utmätningar. Parlamentet är oroat över beläggen för att hemlösheten och utestängningen från bostadsmarknaden ökar, och påminner att detta är ett brott mot de grundläggande rättigheterna. Parlamentet rekommenderar medlemsstaterna och deras lokala myndigheter att införa en neutral bostadspolitik som främjar subventionerat boende och boende till ett rimligt pris för att lösa problemet med tomma bostäder och att införa effektiva förebyggande politiska åtgärder för att minska antalet vräkningar.

| 18. | Europaparlamentet utrycker sin oro över att den sociala och ekonomiska situationen (på mikro- och makronivå) i dessa länder förvärrar skillnaderna mellan regioner och områden, vilket skadar EU:s uttalade mål att förstärka den interna regionala sammanhållningen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet utrycker sin oro över att den sociala och ekonomiska situationen (på mikro- och makronivå) i dessa länder förvärrar skillnaderna mellan regioner och områden, vilket skadar EU:s uttalade mål att förstärka den interna regionala sammanhållningen.

| 19. | Europaparlamentet noterar att internationella och sociala organisationer har varnat för att det nya systemet med löneskalor, tjänstegrader och avskedande i den offentliga sektorn kan påverka könsskillnaderna. ILO har också uttryckt oro över den oproportionerligt stora inverkan de nya flexibla anställningsformerna har på kvinnors löner. Dessutom har ILO begärt att regeringarna ska övervaka följderna av åtstramningarna för mäns och kvinnors löner i den privata sektorn. Parlamentet konstaterar med oro att löneklyftan mellan män och kvinnor inte minskar längre i de länder som gör ekonomiska anpassningar och att skillnaderna där är större än genomsnittet för EU. Parlamentet understryker att löneojämlikheterna och den minskade sysselsättningsgraden bland kvinnor måste få större uppmärksamhet i de medlemsstater som gör anpassningar. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet noterar att internationella och sociala organisationer har varnat för att det nya systemet med löneskalor, tjänstegrader och avskedande i den offentliga sektorn kan påverka könsskillnaderna. ILO har också uttryckt oro över den oproportionerligt stora inverkan de nya flexibla anställningsformerna har på kvinnors löner. Dessutom har ILO begärt att regeringarna ska övervaka följderna av åtstramningarna för mäns och kvinnors löner i den privata sektorn. Parlamentet konstaterar med oro att löneklyftan mellan män och kvinnor inte minskar längre i de länder som gör ekonomiska anpassningar och att skillnaderna där är större än genomsnittet för EU. Parlamentet understryker att löneojämlikheterna och den minskade sysselsättningsgraden bland kvinnor måste få större uppmärksamhet i de medlemsstater som gör anpassningar.

| 20. | Europaparlamentet noterar att siffror från Eurostat och kommissionen tillsammans med diverse andra studier visar att ojämlikheten i inkomstfördelningen i vissa fall ökade mellan 2008 och 2012, och att nedskärningar i sociala bidrag och arbetslöshetsersättningar samt lönesänkningar på grund av strukturreformer ökar andelen fattiga. Parlamentet noterar vidare att kommissionens rapport visade på relativt hög andel fattiga bland förvärvsarbetande på grund av att låga minimilöner sänktes eller frystes. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet noterar att siffror från Eurostat och kommissionen tillsammans med diverse andra studier visar att ojämlikheten i inkomstfördelningen i vissa fall ökade mellan 2008 och 2012, och att nedskärningar i sociala bidrag och arbetslöshetsersättningar samt lönesänkningar på grund av strukturreformer ökar andelen fattiga. Parlamentet noterar vidare att kommissionens rapport visade på relativt hög andel fattiga bland förvärvsarbetande på grund av att låga minimilöner sänktes eller frystes.

| 21. | Europaparlamentet beklagar att andelen personer som riskerar fattigdom eller social utestängning i allmänhet har ökat. Parlamentet konstaterar vidare att det bakom dessa siffror finns en än kärvare verklighet, nämligen att när BNP per capita sänks så sänks även fattigdomsgränsen, vilket betyder att vi nu definierar människor som tills nyligen definierades som fattiga som ej fattiga. Parlamentet framhåller att minskad BNP, ett kraftigt fall i offentliga och privata investeringar och minskade FoU-investeringar i de länder som genomgår en anpassnings- och budgetkris leder till en sänkning av dessa länders potentiella BNP och skapar långsiktig fattigdom. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet beklagar att andelen personer som riskerar fattigdom eller social utestängning i allmänhet har ökat. Parlamentet konstaterar vidare att det bakom dessa siffror finns en än kärvare verklighet, nämligen att när BNP per capita sänks så sänks även fattigdomsgränsen, vilket betyder att vi nu definierar människor som tills nyligen definierades som fattiga som ej fattiga. Parlamentet framhåller att minskad BNP, ett kraftigt fall i offentliga och privata investeringar och minskade FoU-investeringar i de länder som genomgår en anpassnings- och budgetkris leder till en sänkning av dessa länders potentiella BNP och skapar långsiktig fattigdom.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen i de tidigare nämnda studierna erkände att det bara med en kraftig omsvängning i de nuvarande trenderna kommer att bli möjligt för hela EU att nå Europa 2020-målen. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen i de tidigare nämnda studierna erkände att det bara med en kraftig omsvängning i de nuvarande trenderna kommer att bli möjligt för hela EU att nå Europa 2020-målen.

| 23. | Europaparlamentet beklagar det faktum att programmen åtminstone för Grekland, Irland och Portugal innehöll ett antal detaljerade föreskrifter om reformer av sjuk- och hälsovårdssystem och utgiftsminskningar som har påverkat kvaliteten på och den allmänna tillgängligheten till sociala tjänster, särskilt inom sjuk- och hälsovården och den sociala omsorgen, trots att det i artikel 168.7 i EUF-fördraget fastslås att EU ska respektera medlemsstaternas behörighet. Parlamentet är oroat över att detta i vissa fall har lett till att ett antal personer inte beviljas någon sjukförsäkring eller tillgång till socialt skydd, vilket ökar risken för extrem fattigdom och social utestängning, vilket visar sig i det ökande antalet fattiga och hemlösa som inte har tillgång till grundläggande varor och tjänster. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet beklagar det faktum att programmen åtminstone för Grekland, Irland och Portugal innehöll ett antal detaljerade föreskrifter om reformer av sjuk- och hälsovårdssystem och utgiftsminskningar som har påverkat kvaliteten på och den allmänna tillgängligheten till sociala tjänster, särskilt inom sjuk- och hälsovården och den sociala omsorgen, trots att det i artikel 168.7 i EUF-fördraget fastslås att EU ska respektera medlemsstaternas behörighet. Parlamentet är oroat över att detta i vissa fall har lett till att ett antal personer inte beviljas någon sjukförsäkring eller tillgång till socialt skydd, vilket ökar risken för extrem fattigdom och social utestängning, vilket visar sig i det ökande antalet fattiga och hemlösa som inte har tillgång till grundläggande varor och tjänster.

| 24. | Europaparlamentet beklagar att inga riktade ansträngningar har gjorts för att identifiera bristande effektivitet inom sjuk- och hälsovårdssystemen och i de beslut som gällt nedskärningar i hälsobudgetarna enligt osthyvelsprincipen. Parlamentet varnar för att ett införande av egenavgifter skulle kunna få patienter att dröja med att söka vård och därigenom lägga en ekonomisk börda på hushållen. Parlamentet varnar för att lönesänkningarna för sjukvårdspersonal kan ha en negativ inverkan på patientsäkerheten och få sjukvårdspersonalen att migrera. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet beklagar att inga riktade ansträngningar har gjorts för att identifiera bristande effektivitet inom sjuk- och hälsovårdssystemen och i de beslut som gällt nedskärningar i hälsobudgetarna enligt osthyvelsprincipen. Parlamentet varnar för att ett införande av egenavgifter skulle kunna få patienter att dröja med att söka vård och därigenom lägga en ekonomisk börda på hushållen. Parlamentet varnar för att lönesänkningarna för sjukvårdspersonal kan ha en negativ inverkan på patientsäkerheten och få sjukvårdspersonalen att migrera.

| 25. | Europaparlamentet upprepar att artikel 12 i den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter föreskriver att alla har rätt till högsta möjliga standard när det gäller fysisk och psykisk hälsa. Alla fyra länderna har undertecknat denna konvention och erkänner därmed alla människors rätt till hälsa. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet upprepar att artikel 12 i den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter föreskriver att alla har rätt till högsta möjliga standard när det gäller fysisk och psykisk hälsa. Alla fyra länderna har undertecknat denna konvention och erkänner därmed alla människors rätt till hälsa.

| 26. | Europaparlamentet påminner om att Europarådet redan har fördömt nedskärningarna i det grekiska allmänna pensionssystemet, och ansett att de är ett brott mot artikel 12 i den europeiska sociala stadgan från 1961 och mot artikel 4 i dess tilläggsprotokoll, och slagit fast följande: ”det faktum att den omtvistade nationella lagstiftningen syftar till att uppfylla kraven enligt andra rättsliga åtaganden innebär inte att de upphör att omfattas av stadgan” (12). Parlamentet konstaterar att denna doktrin om att hålla pensionssystemet på en tillräckligt hög nivå för att pensionärer ska få en rimlig levnadsstandard är allmänt tillämplig i alla de fyra länderna och borde ha tagits under övervägande. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet påminner om att Europarådet redan har fördömt nedskärningarna i det grekiska allmänna pensionssystemet, och ansett att de är ett brott mot artikel 12 i den europeiska sociala stadgan från 1961 och mot artikel 4 i dess tilläggsprotokoll, och slagit fast följande: ”det faktum att den omtvistade nationella lagstiftningen syftar till att uppfylla kraven enligt andra rättsliga åtaganden innebär inte att de upphör att omfattas av stadgan” (12). Parlamentet konstaterar att denna doktrin om att hålla pensionssystemet på en tillräckligt hög nivå för att pensionärer ska få en rimlig levnadsstandard är allmänt tillämplig i alla de fyra länderna och borde ha tagits under övervägande.

| 27. | Europaparlamentet beklagar nedskärningarna i resurser för självständigt boende för personer med funktionshinder. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet beklagar nedskärningarna i resurser för självständigt boende för personer med funktionshinder.

| 28. | Europaparlamentet påpekar att när ILO:s expertkommitté utvärderade tillämpningen av konvention nr 102 i samband med reformerna i Grekland kritiserade man starkt de radikala reformerna av pensionssystemet, och samma kritik fanns med i dess 29:e årsrapport 2011. Parlamentet påminner om att konvention nr 102 är allmänt tillämplig i alla de fyra länderna och borde ha tagits under övervägande. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet påpekar att när ILO:s expertkommitté utvärderade tillämpningen av konvention nr 102 i samband med reformerna i Grekland kritiserade man starkt de radikala reformerna av pensionssystemet, och samma kritik fanns med i dess 29:e årsrapport 2011. Parlamentet påminner om att konvention nr 102 är allmänt tillämplig i alla de fyra länderna och borde ha tagits under övervägande.

| 29. | Europaparlamentet understryker att den ökande sociala fattigdomen i de fyra länderna även ger upphov till ökad solidaritet bland de mest utsatta grupperna tack vare privata insatser, familjenätverk och hjälporganisationer. Parlamentet betonar att denna typ av interventioner inte bör utgöra problemets strukturella lösning, även om de lindrar situationen för de mest behövande och visar den europeiska medborgarandans goda sidor. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet understryker att den ökande sociala fattigdomen i de fyra länderna även ger upphov till ökad solidaritet bland de mest utsatta grupperna tack vare privata insatser, familjenätverk och hjälporganisationer. Parlamentet betonar att denna typ av interventioner inte bör utgöra problemets strukturella lösning, även om de lindrar situationen för de mest behövande och visar den europeiska medborgarandans goda sidor.

| 30. | Europaparlamentet konstaterar med oro att Gini-koefficienten fortsätter att öka i förhållande till den allmänna nedgående tendensen inom euroområdet, vilket tyder på att ojämlikheten i inkomstfördelningen har ökat i de länder som gör anpassningar. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet konstaterar med oro att Gini-koefficienten fortsätter att öka i förhållande till den allmänna nedgående tendensen inom euroområdet, vilket tyder på att ojämlikheten i inkomstfördelningen har ökat i de länder som gör anpassningar.

Elever som slutar skolan i förtid

| 31. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att antalet elever som slutar skolan i förtid minskar i de fyra länderna. Parlamentet konstaterar att detta delvis kan bero på att ungdomar har svårt att hitta arbete. Parlamentet påminner om det trängande behovet av att återskapa högkvalitativa yrkesutbildningssystem, eftersom detta är ett av de bästa sätten att förbättra anställningsbarheten för unga människor. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet välkomnar det faktum att antalet elever som slutar skolan i förtid minskar i de fyra länderna. Parlamentet konstaterar att detta delvis kan bero på att ungdomar har svårt att hitta arbete. Parlamentet påminner om det trängande behovet av att återskapa högkvalitativa yrkesutbildningssystem, eftersom detta är ett av de bästa sätten att förbättra anställningsbarheten för unga människor.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att deltagandet i eftergymnasial utbildning har ökat i alla fyra länderna. Parlamentet konstaterar att detta delvis kan bero på att ungdomar måste öka sina chanser på den framtida arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet välkomnar det faktum att deltagandet i eftergymnasial utbildning har ökat i alla fyra länderna. Parlamentet konstaterar att detta delvis kan bero på att ungdomar måste öka sina chanser på den framtida arbetsmarknaden.

| 33. | Europaparlamentet beklagar att utbildningssystemens kvalitet inte följer denna positiva utveckling, huvudsakligen på grund av nedskärningar i offentliga medel, vilket förvärrar problemen för ungdomar som inte går i skolan, inte arbetar eller följer ett yrkesutbildningsprogram, och för barn med särskilda behov. Dessa åtgärder kan få praktiska följder för utbildningens kvalitet och för de tillgängliga materiella och personella resurserna, klasstorleken, utbildningsprogrammen och koncentrationen av skolor. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet beklagar att utbildningssystemens kvalitet inte följer denna positiva utveckling, huvudsakligen på grund av nedskärningar i offentliga medel, vilket förvärrar problemen för ungdomar som inte går i skolan, inte arbetar eller följer ett yrkesutbildningsprogram, och för barn med särskilda behov. Dessa åtgärder kan få praktiska följder för utbildningens kvalitet och för de tillgängliga materiella och personella resurserna, klasstorleken, utbildningsprogrammen och koncentrationen av skolor.

Dialogen mellan arbetsmarknadens parter

| 34. | Europaparlamentet betonar att arbetsmarknadens parter på nationell nivå borde ha rådfrågats om eller involverats i den ursprungliga utformningen av programmen. Parlamentet beklagar att de program som utformats för de fyra länderna i vissa fall gör det möjligt för företag att avstå från kollektivavtalsförhandlingar och att ompröva sektorslöneavtal, vilket direkt påverkar kollektivavtalsmodellens strukturer och värderingar som finns fastslagna i respektive lands grundlag. ILO:s expertkommitté har begärt att överläggningarna mellan arbetsmarknadens parter ska återupptas. Parlamentet fördömer försvagningen av principen om kollektiv representation, som ifrågasätter den automatiska förnyelsen av förhandlingsavtal som är viktigt i vissa länder, och som har lett till att antalet gällande kollektivavtal har minskat kraftigt. Parlamentet fördömer sänkningen av minimilöner och frysningen av nominella minimilöner. Parlamentet betonar att denna situation är en konsekvens av begränsade strukturreformer som endast omfattar avreglering av relationerna på arbetsmarknaden och lönesänkningar, vilket strider mot EU:s allmänna mål och politiken i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet betonar att arbetsmarknadens parter på nationell nivå borde ha rådfrågats om eller involverats i den ursprungliga utformningen av programmen. Parlamentet beklagar att de program som utformats för de fyra länderna i vissa fall gör det möjligt för företag att avstå från kollektivavtalsförhandlingar och att ompröva sektorslöneavtal, vilket direkt påverkar kollektivavtalsmodellens strukturer och värderingar som finns fastslagna i respektive lands grundlag. ILO:s expertkommitté har begärt att överläggningarna mellan arbetsmarknadens parter ska återupptas. Parlamentet fördömer försvagningen av principen om kollektiv representation, som ifrågasätter den automatiska förnyelsen av förhandlingsavtal som är viktigt i vissa länder, och som har lett till att antalet gällande kollektivavtal har minskat kraftigt. Parlamentet fördömer sänkningen av minimilöner och frysningen av nominella minimilöner. Parlamentet betonar att denna situation är en konsekvens av begränsade strukturreformer som endast omfattar avreglering av relationerna på arbetsmarknaden och lönesänkningar, vilket strider mot EU:s allmänna mål och politiken i Europa 2020-strategin.

| 35. | Europaparlamentet framhåller att det inte finns någon enhetlig lösning som kan tillämpas i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet framhåller att det inte finns någon enhetlig lösning som kan tillämpas i alla medlemsstater.

Rekommendationer

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en ingående studie av de sociala och ekonomiska konsekvenserna av den ekonomiska och finansiella krisen och de anpassningsprogram som genomförts för att avhjälpa krisen i de fyra länderna, för att skapa en tydligare förståelse för hur systemen för sysselsättning och socialt skydd samt EU-lagstiftningen påverkas både på kort och lång sikt, särskilt när det gäller kampen mot fattigdom, upprätthållandet av en god dialog mellan arbetsmarknadsparterna och balansen mellan flexibilitet och trygghet i relationerna på arbetsmarknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen att använda sina rådgivande organ när den utformar denna studie, liksom sysselsättningskommittén och kommittén för socialt skydd. Parlamentet föreslår att EESK ges i uppdrag att utforma en särskild rapport. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en ingående studie av de sociala och ekonomiska konsekvenserna av den ekonomiska och finansiella krisen och de anpassningsprogram som genomförts för att avhjälpa krisen i de fyra länderna, för att skapa en tydligare förståelse för hur systemen för sysselsättning och socialt skydd samt EU-lagstiftningen påverkas både på kort och lång sikt, särskilt när det gäller kampen mot fattigdom, upprätthållandet av en god dialog mellan arbetsmarknadsparterna och balansen mellan flexibilitet och trygghet i relationerna på arbetsmarknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen att använda sina rådgivande organ när den utformar denna studie, liksom sysselsättningskommittén och kommittén för socialt skydd. Parlamentet föreslår att EESK ges i uppdrag att utforma en särskild rapport.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge ILO och Europarådet i uppdrag att utarbeta rapporter om eventuella korrigerande åtgärder och incitament som behövs för att förbättra den sociala situationen i dessa länder, finansiering av dessa samt hållbarheten i de offentliga finanserna, och för att säkra fullständig efterlevnad av den europeiska sociala stadgan och dess tilläggsprotokoll samt av ILO:s huvudkonventioner och dess konvention 94, eftersom de åtaganden som härrör från dessa instrument har påverkats av den ekonomiska och finansiella krisen och de budgetanpassningsåtgärder och strukturreformer som trojkan har krävt. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge ILO och Europarådet i uppdrag att utarbeta rapporter om eventuella korrigerande åtgärder och incitament som behövs för att förbättra den sociala situationen i dessa länder, finansiering av dessa samt hållbarheten i de offentliga finanserna, och för att säkra fullständig efterlevnad av den europeiska sociala stadgan och dess tilläggsprotokoll samt av ILO:s huvudkonventioner och dess konvention 94, eftersom de åtaganden som härrör från dessa instrument har påverkats av den ekonomiska och finansiella krisen och de budgetanpassningsåtgärder och strukturreformer som trojkan har krävt.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar EU att, med beaktande av de uppoffringar som dessa länder har gjort, efter utvärderingen och med tillräckliga ekonomiska resurser där så krävs, ge stöd för återupprättande av standarderna för social trygghet, stödja kampen mot fattigdomsminskning, stödja utbildningstjänsterna, särskilt dem som riktar sig till barn med särskilda behov och funktionshindrade personer samt genom en plan för social återuppbyggnad verka för att dialogen mellan arbetsmarknadsparterna återupptas. Parlamentet uppmanar kommissionen, ECB och Eurogruppen att, där så är lämpligt och så snart som möjligt, se över och revidera de exceptionella åtgärder som har vidtagits. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar EU att, med beaktande av de uppoffringar som dessa länder har gjort, efter utvärderingen och med tillräckliga ekonomiska resurser där så krävs, ge stöd för återupprättande av standarderna för social trygghet, stödja kampen mot fattigdomsminskning, stödja utbildningstjänsterna, särskilt dem som riktar sig till barn med särskilda behov och funktionshindrade personer samt genom en plan för social återuppbyggnad verka för att dialogen mellan arbetsmarknadsparterna återupptas. Parlamentet uppmanar kommissionen, ECB och Eurogruppen att, där så är lämpligt och så snart som möjligt, se över och revidera de exceptionella åtgärder som har vidtagits.

| 39. | Europaparlamentet framhåller att ovannämnda rättsliga åtaganden, som fastslagits i fördragen och i stadgan om de grundläggande rättigheterna, måste uppfyllas eftersom underlåtenhet att uppfylla dem utgör ett brott mot EU:s primärrätt. Parlamentet uppmanar byrån för grundläggande rättigheter att göra en grundlig bedömning av åtgärdernas följder för de mänskliga rättigheterna och lägga fram rekommendationer i de fall då det har förekommit brott mot stadgan. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet framhåller att ovannämnda rättsliga åtaganden, som fastslagits i fördragen och i stadgan om de grundläggande rättigheterna, måste uppfyllas eftersom underlåtenhet att uppfylla dem utgör ett brott mot EU:s primärrätt. Parlamentet uppmanar byrån för grundläggande rättigheter att göra en grundlig bedömning av åtgärdernas följder för de mänskliga rättigheterna och lägga fram rekommendationer i de fall då det har förekommit brott mot stadgan.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar trojkan och de berörda medlemsstaterna att avsluta programmen så snart som möjligt och införa krishanteringsmekanismer som gör det möjligt för alla EU-institutioner, inklusive parlamentet, att uppnå de sociala målen och fullfölja socialpolitiken – även när det gäller de individuella och kollektiva rättigheterna för dem som löper störst risk för social utestängning – i fördragen, i avtal mellan de europeiska arbetsmarknadsparterna och i andra förpliktelser på internationell nivå (ILO:s konventioner, den europeiska sociala stadgan och den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna). Parlamentet uppmanar till förbättrad transparens och politiskt ansvarstagande när det gäller utformandet och genomförandet av anpassningsprogrammen. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar trojkan och de berörda medlemsstaterna att avsluta programmen så snart som möjligt och införa krishanteringsmekanismer som gör det möjligt för alla EU-institutioner, inklusive parlamentet, att uppnå de sociala målen och fullfölja socialpolitiken – även när det gäller de individuella och kollektiva rättigheterna för dem som löper störst risk för social utestängning – i fördragen, i avtal mellan de europeiska arbetsmarknadsparterna och i andra förpliktelser på internationell nivå (ILO:s konventioner, den europeiska sociala stadgan och den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna). Parlamentet uppmanar till förbättrad transparens och politiskt ansvarstagande när det gäller utformandet och genomförandet av anpassningsprogrammen.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att i lika hög grad uppmärksamma sociala obalanser, och hur de kan åtgärdas, som makroekonomiska obalanser, och att se till att justeringsåtgärderna avser att garantera social rättvisa och gör det möjligt att nå en balans mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning, genomförandet av strukturreformer och budgetkonsolidering. Båda institutionerna uppmanas dessutom att prioritera skapande av sysselsättning och stöd till nyföretagande och att därför i lika hög grad beakta rådet (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) och dess prioriteringar som Ecofin och Eurogruppen, och att när så är lämpligt hålla ett möte med ministrarna för sysselsättning och sociala frågor från länderna inom euroområdet före Eurogruppens möten. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att i lika hög grad uppmärksamma sociala obalanser, och hur de kan åtgärdas, som makroekonomiska obalanser, och att se till att justeringsåtgärderna avser att garantera social rättvisa och gör det möjligt att nå en balans mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning, genomförandet av strukturreformer och budgetkonsolidering. Båda institutionerna uppmanas dessutom att prioritera skapande av sysselsättning och stöd till nyföretagande och att därför i lika hög grad beakta rådet (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) och dess prioriteringar som Ecofin och Eurogruppen, och att när så är lämpligt hålla ett möte med ministrarna för sysselsättning och sociala frågor från länderna inom euroområdet före Eurogruppens möten.

| 42. | Europaparlamentet rekommenderar kommissionen och medlemsstaterna att inte betrakta utgifter för offentlig vård och utbildning som en utgift som måste skäras ned utan som en offentlig investering i landets framtid som bör respekteras och utökas så att den ekonomiska och sociala återhämtningen förbättras. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet rekommenderar kommissionen och medlemsstaterna att inte betrakta utgifter för offentlig vård och utbildning som en utgift som måste skäras ned utan som en offentlig investering i landets framtid som bör respekteras och utökas så att den ekonomiska och sociala återhämtningen förbättras.

| 43. | Europaparlamentet rekommenderar att programländerna, när den värsta delen av finanskrisen är över, tillsammans med EU-institutionerna inför planer för att skapa nya arbetstillfällen för att återställa sina ekonomier tillräckligt för att kunna komma tillbaka till den sociala situation som rådde före programperioden, då detta är nödvändigt om deras makroekonomiska anpassningar ska kunna konsolideras och obalanserna i den offentliga sektorn, t.ex. skulder och underskott, ska kunna balanseras. De planer för att skapa fler arbetstillfällen som måste införas bör ta hänsyn till






  — | behovet av att snabbt reparera kreditsystemet, särskilt för små och medelstora företag, |
| --- | --- | --- |

43.

Europaparlamentet rekommenderar att programländerna, när den värsta delen av finanskrisen är över, tillsammans med EU-institutionerna inför planer för att skapa nya arbetstillfällen för att återställa sina ekonomier tillräckligt för att kunna komma tillbaka till den sociala situation som rådde före programperioden, då detta är nödvändigt om deras makroekonomiska anpassningar ska kunna konsolideras och obalanserna i den offentliga sektorn, t.ex. skulder och underskott, ska kunna balanseras. De planer för att skapa fler arbetstillfällen som måste införas bör ta hänsyn till

—

behovet av att snabbt reparera kreditsystemet, särskilt för små och medelstora företag,

| — | behovet av att skapa gynnsamma villkor för företag, så att de kan utveckla sin verksamhet långsiktigt och på ett hållbart sätt, och att främja små och medelstora företag i synnerhet, då de spelar en central roll för att skapa arbetstillfällen, |
| --- | --- |

—

behovet av att skapa gynnsamma villkor för företag, så att de kan utveckla sin verksamhet långsiktigt och på ett hållbart sätt, och att främja små och medelstora företag i synnerhet, då de spelar en central roll för att skapa arbetstillfällen,

| — | att optimera de möjligheter som EU:s strukturfonder erbjuder, särskilt ESF, |
| --- | --- |

—

att optimera de möjligheter som EU:s strukturfonder erbjuder, särskilt ESF,

| — | en verklig sysselsättningspolitik med aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder, |
| --- | --- |

—

en verklig sysselsättningspolitik med aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder,

| — | kvalitet och europeiska offentliga arbetsförmedlingar, en lönepolitik för stigande löner, |
| --- | --- |

—

kvalitet och europeiska offentliga arbetsförmedlingar, en lönepolitik för stigande löner,

| — | en europeisk arbetsgaranti för ungdomar, |
| --- | --- |

—

en europeisk arbetsgaranti för ungdomar,

| — | behovet av att garantera rättvisa fördelningseffekter, och |
| --- | --- |

—

behovet av att garantera rättvisa fördelningseffekter, och

| — | ett program för hushåll där ingen förvärvsarbetar, och slutligen en mer försiktig finansförvaltning. |
| --- | --- |

—

ett program för hushåll där ingen förvärvsarbetar, och slutligen en mer försiktig finansförvaltning.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en lägesrapport om vilka framsteg som gjorts i förhållande till Europa 2020-målen, och då särskilt uppmärksamma bristen på framgång i programländerna, och att lägga fram förslag på hur dessa länder ska ledas in i en trovärdig utveckling mot alla Europa 2020-målen. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en lägesrapport om vilka framsteg som gjorts i förhållande till Europa 2020-målen, och då särskilt uppmärksamma bristen på framgång i programländerna, och att lägga fram förslag på hur dessa länder ska ledas in i en trovärdig utveckling mot alla Europa 2020-målen.

| 45. | Europaparlamentet rekommenderar att medlemsstaternas arbetsmarknadsreformer tar hänsyn till flexicurity-kriterier för att få fart på företagens konkurrenskraft, i enlighet med Europa 2020-strategin, och även tar hänsyn till andra element såsom energikostnader, illojal konkurrens, social dumpning, ett rättvist och effektivt finanssystem, budgetpolitik som främjar tillväxt och sysselsättning och, rent allmänt, allt som kan hjälpa realekonomin och nyföretagandet att utvecklas. Kommissionen uppmanas att utföra sociala konsekvensbedömningar innan man inför större reformer i programländerna och att beakta de spridningseffekter som orsakas av dessa åtgärder, såsom konsekvenser för fattigdom, social utestängning, brottslighet och främlingsfientlighet. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet rekommenderar att medlemsstaternas arbetsmarknadsreformer tar hänsyn till flexicurity-kriterier för att få fart på företagens konkurrenskraft, i enlighet med Europa 2020-strategin, och även tar hänsyn till andra element såsom energikostnader, illojal konkurrens, social dumpning, ett rättvist och effektivt finanssystem, budgetpolitik som främjar tillväxt och sysselsättning och, rent allmänt, allt som kan hjälpa realekonomin och nyföretagandet att utvecklas. Kommissionen uppmanas att utföra sociala konsekvensbedömningar innan man inför större reformer i programländerna och att beakta de spridningseffekter som orsakas av dessa åtgärder, såsom konsekvenser för fattigdom, social utestängning, brottslighet och främlingsfientlighet.

| 46. | Europaparlamentet kräver att åtgärder vidtas omedelbart för att förhindra en ökning av hemlösheten i programländerna, och uppmanar kommissionen att stödja detta genom politiska analyser och ett främjande av god praxis. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet kräver att åtgärder vidtas omedelbart för att förhindra en ökning av hemlösheten i programländerna, och uppmanar kommissionen att stödja detta genom politiska analyser och ett främjande av god praxis.

| 47. | Europaparlamentet konstaterar att enligt artikel 19 i förordning (EU) nr 472/2013 ska kommissionen lägga fram en rapport inför parlamentet senast den 1 januari 2014 om tillämpningen av denna förordning. Parlamentet uppmanar kommissionen att snarast lägga fram denna rapport och att inkludera denna förordnings inverkan på de pågående programmen för ekonomisk anpassning. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet konstaterar att enligt artikel 19 i förordning (EU) nr 472/2013 ska kommissionen lägga fram en rapport inför parlamentet senast den 1 januari 2014 om tillämpningen av denna förordning. Parlamentet uppmanar kommissionen att snarast lägga fram denna rapport och att inkludera denna förordnings inverkan på de pågående programmen för ekonomisk anpassning.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att rådgöra med det civila samhället, patientorganisationer och yrkesorganisationer om framtida åtgärder avseende sjukvård i anpassningsprogrammen och att använda sig av kommittén för socialt skydd för att se till att reformerna ökar systemens och resursernas effektivitet utan att utsätta de mest sårbara grupperna för fara och äventyra det viktigaste sociala skyddet, inklusive införskaffande och användning av mediciner, de mest grundläggande behoven och hänsynen till sjukvårdspersonalen. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att rådgöra med det civila samhället, patientorganisationer och yrkesorganisationer om framtida åtgärder avseende sjukvård i anpassningsprogrammen och att använda sig av kommittén för socialt skydd för att se till att reformerna ökar systemens och resursernas effektivitet utan att utsätta de mest sårbara grupperna för fara och äventyra det viktigaste sociala skyddet, inklusive införskaffande och användning av mediciner, de mest grundläggande behoven och hänsynen till sjukvårdspersonalen.

o

o o

| 49. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  http://www.coe.int/T/DGHL/Monitoring/SocialCharter/NewsCOEPortal/CC76-80Merits_en.asp

(2)  Antagna texter, P7_TA(2013)0401.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2013)0328.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2013)0246.

(5)  EUT C 249 E, 30.8.2013, s. 4.

(6)  Antagna texter, P7_TA(2013)0447.

(7)  Antagna texter, P7_TA(2013)0515.

(8)  Antagna texter, P7_TA(2012)0430.

(9)  EUT C 153 E, 31.5.2013, s. 57.

(10)  Antagna texter, P7_TA(2012)0419.

(11)  Antagna texter, P7_TA(2013)0266.

(12)  Europeiska kommittén för sociala rättigheter, rimlighetsbeslut, 7 december 2012, klagomål nr 78/2012, s. 10.

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/210 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/210

---

P7_TA(2014)0247

De allmänna riktlinjerna för budgeten för 2015 – Avsnitt III

Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2014 om de allmänna riktlinjerna för utarbetandet av 2015 års budget – Avsnitt III – Kommissionen 2014/2004(BUD)

(2017/C 378/23)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 312 och 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 312 och 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (1),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (2),

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2014 (3) och de fyra därtill kopplade gemensamma uttalanden som parlamentet, rådet och kommissionen enats om samt det gemensamma uttalandet från parlamentet och kommissionen om betalningsbemyndiganden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2014 (3) och de fyra därtill kopplade gemensamma uttalanden som parlamentet, rådet och kommissionen enats om samt det gemensamma uttalandet från parlamentet och kommissionen om betalningsbemyndiganden,

| — | med beaktande av avdelning II kapitel 7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avdelning II kapitel 7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0159/2014). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0159/2014).

EU-budgeten – att ge medborgarna verktyg för att ta sig ur krisen

| 1. | Europaparlamentet anser att den europeiska ekonomin visar vissa tecken på återhämtning, trots att den till viss grad fortfarande seglar i motvind, och anser, samtidigt som parlamentet inser att det gjorts ihållande ekonomiska och budgetmässiga åtstramningar på nationell nivå och att medlemsstaterna anstränger sig för att uppnå finanspolitisk konsolidering, att EU-budgeten måste främja denna tendens genom att öka strategiska investeringar med ett europeiskt mervärde för att bidra till att få den europeiska ekonomin på spåret igen, vilket skulle leda till tillväxt och sysselsättning samtidigt som man försöker främja konkurrenskraft och öka den ekonomiska och sociala sammanhållningen i hela EU. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att den europeiska ekonomin visar vissa tecken på återhämtning, trots att den till viss grad fortfarande seglar i motvind, och anser, samtidigt som parlamentet inser att det gjorts ihållande ekonomiska och budgetmässiga åtstramningar på nationell nivå och att medlemsstaterna anstränger sig för att uppnå finanspolitisk konsolidering, att EU-budgeten måste främja denna tendens genom att öka strategiska investeringar med ett europeiskt mervärde för att bidra till att få den europeiska ekonomin på spåret igen, vilket skulle leda till tillväxt och sysselsättning samtidigt som man försöker främja konkurrenskraft och öka den ekonomiska och sociala sammanhållningen i hela EU.

| 2. | Europaparlamentet betonar i synnerhet vikten av de europeiska struktur- och investeringsfonderna, som utgör en av de största utgiftsposterna i EU-budgeten. Parlamentet betonar att EU:s sammanhållningspolitik i hög grad har bidragit till offentliga investeringar på centrala ekonomiska områden och lett till konkreta resultat på fältet som kan hjälpa medlemsstater och regioner att komma ur den nuvarande krisen och nå Europa 2020-målen. Parlamentet betonar att medborgarna måste få verktyg för att ta sig ur krisen. Parlamentet betonar i detta sammanhang det särskilda behovet av att investera i områden såsom utbildning och rörlighet, forskning och innovation, små och medelstora företag och företagande i syfte att främja EU:s konkurrenskraft och bidra till skapandet av arbetstillfällen, särskilt arbetstillfällen för unga och för personer över 50 år. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar i synnerhet vikten av de europeiska struktur- och investeringsfonderna, som utgör en av de största utgiftsposterna i EU-budgeten. Parlamentet betonar att EU:s sammanhållningspolitik i hög grad har bidragit till offentliga investeringar på centrala ekonomiska områden och lett till konkreta resultat på fältet som kan hjälpa medlemsstater och regioner att komma ur den nuvarande krisen och nå Europa 2020-målen. Parlamentet betonar att medborgarna måste få verktyg för att ta sig ur krisen. Parlamentet betonar i detta sammanhang det särskilda behovet av att investera i områden såsom utbildning och rörlighet, forskning och innovation, små och medelstora företag och företagande i syfte att främja EU:s konkurrenskraft och bidra till skapandet av arbetstillfällen, särskilt arbetstillfällen för unga och för personer över 50 år.

| 3. | Europaparlamentet anser att det också är viktigt att investera på andra områden, såsom förnybar energi, den digitala agendan, infrastruktur, informations- och kommunikationsteknik och gränsöverskridande förbindelsemöjligheter samt utökad och bättre användning av innovativa finansiella instrument, särskilt när det gäller långsiktiga investeringar. Parlamentet betonar behovet av att stärka EU:s industri som en central drivkraft för skapande av arbetstillfällen och tillväxt. Parlamentet hävdar att för att skapa en stark, konkurrenskraftig och oberoende europeisk industri måste man huvudsakligen fokusera på investeringar i innovation. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att det också är viktigt att investera på andra områden, såsom förnybar energi, den digitala agendan, infrastruktur, informations- och kommunikationsteknik och gränsöverskridande förbindelsemöjligheter samt utökad och bättre användning av innovativa finansiella instrument, särskilt när det gäller långsiktiga investeringar. Parlamentet betonar behovet av att stärka EU:s industri som en central drivkraft för skapande av arbetstillfällen och tillväxt. Parlamentet hävdar att för att skapa en stark, konkurrenskraftig och oberoende europeisk industri måste man huvudsakligen fokusera på investeringar i innovation.

| 4. | Parlamentet betonar vikten av att garantera att tillräckliga resurser görs tillgängliga för EU:s yttre åtgärder. Parlamentet påminner om EU:s och medlemsstaternas internationella åtagande att öka det offentliga utvecklingsbiståndet (ODA) till 0,7 procent av BNI och nå millennieutvecklingsmålen senast 2015. |
| --- | --- |

4.

Parlamentet betonar vikten av att garantera att tillräckliga resurser görs tillgängliga för EU:s yttre åtgärder. Parlamentet påminner om EU:s och medlemsstaternas internationella åtagande att öka det offentliga utvecklingsbiståndet (ODA) till 0,7 procent av BNI och nå millennieutvecklingsmålen senast 2015.

| 5. | Europaparlamentet betonar vikten av att säkerställa bästa möjliga samordning mellan EU:s olika fonder å ena sidan och mellan EU-fonder och nationella utgifter å andra sidan, för att utnyttja de offentliga medlen på bästa sätt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar vikten av att säkerställa bästa möjliga samordning mellan EU:s olika fonder å ena sidan och mellan EU-fonder och nationella utgifter å andra sidan, för att utnyttja de offentliga medlen på bästa sätt.

| 6. | Europaparlamentet påminner om överenskommelsen nyligen om den fleråriga budgetramen för 2014–2020, som fastställer de huvudsakliga parametrarna för de årliga budgetarna fram till 2020. Parlamentet betonar det faktum att varje årlig budget måste stämma överens med förordningen om den fleråriga budgetramen och det interinstitutionella avtalet och bör inte ses som en ursäkt för att omförhandla den fleråriga budgetramen. Parlamentet förväntar sig inte att rådet kommer att försöka införa begränsande tolkningar av särskilda bestämmelser, i synnerhet inte när det gäller de särskilda instrumentens slag och syfte. Parlamentet upprepar sin avsikt att fullt ut använda alla instrument som står till budgetmyndighetens förfogande inom ramen för det årliga budgetförfarandet för att förse EU-budgeten med den flexibilitet som krävs. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påminner om överenskommelsen nyligen om den fleråriga budgetramen för 2014–2020, som fastställer de huvudsakliga parametrarna för de årliga budgetarna fram till 2020. Parlamentet betonar det faktum att varje årlig budget måste stämma överens med förordningen om den fleråriga budgetramen och det interinstitutionella avtalet och bör inte ses som en ursäkt för att omförhandla den fleråriga budgetramen. Parlamentet förväntar sig inte att rådet kommer att försöka införa begränsande tolkningar av särskilda bestämmelser, i synnerhet inte när det gäller de särskilda instrumentens slag och syfte. Parlamentet upprepar sin avsikt att fullt ut använda alla instrument som står till budgetmyndighetens förfogande inom ramen för det årliga budgetförfarandet för att förse EU-budgeten med den flexibilitet som krävs.

| 7. | Europaparlamentet betonar att 2015, som den nya fleråriga budgetramens andra år, kommer att vara ett viktigt år för att med framgång genomföra de nya fleråriga programmen för 2014–2020. Parlamentet betonar att alla program måste fungera för fullt så snart som möjligt för att genomförandet av viktig EU-politik inte ska hämmas. Parlamentet noterar att budgeten för 2015 i reala termer kommer att vara lägre än budgeten för 2013. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen och medlemsstaterna att göra sitt yttersta för att säkerställa ett snabbt antagande av alla partnerskapsavtal och operativa program 2014, för att inte förlora ytterligare tid för genomförandet av de nya investeringsprogrammen. Parlamentet betonar att det är viktigt att kommissionen fullt ut stöder de nationella förvaltningarna under alla faser i processen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att 2015, som den nya fleråriga budgetramens andra år, kommer att vara ett viktigt år för att med framgång genomföra de nya fleråriga programmen för 2014–2020. Parlamentet betonar att alla program måste fungera för fullt så snart som möjligt för att genomförandet av viktig EU-politik inte ska hämmas. Parlamentet noterar att budgeten för 2015 i reala termer kommer att vara lägre än budgeten för 2013. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen och medlemsstaterna att göra sitt yttersta för att säkerställa ett snabbt antagande av alla partnerskapsavtal och operativa program 2014, för att inte förlora ytterligare tid för genomförandet av de nya investeringsprogrammen. Parlamentet betonar att det är viktigt att kommissionen fullt ut stöder de nationella förvaltningarna under alla faser i processen.

| 8. | Europaparlamentet påminner om överenskommelsen, som genomförs för första gången i budgeten för 2014, inom ramen för den fleråriga budgetramen att tidigarelägga anslag för specifika politiska mål som avser anställning av unga, forskning, Erasmus+ (särskilt för praktik) och små och medelstora företag. Parlamentet betonar att man som en del av överenskommelsen om den fleråriga budgetramen måste gå tillväga på liknande sätt för budgeten för 2015 genom att tidigarelägga anslag för sysselsättningsinitiativet för unga (871,4 miljoner EUR i 2011 års priser) samt för Erasmus+ och Cosme (20 miljoner EUR vardera i 2011 års priser). Parlamentet är särskilt oroat över finansieringen av sysselsättningsinitiativet för unga efter 2015 och begär att alla finansieringsmöjligheter, inbegripet den samlade marginalen inom den fleråriga budgetramen för åtaganden, beaktas i detta avseende. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påminner om överenskommelsen, som genomförs för första gången i budgeten för 2014, inom ramen för den fleråriga budgetramen att tidigarelägga anslag för specifika politiska mål som avser anställning av unga, forskning, Erasmus+ (särskilt för praktik) och små och medelstora företag. Parlamentet betonar att man som en del av överenskommelsen om den fleråriga budgetramen måste gå tillväga på liknande sätt för budgeten för 2015 genom att tidigarelägga anslag för sysselsättningsinitiativet för unga (871,4 miljoner EUR i 2011 års priser) samt för Erasmus+ och Cosme (20 miljoner EUR vardera i 2011 års priser). Parlamentet är särskilt oroat över finansieringen av sysselsättningsinitiativet för unga efter 2015 och begär att alla finansieringsmöjligheter, inbegripet den samlade marginalen inom den fleråriga budgetramen för åtaganden, beaktas i detta avseende.

| 9. | Europaparlamentet uttrycker dock oro över de negativa effekter som en ytterligare senareläggning av energiprogrammet för Fonden för ett sammanlänkat Europa under 2015 kan innebära och uppmanar kommissionen att ge tillräcklig information om hur ett sådant beslut skulle påverka det framgångsrika införandet av detta nya program. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uttrycker dock oro över de negativa effekter som en ytterligare senareläggning av energiprogrammet för Fonden för ett sammanlänkat Europa under 2015 kan innebära och uppmanar kommissionen att ge tillräcklig information om hur ett sådant beslut skulle påverka det framgångsrika införandet av detta nya program.

| 10. | Europaparlamentet betonar mervärdet av att få fram investeringar i dessa program för att hjälpa EU-medborgarna att ta sig ur krisen. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att identifiera andra eventuella program som skulle kunna ha nytta av ett tidigareläggande av anslag, som kan bidra till detta mål och som till fullo skulle kunna utnyttja detta tidigareläggande. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar mervärdet av att få fram investeringar i dessa program för att hjälpa EU-medborgarna att ta sig ur krisen. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att identifiera andra eventuella program som skulle kunna ha nytta av ett tidigareläggande av anslag, som kan bidra till detta mål och som till fullo skulle kunna utnyttja detta tidigareläggande.

| 11. | Europaparlamentet betonar att de senaste slutsatserna från Europeiska rådets möte (19 och 20 december 2013) om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken och migrationsströmmar på nytt kommer att få effekter för EU-budgeten. Parlamentet upprepar sin ståndpunkt att alla ytterligare projekt som beslutas av Europeiska rådet måste finansieras med extra resurser och inte genom nedskärningar i befintliga program och instrument eller genom att man ger institutioner eller andra EU-organ som redan är på gränsen till sin kapacitet ytterligare uppgifter. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar att de senaste slutsatserna från Europeiska rådets möte (19 och 20 december 2013) om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken och migrationsströmmar på nytt kommer att få effekter för EU-budgeten. Parlamentet upprepar sin ståndpunkt att alla ytterligare projekt som beslutas av Europeiska rådet måste finansieras med extra resurser och inte genom nedskärningar i befintliga program och instrument eller genom att man ger institutioner eller andra EU-organ som redan är på gränsen till sin kapacitet ytterligare uppgifter.

| 12. | Europaparlamentet betonar att de decentraliserade organen är av största vikt för genomförandet av EU:s politik och program. De gör det möjligt att skapa stordriftsfördelar genom att solidariskt ansvar tas för de utgifter som i annat fall skulle bäras av respektive medlemsstat samtidigt som resultatet blir detsamma. Parlamentet understryker att alla organ bör bedömas från fall till fall i fråga om deras budgetresurser och personalresurser och att de i budgeten för 2015 och under följande år bör få tillräckligt med finansiella medel och personal för att de på rätt sätt ska kunna fullgöra de uppgifter som de tilldelats av den lagstiftande myndigheten. Parlamentet betonar därför att kommissionens meddelande Programmering av mänskliga och ekonomiska resurser för de decentraliserade byråerna 2014–2020 (COM(2013)0519) inte får utgöra grunden för budgetförslaget när det gäller byråer. Parlamentet betonar dessutom den viktiga roll som innehas av den nya interinstitutionella arbetsgruppen om decentraliserade byråer, som bör göra en närmare och mer permanent granskning av byråernas utveckling för att säkerställa en enhetlig strategi. Parlamentet förväntar sig att denna arbetsgrupp levererar de första resultaten i god tid inför parlamentets behandling av budgeten. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar att de decentraliserade organen är av största vikt för genomförandet av EU:s politik och program. De gör det möjligt att skapa stordriftsfördelar genom att solidariskt ansvar tas för de utgifter som i annat fall skulle bäras av respektive medlemsstat samtidigt som resultatet blir detsamma. Parlamentet understryker att alla organ bör bedömas från fall till fall i fråga om deras budgetresurser och personalresurser och att de i budgeten för 2015 och under följande år bör få tillräckligt med finansiella medel och personal för att de på rätt sätt ska kunna fullgöra de uppgifter som de tilldelats av den lagstiftande myndigheten. Parlamentet betonar därför att kommissionens meddelande Programmering av mänskliga och ekonomiska resurser för de decentraliserade byråerna 2014–2020 (COM(2013)0519) inte får utgöra grunden för budgetförslaget när det gäller byråer. Parlamentet betonar dessutom den viktiga roll som innehas av den nya interinstitutionella arbetsgruppen om decentraliserade byråer, som bör göra en närmare och mer permanent granskning av byråernas utveckling för att säkerställa en enhetlig strategi. Parlamentet förväntar sig att denna arbetsgrupp levererar de första resultaten i god tid inför parlamentets behandling av budgeten.

| 13. | Europaparlamentet påminner om det gemensamma uttalandet om EU:s särskilda representanter, där parlamentet och rådet enades om att undersöka överföringen av anslag till EU:s särskilda representanter från kommissionens budget (avsnitt III) till Europeiska utrikestjänstens budget (avsnitt X) inom ramen för budgetförfarandet 2015. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet påminner om det gemensamma uttalandet om EU:s särskilda representanter, där parlamentet och rådet enades om att undersöka överföringen av anslag till EU:s särskilda representanter från kommissionens budget (avsnitt III) till Europeiska utrikestjänstens budget (avsnitt X) inom ramen för budgetförfarandet 2015.

Betalningsbemyndiganden – EU måste fullgöra sina rättsliga och politiska åtaganden

| 14. | Europaparlamentet påminner om att den övergripande nivån på de betalningsåtaganden som man kommit överens om för budgeten för 2014 förblir lägre än den nivå som kommissionen ansåg nödvändig i sitt ursprungliga förslag till budget. Parlamentet konstaterar att i enlighet med förordningen om den nya fleråriga budgetramen bör kommissionen justera betalningstaket för åren 2015 och framåt med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan utförda betalningar år 2014 och budgetramens betalningstak för 2014. Parlamentet är mycket oroat över att den hittills oöverträffade nivån på utestående räkningar i slutet av 2013, som uppgår till 23,4 miljarder EUR enbart under rubrik 1b, inte kan täckas inom ramen för 2014 års tak. Parlamentet begär att lämpliga flexibilitetsmekanismer utnyttjas för betalningarna under 2014 och betonar att inte ens detta förväntas räcka för att förhindra ett stort genomförandeunderskott i slutet av 2014. Parlamentet understryker att den återkommande bristen på betalningsbemyndiganden har varit den främsta orsaken till den ovanligt höga nivån för de utestående åtagandena, särskilt under de senaste åren. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet påminner om att den övergripande nivån på de betalningsåtaganden som man kommit överens om för budgeten för 2014 förblir lägre än den nivå som kommissionen ansåg nödvändig i sitt ursprungliga förslag till budget. Parlamentet konstaterar att i enlighet med förordningen om den nya fleråriga budgetramen bör kommissionen justera betalningstaket för åren 2015 och framåt med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan utförda betalningar år 2014 och budgetramens betalningstak för 2014. Parlamentet är mycket oroat över att den hittills oöverträffade nivån på utestående räkningar i slutet av 2013, som uppgår till 23,4 miljarder EUR enbart under rubrik 1b, inte kan täckas inom ramen för 2014 års tak. Parlamentet begär att lämpliga flexibilitetsmekanismer utnyttjas för betalningarna under 2014 och betonar att inte ens detta förväntas räcka för att förhindra ett stort genomförandeunderskott i slutet av 2014. Parlamentet understryker att den återkommande bristen på betalningsbemyndiganden har varit den främsta orsaken till den ovanligt höga nivån för de utestående åtagandena, särskilt under de senaste åren.

| 15. | Europaparlamentet påminner om att enligt fördraget (4) ska Europaparlamentet, rådet och kommissionen ”se till att det finns finansiella medel tillgängliga för att unionen ska kunna fullgöra sina rättsliga förpliktelser gentemot tredje man”. Parlamentet förväntar sig att kommissionen i budgetförslaget föreslår en lämplig nivå av betalningsbemyndiganden, baserad på verkliga prognoser och som inte styrs av politiska hänsyn. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet påminner om att enligt fördraget (4) ska Europaparlamentet, rådet och kommissionen ”se till att det finns finansiella medel tillgängliga för att unionen ska kunna fullgöra sina rättsliga förpliktelser gentemot tredje man”. Parlamentet förväntar sig att kommissionen i budgetförslaget föreslår en lämplig nivå av betalningsbemyndiganden, baserad på verkliga prognoser och som inte styrs av politiska hänsyn.

| 16. | Europaparlamentet insisterar på att alla tillgängliga medel inom ramen för förordningen om den fleråriga budgetramen ska utnyttjas, inbegripet marginalen för oförutsedda utgifter och, om det fortfarande behövs och endast som sista utväg, översyn av betalningstaket, för att fullgöra unionens rättsliga skyldigheter och för att inte äventyra eller försena betalningarna till alla aktörer, såsom forskare, universitet, organisationer för humanitärt bistånd, lokala myndigheter och små och medelstora företag och samtidigt minska mängden utestående betalningar i slutet av året. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet insisterar på att alla tillgängliga medel inom ramen för förordningen om den fleråriga budgetramen ska utnyttjas, inbegripet marginalen för oförutsedda utgifter och, om det fortfarande behövs och endast som sista utväg, översyn av betalningstaket, för att fullgöra unionens rättsliga skyldigheter och för att inte äventyra eller försena betalningarna till alla aktörer, såsom forskare, universitet, organisationer för humanitärt bistånd, lokala myndigheter och små och medelstora företag och samtidigt minska mängden utestående betalningar i slutet av året.

| 17. | Europaparlamentet kräver att utnyttjandet av alla särskilda instrument för betalningar (flexibilitetsmekanismen, marginalen för oförutsedda utgifter, EU:s solidaritetsfond, Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter och reserven för katastrofbistånd) ska föras in i budgeten utöver taket för betalningar i den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet kräver att utnyttjandet av alla särskilda instrument för betalningar (flexibilitetsmekanismen, marginalen för oförutsedda utgifter, EU:s solidaritetsfond, Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter och reserven för katastrofbistånd) ska föras in i budgeten utöver taket för betalningar i den fleråriga budgetramen.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, med tanke på den oroväckande situationen när det gäller betalningsbemyndiganden inom humanitärt bistånd i början av 2014, särskilt eftersläpningarna i betalningsbemyndigandena på 160 miljoner EUR för humanitärt bistånd vilka överfördes från 2013 till 2014, att vidta alla nödvändiga åtgärder och reagera så snabbt som möjligt för att se till att EU:s humanitära bistånd ges på lämpligt sätt under 2014. Parlamentet betonar att nivån på betalningsåtagandena för humanitärt bistånd bör hålla jämna steg med den förväntade ökningen av åtagandebemyndigandena, vilket bör beaktas i budgetförslaget för 2015. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, med tanke på den oroväckande situationen när det gäller betalningsbemyndiganden inom humanitärt bistånd i början av 2014, särskilt eftersläpningarna i betalningsbemyndigandena på 160 miljoner EUR för humanitärt bistånd vilka överfördes från 2013 till 2014, att vidta alla nödvändiga åtgärder och reagera så snabbt som möjligt för att se till att EU:s humanitära bistånd ges på lämpligt sätt under 2014. Parlamentet betonar att nivån på betalningsåtagandena för humanitärt bistånd bör hålla jämna steg med den förväntade ökningen av åtagandebemyndigandena, vilket bör beaktas i budgetförslaget för 2015.

| 19. | Europaparlamentet påminner om det gemensamma uttalandet om betalningsbemyndiganden och om parlamentets och kommissionens bilaterala uttalande inom ramen för överenskommelsen om budgeten för 2014. Parlamentet uppmanar kommissionen att fullt ut informera budgetmyndigheten om utvecklingen när det gäller betalningar och utestående åtaganden under hela detta år, och insisterar på att regelbundna interinstitutionella sammanträden bör hållas för att övervaka situationen vad avser betalningar. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet påminner om det gemensamma uttalandet om betalningsbemyndiganden och om parlamentets och kommissionens bilaterala uttalande inom ramen för överenskommelsen om budgeten för 2014. Parlamentet uppmanar kommissionen att fullt ut informera budgetmyndigheten om utvecklingen när det gäller betalningar och utestående åtaganden under hela detta år, och insisterar på att regelbundna interinstitutionella sammanträden bör hållas för att övervaka situationen vad avser betalningar.

o

o o

| 20. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och revisionsrätten. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och revisionsrätten.

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(2)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

(3)  EUT L 51, 20.2.2014.

(4)  Artikel 323 i EUF-fördraget.

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/213 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/213

---

P7_TA(2014)0248

Rysslands invasion av Ukraina

Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2014 om Rysslands invasion av Ukraina (2014/2627(RSP))

(2017/C 378/24)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om den europeiska grannskapspolitiken, om det östliga partnerskapet och om Ukraina, särskilt resolutionen av den 27 februari 2014 om situationen i Ukraina (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om den europeiska grannskapspolitiken, om det östliga partnerskapet och om Ukraina, särskilt resolutionen av den 27 februari 2014 om situationen i Ukraina (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 december 2013 om resultatet av toppmötet i Vilnius och framtiden för det östliga partnerskapet, särskilt när det gäller Ukraina (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 december 2013 om resultatet av toppmötet i Vilnius och framtiden för det östliga partnerskapet, särskilt när det gäller Ukraina (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 februari 2014 om toppmötet mellan EU och Ryssland (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 februari 2014 om toppmötet mellan EU och Ryssland (3),

| — | med beaktande av slutsatserna från rådets (utrikesfrågor) extrainsatta möte om Ukraina den 3 mars 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådets (utrikesfrågor) extrainsatta möte om Ukraina den 3 mars 2014,

| — | med beaktande av uttalandet från Nordatlantiska rådet den 4 mars 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från Nordatlantiska rådet den 4 mars 2014,

| — | med beaktande av stats- och regeringschefernas uttalande den 6 mars 2014 om Ukraina, till följd av Europeiska rådets extrainsatta möte om Ukraina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av stats- och regeringschefernas uttalande den 6 mars 2014 om Ukraina, till följd av Europeiska rådets extrainsatta möte om Ukraina,

| — | med beaktande av artikel 2.4 i FN-stadgan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 2.4 i FN-stadgan,

| — | med beaktande av artikel 110.2 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Rysslands aggressiva agerande att invadera Krimhalvön är en kränkning av Ukrainas suveränitet och territoriella integritet och strider mot folkrätten liksom mot Rysslands förpliktelser som signatär till samförståndsavtalet från Budapest om säkerhetsgarantier för Ukraina, där man åtar sig att respektera Ukrainas territoriella integritet och suveränitet. |
| --- | --- |

A.

Rysslands aggressiva agerande att invadera Krimhalvön är en kränkning av Ukrainas suveränitet och territoriella integritet och strider mot folkrätten liksom mot Rysslands förpliktelser som signatär till samförståndsavtalet från Budapest om säkerhetsgarantier för Ukraina, där man åtar sig att respektera Ukrainas territoriella integritet och suveränitet.

| B. | Proryska beväpnade män och ryska soldater har intagit viktiga byggnader i huvudstaden Simferopol på Krim och viktiga anläggningar och strategiska mål på Krim, däribland minst tre flygplatser. De flesta ukrainska militära enheterna på halvön har omringats, men har vägrat att överlämna sina vapen. Sedan början på krisen har enligt rapporter ett avsevärt antal ryska trupper satts in i Ukraina. |
| --- | --- |

B.

Proryska beväpnade män och ryska soldater har intagit viktiga byggnader i huvudstaden Simferopol på Krim och viktiga anläggningar och strategiska mål på Krim, däribland minst tre flygplatser. De flesta ukrainska militära enheterna på halvön har omringats, men har vägrat att överlämna sina vapen. Sedan början på krisen har enligt rapporter ett avsevärt antal ryska trupper satts in i Ukraina.

| C. | De argument som det ryska ledarskapet lade fram till stöd för angreppet är fullkomligt ogrundade och överensstämmer överhuvudtaget inte med den verkliga situationen på plats, då inga som helst fall av attacker eller hot mot ryska medborgare eller etniska ryssar har förekommit på Krim. |
| --- | --- |

C.

De argument som det ryska ledarskapet lade fram till stöd för angreppet är fullkomligt ogrundade och överensstämmer överhuvudtaget inte med den verkliga situationen på plats, då inga som helst fall av attacker eller hot mot ryska medborgare eller etniska ryssar har förekommit på Krim.

| D. | Krims självutnämnda och illegitima makthavare beslutade den 6 mars 2014 att be Ryssland om att få upptas i Ryska federationen och utlyste en folkomröstning till den 16 mars 2014 om Krims utbrytning från Ukraina, varvid man bröt mot såväl Ukrainas som Krims författningar. |
| --- | --- |

D.

Krims självutnämnda och illegitima makthavare beslutade den 6 mars 2014 att be Ryssland om att få upptas i Ryska federationen och utlyste en folkomröstning till den 16 mars 2014 om Krims utbrytning från Ukraina, varvid man bröt mot såväl Ukrainas som Krims författningar.

| E. | Rysslands premiärminister har tillkännagivit planer på att tillämpa snabba förfaranden för rysktalande i utlandet att få ryskt medborgarskap. |
| --- | --- |

E.

Rysslands premiärminister har tillkännagivit planer på att tillämpa snabba förfaranden för rysktalande i utlandet att få ryskt medborgarskap.

| F. | Den 1 mars 2014 gav Ryska federationens federala råd sitt godkännande till att Ryska federationens väpnade styrkor skulle sättas in i Ukraina för att skydda ryska intressen och den rysktalande befolkningen på Krim och i resten av landet. |
| --- | --- |

F.

Den 1 mars 2014 gav Ryska federationens federala råd sitt godkännande till att Ryska federationens väpnade styrkor skulle sättas in i Ukraina för att skydda ryska intressen och den rysktalande befolkningen på Krim och i resten av landet.

| G. | Kraftfulla internationella diplomatiska insatser på alla nivåer och en förhandlingsprocess behövs för att trappa ned situationen, minska spänningarna, förhindra att krisen eskalerar utom kontroll och säkerställa en fredlig utgång. EU måste agera ändamålsenligt så att Ukraina fullt ut kan utöva sin suveränitet och territoriella integritet utan externa påtryckningar. |
| --- | --- |

G.

Kraftfulla internationella diplomatiska insatser på alla nivåer och en förhandlingsprocess behövs för att trappa ned situationen, minska spänningarna, förhindra att krisen eskalerar utom kontroll och säkerställa en fredlig utgång. EU måste agera ändamålsenligt så att Ukraina fullt ut kan utöva sin suveränitet och territoriella integritet utan externa påtryckningar.

| H. | EU:s 28 stats- och regeringschefer har utfärdat en stark varning för effekterna av de ryska åtgärderna och har beslutat att avbryta de bilaterala samtalen med Ryssland om viseringsfrågor och förhandlingarna om ett nytt partnerskaps- och samarbetsavtal, samt har ställt in EU-institutionernas deltagande i förberedelserna inför G8-mötet i Sotji i juni 2014. |
| --- | --- |

H.

EU:s 28 stats- och regeringschefer har utfärdat en stark varning för effekterna av de ryska åtgärderna och har beslutat att avbryta de bilaterala samtalen med Ryssland om viseringsfrågor och förhandlingarna om ett nytt partnerskaps- och samarbetsavtal, samt har ställt in EU-institutionernas deltagande i förberedelserna inför G8-mötet i Sotji i juni 2014.

| 1. | Europaparlamentet fördömer skarpt Rysslands aggressiva agerande att invadera Krim, som är en obestridlig del av Ukraina och erkänd som sådan av Ryska federationen och världssamfundet. Parlamentet kräver en omedelbar nedtrappning av krisen där alla militära styrkor som för närvarande befinner sig olagligt på ukrainskt territorium omedelbart dras tillbaka, samt kräver fullständig respekt för folkrätten och de åtaganden som har gjorts i befintliga konventioner. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer skarpt Rysslands aggressiva agerande att invadera Krim, som är en obestridlig del av Ukraina och erkänd som sådan av Ryska federationen och världssamfundet. Parlamentet kräver en omedelbar nedtrappning av krisen där alla militära styrkor som för närvarande befinner sig olagligt på ukrainskt territorium omedelbart dras tillbaka, samt kräver fullständig respekt för folkrätten och de åtaganden som har gjorts i befintliga konventioner.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att detta agerande är ett klart brott mot FN-stadgan och OSSE:s slutakt från Helsingfors, Europarådets stadga, 1994 års samförståndsavtal från Budapest om säkerhetsgarantier, 1997 års bilaterala avtal om vänskap, samarbete och partnerskap och 1997 års avtal om status och villkor för ryska Svartahavsflottans baser på Ukrainas territorium samt Rysslands internationella åtaganden. Parlamentet anser att Rysslands agerande hotar EU:s säkerhet. Parlamentet beklagar här Ryska federationens beslut att inte närvara vid mötet om Ukrainas säkerhet som signatärerna av samförståndsavtalet sammankallat och som planerats att äga rum den 5 mars 2014 i Paris. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påminner om att detta agerande är ett klart brott mot FN-stadgan och OSSE:s slutakt från Helsingfors, Europarådets stadga, 1994 års samförståndsavtal från Budapest om säkerhetsgarantier, 1997 års bilaterala avtal om vänskap, samarbete och partnerskap och 1997 års avtal om status och villkor för ryska Svartahavsflottans baser på Ukrainas territorium samt Rysslands internationella åtaganden. Parlamentet anser att Rysslands agerande hotar EU:s säkerhet. Parlamentet beklagar här Ryska federationens beslut att inte närvara vid mötet om Ukrainas säkerhet som signatärerna av samförståndsavtalet sammankallat och som planerats att äga rum den 5 mars 2014 i Paris.

| 3. | Europaparlamentet understryker att Ukrainas territoriella integritet garanterades av Ryssland, Förenta staterna och Förenade kungariket i samförståndsavtalet från Budapest som undertecknades med Ukraina och påpekar att enligt Ukrainas författning kan den autonoma republiken Krim endast organisera folkomröstningar om lokala frågor och inte om att ändra Ukrainas internationellt erkända gränser. Parlamentet betonar att en folkomröstning om anslutning till Ryska federationen därför kommer att betraktas som illegitim och olaglig, precis som andra folkomröstningar som skulle bryta mot Ukrainas författning och folkrätten. Parlamentet anser att detsamma gäller beslutet av den illegitima och självutnämnda regeringen i Krim att förklara regionen självständig den 11 mars 2014. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet understryker att Ukrainas territoriella integritet garanterades av Ryssland, Förenta staterna och Förenade kungariket i samförståndsavtalet från Budapest som undertecknades med Ukraina och påpekar att enligt Ukrainas författning kan den autonoma republiken Krim endast organisera folkomröstningar om lokala frågor och inte om att ändra Ukrainas internationellt erkända gränser. Parlamentet betonar att en folkomröstning om anslutning till Ryska federationen därför kommer att betraktas som illegitim och olaglig, precis som andra folkomröstningar som skulle bryta mot Ukrainas författning och folkrätten. Parlamentet anser att detsamma gäller beslutet av den illegitima och självutnämnda regeringen i Krim att förklara regionen självständig den 11 mars 2014.

| 4. | Europaparlamentet understryker att EU och dess medlemsstater måste uppträda enat mot Ryssland och stödja rätten för ett enat Ukraina att fritt bestämma om sin egen framtid. Parlamentet välkomnar därför, och ger sitt starka stöd till den gemensamma förklaringen från det extrainsatta toppmötet i Europeiska rådet den 6 mars 2014, i vilken man fördömde Rysslands aggressiva agerande och stödde Ukrainas territoriella integritet, enhet och suveränitet och självständighet. Parlamentet efterlyser ett nära samarbete över Atlanten för att nå en lösning på krisen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet understryker att EU och dess medlemsstater måste uppträda enat mot Ryssland och stödja rätten för ett enat Ukraina att fritt bestämma om sin egen framtid. Parlamentet välkomnar därför, och ger sitt starka stöd till den gemensamma förklaringen från det extrainsatta toppmötet i Europeiska rådet den 6 mars 2014, i vilken man fördömde Rysslands aggressiva agerande och stödde Ukrainas territoriella integritet, enhet och suveränitet och självständighet. Parlamentet efterlyser ett nära samarbete över Atlanten för att nå en lösning på krisen.

| 5. | Europaparlamentet fördömer, såsom i strid mot folkrätten och uppförandekoden, den officiella ryska doktrin enligt vilken Kremlin hävdar sin rätt att med våld ingripa i suveräna grannstater för att skydda ryska landsmän som lever där. Parlamentet påpekar att en sådan doktrin är liktydig med att ensidigt sig tillskansa sig positionen som den främsta envåldshärskaren och har använts som en förevändning för politiska, ekonomiska och militära ingripanden av mångahanda slag. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet fördömer, såsom i strid mot folkrätten och uppförandekoden, den officiella ryska doktrin enligt vilken Kremlin hävdar sin rätt att med våld ingripa i suveräna grannstater för att skydda ryska landsmän som lever där. Parlamentet påpekar att en sådan doktrin är liktydig med att ensidigt sig tillskansa sig positionen som den främsta envåldshärskaren och har använts som en förevändning för politiska, ekonomiska och militära ingripanden av mångahanda slag.

| 6. | Europaparlamentet påminner om att majoriteten av befolkningen på Krim, i den folkomröstning om nationell självständighet som hölls i Ukraina 1991, röstade för självständighet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påminner om att majoriteten av befolkningen på Krim, i den folkomröstning om nationell självständighet som hölls i Ukraina 1991, röstade för självständighet.

| 7. | Europaparlamentet understryker sin övertygelse om att upprättandet av en konstruktiv dialog är den bästa vägen framåt för att lösa konflikter i allmänhet, och för att nu nå långsiktig stabilitet i Ukraina. Parlamentet lovordar den ukrainska regeringens ansvarsfulla, måttfulla och mycket återhållsamma hantering av denna svåra kris, där landets territoriella integritet och suveränitet står på spel, och uppmanar det internationella samfundet att inte ge vika i sitt stöd till Ukraina. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker sin övertygelse om att upprättandet av en konstruktiv dialog är den bästa vägen framåt för att lösa konflikter i allmänhet, och för att nu nå långsiktig stabilitet i Ukraina. Parlamentet lovordar den ukrainska regeringens ansvarsfulla, måttfulla och mycket återhållsamma hantering av denna svåra kris, där landets territoriella integritet och suveränitet står på spel, och uppmanar det internationella samfundet att inte ge vika i sitt stöd till Ukraina.

| 8. | Europaparlamentet förkastar Rysslands uttalade målsättning att skydda den rysktalande befolkningen på Krim som helt ogrundad, eftersom det varken har förekommit eller förekommer någon som helst diskriminering där. Parlamentet tillbakavisar med kraft den ryska propagandan, där de som demonstrerade mot Janukovytj politik smutskastas och framställs som fascister. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet förkastar Rysslands uttalade målsättning att skydda den rysktalande befolkningen på Krim som helt ogrundad, eftersom det varken har förekommit eller förekommer någon som helst diskriminering där. Parlamentet tillbakavisar med kraft den ryska propagandan, där de som demonstrerade mot Janukovytj politik smutskastas och framställs som fascister.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar till en fredlig lösning på den rådande krisen och full respekt för de principer och åtaganden som gäller enligt internationell rätt. Situationen måste hållas under kontroll och trappas ned för att man ska undvika en militär konfrontation på Krim. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar till en fredlig lösning på den rådande krisen och full respekt för de principer och åtaganden som gäller enligt internationell rätt. Situationen måste hållas under kontroll och trappas ned för att man ska undvika en militär konfrontation på Krim.

| 10. | Europaparlamentet understryker att internationell övervakning och medling är av yttersta vikt. EU:s institutioner och medlemsstater måste vara redo att uttömma alla diplomatiska och politiska möjligheter och arbeta oförtröttligt med alla relevanta organisationer, såsom FN, OSSE och Europarådet, för att säkra en fredlig lösning, som måste grundas på Ukrainas territoriella integritet och suveränitet. Parlamentet begär därför att ett fullskaligt OSSE-övervakningsuppdrag sätts in i den autonoma republiken Krim. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet understryker att internationell övervakning och medling är av yttersta vikt. EU:s institutioner och medlemsstater måste vara redo att uttömma alla diplomatiska och politiska möjligheter och arbeta oförtröttligt med alla relevanta organisationer, såsom FN, OSSE och Europarådet, för att säkra en fredlig lösning, som måste grundas på Ukrainas territoriella integritet och suveränitet. Parlamentet begär därför att ett fullskaligt OSSE-övervakningsuppdrag sätts in i den autonoma republiken Krim.

| 11. | Europaparlamentet ställer sig positivt till initiativet att inrätta en kontaktgrupp under OSSE:s överinseende, men beklagar att väpnade trupper hindrade OSSE:s observatörsgrupp från att resa in i Krim den 6 mars 2014. Parlamentet kritiserar de ryska myndigheterna och den självutnämnda regeringen i Krim för deras vägran att samarbeta med OSSE:s observatörsgrupp och ge gruppens medlemmar fullt och säkert tillträde till regionen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet ställer sig positivt till initiativet att inrätta en kontaktgrupp under OSSE:s överinseende, men beklagar att väpnade trupper hindrade OSSE:s observatörsgrupp från att resa in i Krim den 6 mars 2014. Parlamentet kritiserar de ryska myndigheterna och den självutnämnda regeringen i Krim för deras vägran att samarbeta med OSSE:s observatörsgrupp och ge gruppens medlemmar fullt och säkert tillträde till regionen.

| 12. | Europaparlamentet beklagar att FN:s generalsekreterares särskilda sändebud i Krim var tvungen att avbryta sitt uppdrag på grund av de våldsamma hot som riktades mot honom. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet beklagar att FN:s generalsekreterares särskilda sändebud i Krim var tvungen att avbryta sitt uppdrag på grund av de våldsamma hot som riktades mot honom.

| 13. | Europaparlamentet anser att vissa aspekter av avtalet från den 21 februari 2014, som förhandlades fram av tre utrikesministrar å EU:s vägnar, men som bröts av Janukovytj som inte respekterade det genom att underteckna den nya författningslagen, fortfarande kan vara till nytta för att komma ur det rådande dödläget. Parlamentet anser dock att ingen part kan förhandla om och/eller acceptera en lösning som underminerar Ukrainas suveränitet och territoriella integritet, samt bekräftar på nytt det ukrainska folkets grundläggande rätt att bestämma över sitt lands framtid. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att vissa aspekter av avtalet från den 21 februari 2014, som förhandlades fram av tre utrikesministrar å EU:s vägnar, men som bröts av Janukovytj som inte respekterade det genom att underteckna den nya författningslagen, fortfarande kan vara till nytta för att komma ur det rådande dödläget. Parlamentet anser dock att ingen part kan förhandla om och/eller acceptera en lösning som underminerar Ukrainas suveränitet och territoriella integritet, samt bekräftar på nytt det ukrainska folkets grundläggande rätt att bestämma över sitt lands framtid.

| 14. | Europaparlamentet noterar med stor oro rapporterna om att beväpnade personer markerar de hus där ukrainska tatarer bor i de områden på Krim där tatarer och ryssar lever tillsammans. Parlamentet noterar att krimtatarerna, som efter att ha deporterats av Stalin återvände till sitt hemland efter Ukrainas självständighet, har uppmanat det internationella samfundet att stödja Ukrainas territoriella integritet och efterlyst ett heltäckande rättsligt och politiskt avtal om återupprättande av sina rättigheter som ursprungsbefolkning på Krim. Parlamentet uppmanar det internationella samfundet, kommissionen, rådet, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter att värna om rättigheterna för detta folk och alla andra minoriteter på Krimhalvön. Parlamentet kräver en fullständig utredning av trakasserierna mot judar och attackerna mot judiska religiösa platser i spåren av invasionen av Krim. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet noterar med stor oro rapporterna om att beväpnade personer markerar de hus där ukrainska tatarer bor i de områden på Krim där tatarer och ryssar lever tillsammans. Parlamentet noterar att krimtatarerna, som efter att ha deporterats av Stalin återvände till sitt hemland efter Ukrainas självständighet, har uppmanat det internationella samfundet att stödja Ukrainas territoriella integritet och efterlyst ett heltäckande rättsligt och politiskt avtal om återupprättande av sina rättigheter som ursprungsbefolkning på Krim. Parlamentet uppmanar det internationella samfundet, kommissionen, rådet, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter att värna om rättigheterna för detta folk och alla andra minoriteter på Krimhalvön. Parlamentet kräver en fullständig utredning av trakasserierna mot judar och attackerna mot judiska religiösa platser i spåren av invasionen av Krim.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar den ukrainska regeringens åtagande att genomföra ambitiösa reformer avseende politiska, ekonomiska och sociala förändringar. Parlamentet välkomnar därför även kommissionens beslut att ge Ukraina stöd på kort och medellång sikt genom ett paket värt elva miljarder euro, avsett att hjälpa till att stabilisera landets ekonomiska och finansiella situation. Parlamentet förväntar sig att rådet och kommissionen så snart som möjligt och i samarbete med IMF, Världsbanken, Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling, Europeiska investeringsbanken och andra länder, antar ett långsiktigt paket med robust finansiellt stöd till Ukraina, för att hjälpa landet att komma tillrätta med sin allt sämre ekonomiska och sociala situation och ge det ekonomiska stöd som behövs för att de nödvändiga djupgående och omfattande reformerna av den ukrainska ekonomin ska kunna komma igång. Parlamentet påminner om behovet av att anordna och samordna en internationell givarkonferens som bör sammankallas av kommissionen och äga rum så snart som möjligt. Internationella valutafonden uppmanas att undvika att ålägga landet orimliga sparkrav, såsom nedskärningar i energistödet, vilket kommer att förvärra den redan svåra socioekonomiska situationen i landet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar den ukrainska regeringens åtagande att genomföra ambitiösa reformer avseende politiska, ekonomiska och sociala förändringar. Parlamentet välkomnar därför även kommissionens beslut att ge Ukraina stöd på kort och medellång sikt genom ett paket värt elva miljarder euro, avsett att hjälpa till att stabilisera landets ekonomiska och finansiella situation. Parlamentet förväntar sig att rådet och kommissionen så snart som möjligt och i samarbete med IMF, Världsbanken, Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling, Europeiska investeringsbanken och andra länder, antar ett långsiktigt paket med robust finansiellt stöd till Ukraina, för att hjälpa landet att komma tillrätta med sin allt sämre ekonomiska och sociala situation och ge det ekonomiska stöd som behövs för att de nödvändiga djupgående och omfattande reformerna av den ukrainska ekonomin ska kunna komma igång. Parlamentet påminner om behovet av att anordna och samordna en internationell givarkonferens som bör sammankallas av kommissionen och äga rum så snart som möjligt. Internationella valutafonden uppmanas att undvika att ålägga landet orimliga sparkrav, såsom nedskärningar i energistödet, vilket kommer att förvärra den redan svåra socioekonomiska situationen i landet.

| 16. | Kommissionen och medlemsstaterna, liksom Europarådet och Venedigkommissionen, uppmanas att förutom finansiellt stöd ge tekniskt bistånd till konstitutionella reformer och arbetet för att bygga upp en starkare rättsstat och bekämpa korruptionen i Ukraina. Parlamentet ser fram emot framsteg på detta område och betonar att Majdandemonstranterna och alla ukrainare förväntar sig radikala förändringar och ett välfungerande politiskt system. |
| --- | --- |

16.

Kommissionen och medlemsstaterna, liksom Europarådet och Venedigkommissionen, uppmanas att förutom finansiellt stöd ge tekniskt bistånd till konstitutionella reformer och arbetet för att bygga upp en starkare rättsstat och bekämpa korruptionen i Ukraina. Parlamentet ser fram emot framsteg på detta område och betonar att Majdandemonstranterna och alla ukrainare förväntar sig radikala förändringar och ett välfungerande politiskt system.

| 17. | Europaparlamentet kräver fria, rättvisa och öppna nationella val som övervakas av OSSE-ODIHR, samt upprepar sin beredskap att skicka egna valövervakare i detta syfte. Parlamentet uppmanar de ukrainska myndigheterna att göra allt för att säkerställa ett högt valdeltagande i presidentvalet, även i landets östra och södra delar. Parlamentet upprepar sin uppmaning till de ukrainska myndigheterna om att genomföra dessa parlamentsval i enlighet med Venedigkommissionens rekommendationer och stöder antagandet av ett proportionellt valsystem som skulle göra det lättare att se till att de lokala förhållandena i landet beaktas i valresultaten. Parlamentet understryker betydelsen av att parlamentet och dess ledamöter på både central och lokal nivå följer rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet kräver fria, rättvisa och öppna nationella val som övervakas av OSSE-ODIHR, samt upprepar sin beredskap att skicka egna valövervakare i detta syfte. Parlamentet uppmanar de ukrainska myndigheterna att göra allt för att säkerställa ett högt valdeltagande i presidentvalet, även i landets östra och södra delar. Parlamentet upprepar sin uppmaning till de ukrainska myndigheterna om att genomföra dessa parlamentsval i enlighet med Venedigkommissionens rekommendationer och stöder antagandet av ett proportionellt valsystem som skulle göra det lättare att se till att de lokala förhållandena i landet beaktas i valresultaten. Parlamentet understryker betydelsen av att parlamentet och dess ledamöter på både central och lokal nivå följer rättsstatsprincipen.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar Ukraina att inte ge efter för trycket att senarelägga det presidentval som planeras till den 25 maj 2014. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar Ukraina att inte ge efter för trycket att senarelägga det presidentval som planeras till den 25 maj 2014.

| 19. | Europaparlamentet efterlyser en ukrainsk regering med brett stöd bland så många grupper som möjligt för att minska risken för nya våldshandlingar och territoriell splittring. Parlamentet varnar starkt Ryssland för att vidta åtgärder som kan bidra till att stärka polariseringen längs etniska eller språkliga skiljelinjer. Parlamentet understryker behovet av att i enlighet med internationella normer säkerställa att rättigheterna för människor som tillhör de nationella minoriteterna, inklusive rysktalande ukrainare tryggas och respekteras fullt ut, i nära samarbete med OSSE och Europarådet. Parlamentet upprepar sitt krav på en ny, långtgående språklag till stöd för alla minoritetsspråk. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet efterlyser en ukrainsk regering med brett stöd bland så många grupper som möjligt för att minska risken för nya våldshandlingar och territoriell splittring. Parlamentet varnar starkt Ryssland för att vidta åtgärder som kan bidra till att stärka polariseringen längs etniska eller språkliga skiljelinjer. Parlamentet understryker behovet av att i enlighet med internationella normer säkerställa att rättigheterna för människor som tillhör de nationella minoriteterna, inklusive rysktalande ukrainare tryggas och respekteras fullt ut, i nära samarbete med OSSE och Europarådet. Parlamentet upprepar sitt krav på en ny, långtgående språklag till stöd för alla minoritetsspråk.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar den tillförordnande presidentens beslut att lägga in sitt veto mot rättsakten som syftar till att upphäva språkpolitikslagen av den 3 juli 2012. Parlamentet påminner om att denna rättsakt ändå inte skulle gälla Krim. Parlamentet uppmanar Verchovna Rada att i sinom tid reformera den gällande lagstiftningen så att den blir förenlig med Ukrainas förpliktelser enligt den europeiska stadgan om regionala språk och minoritetsspråk. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet välkomnar den tillförordnande presidentens beslut att lägga in sitt veto mot rättsakten som syftar till att upphäva språkpolitikslagen av den 3 juli 2012. Parlamentet påminner om att denna rättsakt ändå inte skulle gälla Krim. Parlamentet uppmanar Verchovna Rada att i sinom tid reformera den gällande lagstiftningen så att den blir förenlig med Ukrainas förpliktelser enligt den europeiska stadgan om regionala språk och minoritetsspråk.

| 21. | Europaparlamentet välkomnar EU:s 28 stats- och regeringschefers beredvillighet att underteckna de politiska delarna av associeringsavtalet så snart som möjligt och före presidentvalet den 25 maj 2014, och att anta ensidiga åtgärder, såsom sänkta tullavgifter för Ukrainas export till EU, som gör det möjligt för Ukraina att dra nytta av bestämmelserna i det djupgående och omfattande frihandelsavtalet, i enlighet med kommissionens förslag av den 11 mars 2014. Parlamentet påpekar att EU är berett att underteckna hela associeringsavtalet/avtalet om ett djupgående och omfattande frihandelsområde så snart som Ukrainas regering är redo att ta detta steg. Parlamentet kräver tydliga signaler som visar Ryssland att ingenting i detta avtal äventyrar eller skadar framtida samarbete och bilaterala politiska och ekonomiska förbindelser mellan Ukraina och Ryssland. Vidare betonar parlamentet att enligt artikel 49 i fördraget om Europeiska unionen har Ukraina – precis som alla andra europeiska stater – ett europeiskt perspektiv och kan ansöka om medlemskap i Europeiska unionen, förutsatt att landet ansluter sig till demokratins principer, respekterar grundläggande friheter, mänskliga rättigheter och minoriteternas rättigheter samt garanterar rättsstaten. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet välkomnar EU:s 28 stats- och regeringschefers beredvillighet att underteckna de politiska delarna av associeringsavtalet så snart som möjligt och före presidentvalet den 25 maj 2014, och att anta ensidiga åtgärder, såsom sänkta tullavgifter för Ukrainas export till EU, som gör det möjligt för Ukraina att dra nytta av bestämmelserna i det djupgående och omfattande frihandelsavtalet, i enlighet med kommissionens förslag av den 11 mars 2014. Parlamentet påpekar att EU är berett att underteckna hela associeringsavtalet/avtalet om ett djupgående och omfattande frihandelsområde så snart som Ukrainas regering är redo att ta detta steg. Parlamentet kräver tydliga signaler som visar Ryssland att ingenting i detta avtal äventyrar eller skadar framtida samarbete och bilaterala politiska och ekonomiska förbindelser mellan Ukraina och Ryssland. Vidare betonar parlamentet att enligt artikel 49 i fördraget om Europeiska unionen har Ukraina – precis som alla andra europeiska stater – ett europeiskt perspektiv och kan ansöka om medlemskap i Europeiska unionen, förutsatt att landet ansluter sig till demokratins principer, respekterar grundläggande friheter, mänskliga rättigheter och minoriteternas rättigheter samt garanterar rättsstaten.

| 22. | Europaparlamentet påminner i detta sammanhang om att export av vapen och militär teknik kan äventyra stabiliteten och freden i hela regionen och omedelbart bör stoppas. Parlamentet beklagar djupt att EU-medlemsstaterna i stor skala har exporterat vapen och militär teknik till Ryssland, däribland stor strategisk konventionell kapacitet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet påminner i detta sammanhang om att export av vapen och militär teknik kan äventyra stabiliteten och freden i hela regionen och omedelbart bör stoppas. Parlamentet beklagar djupt att EU-medlemsstaterna i stor skala har exporterat vapen och militär teknik till Ryssland, däribland stor strategisk konventionell kapacitet.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar Europeiska rådets beslut av den 6 mars 2014 om en första våg av riktade åtgärder mot Ryssland såsom att vänta med de bilaterala samtalen om viseringsärenden och det nya avtalet, liksom medlemsstaternas och EU-institutionernas beslut att inte delta i G8-toppmötet i Sotji. Parlamentet påpekar dock att om nedtrappningen uteblir eller om konflikten eskalerar ytterligare genom att Krim annekteras, måste EU snabbt vidta lämpliga åtgärder, som bör omfatta ett embargo på vapen och teknik med dubbla användningsområden, viseringsbegränsningar, frysning av tillgångar, tillämpning av penningtvättlagstiftning mot de personer som är involverade i beslutsprocessen i samband med invasionen av Ukraina samt åtgärder mot ryska bolag och deras dotterbolag, särskilt inom energisektorn, om att fullt ut följa EU:s lagstiftning, och de politiska och ekonomiska förbindelserna med Ryssland kommer att påverkas. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet välkomnar Europeiska rådets beslut av den 6 mars 2014 om en första våg av riktade åtgärder mot Ryssland såsom att vänta med de bilaterala samtalen om viseringsärenden och det nya avtalet, liksom medlemsstaternas och EU-institutionernas beslut att inte delta i G8-toppmötet i Sotji. Parlamentet påpekar dock att om nedtrappningen uteblir eller om konflikten eskalerar ytterligare genom att Krim annekteras, måste EU snabbt vidta lämpliga åtgärder, som bör omfatta ett embargo på vapen och teknik med dubbla användningsområden, viseringsbegränsningar, frysning av tillgångar, tillämpning av penningtvättlagstiftning mot de personer som är involverade i beslutsprocessen i samband med invasionen av Ukraina samt åtgärder mot ryska bolag och deras dotterbolag, särskilt inom energisektorn, om att fullt ut följa EU:s lagstiftning, och de politiska och ekonomiska förbindelserna med Ryssland kommer att påverkas.

| 24. | Europaparlamentet understryker att det parlamentariska samarbetet mellan Europaparlamentet och den ryska statsduman och det ryska federala rådet inte kan fortsätta som om normala omständigheter rådde. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet understryker att det parlamentariska samarbetet mellan Europaparlamentet och den ryska statsduman och det ryska federala rådet inte kan fortsätta som om normala omständigheter rådde.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar rådets beslut att godkänna sanktioner riktade mot 18 personer, däribland Janukovytj, för att frysa tillgångar och återkräva förskingrade ukrainska medel. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet välkomnar rådets beslut att godkänna sanktioner riktade mot 18 personer, däribland Janukovytj, för att frysa tillgångar och återkräva förskingrade ukrainska medel.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att stödja projekt i den södra korridoren som i praktiken diversifierar energiförsörjningen, och medlemsstaterna uppmanas med kraft att inte låta sina offentliga företag ingå i projekt med ryska företag som ökar den europeiska sårbarheten. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att stödja projekt i den södra korridoren som i praktiken diversifierar energiförsörjningen, och medlemsstaterna uppmanas med kraft att inte låta sina offentliga företag ingå i projekt med ryska företag som ökar den europeiska sårbarheten.

| 27. | Europaparlamentet betonar att Ukraina måste ha en säker och diversifierad energiförsörjning till inte alltför höga kostnader. Energigemenskapen, för vilken Ukraina är ordförandeland 2014, spelar här en strategisk roll. Ukraina måste bygga upp sin förmåga att stå emot energihot från Ryssland, och EU:s lagringskapacitet måste ökas, så att EU:s medlemsstater kan låta gas transporteras tillbaks till Ukraina. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag om att modernisera Ukrainas gasledningssystem och om att hjälpa landet att betala sina skulder till Gazprom. Parlamentet understryker att ytterligare framsteg omedelbart måste göras för att nå en gemensam politik om energitrygghet med en solid inre marknad och en diversifierad energiförsörjning och i arbetet för ett fullständigt genomförande av det tredje energipaketet, för att på så sätt göra EU mindre beroende av rysk olja och gas. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet betonar att Ukraina måste ha en säker och diversifierad energiförsörjning till inte alltför höga kostnader. Energigemenskapen, för vilken Ukraina är ordförandeland 2014, spelar här en strategisk roll. Ukraina måste bygga upp sin förmåga att stå emot energihot från Ryssland, och EU:s lagringskapacitet måste ökas, så att EU:s medlemsstater kan låta gas transporteras tillbaks till Ukraina. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag om att modernisera Ukrainas gasledningssystem och om att hjälpa landet att betala sina skulder till Gazprom. Parlamentet understryker att ytterligare framsteg omedelbart måste göras för att nå en gemensam politik om energitrygghet med en solid inre marknad och en diversifierad energiförsörjning och i arbetet för ett fullständigt genomförande av det tredje energipaketet, för att på så sätt göra EU mindre beroende av rysk olja och gas.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar rådet att omedelbart tillåta kommissionen att få igång viseringslättnader med Ukraina, så att man kan ta ytterligare steg i riktning mot viseringsfrihet, med Moldavien som exempel. Parlamentet begär att det under tiden omedelbart ska införas tillfälliga, mycket enkla och billiga viseringsförfaranden på EU- och medlemsstatsnivå. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar rådet att omedelbart tillåta kommissionen att få igång viseringslättnader med Ukraina, så att man kan ta ytterligare steg i riktning mot viseringsfrihet, med Moldavien som exempel. Parlamentet begär att det under tiden omedelbart ska införas tillfälliga, mycket enkla och billiga viseringsförfaranden på EU- och medlemsstatsnivå.

| 29. | Europaparlamentet är fast övertygat om att händelserna i Ukraina är ett bevis för att EU måste intensifiera sitt åtagande och stöd för Moldaviens och Georgiens europeiska alternativ och territoriella integritet, när de förbereder sig för att senare i år underteckna associeringsavtalet och avtalet om ett djupgående och omfattande frihandelsområde med EU. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet är fast övertygat om att händelserna i Ukraina är ett bevis för att EU måste intensifiera sitt åtagande och stöd för Moldaviens och Georgiens europeiska alternativ och territoriella integritet, när de förbereder sig för att senare i år underteckna associeringsavtalet och avtalet om ett djupgående och omfattande frihandelsområde med EU.

| 30. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar, Ukrainas tillförordnade president, regering och parlament, Europarådet samt Ryska federationens president, regering och parlament. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar, Ukrainas tillförordnade president, regering och parlament, Europarådet samt Ryska federationens president, regering och parlament.

---

(1)  Antagna texter P7_TA(2014)0170.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2013)0595.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2014)0101.

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/218 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/218

---

P7_TA(2014)0249

Genomförande av Lissabonfördraget med avseende på Europaparlamentet

Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2014 om genomförandet av Lissabonfördraget med avseende på Europaparlamentet (2013/2130(INI))

(2017/C 378/25)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av sitt beslut av den 20 oktober 2010 om översynen av ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och kommissionen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt beslut av den 20 oktober 2010 om översynen av ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och kommissionen (1),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 22 november 2012 om valet till Europaparlamentet 2014 (2) och av den 4 juli 2013 om den praktiska organisationen i samband med valet till Europaparlamentet 2014 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 22 november 2012 om valet till Europaparlamentet 2014 (2) och av den 4 juli 2013 om den praktiska organisationen i samband med valet till Europaparlamentet 2014 (3),

| — | med beaktande av ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och kommissionen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och kommissionen (4),

| — | med beaktande av de pågående förhandlingarna om översynen av det interinstitutionella avtalet av den 20 november 2002 mellan Europaparlamentet och rådet om Europaparlamentets tillgång till känslig information i rådet om säkerhets- och försvarspolitiken (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de pågående förhandlingarna om översynen av det interinstitutionella avtalet av den 20 november 2002 mellan Europaparlamentet och rådet om Europaparlamentets tillgång till känslig information i rådet om säkerhets- och försvarspolitiken (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 maj 2009 om parlamentets nya roll och ansvar vid genomförandet av Lissabonfördraget (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 maj 2009 om parlamentets nya roll och ansvar vid genomförandet av Lissabonfördraget (6),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor och yttrandena från utskottet för internationell handel, utskottet för rättsliga frågor och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0120/2014), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor och yttrandena från utskottet för internationell handel, utskottet för rättsliga frågor och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0120/2014), och av följande skäl:

| A. | Lissabonfördraget fördjupar Europeiska unionens demokratiska legitimitet genom att stärka Europaparlamentets roll i det förfarande som leder till valet av kommissionens ordförande och tillsättningen av kommissionen. |
| --- | --- |

A.

Lissabonfördraget fördjupar Europeiska unionens demokratiska legitimitet genom att stärka Europaparlamentets roll i det förfarande som leder till valet av kommissionens ordförande och tillsättningen av kommissionen.

| B. | Enligt det nya förfarandet i Lissabonfördraget för valet av kommissionens ordförande ska parlamentet välja denne med en majoritet av sina ledamöter. |
| --- | --- |

B.

Enligt det nya förfarandet i Lissabonfördraget för valet av kommissionens ordförande ska parlamentet välja denne med en majoritet av sina ledamöter.

| C. | I Lissabonfördraget fastställs att Europeiska rådet ska ta hänsyn till resultatet i valet till Europaparlamentet och rådgöra med det nya parlamentet innan det föreslår en kandidat till ordförandeposten i kommissionen. |
| --- | --- |

C.

I Lissabonfördraget fastställs att Europeiska rådet ska ta hänsyn till resultatet i valet till Europaparlamentet och rådgöra med det nya parlamentet innan det föreslår en kandidat till ordförandeposten i kommissionen.

| D. | Alla de stora europeiska politiska partierna håller på att nominera sina egna kandidater till ordförandeposten i kommissionen. |
| --- | --- |

D.

Alla de stora europeiska politiska partierna håller på att nominera sina egna kandidater till ordförandeposten i kommissionen.

| E. | Den valde ordföranden för den nya kommissionen bör fullt ut utnyttja sina befogenheter enligt Lissabonfördraget och vidta alla lämpliga åtgärder för att nästa kommission ska fungera effektivt trots sin storlek, som på grund av Europeiska rådets beslut inte kommer att minska på det sätt som förutsetts i Lissabonfördraget. |
| --- | --- |

E.

Den valde ordföranden för den nya kommissionen bör fullt ut utnyttja sina befogenheter enligt Lissabonfördraget och vidta alla lämpliga åtgärder för att nästa kommission ska fungera effektivt trots sin storlek, som på grund av Europeiska rådets beslut inte kommer att minska på det sätt som förutsetts i Lissabonfördraget.

| F. | Kommissionens ansvarighet gentemot parlamentet bör stärkas genom unionens årliga och fleråriga programplanering men även genom att det skapas symmetri mellan de majoriteter som krävs för valet av kommissionens ordförande och för förslag till misstroendevotum. |
| --- | --- |

F.

Kommissionens ansvarighet gentemot parlamentet bör stärkas genom unionens årliga och fleråriga programplanering men även genom att det skapas symmetri mellan de majoriteter som krävs för valet av kommissionens ordförande och för förslag till misstroendevotum.

| G. | Parlamentets uppgift att bestämma dagordningen i lagstiftningsfrågor behöver stärkas, och principen att parlamentet och rådet agerar på lika villkor i lagstiftningsfrågor, vilket föreskrivs i Lissabonfördraget, bör genomföras fullt ut. |
| --- | --- |

G.

Parlamentets uppgift att bestämma dagordningen i lagstiftningsfrågor behöver stärkas, och principen att parlamentet och rådet agerar på lika villkor i lagstiftningsfrågor, vilket föreskrivs i Lissabonfördraget, bör genomföras fullt ut.

| H. | I samband med tillsättandet av den nya kommissionen bör befintliga interinstitutionella avtal ses över och förbättras. |
| --- | --- |

H.

I samband med tillsättandet av den nya kommissionen bör befintliga interinstitutionella avtal ses över och förbättras.

| I. | Artikel 36 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) föreskriver att unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (den höga representanten) regelbundet ska rådgöra med Europaparlamentet om de huvudsakliga aspekterna av och de grundläggande valen rörande den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken och informera parlamentet om hur politiken på dessa områden utvecklas. Den höga representanten bör se till att vederbörlig hänsyn tas till Europaparlamentets synpunkter. |
| --- | --- |

I.

Artikel 36 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) föreskriver att unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (den höga representanten) regelbundet ska rådgöra med Europaparlamentet om de huvudsakliga aspekterna av och de grundläggande valen rörande den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken och informera parlamentet om hur politiken på dessa områden utvecklas. Den höga representanten bör se till att vederbörlig hänsyn tas till Europaparlamentets synpunkter.

| J. | I den höga representantens uttalande om politisk ansvarighet (7), som gjordes vid antagandet av rådets beslut om Europeiska utrikestjänsten, fastställs att den höga representanten ska se över och där så är nödvändigt föreslå en justering av de befintliga bestämmelserna (8) om Europaparlamentsledamöternas tillgång till sekretessbelagda handlingar och uppgifter på säkerhets- och försvarspolitikens område. |
| --- | --- |

J.

I den höga representantens uttalande om politisk ansvarighet (7), som gjordes vid antagandet av rådets beslut om Europeiska utrikestjänsten, fastställs att den höga representanten ska se över och där så är nödvändigt föreslå en justering av de befintliga bestämmelserna (8) om Europaparlamentsledamöternas tillgång till sekretessbelagda handlingar och uppgifter på säkerhets- och försvarspolitikens område.

| K. | I artikel 218.10 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) föreskrivs att Europaparlamentet omedelbart och fullständigt ska informeras under alla stadier i förfarandet för att förhandla och sluta internationella avtal, och denna bestämmelse gäller även för avtal rörande den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. |
| --- | --- |

K.

I artikel 218.10 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) föreskrivs att Europaparlamentet omedelbart och fullständigt ska informeras under alla stadier i förfarandet för att förhandla och sluta internationella avtal, och denna bestämmelse gäller även för avtal rörande den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken.

Kommissionens legitimitet och politiska ansvarighet

(Tillsättande och avsättande av kommissionen)

| 1. | Europaparlamentet betonar behovet att stärka kommissionens demokratiska legitimitet, oberoende och politiska roll. Parlamentet konstaterar att det nya förfarandet, där kommissionens ordförande väljs av Europaparlamentet, kommer att stärka kommissionens legitimitet och politiska roll och göra EU-valet mer betydelsefullt genom att väljarnas röst i valet till Europaparlamentet mer direkt kopplas till valet av kommissionens ordförande. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar behovet att stärka kommissionens demokratiska legitimitet, oberoende och politiska roll. Parlamentet konstaterar att det nya förfarandet, där kommissionens ordförande väljs av Europaparlamentet, kommer att stärka kommissionens legitimitet och politiska roll och göra EU-valet mer betydelsefullt genom att väljarnas röst i valet till Europaparlamentet mer direkt kopplas till valet av kommissionens ordförande.

| 2. | Europaparlamentet betonar att de möjligheter att stärka Europeiska unionens demokratiska legitimitet som föreskrivs i Lissabonfördraget bör genomföras fullt ut, bland annat genom att de europeiska politiska partierna får utnämna kandidater till ordförandeskapet i kommissionen, vilket ger EU-valet en ny politisk dimension och dessutom kopplar väljarnas röst till Europaparlamentets val av kommissionsordförande. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att de möjligheter att stärka Europeiska unionens demokratiska legitimitet som föreskrivs i Lissabonfördraget bör genomföras fullt ut, bland annat genom att de europeiska politiska partierna får utnämna kandidater till ordförandeskapet i kommissionen, vilket ger EU-valet en ny politisk dimension och dessutom kopplar väljarnas röst till Europaparlamentets val av kommissionsordförande.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar nästa konvent att överväga på vilket sätt kommissionen ska bildas i syfte att stärka kommissionens demokratiska legitimitet. Nästa kommissionsordförande uppmanas att tänka igenom hur kommissionens sammansättning, uppbyggnad och politiska prioriteringar kan stärka en politik för närhet till medborgarna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar nästa konvent att överväga på vilket sätt kommissionen ska bildas i syfte att stärka kommissionens demokratiska legitimitet. Nästa kommissionsordförande uppmanas att tänka igenom hur kommissionens sammansättning, uppbyggnad och politiska prioriteringar kan stärka en politik för närhet till medborgarna.

| 4. | Europaparlamentet bekräftar att alla europeiska politiska partier bör utse sina kandidater till posten som kommissionsordförande i tillräckligt god tid före det planerade valet till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet bekräftar att alla europeiska politiska partier bör utse sina kandidater till posten som kommissionsordförande i tillräckligt god tid före det planerade valet till Europaparlamentet.

| 5. | Europaparlamentet förväntar sig att kandidaterna till posten som kommissionsordförande spelar en betydande roll i kampanjen inför valet till Europaparlamentet genom att i alla medlemsstater distribuera och främja sitt europeiska politiska partis program. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet förväntar sig att kandidaterna till posten som kommissionsordförande spelar en betydande roll i kampanjen inför valet till Europaparlamentet genom att i alla medlemsstater distribuera och främja sitt europeiska politiska partis program.

| 6. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till Europeiska rådet att i god tid före valet klargöra hur det avser att ta hänsyn till valet till Europaparlamentet och beakta medborgarnas röst i sitt förslag till kandidat till posten som kommissionens ordförande, inom ramen för samråd som ska genomföras mellan parlamentet och Europeiska rådet enligt förklaring nr 11 som fogats till Lissabonfördraget. I detta sammanhang upprepar parlamentet också sin uppmaning till Europeiska rådet att komma överens med Europaparlamentet om anordnandet av de samråd som avses i artikel 17.7 i EU-fördraget och att säkerställa att processen som leder fram till valet av kommissionens ordförande fungerar på ett smidigt sätt, i enlighet med förklaring nr 11 om artikel 17.6 och 17.7 i fördraget om Europeiska unionen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till Europeiska rådet att i god tid före valet klargöra hur det avser att ta hänsyn till valet till Europaparlamentet och beakta medborgarnas röst i sitt förslag till kandidat till posten som kommissionens ordförande, inom ramen för samråd som ska genomföras mellan parlamentet och Europeiska rådet enligt förklaring nr 11 som fogats till Lissabonfördraget. I detta sammanhang upprepar parlamentet också sin uppmaning till Europeiska rådet att komma överens med Europaparlamentet om anordnandet av de samråd som avses i artikel 17.7 i EU-fördraget och att säkerställa att processen som leder fram till valet av kommissionens ordförande fungerar på ett smidigt sätt, i enlighet med förklaring nr 11 om artikel 17.6 och 17.7 i fördraget om Europeiska unionen.

| 7. | Europaparlamentet begär att så många ledamöter som möjligt i nästa kommission ska väljas bland ledamöterna av Europaparlamentet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet begär att så många ledamöter som möjligt i nästa kommission ska väljas bland ledamöterna av Europaparlamentet.

| 8. | Europaparlamentet anser att den person som valts till kommissionens ordförande bör agera mer självständigt under valet av övriga ledamöter till kommissionen. Parlamentet uppmanar medlemsstaternas regeringar att se till att deras val av kandidater har en jämn könsfördelning. Parlamentet uppmanar kraftfullt den person som väljs till kommissionens ordförande att insistera hos medlemsstaternas regeringar på att kandidaterna till posten som kommissionsledamot måste göra det möjligt att sätta samman en kommission med jämn könsfördelning, och alla föreslagna kandidater som inte kan uppvisa allmän duglighet, engagemang för Europa eller obestridligt oberoende måste kunna avvisas. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att den person som valts till kommissionens ordförande bör agera mer självständigt under valet av övriga ledamöter till kommissionen. Parlamentet uppmanar medlemsstaternas regeringar att se till att deras val av kandidater har en jämn könsfördelning. Parlamentet uppmanar kraftfullt den person som väljs till kommissionens ordförande att insistera hos medlemsstaternas regeringar på att kandidaterna till posten som kommissionsledamot måste göra det möjligt att sätta samman en kommission med jämn könsfördelning, och alla föreslagna kandidater som inte kan uppvisa allmän duglighet, engagemang för Europa eller obestridligt oberoende måste kunna avvisas.

| 9. | Efter det politiska samförstånd som nåddes vid Europeiska rådets möte den 11 och 12 december 2008, och till följd av Europeiska rådets beslut av den 22 maj 2013 om antalet ledamöter i Europeiska kommissionen, anser Europaparlamentet att ytterligare åtgärder, såsom en utnämning av kommissionsledamöter utan portfölj eller ett inrättande av ett system med vice ordförande för kommissionen med ansvar för större tematiska kluster och med befogenhet att samordna kommissionens arbete på motsvarande områden, bör planeras för att kommissionen ska fungera bättre, utan att det påverkar rätten att utnämna en kommissionsledamot per medlemsstat eller rösträtten för samtliga ledamöter. |
| --- | --- |

9.

Efter det politiska samförstånd som nåddes vid Europeiska rådets möte den 11 och 12 december 2008, och till följd av Europeiska rådets beslut av den 22 maj 2013 om antalet ledamöter i Europeiska kommissionen, anser Europaparlamentet att ytterligare åtgärder, såsom en utnämning av kommissionsledamöter utan portfölj eller ett inrättande av ett system med vice ordförande för kommissionen med ansvar för större tematiska kluster och med befogenhet att samordna kommissionens arbete på motsvarande områden, bör planeras för att kommissionen ska fungera bättre, utan att det påverkar rätten att utnämna en kommissionsledamot per medlemsstat eller rösträtten för samtliga ledamöter.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar nästa konvent att åter ta upp frågan om kommissionens storlek, liksom dess organisation och funktionssätt. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar nästa konvent att åter ta upp frågan om kommissionens storlek, liksom dess organisation och funktionssätt.

| 11. | Europaparlamentet anser att sammansättningen av kommissionen måste säkerställa stabiliteten när det gäller antalet och innehållet i portföljerna, och samtidigt skapa jämvikt i beslutsprocessen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att sammansättningen av kommissionen måste säkerställa stabiliteten när det gäller antalet och innehållet i portföljerna, och samtidigt skapa jämvikt i beslutsprocessen.

| 12. | Europaparlamentet betonar att kandidaten till ordförande för kommissionen, såsom anges i punkt 2 i ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och kommissionen, bör uppmanas att efter att ha utnämnts av Europeiska rådet inför Europaparlamentet lägga fram de politiska riktlinjerna för sitt uppdrag, följt av en omfattande diskussion, innan parlamentet väljer den föreslagna kandidaten till ordförande för kommissionen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar att kandidaten till ordförande för kommissionen, såsom anges i punkt 2 i ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och kommissionen, bör uppmanas att efter att ha utnämnts av Europeiska rådet inför Europaparlamentet lägga fram de politiska riktlinjerna för sitt uppdrag, följt av en omfattande diskussion, innan parlamentet väljer den föreslagna kandidaten till ordförande för kommissionen.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar nästa nominerade kommissionsordförande att ta vederbörlig hänsyn till de förslag och rekommendationer till EU-lagstiftning som tidigare lämnats av parlamentet på grundval av betänkanden på eget initiativ eller resolutioner som fått stöd av en bred majoritet av parlamentets ledamöter och som den tidigare kommissionen inte på ett tillfredsställande sätt följt upp i slutet av sin mandatperiod. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar nästa nominerade kommissionsordförande att ta vederbörlig hänsyn till de förslag och rekommendationer till EU-lagstiftning som tidigare lämnats av parlamentet på grundval av betänkanden på eget initiativ eller resolutioner som fått stöd av en bred majoritet av parlamentets ledamöter och som den tidigare kommissionen inte på ett tillfredsställande sätt följt upp i slutet av sin mandatperiod.

| 14. | Europaparlamentet anser att den majoritet som för närvarande krävs enligt artikel 234 i EUF-fördraget för ett misstroendevotum mot kommissionen bör förenklas vid en framtida översyn av fördragen så att det endast krävs majoritet bland Europaparlamentets ledamöter, utan att institutionernas funktionssätt äventyras. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att den majoritet som för närvarande krävs enligt artikel 234 i EUF-fördraget för ett misstroendevotum mot kommissionen bör förenklas vid en framtida översyn av fördragen så att det endast krävs majoritet bland Europaparlamentets ledamöter, utan att institutionernas funktionssätt äventyras.

| 15. | Trots kollegiets kollektiva ansvar för kommissionens agerande anser Europaparlamentet att enskilda kommissionsledamöter kan hållas ansvariga för verksamheten i deras generaldirektorat. |
| --- | --- |

15.

Trots kollegiets kollektiva ansvar för kommissionens agerande anser Europaparlamentet att enskilda kommissionsledamöter kan hållas ansvariga för verksamheten i deras generaldirektorat.

Lagstiftningsinitiativ och verksamhet

(Parlamentets behörighet och kontroll)

| 16. | Europaparlamentet framhåller att Lissabonfördraget var tänkt som ett steg på vägen mot mer insynsvänliga och demokratiska beslutsförfaranden för att återspegla det fördragsgrundade åtagandet om att skapa en allt fastare sammanslutning mellan de europeiska folken, där besluten ska fattas så öppet och så nära medborgarna som möjligt, genom att stärka Europaparlamentets och de nationella parlamentens roll och på så sätt sörja för att EU:s rättsakter antas genom mer demokratiska och insynsvänliga förfaranden, vilket är av avgörande betydelse med tanke på hur dessa rättsakter inverkar på allmänheten och företagen. Uppnåendet av denna demokratiska målsättning undergrävs emellertid om EU-institutionerna inte respekterar varandras behörighetsområden, de förfaranden som fastställs i fördragen eller principen om lojalt samarbete. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet framhåller att Lissabonfördraget var tänkt som ett steg på vägen mot mer insynsvänliga och demokratiska beslutsförfaranden för att återspegla det fördragsgrundade åtagandet om att skapa en allt fastare sammanslutning mellan de europeiska folken, där besluten ska fattas så öppet och så nära medborgarna som möjligt, genom att stärka Europaparlamentets och de nationella parlamentens roll och på så sätt sörja för att EU:s rättsakter antas genom mer demokratiska och insynsvänliga förfaranden, vilket är av avgörande betydelse med tanke på hur dessa rättsakter inverkar på allmänheten och företagen. Uppnåendet av denna demokratiska målsättning undergrävs emellertid om EU-institutionerna inte respekterar varandras behörighetsområden, de förfaranden som fastställs i fördragen eller principen om lojalt samarbete.

| 17. | Europaparlamentet betonar att de institutioner som deltar i lagstiftningsförfarandet måste föra ett lojalt samarbete i fråga om utbyte av handlingar, exempelvis rättsliga yttranden, för att möjliggöra en konstruktiv, uppriktig och rättsligt giltig dialog mellan institutionerna. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar att de institutioner som deltar i lagstiftningsförfarandet måste föra ett lojalt samarbete i fråga om utbyte av handlingar, exempelvis rättsliga yttranden, för att möjliggöra en konstruktiv, uppriktig och rättsligt giltig dialog mellan institutionerna.

| 18. | Europaparlamentet konstaterar att parlamentet sedan EUF-fördraget trädde i kraft har visat sig vara en engagerad och ansvarsfull medlagstiftare, och samspelet mellan parlamentet och kommissionen har generellt sett varit positivt och grundats på flexibel kommunikation och en samarbetsvillig inställning. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet konstaterar att parlamentet sedan EUF-fördraget trädde i kraft har visat sig vara en engagerad och ansvarsfull medlagstiftare, och samspelet mellan parlamentet och kommissionen har generellt sett varit positivt och grundats på flexibel kommunikation och en samarbetsvillig inställning.

| 19. | Europaparlamentet anser att den övergripande bedömningen av de interinstitutionella förbindelserna mellan parlamentet och kommissionen är positiv, men att det fortfarande finns ett antal frågor och brister som kräver närmare uppmärksamhet och åtgärder. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att den övergripande bedömningen av de interinstitutionella förbindelserna mellan parlamentet och kommissionen är positiv, men att det fortfarande finns ett antal frågor och brister som kräver närmare uppmärksamhet och åtgärder.

| 20. | Europaparlamentet betonar att strävan efter effektivitet inte får innebära sämre lagstiftningskvalitet eller att parlamentets egna målsättningar ges upp. Jämte denna strävan efter effektivitet måste parlamentet upprätthålla lämplig standard på lagstiftningen och fortsätta att arbeta för sina egna målsättningar, med garantier för en lagstiftning som är utformad väl, motsvarar tydligt fastställda behov och uppfyller subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar att strävan efter effektivitet inte får innebära sämre lagstiftningskvalitet eller att parlamentets egna målsättningar ges upp. Jämte denna strävan efter effektivitet måste parlamentet upprätthålla lämplig standard på lagstiftningen och fortsätta att arbeta för sina egna målsättningar, med garantier för en lagstiftning som är utformad väl, motsvarar tydligt fastställda behov och uppfyller subsidiaritetsprincipen.

| 21. | Europaparlamentet framhåller att utmaningen med öppenhet alltid är närvarande och gemensam för alla institutioner, i synnerhet vid överenskommelser vid första behandlingen. Parlamentet har bemött denna utmaning på ett bra sätt genom att anta de nya artiklarna 70 och 70a i sin arbetsordning. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet framhåller att utmaningen med öppenhet alltid är närvarande och gemensam för alla institutioner, i synnerhet vid överenskommelser vid första behandlingen. Parlamentet har bemött denna utmaning på ett bra sätt genom att anta de nya artiklarna 70 och 70a i sin arbetsordning.

| 22. | Europaparlamentet oroas av de problem som fortfarande finns när det gäller tillämpningen av det ordinarie lagstiftningsförfarandet, särskilt inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken, den gemensamma fiskeripolitiken och området med frihet, säkerhet och rättvisa (Stockholmsprogrammet), och när det gäller anpassningen av rättsakterna i den tidigare tredje pelaren till normhierarkin i Lissabonfördraget, liksom rent allmänt när det gäller den fortsatta ”asymmetrin” beträffande öppenheten kring kommissionens medverkan i det förberedande arbetet i den lagstiftande maktens två armar. Parlamentet betonar i detta sammanhang vikten av att rådets arbetsmetoder anpassas så att parlamentets företrädare har möjlighet att delta i vissa av dess möten när detta är vederbörligen motiverat, i enlighet med principen om lojalt samarbete mellan institutionerna. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet oroas av de problem som fortfarande finns när det gäller tillämpningen av det ordinarie lagstiftningsförfarandet, särskilt inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken, den gemensamma fiskeripolitiken och området med frihet, säkerhet och rättvisa (Stockholmsprogrammet), och när det gäller anpassningen av rättsakterna i den tidigare tredje pelaren till normhierarkin i Lissabonfördraget, liksom rent allmänt när det gäller den fortsatta ”asymmetrin” beträffande öppenheten kring kommissionens medverkan i det förberedande arbetet i den lagstiftande maktens två armar. Parlamentet betonar i detta sammanhang vikten av att rådets arbetsmetoder anpassas så att parlamentets företrädare har möjlighet att delta i vissa av dess möten när detta är vederbörligen motiverat, i enlighet med principen om lojalt samarbete mellan institutionerna.

| 23. | Europaparlamentet påpekar att valet av korrekt rättslig grund enligt vad som bekräftats av domstolen är en konstitutionell fråga eftersom det är avgörande för förekomsten och omfattningen av EU:s behörighet, de förfaranden som ska följas och behörighetsområdena för de olika institutionella aktörer som deltar i antagandet av en rättsakt. Det är därför beklagligt att parlamentet upprepade gånger har tvingats väcka talan inför domstolen för att ogiltigförklara rättsakter som rådet antagit, på grund av valet av rättslig grund – bland annat beträffande två rättsakter som antogs inom den obsoleta ”tredje pelaren” långt efter det att Lissabonfördraget trätt i kraft (9). |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet påpekar att valet av korrekt rättslig grund enligt vad som bekräftats av domstolen är en konstitutionell fråga eftersom det är avgörande för förekomsten och omfattningen av EU:s behörighet, de förfaranden som ska följas och behörighetsområdena för de olika institutionella aktörer som deltar i antagandet av en rättsakt. Det är därför beklagligt att parlamentet upprepade gånger har tvingats väcka talan inför domstolen för att ogiltigförklara rättsakter som rådet antagit, på grund av valet av rättslig grund – bland annat beträffande två rättsakter som antogs inom den obsoleta ”tredje pelaren” långt efter det att Lissabonfördraget trätt i kraft (9).

| 24. | Europaparlamentet varnar för försök att kringgå parlamentets lagstiftningsrätt genom att införa bestämmelser som borde omfattas av det ordinarie lagstiftningsförfarandet i förslag till rådets akter, eller genom att endast använda riktlinjer från kommissionen eller icke-tillämpliga genomförandeakter eller delegerade akter, eller genom att underlåta att föreslå den lagstiftning som behövs för genomförande av den gemensamma handelspolitiken eller internationella avtal och investeringsavtal. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet varnar för försök att kringgå parlamentets lagstiftningsrätt genom att införa bestämmelser som borde omfattas av det ordinarie lagstiftningsförfarandet i förslag till rådets akter, eller genom att endast använda riktlinjer från kommissionen eller icke-tillämpliga genomförandeakter eller delegerade akter, eller genom att underlåta att föreslå den lagstiftning som behövs för genomförande av den gemensamma handelspolitiken eller internationella avtal och investeringsavtal.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bättre utnyttja skedet före lagstiftningen, framför allt de värdefulla uppgifter som samlas in på grundval av grön- och vitböcker, och rutinmässigt informera Europaparlamentet om sitt förberedande arbete, på samma villkor som för rådet. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bättre utnyttja skedet före lagstiftningen, framför allt de värdefulla uppgifter som samlas in på grundval av grön- och vitböcker, och rutinmässigt informera Europaparlamentet om sitt förberedande arbete, på samma villkor som för rådet.

| 26. | Europaparlamentet anser att parlamentet bör vidareutveckla och fullt ut använda sin självständiga struktur för att bedöma effekten av alla större förändringar eller ändringar av kommissionens ursprungliga förslag. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att parlamentet bör vidareutveckla och fullt ut använda sin självständiga struktur för att bedöma effekten av alla större förändringar eller ändringar av kommissionens ursprungliga förslag.

| 27. | Europaparlamentet understryker att Europaparlamentet också bör stärka sin självständiga konsekvensbedömning av grundläggande rättigheter vad gäller lagstiftningsförslag och ändringsförslag under utredning i lagstiftningsprocessen och inrätta övervakningsmekanismer beträffande kränkningar av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet understryker att Europaparlamentet också bör stärka sin självständiga konsekvensbedömning av grundläggande rättigheter vad gäller lagstiftningsförslag och ändringsförslag under utredning i lagstiftningsprocessen och inrätta övervakningsmekanismer beträffande kränkningar av de mänskliga rättigheterna.

| 28. | Europaparlamentet beklagar djupt att kommissionen, som visserligen formellt fullgör sitt ansvar genom att inom tre månader besvara parlamentets krav på lagstiftningsinitiativ, inte alltid har föreslagit en verklig och betydande uppföljning. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet beklagar djupt att kommissionen, som visserligen formellt fullgör sitt ansvar genom att inom tre månader besvara parlamentets krav på lagstiftningsinitiativ, inte alltid har föreslagit en verklig och betydande uppföljning.

| 29. | Europaparlamentet kräver att parlamentets rätt till lagstiftningsinitiativ vid nästa översyn av fördragen erkänns fullt ut, genom att det blir obligatoriskt för kommissionen att följa upp alla krav från parlamentet enligt artikel 225 i EUF-fördraget genom att lägga fram ett lagstiftningsförslag inom en lämplig tidsfrist. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet kräver att parlamentets rätt till lagstiftningsinitiativ vid nästa översyn av fördragen erkänns fullt ut, genom att det blir obligatoriskt för kommissionen att följa upp alla krav från parlamentet enligt artikel 225 i EUF-fördraget genom att lägga fram ett lagstiftningsförslag inom en lämplig tidsfrist.

| 30. | Europaparlamentet anser att kommissionens befogenhet att dra tillbaka lagstiftningsförslag vid nästa översyn av fördragen bör begränsas till de fall då parlamentet, efter att dess ståndpunkt antagits vid första behandlingen, instämmer i att förslaget inte längre är motiverat på grund av förändrade omständigheter. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser att kommissionens befogenhet att dra tillbaka lagstiftningsförslag vid nästa översyn av fördragen bör begränsas till de fall då parlamentet, efter att dess ståndpunkt antagits vid första behandlingen, instämmer i att förslaget inte längre är motiverat på grund av förändrade omständigheter.

| 31. | Europaparlamentet påpekar att parlamentet i princip välkomnat infogandet av delegerade akter i artikel 290 i EUF-fördraget, eftersom denna ger större möjligheter till översyn, men understryker att det inte i något fall finns någon skyldighet att delegera befogenheter eller genomförandebefogenheter enligt artikel 291. Parlamentet inser att användning av delegerade akter bör övervägas när flexibilitet och effektivitet behövs och detta inte kan uppnås genom det ordinarie lagstiftningsförfarandet, förutsatt att delegeringens mål, innehåll, tillämpningsområde och varaktighet uttryckligen anges och att villkoren för delegeringen tydligt fastställs i den grundläggande akten. Parlamentet uttrycker oro över rådets tendens att insistera på att använda genomförandeakter för bestämmelser för vilka endast den grundläggande akten eller delegerade akter bör användas. Parlamentet betonar att lagstiftaren får besluta om antagande genom genomförandeakter endast med avseende på delar som inte innebär någon ny politisk inriktning. Parlamentet uppmärksammar att artikel 290 uttryckligen begränsar de delegerade akternas tillämpningsområde till icke väsentliga delar av en lagstiftningsakt och att delegerade akter därför inte får användas för bestämmelser som är väsentliga för lagstiftningens föremål. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet påpekar att parlamentet i princip välkomnat infogandet av delegerade akter i artikel 290 i EUF-fördraget, eftersom denna ger större möjligheter till översyn, men understryker att det inte i något fall finns någon skyldighet att delegera befogenheter eller genomförandebefogenheter enligt artikel 291. Parlamentet inser att användning av delegerade akter bör övervägas när flexibilitet och effektivitet behövs och detta inte kan uppnås genom det ordinarie lagstiftningsförfarandet, förutsatt att delegeringens mål, innehåll, tillämpningsområde och varaktighet uttryckligen anges och att villkoren för delegeringen tydligt fastställs i den grundläggande akten. Parlamentet uttrycker oro över rådets tendens att insistera på att använda genomförandeakter för bestämmelser för vilka endast den grundläggande akten eller delegerade akter bör användas. Parlamentet betonar att lagstiftaren får besluta om antagande genom genomförandeakter endast med avseende på delar som inte innebär någon ny politisk inriktning. Parlamentet uppmärksammar att artikel 290 uttryckligen begränsar de delegerade akternas tillämpningsområde till icke väsentliga delar av en lagstiftningsakt och att delegerade akter därför inte får användas för bestämmelser som är väsentliga för lagstiftningens föremål.

| 32. | Europaparlamentet uppmärksammar behovet att korrekt skilja mellan de väsentliga delarna i en lagstiftningsakt, om vilka beslut endast kan fattas av den lagstiftande makten i själva lagstiftningsakten, och icke väsentliga delar, som kan kompletteras eller ändras med hjälp av delegerade akter. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmärksammar behovet att korrekt skilja mellan de väsentliga delarna i en lagstiftningsakt, om vilka beslut endast kan fattas av den lagstiftande makten i själva lagstiftningsakten, och icke väsentliga delar, som kan kompletteras eller ändras med hjälp av delegerade akter.

| 33. | Europaparlamentet förstår att delegerade akter kan vara ett flexibelt och effektivt verktyg. Parlamentet betonar betydelsen av valet mellan delegerade akter och genomförandeakter utifrån synvinkeln att respektera kraven i fördragen samtidigt som man skyddar parlamentets rätt att anta bestämmelser, och upprepar sin begäran till kommissionen och rådet om att komma överens med parlamentet om tillämpningen av kriterier för användningen av artiklarna 290 och 291 i EUF-fördraget, så att genomförandeakter inte används som ett surrogat för delegerade akter. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet förstår att delegerade akter kan vara ett flexibelt och effektivt verktyg. Parlamentet betonar betydelsen av valet mellan delegerade akter och genomförandeakter utifrån synvinkeln att respektera kraven i fördragen samtidigt som man skyddar parlamentets rätt att anta bestämmelser, och upprepar sin begäran till kommissionen och rådet om att komma överens med parlamentet om tillämpningen av kriterier för användningen av artiklarna 290 och 291 i EUF-fördraget, så att genomförandeakter inte används som ett surrogat för delegerade akter.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på lämpligt sätt involvera parlamentet i förberedelsefasen för de delegerade akterna och att förse ledamöterna med all relevant information, i enlighet med punkt 15 i ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och kommissionen. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på lämpligt sätt involvera parlamentet i förberedelsefasen för de delegerade akterna och att förse ledamöterna med all relevant information, i enlighet med punkt 15 i ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och kommissionen.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hålla sig till ramavtalet om tillträde för parlamentets experter till kommissionens expertmöten genom att förhindra att dessa betraktas som ”kommittologins” kommittéer under förutsättning att de tar upp andra frågor än genomförandeåtgärder i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hålla sig till ramavtalet om tillträde för parlamentets experter till kommissionens expertmöten genom att förhindra att dessa betraktas som ”kommittologins” kommittéer under förutsättning att de tar upp andra frågor än genomförandeåtgärder i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

| 36. | Europaparlamentet betonar den särskilda betydelsen och följden av att stadgan om de grundläggande rättigheterna har införlivats i Lissabonfördraget. Stadgan har blivit rättsligt bindande för EU-institutionerna och för medlemsstaterna när de tillämpar unionslagstiftningen och omvandlar därmed grundläggande värderingar till specifika rättigheter. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet betonar den särskilda betydelsen och följden av att stadgan om de grundläggande rättigheterna har införlivats i Lissabonfördraget. Stadgan har blivit rättsligt bindande för EU-institutionerna och för medlemsstaterna när de tillämpar unionslagstiftningen och omvandlar därmed grundläggande värderingar till specifika rättigheter.

| 37. | Europaparlamentet påminner om att Lissabonfördraget införde en ny rättighet, nämligen det europeiska medborgarinitiativet. Parlamentet framhåller behovet att undanröja alla tekniska och byråkratiska hinder som fortfarande står i vägen för en lämplig användning av det europeiska medborgarinitiativet, och uppmuntrar medborgarna att delta aktivt i utformandet av EU:s politik. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet påminner om att Lissabonfördraget införde en ny rättighet, nämligen det europeiska medborgarinitiativet. Parlamentet framhåller behovet att undanröja alla tekniska och byråkratiska hinder som fortfarande står i vägen för en lämplig användning av det europeiska medborgarinitiativet, och uppmuntrar medborgarna att delta aktivt i utformandet av EU:s politik.

| 38. | Europaparlamentet uppmärksammar att Lissabonfördraget utökar de nationella parlamentens roll, och betonar att de, utöver den roll som de spelar för att övervaka att subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna följs, kan lämna positiva bidrag inom ramen för den politiska dialogen, vilket de också gör. Parlamentet anser att den aktiva roll som de nationella parlamenten kan spela för att vägleda ministerrådets medlemmar, tillsammans med ett gott samarbete mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten, kan bidra till att skapa en sund parlamentarisk motvikt till utövandet av den verkställande makten i EU:s funktionssätt. Dessutom har de nationella parlamenten avgett motiverade yttranden i enlighet med artikel 7.2 i protokoll nr 2, som säger att det breda tillämpningsområdet för delegering enligt artikel 290 i EUF-fördraget i en föreslagen akt inte möjliggör en utvärdering av huruvida den konkreta lagstiftningssituationen skulle överensstämma med subsidiaritetsprincipen eller inte. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmärksammar att Lissabonfördraget utökar de nationella parlamentens roll, och betonar att de, utöver den roll som de spelar för att övervaka att subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna följs, kan lämna positiva bidrag inom ramen för den politiska dialogen, vilket de också gör. Parlamentet anser att den aktiva roll som de nationella parlamenten kan spela för att vägleda ministerrådets medlemmar, tillsammans med ett gott samarbete mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten, kan bidra till att skapa en sund parlamentarisk motvikt till utövandet av den verkställande makten i EU:s funktionssätt. Dessutom har de nationella parlamenten avgett motiverade yttranden i enlighet med artikel 7.2 i protokoll nr 2, som säger att det breda tillämpningsområdet för delegering enligt artikel 290 i EUF-fördraget i en föreslagen akt inte möjliggör en utvärdering av huruvida den konkreta lagstiftningssituationen skulle överensstämma med subsidiaritetsprincipen eller inte.

Internationella relationer

(Parlamentets behörighet och kontroll)

| 39. | Europaparlamentet påminner om att Lissabonfördraget gav Europaparlamentet en utökad roll och utökade befogenheter på området internationella avtal, och påpekar att internationella avtal numera i allt högre grad täcker områden som rör medborgarnas vardag och som traditionellt – och enligt EU:s primärrätt – omfattas av det ordinarie lagstiftningsförfarandet. Det är absolut nödvändigt att bestämmelsen i artikel 218.10 i EUF-fördraget, enligt vilken parlamentet omedelbart och fullständigt måste informeras i alla skeden av förfarandet när internationella avtal ingås, tillämpas på ett sätt som är förenligt med artikel 10 i EU-fördraget, enligt vilken unionens sätt att fungera ska bygga på representativ demokrati, vilket förutsätter insyn och demokratiska debatter i de frågor som ska beslutas. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet påminner om att Lissabonfördraget gav Europaparlamentet en utökad roll och utökade befogenheter på området internationella avtal, och påpekar att internationella avtal numera i allt högre grad täcker områden som rör medborgarnas vardag och som traditionellt – och enligt EU:s primärrätt – omfattas av det ordinarie lagstiftningsförfarandet. Det är absolut nödvändigt att bestämmelsen i artikel 218.10 i EUF-fördraget, enligt vilken parlamentet omedelbart och fullständigt måste informeras i alla skeden av förfarandet när internationella avtal ingås, tillämpas på ett sätt som är förenligt med artikel 10 i EU-fördraget, enligt vilken unionens sätt att fungera ska bygga på representativ demokrati, vilket förutsätter insyn och demokratiska debatter i de frågor som ska beslutas.

| 40. | Europaparlamentet konstaterar att förkastandet av Swift- och Acta-avtalen var demonstrationer av parlamentets användning av sina nyligen förvärvade befogenheter. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet konstaterar att förkastandet av Swift- och Acta-avtalen var demonstrationer av parlamentets användning av sina nyligen förvärvade befogenheter.

| 41. | Europaparlamentet understryker, på grundval av artikel 18 i EU-fördraget, att unionens höga representant/vice ordföranden för kommissionen har ansvar för att säkerställa följdriktigheten i EU:s yttre åtgärder. Parlamentet understryker vidare att den höga representanten/vice ordföranden enligt artiklarna 17 och 36 i EU-fördraget är ansvarsskyldig inför och har fördragsenliga förpliktelser gentemot parlamentet. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet understryker, på grundval av artikel 18 i EU-fördraget, att unionens höga representant/vice ordföranden för kommissionen har ansvar för att säkerställa följdriktigheten i EU:s yttre åtgärder. Parlamentet understryker vidare att den höga representanten/vice ordföranden enligt artiklarna 17 och 36 i EU-fördraget är ansvarsskyldig inför och har fördragsenliga förpliktelser gentemot parlamentet.

| 42. | Europaparlamentet påminner om att det när det gäller internationella avtal har rätt att begära att rådet inte tillåter att några förhandlingar inleds förrän parlamentet har avgett sin ståndpunkt om ett föreslaget förhandlingsmandat, och anser att ett ramavtal med rådet bör övervägas. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet påminner om att det när det gäller internationella avtal har rätt att begära att rådet inte tillåter att några förhandlingar inleds förrän parlamentet har avgett sin ståndpunkt om ett föreslaget förhandlingsmandat, och anser att ett ramavtal med rådet bör övervägas.

| 43. | Europaparlamentet betonar att kommissionen måste informera parlamentet i förväg om sin avsikt att inleda internationella förhandlingar, att parlamentet måste få en verklig möjlighet att avge ett väl underbyggt yttrande om förhandlingsmandaten och att parlamentets yttrande måste beaktas. Parlamentet insisterar på att internationella avtal måste innehålla lämpliga villkor så att de är förenliga med artikel 21 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet betonar att kommissionen måste informera parlamentet i förväg om sin avsikt att inleda internationella förhandlingar, att parlamentet måste få en verklig möjlighet att avge ett väl underbyggt yttrande om förhandlingsmandaten och att parlamentets yttrande måste beaktas. Parlamentet insisterar på att internationella avtal måste innehålla lämpliga villkor så att de är förenliga med artikel 21 i EU-fördraget.

| 44. | Europaparlamentet anser att det är av stor vikt att man skriver in människorättsklausuler i de internationella avtalen och kapitel om hållbar utveckling i handels- och investeringsavtalen, och ser med tillfredsställelse på sina initiativ för att försöka få till stånd färdplaner avseende nyckelvillkor. Kommissionen påminns om behovet att ta hänsyn till parlamentets ståndpunkter och resolutioner och att ge återkoppling om hur dessa har införlivats i förhandlingarna om internationella avtal och i förslag till lagstiftning. Parlamentet hoppas att de instrument som behövs för att utveckla EU:s investeringspolitik ska kunna tas i drift vid lämplig tidpunkt. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet anser att det är av stor vikt att man skriver in människorättsklausuler i de internationella avtalen och kapitel om hållbar utveckling i handels- och investeringsavtalen, och ser med tillfredsställelse på sina initiativ för att försöka få till stånd färdplaner avseende nyckelvillkor. Kommissionen påminns om behovet att ta hänsyn till parlamentets ståndpunkter och resolutioner och att ge återkoppling om hur dessa har införlivats i förhandlingarna om internationella avtal och i förslag till lagstiftning. Parlamentet hoppas att de instrument som behövs för att utveckla EU:s investeringspolitik ska kunna tas i drift vid lämplig tidpunkt.

| 45. | Europaparlamentet kräver att i enlighet med artikel 218.10 i EUF-fördraget bli omedelbart, fullständigt och korrekt informerat i alla skeden av förfaranden för att ingå internationella avtal, inklusive avtal som ingås på området för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, och att få tillgång till unionens förhandlingstexter enligt de lämpliga förfaranden och villkoren, så att parlamentet kan fatta sitt slutgiltiga beslut med fullständig kännedom om frågan. För att denna bestämmelse ska ha någon betydelse bör de berörda utskottsmedlemmarna få tillgång till förhandlingsmandaten och andra relevanta förhandlingsdokument. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet kräver att i enlighet med artikel 218.10 i EUF-fördraget bli omedelbart, fullständigt och korrekt informerat i alla skeden av förfaranden för att ingå internationella avtal, inklusive avtal som ingås på området för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, och att få tillgång till unionens förhandlingstexter enligt de lämpliga förfaranden och villkoren, så att parlamentet kan fatta sitt slutgiltiga beslut med fullständig kännedom om frågan. För att denna bestämmelse ska ha någon betydelse bör de berörda utskottsmedlemmarna få tillgång till förhandlingsmandaten och andra relevanta förhandlingsdokument.

| 46. | Samtidigt som det respekterar principen att parlamentets samtycke till internationella avtal inte får villkoras anser Europaparlamentet att det har rätt att lämna rekommendationer rörande avtalens praktiska tillämpning. I detta ändamål begär parlamentet att kommissionen regelbundet lägger fram rapporter om genomförandet av internationella avtal, inklusive villkor om mänskliga rättigheter och andra avtalsvillkor. |
| --- | --- |

46.

Samtidigt som det respekterar principen att parlamentets samtycke till internationella avtal inte får villkoras anser Europaparlamentet att det har rätt att lämna rekommendationer rörande avtalens praktiska tillämpning. I detta ändamål begär parlamentet att kommissionen regelbundet lägger fram rapporter om genomförandet av internationella avtal, inklusive villkor om mänskliga rättigheter och andra avtalsvillkor.

| 47. | Europaparlamentet påminner om behovet att undvika att internationella avtal tillämpas provisoriskt innan parlamentet har gett sitt godkännande, såvida parlamentet inte samtycker till att ett undantag görs. Parlamentet betonar att de bestämmelser som behövs för den interna tillämpningen av internationella avtal inte kan antas endast av rådet i dess beslut om avtalets ingående, och att de tillämpliga lagstiftningsförfarandena i enlighet med fördragen måste följas fullt ut. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet påminner om behovet att undvika att internationella avtal tillämpas provisoriskt innan parlamentet har gett sitt godkännande, såvida parlamentet inte samtycker till att ett undantag görs. Parlamentet betonar att de bestämmelser som behövs för den interna tillämpningen av internationella avtal inte kan antas endast av rådet i dess beslut om avtalets ingående, och att de tillämpliga lagstiftningsförfarandena i enlighet med fördragen måste följas fullt ut.

| 48. | Europaparlamentet bekräftar på nytt behovet att parlamentet antar de åtgärder som krävs för att övervaka genomförandet av internationella avtal. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet bekräftar på nytt behovet att parlamentet antar de åtgärder som krävs för att övervaka genomförandet av internationella avtal.

| 49. | Europaparlamentet insisterar på att parlamentet måste få yttra sig över beslut om tillfälligt upphävande eller uppsägning av internationella avtal vars ingående kräver parlamentets godkännande. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet insisterar på att parlamentet måste få yttra sig över beslut om tillfälligt upphävande eller uppsägning av internationella avtal vars ingående kräver parlamentets godkännande.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar den höga representanten/vice ordföranden att i linje med uttalandet om politiskt ansvar förbättra det systematiska förberedande samrådet med parlamentet om nya strategiska program, policydokument och mandat. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar den höga representanten/vice ordföranden att i linje med uttalandet om politiskt ansvar förbättra det systematiska förberedande samrådet med parlamentet om nya strategiska program, policydokument och mandat.

| 51. | I linje med det åtagande som den höga representanten/vice ordföranden gjorde i uttalandet om politiskt ansvar kräver Europaparlamentet att man skyndsamt avslutar förhandlingarna om ett interinstitutionellt avtal mellan Europaparlamentet, rådet och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik rörande Europaparlamentets tillgång till hemligstämplad information som innehas av rådet och Europeiska utrikestjänsten på området för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. |
| --- | --- |

51.

I linje med det åtagande som den höga representanten/vice ordföranden gjorde i uttalandet om politiskt ansvar kräver Europaparlamentet att man skyndsamt avslutar förhandlingarna om ett interinstitutionellt avtal mellan Europaparlamentet, rådet och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik rörande Europaparlamentets tillgång till hemligstämplad information som innehas av rådet och Europeiska utrikestjänsten på området för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken.

| 52. | Europaparlamentet upprepar sitt krav på att unionens delegationer genomför en fullständig politisk rapportering till centrala befattningshavare vid parlamentet i enlighet med reglerad tillgång. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet upprepar sitt krav på att unionens delegationer genomför en fullständig politisk rapportering till centrala befattningshavare vid parlamentet i enlighet med reglerad tillgång.

| 53. | Europaparlamentet efterlyser ett fyrpartssamförståndsavtal mellan Europaparlamentet, rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten rörande ett sammanhållet och ändamålsenligt tillhandahållande av information på området för yttre förbindelser. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet efterlyser ett fyrpartssamförståndsavtal mellan Europaparlamentet, rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten rörande ett sammanhållet och ändamålsenligt tillhandahållande av information på området för yttre förbindelser.

| 54. | Europaparlamentet är nu en fullfjädrad institutionell aktör på det säkerhetspolitiska området och är därför berättigat att delta aktivt i beslutsfattandet om säkerhetspolitikens grunddrag och prioriteringar och i utvärderingen av instrument på detta område – en process som ska utföras gemensamt av Europaparlamentet, de nationella parlamenten och rådet. Parlamentet anser att det självt bör inneha en avgörande roll i utvärderingen och fastställandet av politiken för inre säkerhet, eftersom denna i allra högsta grad påverkar de grundläggande rättigheterna för alla EU-invånare. Parlamentet betonar därför behovet att se till att dessa politikområden ingår i befogenheterna för den enda direktvalda EU-institutionen med ansvar för granskning och demokratisk tillsyn. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet är nu en fullfjädrad institutionell aktör på det säkerhetspolitiska området och är därför berättigat att delta aktivt i beslutsfattandet om säkerhetspolitikens grunddrag och prioriteringar och i utvärderingen av instrument på detta område – en process som ska utföras gemensamt av Europaparlamentet, de nationella parlamenten och rådet. Parlamentet anser att det självt bör inneha en avgörande roll i utvärderingen och fastställandet av politiken för inre säkerhet, eftersom denna i allra högsta grad påverkar de grundläggande rättigheterna för alla EU-invånare. Parlamentet betonar därför behovet att se till att dessa politikområden ingår i befogenheterna för den enda direktvalda EU-institutionen med ansvar för granskning och demokratisk tillsyn.

| 55. | Europaparlamentet påpekar att EUF-fördraget har utvidgat unionens exklusiva befogenheter avseende den gemensamma handelspolitiken, som nu omfattar inte bara alla handelsaspekter utan även utländska direktinvesteringar. Det bör betonas att parlamentet numera är fullständigt behörigt att fatta beslut tillsammans med rådet om lagstiftning och om godkännande av handels- och investeringsavtal. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet påpekar att EUF-fördraget har utvidgat unionens exklusiva befogenheter avseende den gemensamma handelspolitiken, som nu omfattar inte bara alla handelsaspekter utan även utländska direktinvesteringar. Det bör betonas att parlamentet numera är fullständigt behörigt att fatta beslut tillsammans med rådet om lagstiftning och om godkännande av handels- och investeringsavtal.

| 56. | Europaparlamentet betonar betydelsen av att EU-institutionerna samarbetar lojalt och ändamålsenligt inom sina respektive ansvarsområden när de behandlar lagstiftning och internationella avtal, för att kunna förutse handelsmässiga och ekonomiska trender, identifiera prioriteringar och alternativ, upprätta strategier på medellång och lång sikt, fastställa mandat för internationella avtal, analysera, utarbeta och anta lagstiftning samt övervaka genomförandet av handels- och investeringsavtal och långsiktiga initiativ inom ramen för den gemensamma handelspolitiken. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet betonar betydelsen av att EU-institutionerna samarbetar lojalt och ändamålsenligt inom sina respektive ansvarsområden när de behandlar lagstiftning och internationella avtal, för att kunna förutse handelsmässiga och ekonomiska trender, identifiera prioriteringar och alternativ, upprätta strategier på medellång och lång sikt, fastställa mandat för internationella avtal, analysera, utarbeta och anta lagstiftning samt övervaka genomförandet av handels- och investeringsavtal och långsiktiga initiativ inom ramen för den gemensamma handelspolitiken.

| 57. | Europaparlamentet betonar vikten av att man fortsätter processen med att utveckla lämpliga resurser, med tilldelning av den personal och de ekonomiska medel som behövs för att aktivt definiera och nå de politiska målen avseende handel och investeringar, samtidigt som man säkerställer rättslig säkerhet, genomslagskraft för EU:s yttre åtgärder och respekt för de principer och mål som är stadfästa i fördragen. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet betonar vikten av att man fortsätter processen med att utveckla lämpliga resurser, med tilldelning av den personal och de ekonomiska medel som behövs för att aktivt definiera och nå de politiska målen avseende handel och investeringar, samtidigt som man säkerställer rättslig säkerhet, genomslagskraft för EU:s yttre åtgärder och respekt för de principer och mål som är stadfästa i fördragen.

| 58. | Europaparlamentet betonar att man måste säkerställa ett regelbundet flöde av punktlig, korrekt, heltäckande och opartisk information för att möjliggöra den högkvalitativa analys som behövs för att öka kapaciteten hos dem som utarbetar parlamentets politik och deras känsla av egenansvar, vilket leder till ökad interinstitutionell synergi avseende den gemensamma handelspolitiken. Samtidigt måste man se till att parlamentet får fullständig och korrekt information i alla skeden, inklusive tillgång till EU:s förhandlingstexter enligt lämpliga förfaranden och villkor, och kommissionen bör agera proaktivt och göra sitt yttersta för att trygga ett sådant informationsflöde. Parlamentet understryker vidare vikten av att få information så att man undviker oönskade situationer som skulle kunna leda till missförstånd mellan institutionerna, och välkomnar i detta avseende de regelbundna tekniska genomgångar som kommissionen arrangerar inom ett antal ämnesområden. Tyvärr har det vid ett antal tillfällen hänt att relevant information nått parlamentet via andra kanaler än kommissionen. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet betonar att man måste säkerställa ett regelbundet flöde av punktlig, korrekt, heltäckande och opartisk information för att möjliggöra den högkvalitativa analys som behövs för att öka kapaciteten hos dem som utarbetar parlamentets politik och deras känsla av egenansvar, vilket leder till ökad interinstitutionell synergi avseende den gemensamma handelspolitiken. Samtidigt måste man se till att parlamentet får fullständig och korrekt information i alla skeden, inklusive tillgång till EU:s förhandlingstexter enligt lämpliga förfaranden och villkor, och kommissionen bör agera proaktivt och göra sitt yttersta för att trygga ett sådant informationsflöde. Parlamentet understryker vidare vikten av att få information så att man undviker oönskade situationer som skulle kunna leda till missförstånd mellan institutionerna, och välkomnar i detta avseende de regelbundna tekniska genomgångar som kommissionen arrangerar inom ett antal ämnesområden. Tyvärr har det vid ett antal tillfällen hänt att relevant information nått parlamentet via andra kanaler än kommissionen.

| 59. | Europaparlamentet upprepar att institutionerna måste samarbeta för att genomföra fördragen, sekundärlagstiftningen och ramavtalet, och att kommissionen måste arbeta på ett oberoende och insynsvänligt sätt under hela det skede då lagstiftningen om den gemensamma handelspolitiken utarbetas, antas och genomförs. Parlamentet anser att kommissionen har en nyckelroll under hela den processen. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet upprepar att institutionerna måste samarbeta för att genomföra fördragen, sekundärlagstiftningen och ramavtalet, och att kommissionen måste arbeta på ett oberoende och insynsvänligt sätt under hela det skede då lagstiftningen om den gemensamma handelspolitiken utarbetas, antas och genomförs. Parlamentet anser att kommissionen har en nyckelroll under hela den processen.

Konstitutionell dynamik

(Interinstitutionella förbindelser och interinstitutionella avtal)

| 60. | Europaparlamentet betonar att kommissionen enligt artikel 17.1 i EU-fördraget ska ta initiativ till interinstitutionella avtal om unionens årliga och fleråriga programplanering. Parlamentet framhåller behovet att i ett tidigare skede involvera inte bara parlamentet, utan också rådet, i förberedelserna av kommissionens årliga arbetsprogram, och betonar betydelsen av att trygga en realistisk och tillförlitlig programplanering som kan genomföras på ett bra sätt och utgöra grunden för interinstitutionell planering. Parlamentet anser att man, för att öka kommissionens politiska ansvarsskyldighet gentemot parlamentet, skulle kunna tänka sig en halvtidsöversyn för att bedöma hur väl kommissionen totalt sett har uppfyllt det tillkännagivna mandatet. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet betonar att kommissionen enligt artikel 17.1 i EU-fördraget ska ta initiativ till interinstitutionella avtal om unionens årliga och fleråriga programplanering. Parlamentet framhåller behovet att i ett tidigare skede involvera inte bara parlamentet, utan också rådet, i förberedelserna av kommissionens årliga arbetsprogram, och betonar betydelsen av att trygga en realistisk och tillförlitlig programplanering som kan genomföras på ett bra sätt och utgöra grunden för interinstitutionell planering. Parlamentet anser att man, för att öka kommissionens politiska ansvarsskyldighet gentemot parlamentet, skulle kunna tänka sig en halvtidsöversyn för att bedöma hur väl kommissionen totalt sett har uppfyllt det tillkännagivna mandatet.

| 61. | Europaparlamentet påpekar att artikel 17.8 i EU-fördraget uttryckligen fastslår att kommissionen är politiskt ansvarig inför Europaparlamentet, vilket är nödvändigt för att EU:s politiska system ska fungera väl. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet påpekar att artikel 17.8 i EU-fördraget uttryckligen fastslår att kommissionen är politiskt ansvarig inför Europaparlamentet, vilket är nödvändigt för att EU:s politiska system ska fungera väl.

| 62. | Europaparlamentet betonar att parlamentet i enlighet med artikel 48.2 i EU-fördraget har befogenhet att föreslå ändringar av fördragen och att det kommer att använda sig av denna rättighet för att lägga fram nya idéer för Europas framtid och EU:s institutionella ramar. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet betonar att parlamentet i enlighet med artikel 48.2 i EU-fördraget har befogenhet att föreslå ändringar av fördragen och att det kommer att använda sig av denna rättighet för att lägga fram nya idéer för Europas framtid och EU:s institutionella ramar.

| 63. | Europaparlamentet anser att det ramavtal som slutits mellan parlamentet och kommissionen tillsammans med sina regelbundna uppdateringar är grundläggande för att stärka och utveckla ett strukturerat samarbete mellan de båda institutionerna. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet anser att det ramavtal som slutits mellan parlamentet och kommissionen tillsammans med sina regelbundna uppdateringar är grundläggande för att stärka och utveckla ett strukturerat samarbete mellan de båda institutionerna.

| 64. | Europaparlamentet ser positivt på att ramavtalet, som antogs 2010, avsevärt stärkte kommissionens politiska ansvarighet gentemot parlamentet. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet ser positivt på att ramavtalet, som antogs 2010, avsevärt stärkte kommissionens politiska ansvarighet gentemot parlamentet.

| 65. | Europaparlamentet understryker att reglerna om dialog och tillgång till information möjliggör en mer omfattande parlamentarisk granskning av kommissionens verksamhet, vilket bidrar till att kommissionen behandlar parlamentet och rådet likvärdigt. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet understryker att reglerna om dialog och tillgång till information möjliggör en mer omfattande parlamentarisk granskning av kommissionens verksamhet, vilket bidrar till att kommissionen behandlar parlamentet och rådet likvärdigt.

| 66. | Europaparlamentet noterar att vissa bestämmelser i det nuvarande ramavtalet fortfarande behöver genomföras och utvecklas. Parlamentet föreslår att det avgående parlamentet antar de grova linjerna så att lämpliga förslag kan behandlas av det tillträdande parlamentet. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet noterar att vissa bestämmelser i det nuvarande ramavtalet fortfarande behöver genomföras och utvecklas. Parlamentet föreslår att det avgående parlamentet antar de grova linjerna så att lämpliga förslag kan behandlas av det tillträdande parlamentet.

| 67. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med parlamentet konstruktivt tänka igenom det befintliga ramavtalet och dess genomförande, med särskild uppmärksamhet åt förhandlingar om, antagande av och genomförande av internationella avtal. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med parlamentet konstruktivt tänka igenom det befintliga ramavtalet och dess genomförande, med särskild uppmärksamhet åt förhandlingar om, antagande av och genomförande av internationella avtal.

| 68. | Europaparlamentet anser att detta mandat fullt ut bör utforska möjligheterna enligt de nuvarande fördragen att stärka den verkställande maktens politiska ansvarighet och rationalisera befintliga bestämmelser om politiskt samarbete och samarbete på lagstiftningsområdet. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet anser att detta mandat fullt ut bör utforska möjligheterna enligt de nuvarande fördragen att stärka den verkställande maktens politiska ansvarighet och rationalisera befintliga bestämmelser om politiskt samarbete och samarbete på lagstiftningsområdet.

| 69. | Europaparlamentet påminner om att ett antal frågor, såsom delegerade akter, genomförandeåtgärder, konsekvensbedömningar, behandling av lagstiftningsinitiativ och parlamentariska frågor behöver uppdateras i ljuset av de erfarenheter som gjorts under denna valperiod. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet påminner om att ett antal frågor, såsom delegerade akter, genomförandeåtgärder, konsekvensbedömningar, behandling av lagstiftningsinitiativ och parlamentariska frågor behöver uppdateras i ljuset av de erfarenheter som gjorts under denna valperiod.

| 70. | Europaparlamentet beklagar att dess upprepade uppmaningar om att 2003 års interinstitutionella avtal om bättre lagstiftning ska omförhandlas i syfte att ta hänsyn till den nya lagstiftningsmiljö som skapats genom Lissabonfördraget, befästa nuvarande bästa praxis och uppdatera avtalet i linje med agendan för smart lagstiftning, lämnats utan åtgärd. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet beklagar att dess upprepade uppmaningar om att 2003 års interinstitutionella avtal om bättre lagstiftning ska omförhandlas i syfte att ta hänsyn till den nya lagstiftningsmiljö som skapats genom Lissabonfördraget, befästa nuvarande bästa praxis och uppdatera avtalet i linje med agendan för smart lagstiftning, lämnats utan åtgärd.

| 71. | Europaparlamentet uppmanar ministerrådet att uttrycka sin ståndpunkt om möjligheten att delta i ett trepartsavtal med parlamentet och kommissionen i syfte att göra ytterligare framsteg med de frågor som hittills angetts i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet uppmanar ministerrådet att uttrycka sin ståndpunkt om möjligheten att delta i ett trepartsavtal med parlamentet och kommissionen i syfte att göra ytterligare framsteg med de frågor som hittills angetts i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning.

| 72. | Europaparlamentet anser att frågor som endast är förbundna med förbindelserna mellan parlamentet och kommissionen även fortsättningsvis bör omfattas av ett bilateralt ramavtal. Parlamentet betonar att parlamentet inte kommer att nöja sig med mindre än vad som har uppnåtts inom ramen för det befintliga ramavtalet. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet anser att frågor som endast är förbundna med förbindelserna mellan parlamentet och kommissionen även fortsättningsvis bör omfattas av ett bilateralt ramavtal. Parlamentet betonar att parlamentet inte kommer att nöja sig med mindre än vad som har uppnåtts inom ramen för det befintliga ramavtalet.

| 73. | Europaparlamentet anser att en av de största utmaningarna rörande den konstitutionella ramen i Lissabonfördraget är risken för att mellanstatlighet äventyrar gemenskapsmetoden och därmed försvagar parlamentets och kommissionens roll till fördel för de institutioner som representerar medlemsstaternas regeringar. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet anser att en av de största utmaningarna rörande den konstitutionella ramen i Lissabonfördraget är risken för att mellanstatlighet äventyrar gemenskapsmetoden och därmed försvagar parlamentets och kommissionens roll till fördel för de institutioner som representerar medlemsstaternas regeringar.

| 74. | Europaparlamentet påpekar att artikel 2 i EU-fördraget innehåller en förteckning över gemensamma värden som unionen bygger på, och anser att respekten för dessa värden bör säkerställas på lämpligt sätt av både unionen och medlemsstaterna. Det bör upprättas ett riktigt lagstiftningssystem och institutionellt system för att skydda unionens värden. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet påpekar att artikel 2 i EU-fördraget innehåller en förteckning över gemensamma värden som unionen bygger på, och anser att respekten för dessa värden bör säkerställas på lämpligt sätt av både unionen och medlemsstaterna. Det bör upprättas ett riktigt lagstiftningssystem och institutionellt system för att skydda unionens värden.

| 75. | Europaparlamentet uppmanar alla EU-institutioner och medlemsstaternas regeringar och parlament att bygga vidare på den nya institutionella och rättsliga ram som har skapats genom Lissabonfördraget, för att på så sätt utforma en heltäckande intern människorättspolitik för unionen som fastställer lämpliga mekanismer för ansvarsskyldighet på nationell nivå och EU-nivå genom vilka brott mot de mänskliga rättigheterna kan tas upp. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet uppmanar alla EU-institutioner och medlemsstaternas regeringar och parlament att bygga vidare på den nya institutionella och rättsliga ram som har skapats genom Lissabonfördraget, för att på så sätt utforma en heltäckande intern människorättspolitik för unionen som fastställer lämpliga mekanismer för ansvarsskyldighet på nationell nivå och EU-nivå genom vilka brott mot de mänskliga rättigheterna kan tas upp.

o

o o

| 76. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 70 E, 8.3.2012, s. 98.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2012)0462.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2013)0323.

(4)  EUT L 304, 20.11.2010, s. 47.

(5)  EUT C 298, 30.11.2002, s. 1.

(6)  EUT C 212 E, 5.8.2010, s. 37.

(7)  EUT C 210, 3.8.2010, s. 1.

(8)  Interinstitutionellt avtal av den 20 november 2002 mellan Europaparlamentet och rådet om Europaparlamentets tillgång till känslig information i rådet om säkerhets- och försvarspolitiken (EGT C 298, 30.11.2002, s. 1).

(9)  Se rådets beslut 2013/129/EU av den 7 mars 2013 om att underställa 4-metylamfetamin kontrollåtgärder, och rådets genomförandebeslut 2013/496/EU av den 7 oktober 2013 om att underställa 5-(2-aminopropyl)indol kontrollåtgärder.

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/227 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/227

---

P7_TA(2014)0250

Ägandets och förmögenhetsskapandets roll när det gäller att utrota fattigdom och främja hållbar utveckling

Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2014 om äganderättens, egendomsägandets och förmögenhetsskapandets roll när det gäller att utrota fattigdom och främja hållbar utveckling i utvecklingsländerna (2013/2026(INI))

(2017/C 378/26)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 17 i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna, om rätten att äga egendom, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 17 i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna, om rätten att äga egendom,

| — | med beaktande av millenniedeklarationen av den 8 september 2000 där millennieutvecklingsmålen fastställs, i synnerhet målen 1, 3 och 7, |
| --- | --- |

—

med beaktande av millenniedeklarationen av den 8 september 2000 där millennieutvecklingsmålen fastställs, i synnerhet målen 1, 3 och 7,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik, ”Europeiskt samförstånd”, som undertecknades den 20 december 2005, särskilt punkterna 11 och 92, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik, ”Europeiskt samförstånd”, som undertecknades den 20 december 2005, särskilt punkterna 11 och 92,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 oktober 2004EU:s riktlinjer för stöd till utarbetande och reform av markpolitiken i utvecklingsländerna (COM(2004)0686), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 oktober 2004EU:s riktlinjer för stöd till utarbetande och reform av markpolitiken i utvecklingsländerna (COM(2004)0686),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 31 mars 2010EU:s policyram för att hjälpa utvecklingsländer att stärka livsmedelsförsörjningen (COM(2010)0127), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 31 mars 2010EU:s policyram för att hjälpa utvecklingsländer att stärka livsmedelsförsörjningen (COM(2010)0127),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 oktober 2011Att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv: en agenda för förändring (COM(2011)0637), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 oktober 2011Att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv: en agenda för förändring (COM(2011)0637),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 februari 2013Ett anständigt liv för alla: Att avskaffa fattigdom och ge världen en hållbar framtid (COM(2013)0092), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 februari 2013Ett anständigt liv för alla: Att avskaffa fattigdom och ge världen en hållbar framtid (COM(2013)0092),

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer för markpolitiken, EU Land Policy Guidelines: Guidelines for support to land policy design and land policy reform processes in developing countries (riktlinjer för stöd till utarbetande och reform av markpolitiken i utvecklingsländerna), som antogs av kommissionen i november 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer för markpolitiken, EU Land Policy Guidelines: Guidelines for support to land policy design and land policy reform processes in developing countries (riktlinjer för stöd till utarbetande och reform av markpolitiken i utvecklingsländerna), som antogs av kommissionen i november 2004,

| — | med beaktande av UN-Habitats (FN:s boende- och bosättningsprogram) studie Secure Land Rights for All från 2008 och dess riktlinjer How to Develop a Pro-Poor Land Policy: Process, Guide and Lessons, |
| --- | --- |

—

med beaktande av UN-Habitats (FN:s boende- och bosättningsprogram) studie Secure Land Rights for All från 2008 och dess riktlinjer How to Develop a Pro-Poor Land Policy: Process, Guide and Lessons,

| — | med beaktande av rapporten av den 11 juni 2009 från FN:s särskilde rapportör för rätten till mat, Olivier De Schutter, Large-scale land acquisitions and leases: a set of core principles and measures to address the human rights challenge, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 11 juni 2009 från FN:s särskilde rapportör för rätten till mat, Olivier De Schutter, Large-scale land acquisitions and leases: a set of core principles and measures to address the human rights challenge,

| — | med beaktande av förklaringen Urbanisation Challenges and Poverty Reduction in ACP States som antogs i Nairobi, Kenya, 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen Urbanisation Challenges and Poverty Reduction in ACP States som antogs i Nairobi, Kenya, 2009,

| — | med beaktande av förklaringen från världstoppmötet om tryggad livsmedelsförsörjning som antogs i Rom 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen från världstoppmötet om tryggad livsmedelsförsörjning som antogs i Rom 2010,

| — | med beaktande av förklaringen Making Slums History: a worldwide challenge for 2020 som antogs vid den internationella konferensen i Rabat, Marocko, den 26–28 november 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen Making Slums History: a worldwide challenge for 2020 som antogs vid den internationella konferensen i Rabat, Marocko, den 26–28 november 2012,

| — | med beaktande av förklaringen Sustainable Urbanisation as Response to Urban Poverty Eradication som antogs vid den andra trepartskonferensen AVS/Europeiska kommissionen/UN-Habitat som anordnades i Kigali, Rwanda den 3–6 september 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen Sustainable Urbanisation as Response to Urban Poverty Eradication som antogs vid den andra trepartskonferensen AVS/Europeiska kommissionen/UN-Habitat som anordnades i Kigali, Rwanda den 3–6 september 2013,

| — | med beaktande av FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter och ILO:s konvention om ursprungsfolk och stamfolk i självstyrande länder (nr 169) från 1989, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter och ILO:s konvention om ursprungsfolk och stamfolk i självstyrande länder (nr 169) från 1989,

| — | med beaktande av principerna om ansvarsfulla investeringar i jordbruket som tar hänsyn till rättigheter, försörjningsmöjligheter och resurser och de frivilliga riktlinjerna från FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation för ansvarsfull förvaltning av markrättigheter, fiske och skog i förhållande till en nationell tryggad livsmedelsförsörjning och Afrikanska unionens ram och riktlinjer för markpolitik i Afrika (ALPFG), |
| --- | --- |

—

med beaktande av principerna om ansvarsfulla investeringar i jordbruket som tar hänsyn till rättigheter, försörjningsmöjligheter och resurser och de frivilliga riktlinjerna från FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation för ansvarsfull förvaltning av markrättigheter, fiske och skog i förhållande till en nationell tryggad livsmedelsförsörjning och Afrikanska unionens ram och riktlinjer för markpolitik i Afrika (ALPFG),

| — | med beaktande av rekommendationerna från högnivågruppen om utvecklingsagendan efter 2015 om att inkludera ett mål för förvaltning av markinnehav för kvinnor och män och att fastslå att kvinnor och flickor bland annat måste ha lika rättighet att äga mark och andra tillgångar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationerna från högnivågruppen om utvecklingsagendan efter 2015 om att inkludera ett mål för förvaltning av markinnehav för kvinnor och män och att fastslå att kvinnor och flickor bland annat måste ha lika rättighet att äga mark och andra tillgångar,

| — | med beaktande av sin resolution av den 27 september 2011 om EU:s policyram för att hjälpa utvecklingsländer att stärka livsmedelsförsörjningen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 27 september 2011 om EU:s policyram för att hjälpa utvecklingsländer att stärka livsmedelsförsörjningen (1),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0118/2014), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0118/2014), och av följande skäl:

| A. | Äganderätten kan definieras som de regler som styr villkoren för hur enskilda intressenter, grupper och offentliga och privata aktörer förvärvar och bibehåller tillgång till materiella och immateriella tillgångar genom formell lagstiftning eller sedvana. Enligt UN-Habitat kan markinnehav ha sitt ursprung i formell lagstiftning (full besittningsrätt, byggnad på ofri grund, offentlig- och privaträttsliga hyreskontrakt), sedvana eller religiösa grunder. I EU:s riktlinjer för markpolitiken fastställs att markrättigheter inte begränsas till privat ägande i dess egentliga mening, utan kan vara en avvägning mellan individuella rättigheter och skyldigheter, och kollektiva föreskrifter på olika nivåer. |
| --- | --- |

A.

Äganderätten kan definieras som de regler som styr villkoren för hur enskilda intressenter, grupper och offentliga och privata aktörer förvärvar och bibehåller tillgång till materiella och immateriella tillgångar genom formell lagstiftning eller sedvana. Enligt UN-Habitat kan markinnehav ha sitt ursprung i formell lagstiftning (full besittningsrätt, byggnad på ofri grund, offentlig- och privaträttsliga hyreskontrakt), sedvana eller religiösa grunder. I EU:s riktlinjer för markpolitiken fastställs att markrättigheter inte begränsas till privat ägande i dess egentliga mening, utan kan vara en avvägning mellan individuella rättigheter och skyldigheter, och kollektiva föreskrifter på olika nivåer.

| B. | Runtom i världen bebor 1,2 miljarder personer egendomar som de inte har formell äganderätt till och lever utan fast bostad eller tillgång till mark. Det bör särskilt beaktas att mer än 90 procent av befolkningen på landsbygden i Afrika söder om Sahara (av vilka 370 miljoner människor anses leva under fattigdomsgränsen) har tillgång till mark och naturresurser via rättsligt osäkra sedvaneordningar eller informella ordningar för markinnehav. |
| --- | --- |

B.

Runtom i världen bebor 1,2 miljarder personer egendomar som de inte har formell äganderätt till och lever utan fast bostad eller tillgång till mark. Det bör särskilt beaktas att mer än 90 procent av befolkningen på landsbygden i Afrika söder om Sahara (av vilka 370 miljoner människor anses leva under fattigdomsgränsen) har tillgång till mark och naturresurser via rättsligt osäkra sedvaneordningar eller informella ordningar för markinnehav.

| C. | Den sammanlagda utomrättsliga och oregistrerade förmögenheten uppskattas uppgå till över 9,3 biljoner US-dollar, vilket är 93 gånger mer än det sammanlagda utländska bistånd som getts till utvecklingsländer under de senaste 30 åren. |
| --- | --- |

C.

Den sammanlagda utomrättsliga och oregistrerade förmögenheten uppskattas uppgå till över 9,3 biljoner US-dollar, vilket är 93 gånger mer än det sammanlagda utländska bistånd som getts till utvecklingsländer under de senaste 30 åren.

| D. | Millennieutvecklingsmål 7 (delmål 11), som syftar till att förbättra förhållandena för 100 miljoner människor som bor i slumområden till 2020, har redan uppnåtts, men andelen människor som lever i slumområden (enligt beräkningar 863 miljoner 2012) fortsätter att öka i absoluta tal. Enligt UN-Habitat beräknas inte mindre än en miljard människor bo i slumområden, och uppskattningsvis tre miljarder personer väntas bo i slumområden 2050. Enligt artikel 11 i den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter har alla människor rätt till bostad och till fortsatt förbättrade levnadsvillkor. |
| --- | --- |

D.

Millennieutvecklingsmål 7 (delmål 11), som syftar till att förbättra förhållandena för 100 miljoner människor som bor i slumområden till 2020, har redan uppnåtts, men andelen människor som lever i slumområden (enligt beräkningar 863 miljoner 2012) fortsätter att öka i absoluta tal. Enligt UN-Habitat beräknas inte mindre än en miljard människor bo i slumområden, och uppskattningsvis tre miljarder personer väntas bo i slumområden 2050. Enligt artikel 11 i den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter har alla människor rätt till bostad och till fortsatt förbättrade levnadsvillkor.

| E. | På landsbygden saknar cirka 200 miljoner människor (nästan 20 procent av världens fattiga) tillgång till tillräckligt mycket mark för att de ska kunna leva av den. Mark på landsbygden är eftertraktad av många skäl, bland annat befolkningstillväxt, ändrad markanvändning, kommersiella investeringar, miljöförstöring på grund av torka, jorderosion och näringsmässig utarmning, liksom naturkatastrofer och konflikter. Ett säkrande av markrättigheter behövs för att social stabilitet ska kunna främjas genom att man minskar osäkerheten och antalet konflikter om mark. |
| --- | --- |

E.

På landsbygden saknar cirka 200 miljoner människor (nästan 20 procent av världens fattiga) tillgång till tillräckligt mycket mark för att de ska kunna leva av den. Mark på landsbygden är eftertraktad av många skäl, bland annat befolkningstillväxt, ändrad markanvändning, kommersiella investeringar, miljöförstöring på grund av torka, jorderosion och näringsmässig utarmning, liksom naturkatastrofer och konflikter. Ett säkrande av markrättigheter behövs för att social stabilitet ska kunna främjas genom att man minskar osäkerheten och antalet konflikter om mark.

| F. | Privata investerare och regeringar har visat ett allt större intresse för att köpa eller långfristigt hyra stora områden odlingsbar mark, främst i utvecklingsländer i Afrika och Latinamerika. |
| --- | --- |

F.

Privata investerare och regeringar har visat ett allt större intresse för att köpa eller långfristigt hyra stora områden odlingsbar mark, främst i utvecklingsländer i Afrika och Latinamerika.

| G. | Politiska myndigheters godtyckliga fördelning av mark utgör en grogrund för korruption, osäkerhet, fattigdom och våld. |
| --- | --- |

G.

Politiska myndigheters godtyckliga fördelning av mark utgör en grogrund för korruption, osäkerhet, fattigdom och våld.

| H. | Problem med markförvaltning hör nära samman med de största utmaningarna under 2000-talet, nämligen tryggad livsmedelsförsörjning, energibrist, stadstillväxt och befolkningstillväxt, miljöförstöring, klimatförändringar, naturkatastrofer och konfliktlösning, vilket innebär att en prioritering av omfattande markreformer blir allt viktigare. |
| --- | --- |

H.

Problem med markförvaltning hör nära samman med de största utmaningarna under 2000-talet, nämligen tryggad livsmedelsförsörjning, energibrist, stadstillväxt och befolkningstillväxt, miljöförstöring, klimatförändringar, naturkatastrofer och konfliktlösning, vilket innebär att en prioritering av omfattande markreformer blir allt viktigare.

| I. | Man uppskattar att 1,4 miljarder hektar mark runtom i världen förvaltas enligt sedvaneregler. Befintliga strukturer för markinnehav i Afrika, Asien och Latinamerika skiljer sig avsevärt från varandra, och man kan inte bortse från de lokala sedvanesystem som har växt fram, vare sig det rör sig om enskilda besittningsrätter eller gemensamma rättigheter, när man formaliserar markinnehavet. |
| --- | --- |

I.

Man uppskattar att 1,4 miljarder hektar mark runtom i världen förvaltas enligt sedvaneregler. Befintliga strukturer för markinnehav i Afrika, Asien och Latinamerika skiljer sig avsevärt från varandra, och man kan inte bortse från de lokala sedvanesystem som har växt fram, vare sig det rör sig om enskilda besittningsrätter eller gemensamma rättigheter, när man formaliserar markinnehavet.

| J. | Konventionen om avskaffande av all slags diskriminering (Cedaw) uppger att kvinnor och makar ska ha lika rättigheter när det gäller ägande och förvärv av egendom. På många håll diskrimineras emellertid kvinnor antingen formellt eller i praktiken av den rådande ordningen för markinnehav och äganderätt. |
| --- | --- |

J.

Konventionen om avskaffande av all slags diskriminering (Cedaw) uppger att kvinnor och makar ska ha lika rättigheter när det gäller ägande och förvärv av egendom. På många håll diskrimineras emellertid kvinnor antingen formellt eller i praktiken av den rådande ordningen för markinnehav och äganderätt.

| K. | I många utvecklingsländer är kvinnors äganderätt, tryggade tillgång till mark och tillgång till sparande och krediter inte socialt accepterad. Med en sådan förfördelad utgångspunkt blir det extra svårt för kvinnor att driva igenom sin rätt till egendom, och då i synnerhet sin arvsrätt, på rättslig väg. |
| --- | --- |

K.

I många utvecklingsländer är kvinnors äganderätt, tryggade tillgång till mark och tillgång till sparande och krediter inte socialt accepterad. Med en sådan förfördelad utgångspunkt blir det extra svårt för kvinnor att driva igenom sin rätt till egendom, och då i synnerhet sin arvsrätt, på rättslig väg.

| L. | Framför allt kvinnornas äganderätt i utvecklingsländer kränks genom att industriländerna gör storskaliga markuppköp i kommersiellt eller strategiskt syfte, såsom jordbruksproduktion, livsmedelssäkerhet och produktion av energi och biobränslen. Kvinnor saknar ofta tillgång till den rättshjälp och representation som behövs för att framgångsrikt kunna ta strid mot kränkningar av äganderätten i utvecklingsländer. |
| --- | --- |

L.

Framför allt kvinnornas äganderätt i utvecklingsländer kränks genom att industriländerna gör storskaliga markuppköp i kommersiellt eller strategiskt syfte, såsom jordbruksproduktion, livsmedelssäkerhet och produktion av energi och biobränslen. Kvinnor saknar ofta tillgång till den rättshjälp och representation som behövs för att framgångsrikt kunna ta strid mot kränkningar av äganderätten i utvecklingsländer.

| M. | Att trygga kvinnors markrättigheter är viktigt för fattigdomsbekämpningen, med tanke på kvinnornas roll som livsmedelsproducenter i landsbygdsområden och stadsnära områden och deras ansvar när det gäller att livnära sina familjemedlemmar. Kvinnor utgör 70 procent av Afrikas jordbrukare men äger formellt endast 2 procent av marken. Nyligen genomförda program i Indien, Kenya, Honduras, Ghana, Nicaragua och Nepal har visat att hushåll där kvinnor har ansvaret har bättre livsmedelstrygghet, bättre hälso- och sjukvård och ett större fokus på utbildning än hushåll där män har ansvaret. |
| --- | --- |

M.

Att trygga kvinnors markrättigheter är viktigt för fattigdomsbekämpningen, med tanke på kvinnornas roll som livsmedelsproducenter i landsbygdsområden och stadsnära områden och deras ansvar när det gäller att livnära sina familjemedlemmar. Kvinnor utgör 70 procent av Afrikas jordbrukare men äger formellt endast 2 procent av marken. Nyligen genomförda program i Indien, Kenya, Honduras, Ghana, Nicaragua och Nepal har visat att hushåll där kvinnor har ansvaret har bättre livsmedelstrygghet, bättre hälso- och sjukvård och ett större fokus på utbildning än hushåll där män har ansvaret.

| N. | Över 60 procent av de människor som svälter är kvinnor och flickor och i utvecklingsländerna produceras 60–80 procent av födan av kvinnor (2). |
| --- | --- |

N.

Över 60 procent av de människor som svälter är kvinnor och flickor och i utvecklingsländerna produceras 60–80 procent av födan av kvinnor (2).

| O. | Uppskattningsvis har 370 miljoner urinvånare runtom i världen en stark andlig, kulturell, social och ekonomisk anknytning till sina traditionella landområden, som ofta har en gemenskapsbaserad förvaltning. |
| --- | --- |

O.

Uppskattningsvis har 370 miljoner urinvånare runtom i världen en stark andlig, kulturell, social och ekonomisk anknytning till sina traditionella landområden, som ofta har en gemenskapsbaserad förvaltning.

| P. | I artikel 17 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna erkänns att var och en har rätt att äga egendom, både enskilt och tillsammans med andra, och att ingen godtyckligt får fråntas sin egendom. |
| --- | --- |

P.

I artikel 17 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna erkänns att var och en har rätt att äga egendom, både enskilt och tillsammans med andra, och att ingen godtyckligt får fråntas sin egendom.

| Q. | Urbefolkningarna har beviljats specifika former av skydd för sina markrättigheter genom ILO:s konvention nr 169 och FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter. |
| --- | --- |

Q.

Urbefolkningarna har beviljats specifika former av skydd för sina markrättigheter genom ILO:s konvention nr 169 och FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter.

| R. | Enligt artikel 10 i FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter ska urbefolkningar garanteras rätten att inte tvångsförflyttas från sina landområden eller territorier, och de får förflyttas endast under förutsättning att de gett sitt medgivande av fri vilja i förväg och att de gått med på en skälig och rimlig ersättning samt, där så är möjligt, fått möjlighet att återvända. |
| --- | --- |

R.

Enligt artikel 10 i FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter ska urbefolkningar garanteras rätten att inte tvångsförflyttas från sina landområden eller territorier, och de får förflyttas endast under förutsättning att de gett sitt medgivande av fri vilja i förväg och att de gått med på en skälig och rimlig ersättning samt, där så är möjligt, fått möjlighet att återvända.

Markrättigheter, inklusive äganderätt, och förmögenhetsskapande

| 1. | Europaparlamentet anser att registrerad äganderätt och tryggade markrättigheter fungerar som en katalysator för ekonomisk tillväxt, samtidigt som de främjar social sammanhållning och fred. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att registrerad äganderätt och tryggade markrättigheter fungerar som en katalysator för ekonomisk tillväxt, samtidigt som de främjar social sammanhållning och fred.

| 2. | Europaparlamentet betonar att man genom tryggade markrättigheter och rättvisare tillgång till mark ger en trygg grund för försörjning, ekonomiska möjligheter och, i landsbygdsområden, för de livsmedel som produceras för hushållen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att man genom tryggade markrättigheter och rättvisare tillgång till mark ger en trygg grund för försörjning, ekonomiska möjligheter och, i landsbygdsområden, för de livsmedel som produceras för hushållen.

| 3. | Europaparlamentet understryker att vid sidan av individuell registrering av äganderätt till mark bör man erkänna flera andra alternativ till markinnehav, bland annat möjligheten att bygga vidare på sedvanerättsliga system för att på rättslig väg garantera rättigheter till tomtmark, jordbruksmark och naturtillgångar, såsom UN-Habitat förespråkar. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet understryker att vid sidan av individuell registrering av äganderätt till mark bör man erkänna flera andra alternativ till markinnehav, bland annat möjligheten att bygga vidare på sedvanerättsliga system för att på rättslig väg garantera rättigheter till tomtmark, jordbruksmark och naturtillgångar, såsom UN-Habitat förespråkar.

| 4. | Europaparlamentet betonar att säkert markinnehav för småbrukare, som utgör 95 procent av de potentiella markägarna i utvecklingsländer, stimulerar den lokala ekonomin, ökar livsmedelstryggheten, minskar migrationen och saktar ned inflyttningen till slumområden i städer. Parlamentet påpekar som exempel att i Etiopien, där äganderätt har införts, ökade produktiviteten med upp till 40 procent per tunnland på tre år enbart på grund av denna förändring (3). |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att säkert markinnehav för småbrukare, som utgör 95 procent av de potentiella markägarna i utvecklingsländer, stimulerar den lokala ekonomin, ökar livsmedelstryggheten, minskar migrationen och saktar ned inflyttningen till slumområden i städer. Parlamentet påpekar som exempel att i Etiopien, där äganderätt har införts, ökade produktiviteten med upp till 40 procent per tunnland på tre år enbart på grund av denna förändring (3).

| 5. | Europaparlamentet konstaterar med oro att kulturella traditioner ofta gör kvinnor beroende av manliga släktingar för tryggat markinnehav och innebär att de står utan rättsskydd. Parlamentet betonar staters internationella skyldigheter att garantera ekonomiska, sociala och kulturella minimirättigheter, vilket inkluderar regeringars skyldighet att se till att markförvaltningen inte är diskriminerande, särskilt inte mot kvinnor och fattiga, och inte kränker andra mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet konstaterar med oro att kulturella traditioner ofta gör kvinnor beroende av manliga släktingar för tryggat markinnehav och innebär att de står utan rättsskydd. Parlamentet betonar staters internationella skyldigheter att garantera ekonomiska, sociala och kulturella minimirättigheter, vilket inkluderar regeringars skyldighet att se till att markförvaltningen inte är diskriminerande, särskilt inte mot kvinnor och fattiga, och inte kränker andra mänskliga rättigheter.

| 6. | Europaparlamentet betonar att när människor får möjlighet att fatta beslut om sina egna resurser och formella bestämmelser om arvsrätt införs, uppmuntras småbrukare starkt att göra hållbara investeringar i sin mark, använda sig av terrassodling och bevattning och begränsa effekterna av klimatförändringen. Parlamentet konstaterar i detta sammanhang att studier har visat att sannolikheten för att ett hushåll med fullständigt tryggad och överförbar mark ska investera i terrassodling är 59,8 procent större än för ett hushåll som väntar sig att marken kommer att omfördelas i byn inom de kommande fem åren. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar att när människor får möjlighet att fatta beslut om sina egna resurser och formella bestämmelser om arvsrätt införs, uppmuntras småbrukare starkt att göra hållbara investeringar i sin mark, använda sig av terrassodling och bevattning och begränsa effekterna av klimatförändringen. Parlamentet konstaterar i detta sammanhang att studier har visat att sannolikheten för att ett hushåll med fullständigt tryggad och överförbar mark ska investera i terrassodling är 59,8 procent större än för ett hushåll som väntar sig att marken kommer att omfördelas i byn inom de kommande fem åren.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att med äganderättsbevis kan en person låna pengar till rimlig ränta, och dessa pengar kan användas till att skapa och utveckla företag. Parlamentet betonar att skyddet av äganderätten kan främja ett konkurrenskraftigt företagsklimat där företagaranda och nyskapande råder. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet konstaterar att med äganderättsbevis kan en person låna pengar till rimlig ränta, och dessa pengar kan användas till att skapa och utveckla företag. Parlamentet betonar att skyddet av äganderätten kan främja ett konkurrenskraftigt företagsklimat där företagaranda och nyskapande råder.

| 8. | Europaparlamentet erkänner att utmaningen består i att övervinna de bristande överensstämmelserna mellan laglighet, legitimitet och praxis genom att inrätta mekanismer för markinnehav baserade på gemensamma normer, med början i ett erkännande av befintliga rättigheter, och samtidigt säkerställa att män och kvinnor liksom sårbara samhällsgrupper i utvecklingsländerna har tryggade rättigheter till mark och tillgångar och är fullt skyddade mot särintressen som kan beslagta deras egendom. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet erkänner att utmaningen består i att övervinna de bristande överensstämmelserna mellan laglighet, legitimitet och praxis genom att inrätta mekanismer för markinnehav baserade på gemensamma normer, med början i ett erkännande av befintliga rättigheter, och samtidigt säkerställa att män och kvinnor liksom sårbara samhällsgrupper i utvecklingsländerna har tryggade rättigheter till mark och tillgångar och är fullt skyddade mot särintressen som kan beslagta deras egendom.

| 9. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt markrofferi som särskilt innebär att fattiga personer och traditionella nomadbefolkningar på landsbygden fråntas mark utan att få rimlig ersättning. Parlamentet påpekar att minst 32 miljoner hektar i hela världen har ingått i minst 886 transnationella storskaliga markaffärer av detta slag mellan 2000 och 2013 (4). Parlamentet framhåller att denna siffra antagligen är en betydande underskattning av det egentliga antalet storskaliga markaffärer. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet fördömer kraftfullt markrofferi som särskilt innebär att fattiga personer och traditionella nomadbefolkningar på landsbygden fråntas mark utan att få rimlig ersättning. Parlamentet påpekar att minst 32 miljoner hektar i hela världen har ingått i minst 886 transnationella storskaliga markaffärer av detta slag mellan 2000 och 2013 (4). Parlamentet framhåller att denna siffra antagligen är en betydande underskattning av det egentliga antalet storskaliga markaffärer.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i sin utvecklingspolitik även behandla frågan om industriländernas storskaliga markuppköp i utvecklingsländerna, i synnerhet i Afrika, i syfte att skydda befolkningen mot fattigdom och hungersnöd och mot att tvingas bort från sina byar och sin mark, då dessa markuppköp påverkar lokala jordbrukare och får förödande konsekvenser för kvinnor och barn. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i sin utvecklingspolitik även behandla frågan om industriländernas storskaliga markuppköp i utvecklingsländerna, i synnerhet i Afrika, i syfte att skydda befolkningen mot fattigdom och hungersnöd och mot att tvingas bort från sina byar och sin mark, då dessa markuppköp påverkar lokala jordbrukare och får förödande konsekvenser för kvinnor och barn.

| 11. | Europaparlamentet betonar att avskaffandet av offentliga incitament för produktion av biodrivmedel som är baserade på grödor och subventioner är ett sätt att bekämpa markrofferi. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar att avskaffandet av offentliga incitament för produktion av biodrivmedel som är baserade på grödor och subventioner är ett sätt att bekämpa markrofferi.

| 12. | Europaparlamentet påminner om att när markrättigheter inte är säkra och förvaltningen är svag, innebär detta hög risk för lokalsamhället i fråga om osäker livsmedelsförsörjning samt risk för förflyttning och fördrivning av lantbrukare och boskapsskötare. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang eftertryckligen medlemsstaterna att stödja utvecklingsländernas nationella kapacitet att stärka sitt förvaltningssystem. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påminner om att när markrättigheter inte är säkra och förvaltningen är svag, innebär detta hög risk för lokalsamhället i fråga om osäker livsmedelsförsörjning samt risk för förflyttning och fördrivning av lantbrukare och boskapsskötare. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang eftertryckligen medlemsstaterna att stödja utvecklingsländernas nationella kapacitet att stärka sitt förvaltningssystem.

| 13. | Europaparlamentet framhåller att både den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter erkänner rätten till självbestämmande, som definieras som rätten för alla folk att fritt förfoga över sina egna naturtillgångar och naturresurser, och att båda föreskriver att ingen får berövas sina möjligheter till försörjning. Parlamentet betonar i detta sammanhang att förhandlingar om storskaliga markarrenden eller markförvärv därför måste innebära öppenhet, vederbörligt och välinformerat deltagande av lokalsamhället som berörs av markarrenden eller markförvärv samt redovisningsskyldighet för användningen av intäkter, som bör vara till nytta för lokalbefolkningen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet framhåller att både den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter erkänner rätten till självbestämmande, som definieras som rätten för alla folk att fritt förfoga över sina egna naturtillgångar och naturresurser, och att båda föreskriver att ingen får berövas sina möjligheter till försörjning. Parlamentet betonar i detta sammanhang att förhandlingar om storskaliga markarrenden eller markförvärv därför måste innebära öppenhet, vederbörligt och välinformerat deltagande av lokalsamhället som berörs av markarrenden eller markförvärv samt redovisningsskyldighet för användningen av intäkter, som bör vara till nytta för lokalbefolkningen.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inom ramen för FN undersöka hur dessa uppköp påverkar ökenutbredningen över jordbruksmarkerna, förlusten av bosättningsrätt och tillgång till mark för kvinnor – i synnerhet för de kvinnor som är ensamstående eller familjeförsörjare – livsmedelstryggheten och kvinnornas, deras barns och deras anhörigas försörjning. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inom ramen för FN undersöka hur dessa uppköp påverkar ökenutbredningen över jordbruksmarkerna, förlusten av bosättningsrätt och tillgång till mark för kvinnor – i synnerhet för de kvinnor som är ensamstående eller familjeförsörjare – livsmedelstryggheten och kvinnornas, deras barns och deras anhörigas försörjning.

| 15. | Europaparlamentet betonar att investeringsavtal om storskaliga markförvärv eller markarrenden bör beakta nuvarande markanvändares rättigheter samt de lantbruksanställdas rättigheter. Parlamentet anser att investerarnas skyldigheter tydligt bör fastställas och kunna göras gällande, till exempel genom att införa sanktioner ifall mänskliga rättigheter inte respekteras. Parlamentet anser att alla markavtal också bör innehålla en rättslig skyldighet att en viss minimiandel av de grödor som produceras ska säljas på den lokala marknaden. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar att investeringsavtal om storskaliga markförvärv eller markarrenden bör beakta nuvarande markanvändares rättigheter samt de lantbruksanställdas rättigheter. Parlamentet anser att investerarnas skyldigheter tydligt bör fastställas och kunna göras gällande, till exempel genom att införa sanktioner ifall mänskliga rättigheter inte respekteras. Parlamentet anser att alla markavtal också bör innehålla en rättslig skyldighet att en viss minimiandel av de grödor som produceras ska säljas på den lokala marknaden.

Färdplan för tryggade markrättigheter, inklusive äganderätt, och hållbar markförvaltning i utvecklingsländerna

| 16. | Europaparlamentet betonar att markreformer kräver flexibilitet och anpassning till lokala, sociala och kulturella omständigheter, såsom traditionella former av stamägarskap, och bör inriktas på att stärka de mest utsatta. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att markreformer kräver flexibilitet och anpassning till lokala, sociala och kulturella omständigheter, såsom traditionella former av stamägarskap, och bör inriktas på att stärka de mest utsatta.

| 17. | Europaparlamentet framhåller att det faktum att sedvanerättsliga system för markinnehav existerar parallellt med koloniala modeller som införts utifrån är en av de främsta orsakerna till den endemiska osäkerheten när det gäller mark i utvecklingsländerna. Parlamentet betonar i detta sammanhang att det är absolut nödvändigt att erkänna lagligheten i sedvanerättsliga system för markinnehav som ger lagstadgade rättigheter till enskilda individer och samhällen och förhindrar att markrättigheter fråntas och åsidosätts, vilket är särskilt vanligt bland afrikanska befolkningsgrupper och de stora ursprungsbefolkningarna i Latinamerika. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet framhåller att det faktum att sedvanerättsliga system för markinnehav existerar parallellt med koloniala modeller som införts utifrån är en av de främsta orsakerna till den endemiska osäkerheten när det gäller mark i utvecklingsländerna. Parlamentet betonar i detta sammanhang att det är absolut nödvändigt att erkänna lagligheten i sedvanerättsliga system för markinnehav som ger lagstadgade rättigheter till enskilda individer och samhällen och förhindrar att markrättigheter fråntas och åsidosätts, vilket är särskilt vanligt bland afrikanska befolkningsgrupper och de stora ursprungsbefolkningarna i Latinamerika.

| 18. | Europaparlamentet understryker att reglering av innehavssäkerhet för ockupanter i stadsområden har en betydande inverkan på bostadsinvesteringar, vilket framgår av studier som visar att andelen bostadsrenoveringar ökar med mer än 66 procent. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet understryker att reglering av innehavssäkerhet för ockupanter i stadsområden har en betydande inverkan på bostadsinvesteringar, vilket framgår av studier som visar att andelen bostadsrenoveringar ökar med mer än 66 procent.

| 19. | Parlamentet gratulerar Rwanda till de framsteg som gjorts när det gäller uppgifter om mark och som gjort det möjligt att registrera all mark i landet på anmärkningsvärt kort tid. |
| --- | --- |

19.

Parlamentet gratulerar Rwanda till de framsteg som gjorts när det gäller uppgifter om mark och som gjort det möjligt att registrera all mark i landet på anmärkningsvärt kort tid.

| 20. | Europaparlamentet anser att man inte bör använda en universallösning för att trygga äganderätten, och betonar att formella markförvaltningstjänster är effektivast på lokal nivå. Ett effektivt tillhandahållande av säkra markrättigheter kan därför vara beroende av en reform av de centraliserade statliga markmyndigheterna i syfte att överföra ansvar till lokala och sedvanerättsliga institutioner. Markregistreringen kan sedan förbättras genom datorisering av markregister och fastighetssystem. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att man inte bör använda en universallösning för att trygga äganderätten, och betonar att formella markförvaltningstjänster är effektivast på lokal nivå. Ett effektivt tillhandahållande av säkra markrättigheter kan därför vara beroende av en reform av de centraliserade statliga markmyndigheterna i syfte att överföra ansvar till lokala och sedvanerättsliga institutioner. Markregistreringen kan sedan förbättras genom datorisering av markregister och fastighetssystem.

| 21. | Europaparlamentet påminner om att jordbruket är en grundläggande källa till försörjning, uppehälle och livsmedelstrygghet för landsbygdsbefolkningen. Parlamentet konstaterar emellertid att mark på landsbygden är eftertraktad av många skäl, bland annat befolkningstillväxt, ändrad markanvändning, kommersiella investeringar, miljöförstöring på grund av torka, jorderosion och näringsmässig utarmning, liksom naturkatastrofer och konflikter. En förutsättning för att uppnå millennieutvecklingsmålen är i detta sammanhang att man tryggar markinnehavet för landsbygdsbefolkningen. Parlamentet anser att en rad politiska instrument kan bidra till att lösa dessa utmaningar, och de måste anpassas till de lokala förhållandena. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet påminner om att jordbruket är en grundläggande källa till försörjning, uppehälle och livsmedelstrygghet för landsbygdsbefolkningen. Parlamentet konstaterar emellertid att mark på landsbygden är eftertraktad av många skäl, bland annat befolkningstillväxt, ändrad markanvändning, kommersiella investeringar, miljöförstöring på grund av torka, jorderosion och näringsmässig utarmning, liksom naturkatastrofer och konflikter. En förutsättning för att uppnå millennieutvecklingsmålen är i detta sammanhang att man tryggar markinnehavet för landsbygdsbefolkningen. Parlamentet anser att en rad politiska instrument kan bidra till att lösa dessa utmaningar, och de måste anpassas till de lokala förhållandena.

| 22. | Europaparlamentet anser att de statliga tjänstemännen först bör identifiera de system för markförvaltning och markinnehav som redan finns. Därefter bör de bygga vidare på dessa system till förmån för de fattiga och utsatta grupperna. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att de statliga tjänstemännen först bör identifiera de system för markförvaltning och markinnehav som redan finns. Därefter bör de bygga vidare på dessa system till förmån för de fattiga och utsatta grupperna.

| 23. | Europaparlamentet är förvissat om att den decentraliserade markförvaltningen bidrar till att stärka lokalsamhällen och individer, och framhåller behovet av att avskaffa korrupta metoder som införts av lokala ledare genom överenskommelser med utländska investerare och anspråk på oregistrerade enskilda jordlotter. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet är förvissat om att den decentraliserade markförvaltningen bidrar till att stärka lokalsamhällen och individer, och framhåller behovet av att avskaffa korrupta metoder som införts av lokala ledare genom överenskommelser med utländska investerare och anspråk på oregistrerade enskilda jordlotter.

| 24. | Europaparlamentet betonar att varje förändring i markanvändningen endast bör äga rum med de berörda lokalsamhällenas fria och informerade samtycke. Parlamentet påminner om att urbefolkningar har beviljats specifika former av skydd av sina markrättigheter i enlighet med internationell rätt. Parlamentet insisterar, i enlighet med FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter, på att stater ska tillhandahålla effektiva mekanismer för att förhindra, och ompröva, åtgärder som syftar eller leder till att urbefolkningar fråntas sin mark, sina territorier eller sina resurser. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar att varje förändring i markanvändningen endast bör äga rum med de berörda lokalsamhällenas fria och informerade samtycke. Parlamentet påminner om att urbefolkningar har beviljats specifika former av skydd av sina markrättigheter i enlighet med internationell rätt. Parlamentet insisterar, i enlighet med FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter, på att stater ska tillhandahålla effektiva mekanismer för att förhindra, och ompröva, åtgärder som syftar eller leder till att urbefolkningar fråntas sin mark, sina territorier eller sina resurser.

| 25. | Europaparlamentet konstaterar att den begränsade andel mark som är registrerad i Afrika (10 procent) har registrerats med hjälp av föråldrade och felaktiga system. Parlamentet understryker att enligt Världsbankens uppskattningar (5) har de 27 ekonomier som moderniserat sina registreringssystem de senaste sju åren halverat genomsnittstiden för överföring av äganderätt till fastigheter och därmed ökat insynen, minskat korruptionen och förenklat skatteuppbörden. Parlamentet betonar att man inom utvecklingspolitiken därför bör ge hög prioritet åt att inrätta och förbättra fastighetsregister i utvecklingsländer. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet konstaterar att den begränsade andel mark som är registrerad i Afrika (10 procent) har registrerats med hjälp av föråldrade och felaktiga system. Parlamentet understryker att enligt Världsbankens uppskattningar (5) har de 27 ekonomier som moderniserat sina registreringssystem de senaste sju åren halverat genomsnittstiden för överföring av äganderätt till fastigheter och därmed ökat insynen, minskat korruptionen och förenklat skatteuppbörden. Parlamentet betonar att man inom utvecklingspolitiken därför bör ge hög prioritet åt att inrätta och förbättra fastighetsregister i utvecklingsländer.

| 26. | Europaparlamentet påminner om att tryggat markinnehav kan garanteras i olika former under förutsättning att markanvändarnas och markägarnas rättigheter tydligt framgår. Förutom genom formella äganderättsbevis kan säkerhet uppnås genom tydliga, långsiktiga arrendeavtal, eller genom formellt erkännande av sedvanerätt och informella överenskommelser, med tillgängliga och effektiva mekanismer för tvistlösning. Parlamentet uppmanar EU att inrikta stödet på kapacitetsuppbyggnad och program för utbildning i markförvaltning, i syfte att säkra fattiga och utsatta gruppers markrättigheter, bland annat genom lantmäteri och registrering samt insatser för att utrusta utbildningsinstitut i utvecklingsländer. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet påminner om att tryggat markinnehav kan garanteras i olika former under förutsättning att markanvändarnas och markägarnas rättigheter tydligt framgår. Förutom genom formella äganderättsbevis kan säkerhet uppnås genom tydliga, långsiktiga arrendeavtal, eller genom formellt erkännande av sedvanerätt och informella överenskommelser, med tillgängliga och effektiva mekanismer för tvistlösning. Parlamentet uppmanar EU att inrikta stödet på kapacitetsuppbyggnad och program för utbildning i markförvaltning, i syfte att säkra fattiga och utsatta gruppers markrättigheter, bland annat genom lantmäteri och registrering samt insatser för att utrusta utbildningsinstitut i utvecklingsländer.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar EU att stärka utvecklingsländernas domstolars kapacitet att effektivt se till att lagstiftning om äganderätt följs, för att lösa marktvister och hantera expropriationer som ett led i en helhetsstrategi för att konsolidera rättssystemet och rättsstaten. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar EU att stärka utvecklingsländernas domstolars kapacitet att effektivt se till att lagstiftning om äganderätt följs, för att lösa marktvister och hantera expropriationer som ett led i en helhetsstrategi för att konsolidera rättssystemet och rättsstaten.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar EU att hjälpa utvecklingsländerna att genomföra sina markreformer särskilt i syfte att främja medverkan från samtliga intressenter, i samspel med informations- och upplysningsprogram, så att alla berörda parters rättigheter och särskilt de fattigas och utsattas rättigheter respekteras fullt ut. Parlamentet nämner Madagaskar och de lokala markmyndigheterna som ett exempel, där enkla lokala initiativ har underlättat registrering av äganderättsbevis för mark betydligt. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar EU att hjälpa utvecklingsländerna att genomföra sina markreformer särskilt i syfte att främja medverkan från samtliga intressenter, i samspel med informations- och upplysningsprogram, så att alla berörda parters rättigheter och särskilt de fattigas och utsattas rättigheter respekteras fullt ut. Parlamentet nämner Madagaskar och de lokala markmyndigheterna som ett exempel, där enkla lokala initiativ har underlättat registrering av äganderättsbevis för mark betydligt.

| 29. | Europaparlamentet betonar att när en sund finanspolitik byggs upp i utvecklingsländer genom stärkt markregistrering och utarbetande av värderingsfunktioner ökar de årliga skatteintäkterna från marktransaktioner avsevärt, såsom i Thailand där sådana intäkter sexdubblades på tio år. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet betonar att när en sund finanspolitik byggs upp i utvecklingsländer genom stärkt markregistrering och utarbetande av värderingsfunktioner ökar de årliga skatteintäkterna från marktransaktioner avsevärt, såsom i Thailand där sådana intäkter sexdubblades på tio år.

| 30. | Europaparlamentet framhåller att formellt erkännande av kvinnors markrättigheter inte automatiskt medför effektivt genomförande av dessa rättigheter. Parlamentet begär att EU i sina program om markreformer särskilt ska uppmärksamma kvinnors utsatthet vid förändringar av familjestrukturer, kvinnors möjlighet att upprätthålla sina rättigheter och vikten av att ett hushålls handlingar verkligen innehåller båda makarnas namn på äganderättsbeviset för marken. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet framhåller att formellt erkännande av kvinnors markrättigheter inte automatiskt medför effektivt genomförande av dessa rättigheter. Parlamentet begär att EU i sina program om markreformer särskilt ska uppmärksamma kvinnors utsatthet vid förändringar av familjestrukturer, kvinnors möjlighet att upprätthålla sina rättigheter och vikten av att ett hushålls handlingar verkligen innehåller båda makarnas namn på äganderättsbeviset för marken.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i sin politik för utveckling och humanitärt bistånd se till att dessa utvecklingsländer antar lagstiftningsåtgärder som syftar till jämställdhet och motverkar diskriminering i fråga om äganderätt med utgångspunkt i etnicitet, ras och civilstånd samt att hantera frågan om hur de betydande sociala, politiska och kulturella begränsningarna för förvärv av markrättigheter kan avskaffas. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i sin politik för utveckling och humanitärt bistånd se till att dessa utvecklingsländer antar lagstiftningsåtgärder som syftar till jämställdhet och motverkar diskriminering i fråga om äganderätt med utgångspunkt i etnicitet, ras och civilstånd samt att hantera frågan om hur de betydande sociala, politiska och kulturella begränsningarna för förvärv av markrättigheter kan avskaffas.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar EU:s delegationer i utvecklingsländerna att kontrollera att respekten för kvinnors äganderätt inte kränks och därmed motverka risken för att kvinnorna drabbas av fattigdom och social utestängning. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar EU:s delegationer i utvecklingsländerna att kontrollera att respekten för kvinnors äganderätt inte kränks och därmed motverka risken för att kvinnorna drabbas av fattigdom och social utestängning.

| 33. | Europaparlamentet vill se att EU stödjer utvecklingsländernas insatser för att reformera arrendemarknaderna för att ge fattiga tillgång till mark och främja tillväxt, samtidigt som man undviker onödiga begränsningar av arrendemarknader. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet vill se att EU stödjer utvecklingsländernas insatser för att reformera arrendemarknaderna för att ge fattiga tillgång till mark och främja tillväxt, samtidigt som man undviker onödiga begränsningar av arrendemarknader.

Att sätta markrättigheter, inklusive äganderätt, i centrum för EU:s utvecklingspolitik

| 34. | Europaparlamentet betonar att storskaliga markförvärv är bland annat en direkt följd av svag markförvaltning i utvecklingsländer. Parlamentet betonar att EU-bistånd bör bidra till att bygga upp den institutionella kapacitet som krävs för att garantera tryggade markrättigheter, så att vinstmaximering, byråkratisk tröghet samt korruption och andra oredovisade handlingar kan motverkas. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet betonar att storskaliga markförvärv är bland annat en direkt följd av svag markförvaltning i utvecklingsländer. Parlamentet betonar att EU-bistånd bör bidra till att bygga upp den institutionella kapacitet som krävs för att garantera tryggade markrättigheter, så att vinstmaximering, byråkratisk tröghet samt korruption och andra oredovisade handlingar kan motverkas.

| 35. | Europaparlamentet lovordar EU:s deltagande i globala markinitiativ. Parlamentet betonar att EU i egenskap av världens ledande utvecklingsaktör har kapacitet att förbättra sin i nuläget begränsade strategi, både i fråga om omfattning och synlighet, i syfte att ta itu med frågorna om markinnehav. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet lovordar EU:s deltagande i globala markinitiativ. Parlamentet betonar att EU i egenskap av världens ledande utvecklingsaktör har kapacitet att förbättra sin i nuläget begränsade strategi, både i fråga om omfattning och synlighet, i syfte att ta itu med frågorna om markinnehav.

| 36. | Europaparlamentet konstaterar att vid sidan av ett förbättrat äganderättssystem i utvecklingsländerna måste EU ha som mål att människor ska ha tillgång till socialt skydd och försäkringssystem för att skydda sina försörjningsmöjligheter och sina tillgångar i händelse av katastrofer eller omstörtande händelser. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet konstaterar att vid sidan av ett förbättrat äganderättssystem i utvecklingsländerna måste EU ha som mål att människor ska ha tillgång till socialt skydd och försäkringssystem för att skydda sina försörjningsmöjligheter och sina tillgångar i händelse av katastrofer eller omstörtande händelser.

| 37. | Europaparlamentet yrkar på att de frivilliga riktlinjerna för ansvarsfull förvaltning av markrättigheter, fiske och skog ska genomföras. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet yrkar på att de frivilliga riktlinjerna för ansvarsfull förvaltning av markrättigheter, fiske och skog ska genomföras.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa en tydligt definierad budgetpost och övergå från ett småskaligt perspektiv till långsiktig reform av markförvaltningen, i syfte att strama upp bestämmelserna om markinnehav. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa en tydligt definierad budgetpost och övergå från ett småskaligt perspektiv till långsiktig reform av markförvaltningen, i syfte att strama upp bestämmelserna om markinnehav.

| 39. | Europaparlamentet betonar att utmaningen att tillhandahålla tryggade markrättigheter för fördrivna personer och flyktingar sannolikt kommer att öka till följd av klimatförändringarna. I detta sammanhang uppmanar parlamentet med kraft EU att öka sitt stöd för att markrättigheter ska införas som ett humanitärt svar och utvecklingssvar på katastrofer eller civila konflikter, där markpolitiken måste garantera tryggade markrättigheter för olika etniska grupper, samhällsgrupper eller åldersgrupper på ett likvärdigt sätt. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet betonar att utmaningen att tillhandahålla tryggade markrättigheter för fördrivna personer och flyktingar sannolikt kommer att öka till följd av klimatförändringarna. I detta sammanhang uppmanar parlamentet med kraft EU att öka sitt stöd för att markrättigheter ska införas som ett humanitärt svar och utvecklingssvar på katastrofer eller civila konflikter, där markpolitiken måste garantera tryggade markrättigheter för olika etniska grupper, samhällsgrupper eller åldersgrupper på ett likvärdigt sätt.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stärka kvinnornas ställning när det gäller deras rättigheter och tillträde till mark, arv och tillgång till krediter och besparingar i postkonfliktområden, i synnerhet i länder där kvinnors rättigheter inte kan drivas igenom på rättslig väg eller inte är socialt accepterade och där könsdiskriminerande lagar, en traditionell kvinnosyn och mansdominerade sociala hierarkier hindrar kvinnor från att få lika och skäliga rättigheter. Parlamentet uppmanar EU att verka för att FN:s nyligen inrättade kvinnoorganisation ska delta i detta arbete. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stärka kvinnornas ställning när det gäller deras rättigheter och tillträde till mark, arv och tillgång till krediter och besparingar i postkonfliktområden, i synnerhet i länder där kvinnors rättigheter inte kan drivas igenom på rättslig väg eller inte är socialt accepterade och där könsdiskriminerande lagar, en traditionell kvinnosyn och mansdominerade sociala hierarkier hindrar kvinnor från att få lika och skäliga rättigheter. Parlamentet uppmanar EU att verka för att FN:s nyligen inrättade kvinnoorganisation ska delta i detta arbete.

| 41. | Europaparlamentet välkomnar initiativet om öppenhet vad gäller mark som G8 lanserade i juni 2013 på basis av EITI (Öppenhet inom gruvnäringen) och erkännandet att öppenhet i fråga om ägande av företag och mark, tillsammans med säker äganderätt och starka institutioner, är avgörande för fattigdomsminskning. Parlamentet betonar emellertid att det behövs ökade ansträngningar för att underlätta genomförandet av effektiva markreformer. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet välkomnar initiativet om öppenhet vad gäller mark som G8 lanserade i juni 2013 på basis av EITI (Öppenhet inom gruvnäringen) och erkännandet att öppenhet i fråga om ägande av företag och mark, tillsammans med säker äganderätt och starka institutioner, är avgörande för fattigdomsminskning. Parlamentet betonar emellertid att det behövs ökade ansträngningar för att underlätta genomförandet av effektiva markreformer.

| 42. | Europaparlamentet bekräftar EU:s åtagande att minska den globala fattigdomen inom ramen för en hållbar utveckling och upprepar att EU bör införliva ett tydligt genusperspektiv i all politik och alla förfaranden i sina förbindelser med utvecklingsländer (6). |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet bekräftar EU:s åtagande att minska den globala fattigdomen inom ramen för en hållbar utveckling och upprepar att EU bör införliva ett tydligt genusperspektiv i all politik och alla förfaranden i sina förbindelser med utvecklingsländer (6).

| 43. | Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att förstärka de politiska insatserna för att jämställa kvinnors äganderätt i utvecklingsländer med mäns. Detta måste beaktas i landprogrammen och åtföljas av tillräckliga ekonomiska stödmekanismer (såsom sparande, krediter, bidrag, mikrokrediter och försäkringar). De starkare politiska insatserna ska resultera i egenmakt åt kvinnor och icke-statliga organisationer samt främja kvinnors företagande. De ska öka kvinnors medvetande om sina juridiska rättigheter och förbättra deras ekonomiska förmåga, stödja flickors utbildning, sprida och ge tillgång till information och upprätta juridiska stödtjänster och genusutbildning för leverantörer av finansiella tjänster. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att förstärka de politiska insatserna för att jämställa kvinnors äganderätt i utvecklingsländer med mäns. Detta måste beaktas i landprogrammen och åtföljas av tillräckliga ekonomiska stödmekanismer (såsom sparande, krediter, bidrag, mikrokrediter och försäkringar). De starkare politiska insatserna ska resultera i egenmakt åt kvinnor och icke-statliga organisationer samt främja kvinnors företagande. De ska öka kvinnors medvetande om sina juridiska rättigheter och förbättra deras ekonomiska förmåga, stödja flickors utbildning, sprida och ge tillgång till information och upprätta juridiska stödtjänster och genusutbildning för leverantörer av finansiella tjänster.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i sitt utvecklingsarbete aktivt verka för kvinnligt företagande och äganderätt, som ett led i att öka kvinnors ekonomiska oberoende från sina makar samt stärka ländernas ekonomier. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i sitt utvecklingsarbete aktivt verka för kvinnligt företagande och äganderätt, som ett led i att öka kvinnors ekonomiska oberoende från sina makar samt stärka ländernas ekonomier.

| 45. | Europaparlamentet påminner om att den internationella dagen för kvinnor på landsbygden infaller den 15 oktober, och uppmanar EU och medlemsstaterna att främja informationskampanjer i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet påminner om att den internationella dagen för kvinnor på landsbygden infaller den 15 oktober, och uppmanar EU och medlemsstaterna att främja informationskampanjer i utvecklingsländerna.

o

o o

| 46. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, Världsbankens ordförande, Sydostasiatiska nationers förbund, den parlamentariska församlingen EU-Latinamerika och den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, Världsbankens ordförande, Sydostasiatiska nationers förbund, den parlamentariska församlingen EU-Latinamerika och den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen.

---

(1)  EUT C 56 E, 26.2.2013, s. 75.

(2)  FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO), Policy Brief No 5, Economic and Social Perspectives, augusti 2009.

(3)  USAID Ethiopia, http://ethiopia.usaid.gov/programs/feed-future-initiative/projects/land-administration-nurture-development-land

(4)  http://www.landmatrix.org/get-the-idea/global-map-investments/

(5)  2012b. Doing Business 2012: Doing Business in a More Transparent World (Göra affärer 2012: göra affärer i en öppnare värld). Washington, DC: Världsbanken.

(6)  EUT C 46, 24.2.2006.

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/235 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/235

---

P7_TA(2014)0251

En konsekvent politik för utveckling

Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2014 om EU-rapporten om en konsekvent politik för utveckling 2013 (2013/2058(INI))

(2017/C 378/27)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av punkterna 9 och 35 i den gemensamma förklaringen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik: Europeiskt samförstånd
   (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av punkterna 9 och 35 i den gemensamma förklaringen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik: Europeiskt samförstånd
   (1),

| — | med beaktande av artikel 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, som bekräftar att unionen ska ta hänsyn till målen för utvecklingssamarbetet vid genomförande av politik som kan påverka utvecklingsländerna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, som bekräftar att unionen ska ta hänsyn till målen för utvecklingssamarbetet vid genomförande av politik som kan påverka utvecklingsländerna,

| — | med beaktande av rådets slutsatser vid flera tillfällen, kommissionens tvåårsrapporter och Europaparlamentets resolutioner om en konsekvent politik för utveckling, särskilt resolutionen av den 25 oktober 2012 om EU:s rapport om en konsekvent politik för utveckling 2011 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser vid flera tillfällen, kommissionens tvåårsrapporter och Europaparlamentets resolutioner om en konsekvent politik för utveckling, särskilt resolutionen av den 25 oktober 2012 om EU:s rapport om en konsekvent politik för utveckling 2011 (2),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument om EU:s handlingsplan för jämställdhet och ökat medinflytande för kvinnor i utvecklingsarbetet 2010–2015 (SEC(2010)0265) och rådets slutsatser av den 14 juni 2010 om millennieutvecklingsmålen, där rådet stöder EU:s handlingsplan på detta område, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument om EU:s handlingsplan för jämställdhet och ökat medinflytande för kvinnor i utvecklingsarbetet 2010–2015 (SEC(2010)0265) och rådets slutsatser av den 14 juni 2010 om millennieutvecklingsmålen, där rådet stöder EU:s handlingsplan på detta område,

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument om en konsekvent politik för utveckling 2013 (SWD(2013)0456), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument om en konsekvent politik för utveckling 2013 (SWD(2013)0456),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling (A7-0161/2014), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling (A7-0161/2014), och av följande skäl:

| A. | I EU:s strategiska ram och handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati, som antogs 2012, slås det fast att ”EU kommer att främja mänskliga rättigheter på alla områden för sina yttre åtgärder utan undantag”. |
| --- | --- |

A.

I EU:s strategiska ram och handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati, som antogs 2012, slås det fast att ”EU kommer att främja mänskliga rättigheter på alla områden för sina yttre åtgärder utan undantag”.

| B. | En europeisk vision som bygger på solidaritet – som inte spelar ut ”intern” fattigdom mot fattigdom utanför unionens gränser – är det enda sättet att övervinna intressekonflikter mellan unionens olika politikområden och se till att dessa är förenliga med de nödvändiga utvecklingspolitiska åtgärderna. |
| --- | --- |

B.

En europeisk vision som bygger på solidaritet – som inte spelar ut ”intern” fattigdom mot fattigdom utanför unionens gränser – är det enda sättet att övervinna intressekonflikter mellan unionens olika politikområden och se till att dessa är förenliga med de nödvändiga utvecklingspolitiska åtgärderna.

| C. | En konsekvent politik för utveckling anses numera vara en skyldighet och betraktas som ett övergripande politiskt verktyg och en process som syftar till att föra in utvecklingssamarbetets många dimensioner i utarbetandet av annan politik, i alla skeden. |
| --- | --- |

C.

En konsekvent politik för utveckling anses numera vara en skyldighet och betraktas som ett övergripande politiskt verktyg och en process som syftar till att föra in utvecklingssamarbetets många dimensioner i utarbetandet av annan politik, i alla skeden.

| D. | Alla unionens politikområden har externa effekter och bör därför utformas så att man sörjer för utvecklingsländernas långsiktiga behov i fråga om att bekämpa fattigdom, garantera social trygghet och anständiga inkomster samt upprätthålla respekten för grundläggande mänskliga rättigheter och ekonomiska och miljömässiga rättigheter. |
| --- | --- |

D.

Alla unionens politikområden har externa effekter och bör därför utformas så att man sörjer för utvecklingsländernas långsiktiga behov i fråga om att bekämpa fattigdom, garantera social trygghet och anständiga inkomster samt upprätthålla respekten för grundläggande mänskliga rättigheter och ekonomiska och miljömässiga rättigheter.

| E. | En konsekvent politik för utveckling bör baseras på ett erkännande av länders och regioners rätt att demokratiskt utforma sin egen politik och sina egna prioriteringar och strategier för att ge sina medborgare möjlighet att klara sig själva. |
| --- | --- |

E.

En konsekvent politik för utveckling bör baseras på ett erkännande av länders och regioners rätt att demokratiskt utforma sin egen politik och sina egna prioriteringar och strategier för att ge sina medborgare möjlighet att klara sig själva.

| F. | Unionen bör spela en ledande roll i främjandet av en konsekvent politik för utveckling. |
| --- | --- |

F.

Unionen bör spela en ledande roll i främjandet av en konsekvent politik för utveckling.

| G. | I det nuvarande internationella utvecklingsramverket saknas effektiva mekanismer för att förhindra eller rätta till bristande konsekvens som uppstår på grund av unionens olika politiska åtgärder. |
| --- | --- |

G.

I det nuvarande internationella utvecklingsramverket saknas effektiva mekanismer för att förhindra eller rätta till bristande konsekvens som uppstår på grund av unionens olika politiska åtgärder.

| H. | Europaparlamentet har gjort framsteg i arbetet med att bevaka den politik som har omfattande konsekvenser för utvecklingspolitiken, men det finns mycket kvar att göra för att optimera konsekvensen och undvika vissa brister i den, så att parlamentet helt kan uppfylla sin institutionella roll. |
| --- | --- |

H.

Europaparlamentet har gjort framsteg i arbetet med att bevaka den politik som har omfattande konsekvenser för utvecklingspolitiken, men det finns mycket kvar att göra för att optimera konsekvensen och undvika vissa brister i den, så att parlamentet helt kan uppfylla sin institutionella roll.

| I. | Efter 2015 bör en konsekvent politik för utveckling baseras på åtgärder som är inriktade på gemensamma men differentierade ansvarsområden och vara öppen för en inkluderande politisk dialog. |
| --- | --- |

I.

Efter 2015 bör en konsekvent politik för utveckling baseras på åtgärder som är inriktade på gemensamma men differentierade ansvarsområden och vara öppen för en inkluderande politisk dialog.

| J. | OECD-ländernas erfarenheter, särskilt genom arbetet i OECD:s generalsekretariats enhet för en konsekvent politik för utveckling, har varit mycket lärorika. |
| --- | --- |

J.

OECD-ländernas erfarenheter, särskilt genom arbetet i OECD:s generalsekretariats enhet för en konsekvent politik för utveckling, har varit mycket lärorika.

| K. | En viktig del i en konsekvent politik för utveckling är att samordna EU:s medlemsstaters utvecklingspolitik och biståndsprogram. Det beräknas att så mycket som 800 miljoner euro skulle kunna sparas årligen genom sänkta transaktionskostnader om EU och dess medlemsstater koncentrerade sina biståndsinsatser till färre länder och åtgärder. |
| --- | --- |

K.

En viktig del i en konsekvent politik för utveckling är att samordna EU:s medlemsstaters utvecklingspolitik och biståndsprogram. Det beräknas att så mycket som 800 miljoner euro skulle kunna sparas årligen genom sänkta transaktionskostnader om EU och dess medlemsstater koncentrerade sina biståndsinsatser till färre länder och åtgärder.

| L. | Effektiviteten i EU:s utvecklingspolitik hindras av att olika medlemsstaters biståndspolitik och biståndsprogram resulterar i splittrade insatser och dubbelarbete. En mer samordnad strategi för hela EU skulle minska den administrativa bördan och de kostnader som den ger upphov till. |
| --- | --- |

L.

Effektiviteten i EU:s utvecklingspolitik hindras av att olika medlemsstaters biståndspolitik och biståndsprogram resulterar i splittrade insatser och dubbelarbete. En mer samordnad strategi för hela EU skulle minska den administrativa bördan och de kostnader som den ger upphov till.

| M. | FN:s befolkningsfonds (UNFPA) rapport ICPD Beyond 2014 Global Report offentliggjordes den 12 februari 2014, och i den betonar man att skyddet för kvinnor och ungdomar som drabbas av våld måste prioriteras på utvecklingsagendan. |
| --- | --- |

M.

FN:s befolkningsfonds (UNFPA) rapport ICPD Beyond 2014 Global Report offentliggjordes den 12 februari 2014, och i den betonar man att skyddet för kvinnor och ungdomar som drabbas av våld måste prioriteras på utvecklingsagendan.

En konsekvent politik för utveckling – omsättning i praktiken

| 1. | Europaparlamentet föreslår att det inrättas en tvistlösningsmekanism, som ska anförtros kommissionens ordförande, för att se till att en konsekvent politik för utveckling garanteras. Vid konflikter mellan unionens olika politikområden ska kommissionens ordförande ta sitt politiska ansvar för de övergripande riktlinjerna och avgöra frågan, med hänsyn tagen till unionens skyldigheter beträffande en konsekvent politik för utveckling. Parlamentet anser att man, efter en period med kartläggning av problemområden, skulle kunna reformera beslutsförfarandena inom kommissionen och i samarbetet mellan de olika avdelningarna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet föreslår att det inrättas en tvistlösningsmekanism, som ska anförtros kommissionens ordförande, för att se till att en konsekvent politik för utveckling garanteras. Vid konflikter mellan unionens olika politikområden ska kommissionens ordförande ta sitt politiska ansvar för de övergripande riktlinjerna och avgöra frågan, med hänsyn tagen till unionens skyldigheter beträffande en konsekvent politik för utveckling. Parlamentet anser att man, efter en period med kartläggning av problemområden, skulle kunna reformera beslutsförfarandena inom kommissionen och i samarbetet mellan de olika avdelningarna.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar EU, medlemsstaterna och deras partnerinstitutioner att se till att den nya ramen efter 2015 omfattar ett mål för en konsekvent politik för utveckling som gör det möjligt att ta fram tillförlitliga indikatorer för att mäta de framsteg som görs av bidragsgivare och partnerländer samt att bedöma hur olika politiska åtgärder påverkar utvecklingssamarbetet, särskilt genom att anlägga ett perspektiv för utvecklingskonsekvens på nyckelfrågor som demografisk tillväxt, global livsmedelsförsörjning, olagliga penningflöden, migration, klimat och grön tillväxt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar EU, medlemsstaterna och deras partnerinstitutioner att se till att den nya ramen efter 2015 omfattar ett mål för en konsekvent politik för utveckling som gör det möjligt att ta fram tillförlitliga indikatorer för att mäta de framsteg som görs av bidragsgivare och partnerländer samt att bedöma hur olika politiska åtgärder påverkar utvecklingssamarbetet, särskilt genom att anlägga ett perspektiv för utvecklingskonsekvens på nyckelfrågor som demografisk tillväxt, global livsmedelsförsörjning, olagliga penningflöden, migration, klimat och grön tillväxt.

| 3. | Europaparlamentet påminner om Europeiska utrikestjänstens viktiga roll i genomförandet av en konsekvent politik för utveckling, särskilt den roll som EU-delegationerna spelar i fråga om övervakning, observation och underlättande av samråd och dialog med intressenter och partnerländer om effekten av EU:s politik i utvecklingsländer. Parlamentet påpekar att det behövs en mer utbredd diskussion med alla relevanta intressenter, såsom icke-statliga organisationer och det civila samhällets organisationer. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påminner om Europeiska utrikestjänstens viktiga roll i genomförandet av en konsekvent politik för utveckling, särskilt den roll som EU-delegationerna spelar i fråga om övervakning, observation och underlättande av samråd och dialog med intressenter och partnerländer om effekten av EU:s politik i utvecklingsländer. Parlamentet påpekar att det behövs en mer utbredd diskussion med alla relevanta intressenter, såsom icke-statliga organisationer och det civila samhällets organisationer.

| 4. | Europaparlamentet beklagar att kommissionens dokument SWD(2013)0456 bara är ett enkelt arbetsdokument i stället för det meddelande som hade planerats efter arbetsdokumentet 2011. Arbetsdokument kräver till skillnad från meddelanden inte något godkännande i kommissionskollegiet. Detta tillvägagångssätt är paradoxalt med tanke på att dokumentet rör ett så utpräglat politiskt område som konsekvent politik för utveckling. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet beklagar att kommissionens dokument SWD(2013)0456 bara är ett enkelt arbetsdokument i stället för det meddelande som hade planerats efter arbetsdokumentet 2011. Arbetsdokument kräver till skillnad från meddelanden inte något godkännande i kommissionskollegiet. Detta tillvägagångssätt är paradoxalt med tanke på att dokumentet rör ett så utpräglat politiskt område som konsekvent politik för utveckling.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att engagera sig för utveckling och mänskliga rättigheter och påminner om dess viktiga uppgift att stimulera och samordna unionens politik. Parlamentet anser att kommissionen aktivt bör främja en konsekvent och modern vision för mänsklighetens utveckling för att kunna uppfylla millenniemålen och de ingångna åtagandena. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att engagera sig för utveckling och mänskliga rättigheter och påminner om dess viktiga uppgift att stimulera och samordna unionens politik. Parlamentet anser att kommissionen aktivt bör främja en konsekvent och modern vision för mänsklighetens utveckling för att kunna uppfylla millenniemålen och de ingångna åtagandena.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att följa rådets uppmaning och låta göra regelbundna oberoende efterhandsutvärderingar av vilken effekt centrala politiska strategier har på utvecklingen. Parlamentet understryker att kommissionens system för konsekvensbedömningar måste förbättras genom att man uttryckligen inkluderar en konsekvent politik för utveckling och ser till att bedömning av utvecklingseffekter ingår som en fjärde huvuddel i analysen, utöver bedömningen av ekonomiska, sociala och miljömässiga effekter. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att följa rådets uppmaning och låta göra regelbundna oberoende efterhandsutvärderingar av vilken effekt centrala politiska strategier har på utvecklingen. Parlamentet understryker att kommissionens system för konsekvensbedömningar måste förbättras genom att man uttryckligen inkluderar en konsekvent politik för utveckling och ser till att bedömning av utvecklingseffekter ingår som en fjärde huvuddel i analysen, utöver bedömningen av ekonomiska, sociala och miljömässiga effekter.

| 7. | Europaparlamentet understryker behovet av att utforma en pedagogisk strategi för hur man kan integrera en konsekvent politik för utveckling i de olika politikområdena, eftersom en sådan strategi kommer att vara en nyckelfaktor för det allmänna informationsarbetet i EU i samband med det europeiska året för utvecklingssamarbete 2015. Parlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att ge personal i avdelningar som inte arbetar med utvecklingsfrågor lämplig utbildning i politik för utveckling och i bedömning av utvecklingseffekter. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker behovet av att utforma en pedagogisk strategi för hur man kan integrera en konsekvent politik för utveckling i de olika politikområdena, eftersom en sådan strategi kommer att vara en nyckelfaktor för det allmänna informationsarbetet i EU i samband med det europeiska året för utvecklingssamarbete 2015. Parlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att ge personal i avdelningar som inte arbetar med utvecklingsfrågor lämplig utbildning i politik för utveckling och i bedömning av utvecklingseffekter.

| 8. | Europaparlamentet bekräftar att det bör utses en ständig föredragande för utvecklingsagendan efter 2015. Denna föredragande bör även bevaka att en konsekvent politik för utveckling vederbörligen beaktas. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet bekräftar att det bör utses en ständig föredragande för utvecklingsagendan efter 2015. Denna föredragande bör även bevaka att en konsekvent politik för utveckling vederbörligen beaktas.

| 9. | Europaparlamentet understryker sin potentiellt viktiga roll för att främja en konsekvent politik för utveckling genom att sätta den högre upp på den egna dagordningen, öka antalet utskottsövergripande och interparlamentariska möten angående konsekvent politik för utveckling, främja dialogen om en konsekvent politik för utveckling med partnerländerna och stimulera debatten i civilsamhället. Parlamentet påminner om att strukturerade årliga möten mellan medlemsstaternas parlament och Europaparlamentet är ett viktigt sätt att stärka en konsekvent politik för utveckling och samordningen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker sin potentiellt viktiga roll för att främja en konsekvent politik för utveckling genom att sätta den högre upp på den egna dagordningen, öka antalet utskottsövergripande och interparlamentariska möten angående konsekvent politik för utveckling, främja dialogen om en konsekvent politik för utveckling med partnerländerna och stimulera debatten i civilsamhället. Parlamentet påminner om att strukturerade årliga möten mellan medlemsstaternas parlament och Europaparlamentet är ett viktigt sätt att stärka en konsekvent politik för utveckling och samordningen.

| 10. | Europaparlamentet understryker behovet av att inrätta en oberoende unionsmekanism för att formellt ta emot och behandla klagomål från enskilda personer, grupper eller samhällen som berörs av unionens politiska åtgärder. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet understryker behovet av att inrätta en oberoende unionsmekanism för att formellt ta emot och behandla klagomål från enskilda personer, grupper eller samhällen som berörs av unionens politiska åtgärder.

| 11. | Europaparlamentet betonar att man inom ramen för en konsekvent politik för utveckling behöver säkerställa att civilsamhället, inklusive kvinnogrupper, deltar aktivt, att kvinnor får ökat inflytande i beslutsprocesser samt att jämställdhetsexperter deltar till fullo. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar att man inom ramen för en konsekvent politik för utveckling behöver säkerställa att civilsamhället, inklusive kvinnogrupper, deltar aktivt, att kvinnor får ökat inflytande i beslutsprocesser samt att jämställdhetsexperter deltar till fullo.

Prioriterade åtgärdsområden

| 12. | Europaparlamentet anser hanteringen av migrationsströmmar bör vara förenlig med EU-ländernas och partnerländernas utvecklingspolitik. Parlamentet anser att detta kräver en strategi som omfattar politiska, socioekonomiska och kulturella aspekter och syftar till att blåsa nytt liv i unionens övergripande förbindelser med de direkta grannländerna. Parlamentet betonar också vikten av att frågor som rör migranternas integrering i samhället och arbetslivet respektive medborgarskap hanteras genom att man arbetar tillsammans med ursprungs- och transitländerna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser hanteringen av migrationsströmmar bör vara förenlig med EU-ländernas och partnerländernas utvecklingspolitik. Parlamentet anser att detta kräver en strategi som omfattar politiska, socioekonomiska och kulturella aspekter och syftar till att blåsa nytt liv i unionens övergripande förbindelser med de direkta grannländerna. Parlamentet betonar också vikten av att frågor som rör migranternas integrering i samhället och arbetslivet respektive medborgarskap hanteras genom att man arbetar tillsammans med ursprungs- och transitländerna.

| 13. | Europaparlamentet understryker att handel och utvecklingssamarbete inte alltid harmonierar med varandra. Parlamentet anser att utvecklingsländerna bör inleda ett selektivt öppnande av sina marknader. Parlamentet understryker vikten av den privata sektorns sociala och miljömässiga ansvar och anser att en avreglering av handeln inte får göras utan hänsyn till sociala och miljömässiga villkor, t.ex. ILO:s normer. Parlamentet påminner om att detta uttryckligen måste nämnas i WTO:s avtal om man ska kunna undvika social dumpning och miljödumpning. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet understryker att handel och utvecklingssamarbete inte alltid harmonierar med varandra. Parlamentet anser att utvecklingsländerna bör inleda ett selektivt öppnande av sina marknader. Parlamentet understryker vikten av den privata sektorns sociala och miljömässiga ansvar och anser att en avreglering av handeln inte får göras utan hänsyn till sociala och miljömässiga villkor, t.ex. ILO:s normer. Parlamentet påminner om att detta uttryckligen måste nämnas i WTO:s avtal om man ska kunna undvika social dumpning och miljödumpning.

| 14. | Europaparlamentet påminner i detta sammanhang om att kostnaderna för att införa dessa normer är mycket lägre än de kostnader som uppstår genom återverkningar på social trygghet, hälsa och livslängd om normerna inte respekteras. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet påminner i detta sammanhang om att kostnaderna för att införa dessa normer är mycket lägre än de kostnader som uppstår genom återverkningar på social trygghet, hälsa och livslängd om normerna inte respekteras.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar EU:s erkännande av den viktiga roll som småskaliga jordbruk spelar i kampen mot hunger. Parlamentet efterlyser systematisk utvärdering av inflytandet av EU:s jordbruks-, handels- och energipolitik, inklusive EU:s biobränslepolitik, som kan inverka menligt på utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar EU:s erkännande av den viktiga roll som småskaliga jordbruk spelar i kampen mot hunger. Parlamentet efterlyser systematisk utvärdering av inflytandet av EU:s jordbruks-, handels- och energipolitik, inklusive EU:s biobränslepolitik, som kan inverka menligt på utvecklingsländerna.

| 16. | Europaparlamentet upprepar att man i högre grad behöver sträva efter att maximera synergieffekterna mellan EU:s klimatförändringspolitik och EU:s utvecklingsmål, särskilt i fråga om de verktyg och instrument som används och fördelarna för den samlade utvecklingen och/eller klimatanpassningen. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet upprepar att man i högre grad behöver sträva efter att maximera synergieffekterna mellan EU:s klimatförändringspolitik och EU:s utvecklingsmål, särskilt i fråga om de verktyg och instrument som används och fördelarna för den samlade utvecklingen och/eller klimatanpassningen.

| 17. | Europaparlamentet anser att klimatförändringen måste angripas med strukturella reformer och anser att alla delar av den politiska planeringen och beslutsprocessen måste omfatta en systematisk riskbedömning som är kopplad till klimatförändringen, även på områdena för handel, jordbruk och livsmedelsförsörjning. Parlamentet anser att resultaten av denna bedömning bör utnyttjas inom ramen för instrumentet för utvecklingssamarbete 2014–2020 för att formulera tydliga och konsekventa dokument för nationella och regionala strategier. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att klimatförändringen måste angripas med strukturella reformer och anser att alla delar av den politiska planeringen och beslutsprocessen måste omfatta en systematisk riskbedömning som är kopplad till klimatförändringen, även på områdena för handel, jordbruk och livsmedelsförsörjning. Parlamentet anser att resultaten av denna bedömning bör utnyttjas inom ramen för instrumentet för utvecklingssamarbete 2014–2020 för att formulera tydliga och konsekventa dokument för nationella och regionala strategier.

| 18. | Europaparlamentet konstaterar att man visserligen har ägnat uppmärksamhet åt flera aspekter av en konsekvent politik för utveckling, men anser att EU bör vidta konkreta åtgärder för att bekämpa skatteundandragande och ta itu med skatteparadis. Parlamentet uppmanar kommissionen att i årsrapporten om genomförande av råvaruinitiativet inkludera information om effekten av nya överenskommelser, program och initiativ om resursrika utvecklingsländer. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet konstaterar att man visserligen har ägnat uppmärksamhet åt flera aspekter av en konsekvent politik för utveckling, men anser att EU bör vidta konkreta åtgärder för att bekämpa skatteundandragande och ta itu med skatteparadis. Parlamentet uppmanar kommissionen att i årsrapporten om genomförande av råvaruinitiativet inkludera information om effekten av nya överenskommelser, program och initiativ om resursrika utvecklingsländer.

| 19. | Europaparlamentet tillstår att EU har ett stort ansvar för att säkerställa att dess fiske baseras på samma standarder för ekologisk och social hållbarhet och öppenhet och insyn såväl i som utanför unionens vatten. Parlamentet konstaterar att det för en sådan samstämdhet krävs samordning både inom själva kommissionen och mellan kommissionen och de enskilda medlemsstaternas regeringar. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet tillstår att EU har ett stort ansvar för att säkerställa att dess fiske baseras på samma standarder för ekologisk och social hållbarhet och öppenhet och insyn såväl i som utanför unionens vatten. Parlamentet konstaterar att det för en sådan samstämdhet krävs samordning både inom själva kommissionen och mellan kommissionen och de enskilda medlemsstaternas regeringar.

| 20. | Europaparlamentet påminner särskilt om sitt åtagande att inte finansiera storskalig energiinfrastruktur som har negativa sociala och miljömässiga återverkningar. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet påminner särskilt om sitt åtagande att inte finansiera storskalig energiinfrastruktur som har negativa sociala och miljömässiga återverkningar.

o

o o

| 21. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 46, 24.2.2006, s. 1.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2012)0399.

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/239 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/239

---

P7_TA(2014)0252

EU:s prioriteringar inför det 25:e mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter

Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2014 om EU:s prioriteringar inför det 25:e mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheterEr (2014/2612(RSP))

(2017/C 378/28)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och FN:s människorättskonventioner med tillhörande fakultativa protokoll, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och FN:s människorättskonventioner med tillhörande fakultativa protokoll,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 60/251 om inrättandet av ett råd för mänskliga rättigheter (människorättsrådet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 60/251 om inrättandet av ett råd för mänskliga rättigheter (människorättsrådet),

| — | med beaktande av FN:s millenniedeklaration av den 8 september 2000 och FN:s generalförsamlings resolutioner i ämnet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s millenniedeklaration av den 8 september 2000 och FN:s generalförsamlings resolutioner i ämnet,

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna, den europeiska sociala stadgan och EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna, den europeiska sociala stadgan och EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av EU:s strategiska ram för mänskliga rättigheter och demokrati och EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati, så som de antogs vid det 3 179:e mötet i rådet (utrikes frågor) den 25 juni 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategiska ram för mänskliga rättigheter och demokrati och EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati, så som de antogs vid det 3 179:e mötet i rådet (utrikes frågor) den 25 juni 2012,

| — | med beaktande av sin rekommendation av den 13 juni 2012 till rådet om EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation av den 13 juni 2012 till rådet om EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter (1),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om FN:s råd för mänskliga rättigheter (människorättsrådet), inklusive parlamentets prioriteringar i detta hänseende, särskilt resolutionen av den 7 februari 2013 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om FN:s råd för mänskliga rättigheter (människorättsrådet), inklusive parlamentets prioriteringar i detta hänseende, särskilt resolutionen av den 7 februari 2013 (2),

| — | med beaktande av sina brådskande resolutioner om människorättsfrågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina brådskande resolutioner om människorättsfrågor,

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 december 2013 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2012 och Europeiska unionens politik på området (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 december 2013 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2012 och Europeiska unionens politik på området (3),

| — | med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 10 februari 2014 om EU:s prioriteringar inom FN:s forum för de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 10 februari 2014 om EU:s prioriteringar inom FN:s forum för de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av artiklarna 2, 3.5, 18, 21, 27 och 47 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 3.5, 18, 21, 27 och 47 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av de möten som FN:s råd för mänskliga rättigheter ska hålla under 2014, särskilt det 25:e ordinarie mötet den 3–28 mars 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de möten som FN:s råd för mänskliga rättigheter ska hålla under 2014, särskilt det 25:e ordinarie mötet den 3–28 mars 2014,

| — | med beaktande av artikel 110.2 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Respekten för och främjandet och försvaret av de mänskliga rättigheternas allmängiltighet är en del av EU:s etiska och rättsliga arv och en av hörnstenarna i den europeiska enheten och integriteten. |
| --- | --- |

A.

Respekten för och främjandet och försvaret av de mänskliga rättigheternas allmängiltighet är en del av EU:s etiska och rättsliga arv och en av hörnstenarna i den europeiska enheten och integriteten.

| B. | EU:s trovärdighet i FN:s råd för mänskliga rättigheter kommer att stärkas genom att konsekvensen ökar mellan EU:s interna och externa politik på området för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

B.

EU:s trovärdighet i FN:s råd för mänskliga rättigheter kommer att stärkas genom att konsekvensen ökar mellan EU:s interna och externa politik på området för mänskliga rättigheter.

| C. | EU och dess medlemsstater bör sträva efter att samfällt fördöma kränkningar av de mänskliga rättigheterna för att uppnå bästa möjliga resultat, och bör i detta sammanhang fortsätta att förbättra samarbetet och stärka de organisatoriska arrangemangen och samordningen mellan medlemsstaterna och mellan EU:s institutioner. |
| --- | --- |

C.

EU och dess medlemsstater bör sträva efter att samfällt fördöma kränkningar av de mänskliga rättigheterna för att uppnå bästa möjliga resultat, och bör i detta sammanhang fortsätta att förbättra samarbetet och stärka de organisatoriska arrangemangen och samordningen mellan medlemsstaterna och mellan EU:s institutioner.

| D. | Vid sitt möte den 10 februari 2014 fastställde rådet (utrikes frågor) sina prioriteringar inför det ordinarie 25:e mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter och det kommande mötet i FN:s generalförsamlings tredje kommitté. Prioriteringarna omfattar situationen i Syrien, Demokratiska folkrepubliken Korea, Iran, Sri Lanka, Myanmar/Burma, Vitryssland, Centralafrikanska republiken, Sydsudan, Demokratiska republiken Kongo, Eritrea, Mali och Sudan. De tematiska prioriteringarna som fastställdes av rådet (utrikes frågor) omfattar dödsstraffet, religions- och trosfrihet, barnets rättigheter, kvinnors rättigheter, den globala agendan efter 2015, åsikts- och yttrandefrihet, förenings- och mötesfrihet, samarbete mellan icke-statliga organisationer och FN:s organ för mänskliga rättigheter, tortyr, hbti-frågor, rasism, urbefolkningar, ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, företag och mänskliga rättigheter samt stöd till FN:s organ och mekanismer på området för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

D.

Vid sitt möte den 10 februari 2014 fastställde rådet (utrikes frågor) sina prioriteringar inför det ordinarie 25:e mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter och det kommande mötet i FN:s generalförsamlings tredje kommitté. Prioriteringarna omfattar situationen i Syrien, Demokratiska folkrepubliken Korea, Iran, Sri Lanka, Myanmar/Burma, Vitryssland, Centralafrikanska republiken, Sydsudan, Demokratiska republiken Kongo, Eritrea, Mali och Sudan. De tematiska prioriteringarna som fastställdes av rådet (utrikes frågor) omfattar dödsstraffet, religions- och trosfrihet, barnets rättigheter, kvinnors rättigheter, den globala agendan efter 2015, åsikts- och yttrandefrihet, förenings- och mötesfrihet, samarbete mellan icke-statliga organisationer och FN:s organ för mänskliga rättigheter, tortyr, hbti-frågor, rasism, urbefolkningar, ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, företag och mänskliga rättigheter samt stöd till FN:s organ och mekanismer på området för mänskliga rättigheter.

| E. | En särskild EU-representant för mänskliga rättigheter utnämndes den 25 juli 2012, med uppgift att göra EU:s människorättspolitik mer verkningsfull och synlig och bidra till att genomföra den strategiska ramen och handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati. |
| --- | --- |

E.

En särskild EU-representant för mänskliga rättigheter utnämndes den 25 juli 2012, med uppgift att göra EU:s människorättspolitik mer verkningsfull och synlig och bidra till att genomföra den strategiska ramen och handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati.

| F. | Följande 14 nya medlemmar valdes in i FN:s människorättsråd i oktober 2013 och inledde sitt aktiva medlemskap den 1 januari 2014: Algeriet, Frankrike, Förenade kungariket, Kina, Kuba, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Maldiverna, Marocko, Mexiko, Namibia, Ryssland, Saudiarabien, Sydafrika och Vietnam. Nio EU-länder är nu medlemmar i människorättsrådet. |
| --- | --- |

F.

Följande 14 nya medlemmar valdes in i FN:s människorättsråd i oktober 2013 och inledde sitt aktiva medlemskap den 1 januari 2014: Algeriet, Frankrike, Förenade kungariket, Kina, Kuba, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Maldiverna, Marocko, Mexiko, Namibia, Ryssland, Saudiarabien, Sydafrika och Vietnam. Nio EU-länder är nu medlemmar i människorättsrådet.

| G. | Huvudtemat för kvinnokommissionens 58:e möte kommer att vara framtida utmaningar och uppnådda resultat i genomförandet av millennieutvecklingsmålen för kvinnor och flickor. |
| --- | --- |

G.

Huvudtemat för kvinnokommissionens 58:e möte kommer att vara framtida utmaningar och uppnådda resultat i genomförandet av millennieutvecklingsmålen för kvinnor och flickor.

| H. | Korruption inom offentlig och privat sektor orsakar och förvärrar orättvisor och diskriminering i fråga om åtnjutandet av medborgerliga, politiska, ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Det är bevisat att korruption och kränkningar av de mänskliga rättigheterna även handlar om maktmissbruk, bristande ansvarsskyldighet och olika former av diskriminering. |
| --- | --- |

H.

Korruption inom offentlig och privat sektor orsakar och förvärrar orättvisor och diskriminering i fråga om åtnjutandet av medborgerliga, politiska, ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Det är bevisat att korruption och kränkningar av de mänskliga rättigheterna även handlar om maktmissbruk, bristande ansvarsskyldighet och olika former av diskriminering.

| I. | Såväl staternas ratificering av Kampalaändringarna av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen som ikraftträdandet av Internationella brottmålsdomstolens jurisdiktion över aggressionsbrott kommer att bidra ytterligare till att få ett slut på straffriheten för förövarna av sådana brott. |
| --- | --- |

I.

Såväl staternas ratificering av Kampalaändringarna av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen som ikraftträdandet av Internationella brottmålsdomstolens jurisdiktion över aggressionsbrott kommer att bidra ytterligare till att få ett slut på straffriheten för förövarna av sådana brott.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar de prioriteringar som rådet angett inför det 25:e ordinarie mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter. Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna uppmanas kraftfullt att ta hänsyn till parlamentets rekommendationer i arbetet med att främja EU:s prioriteringar i människorättsrådet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar de prioriteringar som rådet angett inför det 25:e ordinarie mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter. Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna uppmanas kraftfullt att ta hänsyn till parlamentets rekommendationer i arbetet med att främja EU:s prioriteringar i människorättsrådet.

Arbetet i FN:s råd för mänskliga rättigheter

| 2. | Europaparlamentet betonar att valen till människorättsrådet måste vara konkurrensutsatta, och uttrycker sitt motstånd mot att regionala grupper anordnar skenval. Parlamentet upprepar att medlemmarna i människorättsrådet måste hålla en viss standard när det gäller engagemang och resultat på människorättsområdet, och uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att insistera på denna standard när de bestämmer vilka kandidater de kommer att rösta på. Parlamentet betonar att medlemmarna i människorättsrådet är skyldiga att upprätthålla högsta standard när det gäller främjande och skydd av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet upprepar vikten av kraftfulla och tydliga kriterier för återupptagande av avstängda medlemmar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att valen till människorättsrådet måste vara konkurrensutsatta, och uttrycker sitt motstånd mot att regionala grupper anordnar skenval. Parlamentet upprepar att medlemmarna i människorättsrådet måste hålla en viss standard när det gäller engagemang och resultat på människorättsområdet, och uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att insistera på denna standard när de bestämmer vilka kandidater de kommer att rösta på. Parlamentet betonar att medlemmarna i människorättsrådet är skyldiga att upprätthålla högsta standard när det gäller främjande och skydd av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet upprepar vikten av kraftfulla och tydliga kriterier för återupptagande av avstängda medlemmar.

| 3. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i ett antal nyvalda medlemsländer i människorättsrådet, däribland Algeriet, Kina, Kuba, Marocko, Ryssland, Saudiarabien och Vietnam. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i ett antal nyvalda medlemsländer i människorättsrådet, däribland Algeriet, Kina, Kuba, Marocko, Ryssland, Saudiarabien och Vietnam.

| 4. | Kazakstan är för närvarande en av de 47 medlemmarna i människorättsrådet. Människorättssituationen har ytterligare försämrats i landet efter ordningsmakternas hänsynslösa tillslag mot fredliga demonstranter och oljearbetare samt deras familjer och sympatisörer i Zjanaozen den 16 december 2011, då enligt officiella uppgifter 15 personer miste livet och över 100 sårades. Europaparlamentet uppmanar människorättsrådet att omedelbart hörsamma uppmaningen från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Navi Pillay, genom att låta genomföra en oberoende internationell utredning av morden på oljearbetarna. Parlamentet uppmanar Kazakstan att som medlem av människorättsrådet garantera de mänskliga rättigheterna, avskaffa strafflagens artikel 164 om ”anstiftan till social oro”, upphöra med repressionen mot och de administrativa pålagorna på oberoende medier, frige de politiska fångarna, däribland människorättsadvokaten Vadim Kuramsjin, fackföreningsaktivisten Roza Tuletajeva och den politiske motståndaren Vladimir Kozlov, samt upphöra med alla begäranden om utlämning av politiska motståndare. |
| --- | --- |

4.

Kazakstan är för närvarande en av de 47 medlemmarna i människorättsrådet. Människorättssituationen har ytterligare försämrats i landet efter ordningsmakternas hänsynslösa tillslag mot fredliga demonstranter och oljearbetare samt deras familjer och sympatisörer i Zjanaozen den 16 december 2011, då enligt officiella uppgifter 15 personer miste livet och över 100 sårades. Europaparlamentet uppmanar människorättsrådet att omedelbart hörsamma uppmaningen från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Navi Pillay, genom att låta genomföra en oberoende internationell utredning av morden på oljearbetarna. Parlamentet uppmanar Kazakstan att som medlem av människorättsrådet garantera de mänskliga rättigheterna, avskaffa strafflagens artikel 164 om ”anstiftan till social oro”, upphöra med repressionen mot och de administrativa pålagorna på oberoende medier, frige de politiska fångarna, däribland människorättsadvokaten Vadim Kuramsjin, fackföreningsaktivisten Roza Tuletajeva och den politiske motståndaren Vladimir Kozlov, samt upphöra med alla begäranden om utlämning av politiska motståndare.

| 5. | Europaparlamentet fortsätter att motsätta sig ”röstande i block” i människorättsrådet. De länder som är medlemmar i människorättsrådet uppmanas med eftertryck att vara öppna i sitt röstande. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet fortsätter att motsätta sig ”röstande i block” i människorättsrådet. De länder som är medlemmar i människorättsrådet uppmanas med eftertryck att vara öppna i sitt röstande.

| 6. | Europaparlamentet beklagar att utrymmet för samverkan mellan det civila samhället och människorättsrådet krymper och att icke-statliga organisationer erbjuds färre möjligheter att tala vid dess möten. Parlamentet uppmanar eftertryckligen EU och människorättsrådet att se till att det civila samhället i största möjliga utsträckning tillåts medverka vid det 25:e mötet i människorättsrådet och i processen för de allmänna återkommande utvärderingarna och andra människorättsmekanismer i FN, utan rädsla för repressalier efter återvändandet till hemlandet. Parlamentet fördömer sådana rapporterade repressalier och uppmanar kraftfullt utrikestjänsten och medlemsstaterna att se till att dessa fall följs upp på ett systematiskt sätt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet beklagar att utrymmet för samverkan mellan det civila samhället och människorättsrådet krymper och att icke-statliga organisationer erbjuds färre möjligheter att tala vid dess möten. Parlamentet uppmanar eftertryckligen EU och människorättsrådet att se till att det civila samhället i största möjliga utsträckning tillåts medverka vid det 25:e mötet i människorättsrådet och i processen för de allmänna återkommande utvärderingarna och andra människorättsmekanismer i FN, utan rädsla för repressalier efter återvändandet till hemlandet. Parlamentet fördömer sådana rapporterade repressalier och uppmanar kraftfullt utrikestjänsten och medlemsstaterna att se till att dessa fall följs upp på ett systematiskt sätt.

| 7. | Europaparlamentet lovordar FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Navi Pillay, för hennes fortsatta ansträngningar för att stärka fördragsorganen. Parlamentet upprepar att fördragsorganen är sammansatta av flera olika parter, och betonar att det civila samhället måste få medverka permanent i deras arbete. Parlamentet betonar vidare att fördragsorganens oberoende och genomslagskraft måste bevaras och stärkas. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet lovordar FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Navi Pillay, för hennes fortsatta ansträngningar för att stärka fördragsorganen. Parlamentet upprepar att fördragsorganen är sammansatta av flera olika parter, och betonar att det civila samhället måste få medverka permanent i deras arbete. Parlamentet betonar vidare att fördragsorganens oberoende och genomslagskraft måste bevaras och stärkas.

Landsspecifika frågor

Syrien

| 8. | Europaparlamentet fördömer än en gång med kraft de utbredda kränkningar av de mänskliga rättigheterna och brott mot internationell humanitär rätt som begås av den syriska regimen, däribland alla fall av våldshandlingar, systematisk tortyr och fångavrättningar. Parlamentet fördömer även alla människorättskränkningar och brott mot internationell humanitär rätt som begås av väpnade grupper som bekämpar regimen. Parlamentet är djupt oroat över de allvarliga följder som den treåriga konflikten fått för civilbefolkningen och över den fortsatta försämringen av den humanitära situationen i landet och regionen. Parlamentet uppmanar samtliga väpnade aktörer att omedelbart upphöra med våldet i Syrien. Parlamentet uttrycker sitt fulla stöd för den samtalsrunda som nyligen inleddes på grundval av Genèvekommunikén och som bör utgöra ett första steg i en process som ska leda till en politisk och demokratisk lösning på konflikten, för att på så sätt möjliggöra en syriskledd demokratisk övergång som lever upp till det syriska folkets rättmätiga förhoppningar. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet fördömer än en gång med kraft de utbredda kränkningar av de mänskliga rättigheterna och brott mot internationell humanitär rätt som begås av den syriska regimen, däribland alla fall av våldshandlingar, systematisk tortyr och fångavrättningar. Parlamentet fördömer även alla människorättskränkningar och brott mot internationell humanitär rätt som begås av väpnade grupper som bekämpar regimen. Parlamentet är djupt oroat över de allvarliga följder som den treåriga konflikten fått för civilbefolkningen och över den fortsatta försämringen av den humanitära situationen i landet och regionen. Parlamentet uppmanar samtliga väpnade aktörer att omedelbart upphöra med våldet i Syrien. Parlamentet uttrycker sitt fulla stöd för den samtalsrunda som nyligen inleddes på grundval av Genèvekommunikén och som bör utgöra ett första steg i en process som ska leda till en politisk och demokratisk lösning på konflikten, för att på så sätt möjliggöra en syriskledd demokratisk övergång som lever upp till det syriska folkets rättmätiga förhoppningar.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen samtliga parter i konflikten, i synnerhet den syriska regimen, att garantera omfattande och säkert tillträde över gränsen för internationella humanitära biståndsinsatser och att infria sitt löfte om att låta kvinnor och barn att lämna belägrade städer, såsom Homs, och Yarmuklägret. Parlamentet välkomnar FN:s säkerhetsråds resolution 2139 av den 22 februari 2014, som omfattar krav på att konvojer med humanitärt bistånd ska få tillträde till hela landet för att kunna minska lidandet bland den civila befolkningen, och kräver att resolutionen tillämpas snarast. Parlamentet kräver att de fredliga aktivister som frihetsberövats av regeringen och de civila som hålls som gisslan av väpnade grupper friges. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen samtliga parter i konflikten, i synnerhet den syriska regimen, att garantera omfattande och säkert tillträde över gränsen för internationella humanitära biståndsinsatser och att infria sitt löfte om att låta kvinnor och barn att lämna belägrade städer, såsom Homs, och Yarmuklägret. Parlamentet välkomnar FN:s säkerhetsråds resolution 2139 av den 22 februari 2014, som omfattar krav på att konvojer med humanitärt bistånd ska få tillträde till hela landet för att kunna minska lidandet bland den civila befolkningen, och kräver att resolutionen tillämpas snarast. Parlamentet kräver att de fredliga aktivister som frihetsberövats av regeringen och de civila som hålls som gisslan av väpnade grupper friges.

| 10. | Europaparlamentet betonar att EU och det internationella samfundet som helhet, med tanke på krisens exempellösa omfattning, måste prioritera att minska lidandet för de miljoner syrier som saknar grundläggande förnödenheter och tjänster. Parlamentet påminner medlemsstaterna om deras humanitära ansvar gentemot de syriska flyktingarna, och påpekar att tragedier som den på Lampedusa inte får inträffa igen. Parlamentet uppmanar kraftfullt kommissionen och medlemsstaterna att hjälpa dem som flyr konflikten. I sin resolution av den 9 oktober 2013 uppmanade parlamentet medlemsstaterna att lösa akuta behov genom att erbjuda säkra inresor i EU i syfte att tillfälligt ta emot syrier och genom vidarebosättning som går utöver gällande nationella kvoter, och att bevilja inresetillstånd av humanitära skäl. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att EU och det internationella samfundet som helhet, med tanke på krisens exempellösa omfattning, måste prioritera att minska lidandet för de miljoner syrier som saknar grundläggande förnödenheter och tjänster. Parlamentet påminner medlemsstaterna om deras humanitära ansvar gentemot de syriska flyktingarna, och påpekar att tragedier som den på Lampedusa inte får inträffa igen. Parlamentet uppmanar kraftfullt kommissionen och medlemsstaterna att hjälpa dem som flyr konflikten. I sin resolution av den 9 oktober 2013 uppmanade parlamentet medlemsstaterna att lösa akuta behov genom att erbjuda säkra inresor i EU i syfte att tillfälligt ta emot syrier och genom vidarebosättning som går utöver gällande nationella kvoter, och att bevilja inresetillstånd av humanitära skäl.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar återigen utrikestjänsten och medlemsstaterna att se till att man fortsätter att ge högsta prioritet åt situationen i Syrien inom FN, framför allt i människorättsrådet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar återigen utrikestjänsten och medlemsstaterna att se till att man fortsätter att ge högsta prioritet åt situationen i Syrien inom FN, framför allt i människorättsrådet.

| 12. | Europaparlamentet framhåller att avsiktlig utsvältning av civila och angrepp mot sjukvårdsinrättningar är förbjudet enligt folkrätten och kommer att betraktas som krigsförbrytelser. Parlamentet framhåller än en gång vikten av att ansvar utkrävs på samtliga nivåer. Parlamentet lovordar i detta sammanhang det arbete som utförs av den oberoende undersökningskommissionen om Syrien, bland annat dess senaste rapport, som ska diskuteras i människorättsrådet, och uppmanar undersökningskommissionen att utreda den färska rapport som innehåller tusentals fotografier av fall där tortyr ska ha använts av den syriska militären. Parlamentet upprepar sin uppmaning till FN:s säkerhetsråd att hänskjuta situationen i Syrien till Internationella brottmålsdomstolen för formell utredning. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att vidta konkreta åtgärder i denna riktning. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet framhåller att avsiktlig utsvältning av civila och angrepp mot sjukvårdsinrättningar är förbjudet enligt folkrätten och kommer att betraktas som krigsförbrytelser. Parlamentet framhåller än en gång vikten av att ansvar utkrävs på samtliga nivåer. Parlamentet lovordar i detta sammanhang det arbete som utförs av den oberoende undersökningskommissionen om Syrien, bland annat dess senaste rapport, som ska diskuteras i människorättsrådet, och uppmanar undersökningskommissionen att utreda den färska rapport som innehåller tusentals fotografier av fall där tortyr ska ha använts av den syriska militären. Parlamentet upprepar sin uppmaning till FN:s säkerhetsråd att hänskjuta situationen i Syrien till Internationella brottmålsdomstolen för formell utredning. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att vidta konkreta åtgärder i denna riktning.

Egypten

| 13. | Europaparlamentet fördömer de människorättskränkningar som begås i Egypten, däribland trakasserierna mot och frihetsberövandet av journalister och aktivister inom det civila samhället och den politiska oppositionen, liksom det övervåld som lett till att ett stort antal civila dödats, till exempel i samband med treårsdagen för revolutionen och dagarna kring folkomröstningen i januari 2013. Parlamentet uppmanar kraftfullt de egyptiska myndigheterna att se till att det genomförs fullständiga, öppna och oberoende utredningar av de fall där civila har dödats, så att samtliga förövare ställs till svars. Parlamentet fördömer det faktum att tiotusentals egyptier hålls fängslade och förtrycks, bland annat medlemmar av Muslimska brödraskapet, som beskrivs som en terroristorganisation. Detta utgör ett hinder för en försoningsprocess som omfattar alla och som är nödvändig för landets stabilitet och utveckling. Människorättsrådet uppmanas att fördöma dessa människorättskränkningar, övervaka alla utredningar som görs och överväga att inleda en egen utredning om de egyptiska myndigheterna inte gör några framsteg. Parlamentet betonar vikten av att det snarast öppnas ett regionalt kontor för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter i Kairo, i enlighet med överenskommelsen med de egyptiska myndigheterna. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet fördömer de människorättskränkningar som begås i Egypten, däribland trakasserierna mot och frihetsberövandet av journalister och aktivister inom det civila samhället och den politiska oppositionen, liksom det övervåld som lett till att ett stort antal civila dödats, till exempel i samband med treårsdagen för revolutionen och dagarna kring folkomröstningen i januari 2013. Parlamentet uppmanar kraftfullt de egyptiska myndigheterna att se till att det genomförs fullständiga, öppna och oberoende utredningar av de fall där civila har dödats, så att samtliga förövare ställs till svars. Parlamentet fördömer det faktum att tiotusentals egyptier hålls fängslade och förtrycks, bland annat medlemmar av Muslimska brödraskapet, som beskrivs som en terroristorganisation. Detta utgör ett hinder för en försoningsprocess som omfattar alla och som är nödvändig för landets stabilitet och utveckling. Människorättsrådet uppmanas att fördöma dessa människorättskränkningar, övervaka alla utredningar som görs och överväga att inleda en egen utredning om de egyptiska myndigheterna inte gör några framsteg. Parlamentet betonar vikten av att det snarast öppnas ett regionalt kontor för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter i Kairo, i enlighet med överenskommelsen med de egyptiska myndigheterna.

| 14. | Europaparlamentet noterar Egyptens nya konstitution. Parlamentet konstaterar att de kristnas och judarnas religiösa angelägenheter sägs vara deras ensak, och erkänner de framsteg som gjorts i fråga om religionsfriheten. Parlamentet gläds åt att konstitutionen talar om en civil regering och alla medborgares jämlikhet, och välkomnar stärkandet av kvinnors rättigheter, bestämmelsen om barns rättigheter, förbudet mot tortyr i alla dess former och yttringar, förbudet mot och straffbeläggningen av alla former av slaveri samt åtagandet att följa de internationella fördrag om mänskliga rättigheter som undertecknats av Egypten. Parlamentet beklagar djupt att konstitutionen ger så stor makt åt armén och militärdomstolarna. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet noterar Egyptens nya konstitution. Parlamentet konstaterar att de kristnas och judarnas religiösa angelägenheter sägs vara deras ensak, och erkänner de framsteg som gjorts i fråga om religionsfriheten. Parlamentet gläds åt att konstitutionen talar om en civil regering och alla medborgares jämlikhet, och välkomnar stärkandet av kvinnors rättigheter, bestämmelsen om barns rättigheter, förbudet mot tortyr i alla dess former och yttringar, förbudet mot och straffbeläggningen av alla former av slaveri samt åtagandet att följa de internationella fördrag om mänskliga rättigheter som undertecknats av Egypten. Parlamentet beklagar djupt att konstitutionen ger så stor makt åt armén och militärdomstolarna.

| 15. | Europaparlamentet oroas över att tusentals personer, i första hand flyktingar från Eritrea och Somalia, inbegripet många kvinnor och barn, mister livet, försvinner eller kidnappas och hålls som gisslan med krav på lösen, torteras, utnyttjas sexuellt eller dödas för att användas inom organhandeln av människohandlare på Sinaihalvön. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att artikel 89 i den nya konstitutionen fastslår att alla former av slaveri, förtryck, tvångsexploatering av människor, sexhandel och andra former av människohandel är förbjudna och straffbelagda enligt lag i Egypten. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet oroas över att tusentals personer, i första hand flyktingar från Eritrea och Somalia, inbegripet många kvinnor och barn, mister livet, försvinner eller kidnappas och hålls som gisslan med krav på lösen, torteras, utnyttjas sexuellt eller dödas för att användas inom organhandeln av människohandlare på Sinaihalvön. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att artikel 89 i den nya konstitutionen fastslår att alla former av slaveri, förtryck, tvångsexploatering av människor, sexhandel och andra former av människohandel är förbjudna och straffbelagda enligt lag i Egypten.

Libyen

| 16. | Europaparlamentet begär att det under det kommande mötet i människorättsrådet antas en resolution som bygger på rapporten från kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och som stärker kontorets mandat att övervaka människorättssituationen i Libyen och de utmaningar som landet står inför och att rapportera detta till människorättsrådet. Parlamentet är oroat över de olagliga konfliktrelaterade frihetsberövandena och utövandet av tortyr och utomrättsligt dödande, och välkomnar i detta sammanhang rekommendationerna i den rapport om tortyr som utarbetats av FN:s stöduppdrag. Parlamentet uttrycker sin oro över att anställda inom medierna har blivit måltavlor, och begär att mediemångfalden och yttrandefriheten skyddas. Parlamentet vädjar om stöd till konfliktlösning och nationell försoning. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet begär att det under det kommande mötet i människorättsrådet antas en resolution som bygger på rapporten från kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och som stärker kontorets mandat att övervaka människorättssituationen i Libyen och de utmaningar som landet står inför och att rapportera detta till människorättsrådet. Parlamentet är oroat över de olagliga konfliktrelaterade frihetsberövandena och utövandet av tortyr och utomrättsligt dödande, och välkomnar i detta sammanhang rekommendationerna i den rapport om tortyr som utarbetats av FN:s stöduppdrag. Parlamentet uttrycker sin oro över att anställda inom medierna har blivit måltavlor, och begär att mediemångfalden och yttrandefriheten skyddas. Parlamentet vädjar om stöd till konfliktlösning och nationell försoning.

Tunisien

| 17. | Europaparlamentet välkomnar Tunisiens antagande den 26 januari 2014 av en ny konstitution, som skulle kunna tjäna som inspirationskälla för andra länder i och utanför regionen. De tunisiska myndigheterna uppmuntras att senare i år genomföra öppna och trovärdiga val där alla får delta. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar Tunisiens antagande den 26 januari 2014 av en ny konstitution, som skulle kunna tjäna som inspirationskälla för andra länder i och utanför regionen. De tunisiska myndigheterna uppmuntras att senare i år genomföra öppna och trovärdiga val där alla får delta.

Marocko

| 18. | Europaparlamentet uppmanar Marocko som ny medlem i människorättsrådet att fortsätta förhandlingarna om en fredlig och varaktig lösning på konflikten i Västsahara. Parlamentet bekräftar västsahariernas rätt till självbestämmande, som bör avgöras genom en demokratisk folkomröstning i enlighet med relevanta FN-resolutioner. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar Marocko som ny medlem i människorättsrådet att fortsätta förhandlingarna om en fredlig och varaktig lösning på konflikten i Västsahara. Parlamentet bekräftar västsahariernas rätt till självbestämmande, som bör avgöras genom en demokratisk folkomröstning i enlighet med relevanta FN-resolutioner.

Palestina

| 19. | Europaparlamentet ser positivt på att Palestina sedan november 2012 har observatörsstatus som icke-medlem i FN. Parlamentet upprepar sitt stöd till denna utveckling och konstaterar att EU uttryckt sitt stöd för att Palestina ska bli fullvärdig medlem av FN som ett led i en politisk lösning av konflikten mellan Israel och Palestina. Parlamentet bekräftar återigen att EU inte kommer att godta några ändringar av de gränser som gällde före 1967, inte heller vad beträffar Jerusalem, utöver sådana som parterna själva kommer överens om. Parlamentet stöder i detta hänseende rådets slutsatser av den 16 december 2013 om fredsprocessen i Mellanöstern, i vilka man djupt beklagar Israels ständiga utbyggnad av bosättningarna, som är olagliga enligt internationell rätt och utgör ett hinder för freden. Parlamentet beklagar djupt de människorättskränkningar som begås av de palestinska myndigheterna, liksom det fortsatta avfyrandet av raketer från Gaza in i Israel. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet ser positivt på att Palestina sedan november 2012 har observatörsstatus som icke-medlem i FN. Parlamentet upprepar sitt stöd till denna utveckling och konstaterar att EU uttryckt sitt stöd för att Palestina ska bli fullvärdig medlem av FN som ett led i en politisk lösning av konflikten mellan Israel och Palestina. Parlamentet bekräftar återigen att EU inte kommer att godta några ändringar av de gränser som gällde före 1967, inte heller vad beträffar Jerusalem, utöver sådana som parterna själva kommer överens om. Parlamentet stöder i detta hänseende rådets slutsatser av den 16 december 2013 om fredsprocessen i Mellanöstern, i vilka man djupt beklagar Israels ständiga utbyggnad av bosättningarna, som är olagliga enligt internationell rätt och utgör ett hinder för freden. Parlamentet beklagar djupt de människorättskränkningar som begås av de palestinska myndigheterna, liksom det fortsatta avfyrandet av raketer från Gaza in i Israel.

Israel

| 20. | Europaparlamentet välkomnar Israels återupptagande av samarbetet med människorättsrådet och det kommande antagandet av den andra utvärderingsrapporten om landet. De israeliska myndigheterna uppmanas att samarbeta med samtliga särskilda förfaranden, inklusive den särskilde rapportören om situationen för de mänskliga rättigheterna i de ockuperade områdena. Parlamentet stöder slutsatserna i rapporterna från FN:s generalsekreterare och FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter när det gäller Israel och de ockuperade palestinska territorierna, och uppmanar Israel att genomföra rekommendationerna från det oberoende internationella undersökningsuppdraget avseende hur de israeliska bosättningarna inverkar på de mänskliga rättigheterna för det palestinska folket. Parlamentet uttrycker djup oro över de rapporterade fallen av kvarhållande av barn i israeliska häkten på politiska grunder. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet välkomnar Israels återupptagande av samarbetet med människorättsrådet och det kommande antagandet av den andra utvärderingsrapporten om landet. De israeliska myndigheterna uppmanas att samarbeta med samtliga särskilda förfaranden, inklusive den särskilde rapportören om situationen för de mänskliga rättigheterna i de ockuperade områdena. Parlamentet stöder slutsatserna i rapporterna från FN:s generalsekreterare och FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter när det gäller Israel och de ockuperade palestinska territorierna, och uppmanar Israel att genomföra rekommendationerna från det oberoende internationella undersökningsuppdraget avseende hur de israeliska bosättningarna inverkar på de mänskliga rättigheterna för det palestinska folket. Parlamentet uttrycker djup oro över de rapporterade fallen av kvarhållande av barn i israeliska häkten på politiska grunder.

Bahrain

| 21. | Europaparlamentet uttrycker oro över situationen för människorättsförsvarare och politiska aktivister inom oppositionen i Bahrain. Parlamentet välkomnar det uttalande om Bahrain som människorättsrådet gjorde i september 2013 och som undertecknats av samtliga EU-medlemsstater. Parlamentet kräver ett omedelbart och ovillkorligt frigivande av samtliga samvetsfångar, politiska aktivister, journalister, människorättsförsvarare och fredliga demonstranter. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att arbeta för att under nästa möte i människorättsrådet anta en resolution om människorättssituationen i Bahrain, med inriktning på fullgörandet av de åtaganden som Bahrain gjort i samband med den allmänna återkommande utvärderingen, liksom på genomförandet av de rekommendationer – även de som handlar om människorättsförsvarare – som Bahrains oberoende undersökningskommission lämnat och som välkomnats av kungen av Bahrain. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uttrycker oro över situationen för människorättsförsvarare och politiska aktivister inom oppositionen i Bahrain. Parlamentet välkomnar det uttalande om Bahrain som människorättsrådet gjorde i september 2013 och som undertecknats av samtliga EU-medlemsstater. Parlamentet kräver ett omedelbart och ovillkorligt frigivande av samtliga samvetsfångar, politiska aktivister, journalister, människorättsförsvarare och fredliga demonstranter. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att arbeta för att under nästa möte i människorättsrådet anta en resolution om människorättssituationen i Bahrain, med inriktning på fullgörandet av de åtaganden som Bahrain gjort i samband med den allmänna återkommande utvärderingen, liksom på genomförandet av de rekommendationer – även de som handlar om människorättsförsvarare – som Bahrains oberoende undersökningskommission lämnat och som välkomnats av kungen av Bahrain.

Saudiarabien

| 22. | Europaparlamentet uppmanar Saudiarabien att som nyligen invald medlem i människorättsrådet beakta rekommendationerna från det 17:e mötet i arbetsgruppen för de allmänna återkommande utvärderingarna om att sätta stopp för alla former av diskriminering mot kvinnor i lagstiftning och i praxis och att göra det möjligt för kvinnor att delta fullt ut och på lika villkor i samhället, att vidta de åtgärder som krävs för att bekämpa våld i hemmet och garantera att offren får tillgång till mekanismer för skydd och rättslig prövning, att anta en lag som förbjuder alla barn- och tvångsäktenskap och fastställa en lagstadgad lägsta giftermålsålder på 18 år, att anta lagar till skydd för förenings-, yttrande- och religionsfriheten och rätten att delta i fredliga sammankomster, att införa ett moratorium för dödsstraff i syfte att slutligen avskaffa det, att möjliggöra registrering av icke-statliga organisationer som arbetar med mänskliga rättigheter samt att ratificera viktiga människorättsinstrument. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar Saudiarabien att som nyligen invald medlem i människorättsrådet beakta rekommendationerna från det 17:e mötet i arbetsgruppen för de allmänna återkommande utvärderingarna om att sätta stopp för alla former av diskriminering mot kvinnor i lagstiftning och i praxis och att göra det möjligt för kvinnor att delta fullt ut och på lika villkor i samhället, att vidta de åtgärder som krävs för att bekämpa våld i hemmet och garantera att offren får tillgång till mekanismer för skydd och rättslig prövning, att anta en lag som förbjuder alla barn- och tvångsäktenskap och fastställa en lagstadgad lägsta giftermålsålder på 18 år, att anta lagar till skydd för förenings-, yttrande- och religionsfriheten och rätten att delta i fredliga sammankomster, att införa ett moratorium för dödsstraff i syfte att slutligen avskaffa det, att möjliggöra registrering av icke-statliga organisationer som arbetar med mänskliga rättigheter samt att ratificera viktiga människorättsinstrument.

Iran

| 23. | Europaparlamentet välkomnar den resolution som människorättsrådet antog i mars 2013 om situationen för de mänskliga rättigheterna i Islamiska republiken Iran och förlängningen av mandatet för den särskilde rapportören om situationen för de mänskliga rättigheterna i Iran. Parlamentet bekräftar sitt stöd för ett fortsatt mandat och uppmanar Iran att låta FN:s särskilde rapportör resa in till landet, som ett avgörande steg i riktning mot att inleda en dialog för att bedöma människorättssituationen i Iran. Parlamentet upprepar sitt fördömande av dödsstraffet i Iran och den markanta ökningen av antalet avrättningar – under de två första veckorna 2014 hängdes 40 personer – och de fortsatta kränkningarna av religions- och trosfriheten. Parlamentet noterar de försiktiga tecken på framsteg som den iranska regeringen har visat prov på när det gäller mänskliga rättigheter, bland annat att politiska fångar har frigetts. Parlamentet uppmanar EU och FN:s människorättsråd att fortsätta att noggrant bevaka människorättssituationen och att se till att de mänskliga rättigheterna behåller sin centrala plats i alla kontakter med den iranska regeringen. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet välkomnar den resolution som människorättsrådet antog i mars 2013 om situationen för de mänskliga rättigheterna i Islamiska republiken Iran och förlängningen av mandatet för den särskilde rapportören om situationen för de mänskliga rättigheterna i Iran. Parlamentet bekräftar sitt stöd för ett fortsatt mandat och uppmanar Iran att låta FN:s särskilde rapportör resa in till landet, som ett avgörande steg i riktning mot att inleda en dialog för att bedöma människorättssituationen i Iran. Parlamentet upprepar sitt fördömande av dödsstraffet i Iran och den markanta ökningen av antalet avrättningar – under de två första veckorna 2014 hängdes 40 personer – och de fortsatta kränkningarna av religions- och trosfriheten. Parlamentet noterar de försiktiga tecken på framsteg som den iranska regeringen har visat prov på när det gäller mänskliga rättigheter, bland annat att politiska fångar har frigetts. Parlamentet uppmanar EU och FN:s människorättsråd att fortsätta att noggrant bevaka människorättssituationen och att se till att de mänskliga rättigheterna behåller sin centrala plats i alla kontakter med den iranska regeringen.

Ryssland

| 24. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt de ryska lagar om ”utländska agenter” som utnyttjas för att trakassera icke-statliga organisationer genom räder mot deras lokaler, böter och andra skrämselmetoder. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att fortsätta att utöva påtryckningar mot Ryssland, både inom och utanför FN:s människorättsråd, så att landet upphör med dessa uppenbara kränkningar av yttrande- och föreningsfriheten. Parlamentet uttrycker stark oro över andra fortgående kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Ryssland, såsom förföljelse av medierna, diskriminerande lagar mot sexuella minoriteter, brott mot mötesfriheten och avsaknaden av ett oberoende rättsväsen. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet fördömer kraftfullt de ryska lagar om ”utländska agenter” som utnyttjas för att trakassera icke-statliga organisationer genom räder mot deras lokaler, böter och andra skrämselmetoder. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att fortsätta att utöva påtryckningar mot Ryssland, både inom och utanför FN:s människorättsråd, så att landet upphör med dessa uppenbara kränkningar av yttrande- och föreningsfriheten. Parlamentet uttrycker stark oro över andra fortgående kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Ryssland, såsom förföljelse av medierna, diskriminerande lagar mot sexuella minoriteter, brott mot mötesfriheten och avsaknaden av ett oberoende rättsväsen.

Vitryssland

| 25. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd för människorättsrådets särskilde rapportör om situationen för de mänskliga rättigheterna i Vitryssland. Parlamentet efterlyser en förlängning av mandatet för den särskilde rapportören med ytterligare ett år när det löper ut i juni 2014. Parlamentet välkomnar den resolution om Vitryssland som antogs i juni 2013, och ser positivt på att de omfattande människorättskränkningarna i landet fortfarande tas på allvar och uppmärksammas. Utrikestjänsten och medlemsstaterna uppmanas kraftfullt att fortsätta att utöva påtryckningar på Vitryssland i frågan om de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet upprepar sitt stöd för människorättsrådets särskilde rapportör om situationen för de mänskliga rättigheterna i Vitryssland. Parlamentet efterlyser en förlängning av mandatet för den särskilde rapportören med ytterligare ett år när det löper ut i juni 2014. Parlamentet välkomnar den resolution om Vitryssland som antogs i juni 2013, och ser positivt på att de omfattande människorättskränkningarna i landet fortfarande tas på allvar och uppmärksammas. Utrikestjänsten och medlemsstaterna uppmanas kraftfullt att fortsätta att utöva påtryckningar på Vitryssland i frågan om de mänskliga rättigheterna.

Uzbekistan

| 26. | Europaparlamentet välkomnar resultatet av den allmänna återkommande utvärderingen av Uzbekistan. Parlamentet beklagar att Uzbekistans regering fortsätter att vägra att ta emot besök från människorättsrådets särskilda förfaranden. Parlamentet uppmanar kraftfullt EU:s medlemsstater att verka för att det skapas en särskild övervakningsmekanism vid människorättsrådet beträffande situationen för de mänskliga rättigheterna i Uzbekistan. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet välkomnar resultatet av den allmänna återkommande utvärderingen av Uzbekistan. Parlamentet beklagar att Uzbekistans regering fortsätter att vägra att ta emot besök från människorättsrådets särskilda förfaranden. Parlamentet uppmanar kraftfullt EU:s medlemsstater att verka för att det skapas en särskild övervakningsmekanism vid människorättsrådet beträffande situationen för de mänskliga rättigheterna i Uzbekistan.

Centralafrikanska republiken

| 27. | Europaparlamentet upprepar sin djupa oro över situationen i Centralafrikanska republiken, uppmanar det internationella samfundet att skyndsamt svara på FN:s humanitära appell, som är allvarligt underfinansierad, och efterlyser en förbättrad säkerhetssituation så att befolkningen får tillgång till humanitärt bistånd. Parlamentet hoppas att den snabba insatsen av EU:s GSFP-uppdrag kommer att bidra till en förbättring av läget på plats. Parlamentet välkomnar FN:s säkerhetsråds resolution 2136 (2014), FN:s människorättsråds resolution, dess särskilda möte om situationen i Centralafrikanska republiken den 20 januari 2014 samt utnämningen av en oberoende sakkunnig om situationen för de mänskliga rättigheterna i landet. Parlamentet vädjar till den nya interimspresidenten, Catherine Samba-Panza, att hon ska göra allt som står i hennes makt för att få ett slut på våldet och lugna de sekteristiska spänningarna i landet. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet upprepar sin djupa oro över situationen i Centralafrikanska republiken, uppmanar det internationella samfundet att skyndsamt svara på FN:s humanitära appell, som är allvarligt underfinansierad, och efterlyser en förbättrad säkerhetssituation så att befolkningen får tillgång till humanitärt bistånd. Parlamentet hoppas att den snabba insatsen av EU:s GSFP-uppdrag kommer att bidra till en förbättring av läget på plats. Parlamentet välkomnar FN:s säkerhetsråds resolution 2136 (2014), FN:s människorättsråds resolution, dess särskilda möte om situationen i Centralafrikanska republiken den 20 januari 2014 samt utnämningen av en oberoende sakkunnig om situationen för de mänskliga rättigheterna i landet. Parlamentet vädjar till den nya interimspresidenten, Catherine Samba-Panza, att hon ska göra allt som står i hennes makt för att få ett slut på våldet och lugna de sekteristiska spänningarna i landet.

Demokratiska republiken Kongo

| 28. | Europaparlamentet framhåller FN:s uppmaning om fortsatt stöd till den konfliktfyllda östra delen av Demokratiska republiken Kongo, så att denna kris inte glöms bort. Parlamentet är allvarligt oroat över den senaste tidens massfördrivning av befolkningen i Katangaregionen. Parlamentet fördömer kraftfullt rebellstyrkornas angrepp i den östra delen av landet på civilbefolkningen, däribland kvinnor och barn, liksom att våldtäkter systematiskt används som ett vapen i krigföringen. Parlamentet uttrycker djup oro över det fortsatta utnyttjandet av barnsoldater och begär att dessa avväpnas, rehabiliteras och återintegreras i samhället. Parlamentet anser att FN:s ram för fred, säkerhet och samarbete för Demokratiska republiken Kongo och regionen fortfarande är en viktig ram för att uppnå varaktig fred. Parlamentet välkomnar FN:s säkerhetsråds resolution 2136 av den 30 januari 2014, som innebär ett förnyande av det vapenembargo som införts mot Demokratiska republiken Kongo. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet framhåller FN:s uppmaning om fortsatt stöd till den konfliktfyllda östra delen av Demokratiska republiken Kongo, så att denna kris inte glöms bort. Parlamentet är allvarligt oroat över den senaste tidens massfördrivning av befolkningen i Katangaregionen. Parlamentet fördömer kraftfullt rebellstyrkornas angrepp i den östra delen av landet på civilbefolkningen, däribland kvinnor och barn, liksom att våldtäkter systematiskt används som ett vapen i krigföringen. Parlamentet uttrycker djup oro över det fortsatta utnyttjandet av barnsoldater och begär att dessa avväpnas, rehabiliteras och återintegreras i samhället. Parlamentet anser att FN:s ram för fred, säkerhet och samarbete för Demokratiska republiken Kongo och regionen fortfarande är en viktig ram för att uppnå varaktig fred. Parlamentet välkomnar FN:s säkerhetsråds resolution 2136 av den 30 januari 2014, som innebär ett förnyande av det vapenembargo som införts mot Demokratiska republiken Kongo.

Eritrea

| 29. | Europaparlamentet kräver ytterligare uppmärksamhet och vaksamhet från EU och FN:s människorättsråd när det gäller situationen för de mänskliga rättigheterna i Eritrea, eftersom allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna driver ett stort antal människor från sina hem. Parlamentet välkomnar människorättsrådets resolution om situationen för de mänskliga rättigheterna i Eritrea, som antogs enhälligt i juni 2013. Parlamentet lovordar den första rapporten från den särskilde rapportören om situationen för de mänskliga rättigheterna i landet, och efterlyser ett förnyat mandat för den särskilde rapportören under det 26:e mötet i människorättsrådet. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet kräver ytterligare uppmärksamhet och vaksamhet från EU och FN:s människorättsråd när det gäller situationen för de mänskliga rättigheterna i Eritrea, eftersom allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna driver ett stort antal människor från sina hem. Parlamentet välkomnar människorättsrådets resolution om situationen för de mänskliga rättigheterna i Eritrea, som antogs enhälligt i juni 2013. Parlamentet lovordar den första rapporten från den särskilde rapportören om situationen för de mänskliga rättigheterna i landet, och efterlyser ett förnyat mandat för den särskilde rapportören under det 26:e mötet i människorättsrådet.

Mali

| 30. | Europaparlamentet välkomnar utnämningen av en oberoende sakkunnig om situationen för de mänskliga rättigheterna i Mali, den fortsatta övervakningen av människorättssituationen efter konflikten samt den starka ledarroll som spelas av andra afrikanska stater för att förbättra människorättssituationen i landet. Parlamentet begär att mandatet för den oberoende sakkunnige ska förnyas. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet välkomnar utnämningen av en oberoende sakkunnig om situationen för de mänskliga rättigheterna i Mali, den fortsatta övervakningen av människorättssituationen efter konflikten samt den starka ledarroll som spelas av andra afrikanska stater för att förbättra människorättssituationen i landet. Parlamentet begär att mandatet för den oberoende sakkunnige ska förnyas.

Sydsudan

| 31. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över situationen i Sydsudan, inbegripet den politiska kampen om ledarskapet i landet, som har medfört ökande etniska motsättningar och lett till att över 650 000 människor har fördrivits. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att ta upp denna fråga i människorättsrådet, så att situationen i Sydsudan behåller sin plats högt uppe på den internationella dagordningen. Parlamentet välkomnar avtalet om upphörande av fientligheter, som undertecknades den 23 januari 2014, men understryker att detta endast är ett första steg mot fred och försoning. Parlamentet fördömer de utbredda människorättskränkningarna och övergreppen och understryker att de skyldiga måste ställas till svars. Parlamentet välkomnar Afrikanska unionens engagemang för att inrätta en undersökningskommission vars arbete ska ligga till grund för rättvisa och ansvarsutkrävande samt framtida försoning. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över situationen i Sydsudan, inbegripet den politiska kampen om ledarskapet i landet, som har medfört ökande etniska motsättningar och lett till att över 650 000 människor har fördrivits. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att ta upp denna fråga i människorättsrådet, så att situationen i Sydsudan behåller sin plats högt uppe på den internationella dagordningen. Parlamentet välkomnar avtalet om upphörande av fientligheter, som undertecknades den 23 januari 2014, men understryker att detta endast är ett första steg mot fred och försoning. Parlamentet fördömer de utbredda människorättskränkningarna och övergreppen och understryker att de skyldiga måste ställas till svars. Parlamentet välkomnar Afrikanska unionens engagemang för att inrätta en undersökningskommission vars arbete ska ligga till grund för rättvisa och ansvarsutkrävande samt framtida försoning.

Sri Lanka

| 32. | Europaparlamentet fördömer de ständiga angreppen på religiösa minoriteter samt trakasserierna och hoten mot människorättsförsvarare, advokater och journalister. Parlamentet uppmärksammar de framsteg som gjorts vad gäller återuppbyggnaden och genomförandet av vissa av rekommendationerna från kommissionen för tillvaratagna erfarenheter och försoning, men finner det beklagligt att Sri Lankas regering fortfarande inte ser till att det görs oberoende, trovärdiga utredningar om tidigare brott mot internationell människorättslagstiftning och humanitär rätt. Parlamentet uttrycker sitt starka stöd för rekommendationen från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter om att inrätta en oberoende internationell utredningsmekanism som ska bidra till att fastställa sanningen om nationella utredningsmekanismer misslyckas. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet fördömer de ständiga angreppen på religiösa minoriteter samt trakasserierna och hoten mot människorättsförsvarare, advokater och journalister. Parlamentet uppmärksammar de framsteg som gjorts vad gäller återuppbyggnaden och genomförandet av vissa av rekommendationerna från kommissionen för tillvaratagna erfarenheter och försoning, men finner det beklagligt att Sri Lankas regering fortfarande inte ser till att det görs oberoende, trovärdiga utredningar om tidigare brott mot internationell människorättslagstiftning och humanitär rätt. Parlamentet uttrycker sitt starka stöd för rekommendationen från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter om att inrätta en oberoende internationell utredningsmekanism som ska bidra till att fastställa sanningen om nationella utredningsmekanismer misslyckas.

Myanmar/Burma

| 33. | Europaparlamentet välkomnar människorättsrådets resolution om Myanmar/Burma och den särskilde rapportörens fortsatta arbete. Parlamentet uppmanar människorättsrådet att inte avbryta eller ändra mandatet för den särskilde rapportören så länge ett lokalkontor för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter med ett fullständigt mandat inte finns etablerat inom landet. Parlamentet uppmanar Myanmar/Burma att se till att granskningskommittén för fångarnas situation fortsätter sitt arbete för att utreda alla pågående ärenden och upphäva den kontroversiella lagstiftning som påverkar yttrande- och föreningsfriheten (i synnerhet 2011 års lag om fredliga sammankomster och demonstrationståg). Parlamentet fördömer våldet och övergreppen mot rohingya-minoriteten i delstaten Rakhine, liksom angreppen på muslimer och andra religiösa minoriteter, och efterlyser en fullständig, öppen och oberoende utredning av dessa brott. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet välkomnar människorättsrådets resolution om Myanmar/Burma och den särskilde rapportörens fortsatta arbete. Parlamentet uppmanar människorättsrådet att inte avbryta eller ändra mandatet för den särskilde rapportören så länge ett lokalkontor för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter med ett fullständigt mandat inte finns etablerat inom landet. Parlamentet uppmanar Myanmar/Burma att se till att granskningskommittén för fångarnas situation fortsätter sitt arbete för att utreda alla pågående ärenden och upphäva den kontroversiella lagstiftning som påverkar yttrande- och föreningsfriheten (i synnerhet 2011 års lag om fredliga sammankomster och demonstrationståg). Parlamentet fördömer våldet och övergreppen mot rohingya-minoriteten i delstaten Rakhine, liksom angreppen på muslimer och andra religiösa minoriteter, och efterlyser en fullständig, öppen och oberoende utredning av dessa brott.

Nordkorea

| 34. | Europaparlamentet välkomnar den planerade förlängningen av mandatet för den särskilde rapportören om situationen för de mänskliga rättigheterna i Demokratiska folkrepubliken Korea (Nordkorea), den resolution som antogs enhälligt i mars 2013 samt rapporten från undersökningskommissionen för de mänskliga rättigheterna i landet. Parlamentet upprepar sin uppmaning till Nordkoreas regering att samarbeta fullt ut med den särskilde rapportören och underlätta hans besök i landet. Parlamentet uppmanar eftertryckligen människorättsrådet att beakta rekommendationerna från den internationella undersökningskommissionen, med särskilt fokus på att fördöma internationella förbrytelser som begåtts i Nordkorea, på att öka FN:s kapacitet att dokumentera kränkningar av de mänskliga rättigheterna i landet och på att inrätta lämpliga internationella mekanismer för att garantera ansvarsskyldighet för internationella förbrytelser som begåtts i Nordkorea. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet välkomnar den planerade förlängningen av mandatet för den särskilde rapportören om situationen för de mänskliga rättigheterna i Demokratiska folkrepubliken Korea (Nordkorea), den resolution som antogs enhälligt i mars 2013 samt rapporten från undersökningskommissionen för de mänskliga rättigheterna i landet. Parlamentet upprepar sin uppmaning till Nordkoreas regering att samarbeta fullt ut med den särskilde rapportören och underlätta hans besök i landet. Parlamentet uppmanar eftertryckligen människorättsrådet att beakta rekommendationerna från den internationella undersökningskommissionen, med särskilt fokus på att fördöma internationella förbrytelser som begåtts i Nordkorea, på att öka FN:s kapacitet att dokumentera kränkningar av de mänskliga rättigheterna i landet och på att inrätta lämpliga internationella mekanismer för att garantera ansvarsskyldighet för internationella förbrytelser som begåtts i Nordkorea.

Elfenbenskusten, Haiti, Kambodja, Somalia och Sudan

| 35. | Europaparlamentet välkomnar förlängningen av mandaten för de oberoende sakkunniga om Elfenbenskusten, Haiti, Kambodja, Somalia och Sudan. Myndigheterna i dessa länder uppmanas med kraft att samarbeta fullt ut med mandatinnehavarna. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet välkomnar förlängningen av mandaten för de oberoende sakkunniga om Elfenbenskusten, Haiti, Kambodja, Somalia och Sudan. Myndigheterna i dessa länder uppmanas med kraft att samarbeta fullt ut med mandatinnehavarna.

Tematiska frågor

Barnets rättigheter

| 36. | Europaparlamentet ser positivt på det arbete som FN:s råd för mänskliga rättigheter uträttat för barnets rättigheter, till exempel resolutionen från september 2013 om att sådan dödlighet och sjuklighet hos barn under fem år som kan förebyggas ska betecknas som ett människorättsproblem, liksom arbetet i kommittén för barnets rättigheter. Parlamentet uppmanar staterna att ratificera det tredje fakultativa protokollet till FN:s barnkonvention, vilket kommer att göra det möjligt för barn att lämna in klagomål till kommittén. Parlamentet lovordar människorättsrådet för dess kommande resolution om barnets rättigheter, som är ett utmärkt exempel på samarbete mellan EU och gruppen med latinamerikanska och västindiska stater i FN (Grulac). Parlamentet är djupt oroat över de fall av tortyr och frihetsberövande av barn som rapporterats av organisationer såsom Unicef och Amnesty International. Parlamentet uppmanar FN att ytterligare undersöka sådana fall och ta fram rekommendationer om åtgärder. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet ser positivt på det arbete som FN:s råd för mänskliga rättigheter uträttat för barnets rättigheter, till exempel resolutionen från september 2013 om att sådan dödlighet och sjuklighet hos barn under fem år som kan förebyggas ska betecknas som ett människorättsproblem, liksom arbetet i kommittén för barnets rättigheter. Parlamentet uppmanar staterna att ratificera det tredje fakultativa protokollet till FN:s barnkonvention, vilket kommer att göra det möjligt för barn att lämna in klagomål till kommittén. Parlamentet lovordar människorättsrådet för dess kommande resolution om barnets rättigheter, som är ett utmärkt exempel på samarbete mellan EU och gruppen med latinamerikanska och västindiska stater i FN (Grulac). Parlamentet är djupt oroat över de fall av tortyr och frihetsberövande av barn som rapporterats av organisationer såsom Unicef och Amnesty International. Parlamentet uppmanar FN att ytterligare undersöka sådana fall och ta fram rekommendationer om åtgärder.

Kvinnor och flickor

| 37. | Europaparlamentet uppmanar EU att delta aktivt i kvinnokommissionens 58:e möte för att se till att man inte urholkar det som uppnåtts inom ramen för FN:s handlingsplan från Peking, till exempel tillgång till utbildning och hälsa som en grundläggande mänsklig rättighet, inbegripet sexuella och reproduktiva rättigheter. Parlamentet fördömer skarpt användningen av sexuellt våld mot kvinnor som krigstaktik, vilket omfattar brott som massvåldtäkter, sexuellt slaveri, tvångsprostitution, könsrelaterad förföljelse, inklusive könsstympning av kvinnor, människohandel, barn- och tvångsäktenskap, hedersmord och alla andra former av sexuellt våld av samma allvarliga art. Parlamentet uppmanar på nytt EU och samtliga medlemsstater att underteckna och ratificera Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar EU att delta aktivt i kvinnokommissionens 58:e möte för att se till att man inte urholkar det som uppnåtts inom ramen för FN:s handlingsplan från Peking, till exempel tillgång till utbildning och hälsa som en grundläggande mänsklig rättighet, inbegripet sexuella och reproduktiva rättigheter. Parlamentet fördömer skarpt användningen av sexuellt våld mot kvinnor som krigstaktik, vilket omfattar brott som massvåldtäkter, sexuellt slaveri, tvångsprostitution, könsrelaterad förföljelse, inklusive könsstympning av kvinnor, människohandel, barn- och tvångsäktenskap, hedersmord och alla andra former av sexuellt våld av samma allvarliga art. Parlamentet uppmanar på nytt EU och samtliga medlemsstater att underteckna och ratificera Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet.

Tortyr

| 38. | Europaparlamentet upprepar vikten av att bekämpa tortyr och annan misshandel och betonar att EU prioriterar denna fråga, särskilt när det gäller barn. Parlamentet uppmanar människorättsrådet att använda den årliga resolutionen om tortyr för att förlänga den särskilde rapportörens mandat med ytterligare tre år och se till att tidigare resolutioner om tortyr följs upp på lämpligt sätt. Parlamentet uppmanar kraftfullt utrikestjänsten, kommissionen och medlemsstaterna att visa att de gemensamt förbundit sig att utrota tortyr och att stödja offren, framför allt genom att fortsätta eller, i förekommande fall, börja bidra till FN:s frivilliga fond för tortyroffer och den särskilda fond som inrättats genom det fakultativa protokollet till konventionen mot tortyr. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet upprepar vikten av att bekämpa tortyr och annan misshandel och betonar att EU prioriterar denna fråga, särskilt när det gäller barn. Parlamentet uppmanar människorättsrådet att använda den årliga resolutionen om tortyr för att förlänga den särskilde rapportörens mandat med ytterligare tre år och se till att tidigare resolutioner om tortyr följs upp på lämpligt sätt. Parlamentet uppmanar kraftfullt utrikestjänsten, kommissionen och medlemsstaterna att visa att de gemensamt förbundit sig att utrota tortyr och att stödja offren, framför allt genom att fortsätta eller, i förekommande fall, börja bidra till FN:s frivilliga fond för tortyroffer och den särskilda fond som inrättats genom det fakultativa protokollet till konventionen mot tortyr.

Dödsstraff

| 39. | Europaparlamentet fördömer än en gång med kraft tillämpningen av dödsstraff och ger sitt starka stöd till moratoriet som ett steg mot avskaffande. Parlamentet uppmanar EU, dess medlemsstater och människorättsrådet att fortsätta att trycka på för ett globalt avskaffande. Parlamentet uppmanar eftertryckligen de länder som fortfarande tillämpar dödsstraffet att offentliggöra tydliga och korrekta siffror om antalet domar och avrättningar. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet fördömer än en gång med kraft tillämpningen av dödsstraff och ger sitt starka stöd till moratoriet som ett steg mot avskaffande. Parlamentet uppmanar EU, dess medlemsstater och människorättsrådet att fortsätta att trycka på för ett globalt avskaffande. Parlamentet uppmanar eftertryckligen de länder som fortfarande tillämpar dödsstraffet att offentliggöra tydliga och korrekta siffror om antalet domar och avrättningar.

Religions- och trosfrihet

| 40. | Europaparlamentet fördömer de fortsatta kränkningarna av rätten till religions- och trosfrihet runt om i världen. Parlamentet upprepar att EU lägger stor vikt vid denna fråga, och uppmanar medlemsstaterna att fortsätta att arbeta med detta. Parlamentet välkomnar det förnyade mandatet för FN:s särskilde rapportör om religions- och trosfrihet. Parlamentet upprepar att tanke-, samvets- och religionsfriheten – inklusive friheten att byta eller avsäga sig sin religion eller övertygelse – är en grundläggande mänsklig rättighet, och betonar därför behovet att bekämpa alla former av diskriminering mot religiösa minoriteter runt om i världen. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet fördömer de fortsatta kränkningarna av rätten till religions- och trosfrihet runt om i världen. Parlamentet upprepar att EU lägger stor vikt vid denna fråga, och uppmanar medlemsstaterna att fortsätta att arbeta med detta. Parlamentet välkomnar det förnyade mandatet för FN:s särskilde rapportör om religions- och trosfrihet. Parlamentet upprepar att tanke-, samvets- och religionsfriheten – inklusive friheten att byta eller avsäga sig sin religion eller övertygelse – är en grundläggande mänsklig rättighet, och betonar därför behovet att bekämpa alla former av diskriminering mot religiösa minoriteter runt om i världen.

Hbti-personers rättigheter

| 41. | Europaparlamentet är oroat över den senaste tidens ökning av diskriminerande lagar och praxis samt våldsdåd mot personer på grund av deras sexuella läggning eller könsidentitet. Parlamentet uppmanar till nära övervakning av situationen i Nigeria och Uganda, där nya lagar allvarligt hotar friheten för sexuella minoriteter. Parlamentet fördömer införandet av diskriminerande lagar och undertryckandet av yttrandefriheten i Ryssland. Parlamentet bekräftar sitt stöd för det fortsatta arbete som utförs av högkommissarien för mänskliga rättigheter för att bekämpa diskriminerande lagar och praxis, liksom FN:s arbete mer generellt i denna fråga. Parlamentet rekommenderar att EU:s medlemsstater, rådet och utrikestjänsten medverkar aktivt till att bekämpa försöken att undergräva dessa rättigheter. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet är oroat över den senaste tidens ökning av diskriminerande lagar och praxis samt våldsdåd mot personer på grund av deras sexuella läggning eller könsidentitet. Parlamentet uppmanar till nära övervakning av situationen i Nigeria och Uganda, där nya lagar allvarligt hotar friheten för sexuella minoriteter. Parlamentet fördömer införandet av diskriminerande lagar och undertryckandet av yttrandefriheten i Ryssland. Parlamentet bekräftar sitt stöd för det fortsatta arbete som utförs av högkommissarien för mänskliga rättigheter för att bekämpa diskriminerande lagar och praxis, liksom FN:s arbete mer generellt i denna fråga. Parlamentet rekommenderar att EU:s medlemsstater, rådet och utrikestjänsten medverkar aktivt till att bekämpa försöken att undergräva dessa rättigheter.

Diskriminering baserad på kasttillhörighet

| 42. | Europaparlamentet fördömer diskriminering baserad på kasttillhörighet och är djupt oroat över de fortsatta utbredda människorättskränkningarna på grund av kasttillhörighet, liksom våldsdåden, inbegripet sexuellt våld mot kvinnor som tillhör de berörda samhällsgrupperna. Parlamentet ser positivt på det arbete som utförs av kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och mandatinnehavarna inom FN:s särskilda förfaranden för att bekämpa denna form av diskriminering. Parlamentet uppmanar eftertryckligen EU:s medlemsstater att stödja utkastet till FN:s principer och riktlinjer för avskaffande av diskriminering på grund av arbete, och uppmanar människorättsrådet att anta denna ram. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet fördömer diskriminering baserad på kasttillhörighet och är djupt oroat över de fortsatta utbredda människorättskränkningarna på grund av kasttillhörighet, liksom våldsdåden, inbegripet sexuellt våld mot kvinnor som tillhör de berörda samhällsgrupperna. Parlamentet ser positivt på det arbete som utförs av kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och mandatinnehavarna inom FN:s särskilda förfaranden för att bekämpa denna form av diskriminering. Parlamentet uppmanar eftertryckligen EU:s medlemsstater att stödja utkastet till FN:s principer och riktlinjer för avskaffande av diskriminering på grund av arbete, och uppmanar människorättsrådet att anta denna ram.

Rätten att delta i fredliga sammankomster

| 43. | Europaparlamentet uppmanar EU att stödja uppföljningen av rapporten från kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter om effektiva åtgärder och bästa praxis för att se till att mänskliga rättigheter främjas och skyddas i samband med fredliga protester, framför allt genom att stödja insatser för att utveckla de internationella rättsliga ramarna för rätten att delta i fredliga sammankomster. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar EU att stödja uppföljningen av rapporten från kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter om effektiva åtgärder och bästa praxis för att se till att mänskliga rättigheter främjas och skyddas i samband med fredliga protester, framför allt genom att stödja insatser för att utveckla de internationella rättsliga ramarna för rätten att delta i fredliga sammankomster.

Bostäder

| 44. | Europaparlamentet ställer sig än en gång positivt till den vikt som människorättsrådet lägger vid rätten till bostäder. Parlamentet upprepar även sin uppmaning till unionen och medlemsstaterna att främja tillgången till adekvata bostäder som en grundläggande rättighet. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet ställer sig än en gång positivt till den vikt som människorättsrådet lägger vid rätten till bostäder. Parlamentet upprepar även sin uppmaning till unionen och medlemsstaterna att främja tillgången till adekvata bostäder som en grundläggande rättighet.

Vatten och sanitär utrustning

| 45. | Europaparlamentet välkomnar den resolution som antogs i september 2013 av människorättsrådet om rätten till rent vatten och sanitär utrustning, och FN:s särskilde rapportörs arbete på detta område, särskilt den handbok som tagits fram om hur man verkställer rätten till rent vatten och sanitär utrustning. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten, EU:s medlemsstater och FN:s människorättsråd att behålla fokus på denna ofta förbisedda men livsviktiga mänskliga rätt till vatten och sanitär utrustning. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet välkomnar den resolution som antogs i september 2013 av människorättsrådet om rätten till rent vatten och sanitär utrustning, och FN:s särskilde rapportörs arbete på detta område, särskilt den handbok som tagits fram om hur man verkställer rätten till rent vatten och sanitär utrustning. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten, EU:s medlemsstater och FN:s människorättsråd att behålla fokus på denna ofta förbisedda men livsviktiga mänskliga rätt till vatten och sanitär utrustning.

Företag och mänskliga rättigheter

| 46. | Europaparlamentet ger sitt starka stöd till genomförandet av FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att vara aktiva under det sjunde mötet i FN:s nyligen inrättade arbetsgrupp för mänskliga rättigheter och transnationella företag och andra affärsföretag och att ge sitt stöd till insatserna för att samordna deras strategier med OECD:s riktlinjer för multinationella företag och med FN:s vägledande principer för företagande och mänskliga rättigheter. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att före slutet av 2014 rapportera om medlemsstaternas genomförande av FN:s vägledande principer för företagande och mänskliga rättigheter. Parlamentet noterar det nya initiativet om att inom FN-systemet skapa ett rättsligt bindande internationellt instrument om företag och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet ger sitt starka stöd till genomförandet av FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att vara aktiva under det sjunde mötet i FN:s nyligen inrättade arbetsgrupp för mänskliga rättigheter och transnationella företag och andra affärsföretag och att ge sitt stöd till insatserna för att samordna deras strategier med OECD:s riktlinjer för multinationella företag och med FN:s vägledande principer för företagande och mänskliga rättigheter. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att före slutet av 2014 rapportera om medlemsstaternas genomförande av FN:s vägledande principer för företagande och mänskliga rättigheter. Parlamentet noterar det nya initiativet om att inom FN-systemet skapa ett rättsligt bindande internationellt instrument om företag och mänskliga rättigheter.

Korruption och mänskliga rättigheter

| 47. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att främja inrättandet av en särskild FN-rapportör för ekonomisk brottslighet, korruption och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att främja inrättandet av en särskild FN-rapportör för ekonomisk brottslighet, korruption och mänskliga rättigheter.

Idrott

| 48. | Europaparlamentet välkomnar den resolution som antogs i september 2013 om främjande av mänskliga rättigheter genom idrott och det olympiska idealet. Parlamentet uttrycker oro över situationen för migrerande arbetstagare i Qatar, särskilt inför fotbolls-VM 2022. Qatar har förklarat att landet ska ta itu med problemet. Parlamentet uppmanar Qatars myndigheter att reformera sin arbetsrätt, att avskaffa den sponsorlagstiftning (kafalasystemet) som finns i hela regionen och att ratificera relevanta internationella konventioner. Parlamentet uppmanar eftertryckligen EU att se till att EU-företag som är verksamma i byggbranschen i Qatar inte gör sig skyldiga till kränkningar av migrerande arbetstagares mänskliga rättigheter. Det är viktigt att granska alla större idrottsevenemang ur människorättssynvinkel, till exempel vinter-OS i Sotji (Ryssland) i februari 2014 och det fortsatta undertryckandet av mötesfriheten och de sexuella minoriteternas rättigheter, liksom nästa fotbolls-VM i Brasilien, där det förekommer rapporter om vräkningar och tvångsförflyttningar i hela landet. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet välkomnar den resolution som antogs i september 2013 om främjande av mänskliga rättigheter genom idrott och det olympiska idealet. Parlamentet uttrycker oro över situationen för migrerande arbetstagare i Qatar, särskilt inför fotbolls-VM 2022. Qatar har förklarat att landet ska ta itu med problemet. Parlamentet uppmanar Qatars myndigheter att reformera sin arbetsrätt, att avskaffa den sponsorlagstiftning (kafalasystemet) som finns i hela regionen och att ratificera relevanta internationella konventioner. Parlamentet uppmanar eftertryckligen EU att se till att EU-företag som är verksamma i byggbranschen i Qatar inte gör sig skyldiga till kränkningar av migrerande arbetstagares mänskliga rättigheter. Det är viktigt att granska alla större idrottsevenemang ur människorättssynvinkel, till exempel vinter-OS i Sotji (Ryssland) i februari 2014 och det fortsatta undertryckandet av mötesfriheten och de sexuella minoriteternas rättigheter, liksom nästa fotbolls-VM i Brasilien, där det förekommer rapporter om vräkningar och tvångsförflyttningar i hela landet.

Användning av bestyckade drönare

| 49. | Europaparlamentet uttrycker oro över kränkningarna av de mänskliga rättigheterna och brotten mot den internationella humanitära rätten i samband med olagligt riktat dödande med hjälp av bestyckade drönare, som lett till att ett okänt antal civila har dödats, allvarligt skadats eller traumatiserats utanför de områden som förklarats vara krigsområden. Parlamentet stöder insatserna inom FN:s relevanta särskilda förfaranden för att främja en öppen och ansvarsfull statlig användning av bestyckade drönare, i linje med etablerade internationella rättsliga ramar. Parlamentet uppmanar EU, medlemsstaterna och FN:s människorättsråd att fortsätta att stödja utredningar om riktat dödande och att följa upp rekommendationerna från FN:s särskilda rapportörer för utomrättsliga, summariska eller godtyckliga avrättningar respektive kampen mot terrorismen. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uttrycker oro över kränkningarna av de mänskliga rättigheterna och brotten mot den internationella humanitära rätten i samband med olagligt riktat dödande med hjälp av bestyckade drönare, som lett till att ett okänt antal civila har dödats, allvarligt skadats eller traumatiserats utanför de områden som förklarats vara krigsområden. Parlamentet stöder insatserna inom FN:s relevanta särskilda förfaranden för att främja en öppen och ansvarsfull statlig användning av bestyckade drönare, i linje med etablerade internationella rättsliga ramar. Parlamentet uppmanar EU, medlemsstaterna och FN:s människorättsråd att fortsätta att stödja utredningar om riktat dödande och att följa upp rekommendationerna från FN:s särskilda rapportörer för utomrättsliga, summariska eller godtyckliga avrättningar respektive kampen mot terrorismen.

Internationella brottmålsdomstolen

| 50. | Europaparlamentet upprepar sitt fulla stöd för Internationella brottmålsdomstolen och är fortsatt vaksamt när det gäller alla försök att undergräva dess legitimitet. Parlamentet begär att EU aktivt tar fram en ståndpunkt om aggressionsbrott och Kampalaändringarna. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet upprepar sitt fulla stöd för Internationella brottmålsdomstolen och är fortsatt vaksamt när det gäller alla försök att undergräva dess legitimitet. Parlamentet begär att EU aktivt tar fram en ståndpunkt om aggressionsbrott och Kampalaändringarna.

De allmänna återkommande utvärderingarna

| 51. | Europaparlamentet bekräftar vikten av att de allmänna återkommande utvärderingarna är allomfattande, så att man får fullständig inblick i situationen för de mänskliga rättigheterna i alla FN-stater. Det är fortsatt viktigt att denna andra utvärderingsomgång fokuserar på genomförandet av de rekommendationer som antagits under den första omgången. Parlamentet begär dock än en gång att de rekommendationer som inte godtogs av staterna under den första omgången tas upp till omprövning under den fortsatta processen med de allmänna återkommande utvärderingarna. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet bekräftar vikten av att de allmänna återkommande utvärderingarna är allomfattande, så att man får fullständig inblick i situationen för de mänskliga rättigheterna i alla FN-stater. Det är fortsatt viktigt att denna andra utvärderingsomgång fokuserar på genomförandet av de rekommendationer som antagits under den första omgången. Parlamentet begär dock än en gång att de rekommendationer som inte godtogs av staterna under den första omgången tas upp till omprövning under den fortsatta processen med de allmänna återkommande utvärderingarna.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar de EU-medlemsstater som deltar i interaktiva dialoger kring processen med allmänna återkommande utvärderingar att lägga fram rekommendationer som är specifika och mätbara, för att förbättra uppföljningen och genomförandet av de rekommendationer som godtagits. Parlamentet betonar vikten av att kommissionen och EU:s medlemsstater ger tekniskt stöd för att hjälpa de utvärderade staterna att genomföra rekommendationerna om att lägga fram halvtidsrapporter i syfte att förbättra genomförandet. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar de EU-medlemsstater som deltar i interaktiva dialoger kring processen med allmänna återkommande utvärderingar att lägga fram rekommendationer som är specifika och mätbara, för att förbättra uppföljningen och genomförandet av de rekommendationer som godtagits. Parlamentet betonar vikten av att kommissionen och EU:s medlemsstater ger tekniskt stöd för att hjälpa de utvärderade staterna att genomföra rekommendationerna om att lägga fram halvtidsrapporter i syfte att förbättra genomförandet.

| 53. | Europaparlamentet betonar att rekommendationerna från de allmänna återkommande utvärderingarna systematiskt bör inkluderas i EU:s dialoger och samråd på området för mänskliga rättigheter och i EU:s landstrategier för mänskliga rättigheter. Som tidigare rekommenderats bör parlamentet ta upp dessa rekommendationer under sina egna delegationsresor till tredjeländer. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet betonar att rekommendationerna från de allmänna återkommande utvärderingarna systematiskt bör inkluderas i EU:s dialoger och samråd på området för mänskliga rättigheter och i EU:s landstrategier för mänskliga rättigheter. Som tidigare rekommenderats bör parlamentet ta upp dessa rekommendationer under sina egna delegationsresor till tredjeländer.

| 54. | Europaparlamentet välkomnar alla åtgärder som gör det möjligt för många olika berörda parter, inklusive det civila samhället, att fullt ut delta i processen med de allmänna återkommande utvärderingarna. Parlamentet betonar vikten av att Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna i FN:s människorättsråd lyfter fram den oroande utvecklingen att icke-statliga organisationer får allt mindre utrymme i ett antal länder världen över. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet välkomnar alla åtgärder som gör det möjligt för många olika berörda parter, inklusive det civila samhället, att fullt ut delta i processen med de allmänna återkommande utvärderingarna. Parlamentet betonar vikten av att Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna i FN:s människorättsråd lyfter fram den oroande utvecklingen att icke-statliga organisationer får allt mindre utrymme i ett antal länder världen över.

De särskilda förfarandena

| 55. | Europaparlamentet upprepar sitt starka stöd för de särskilda förfarandena. Parlamentet betonar den grundläggande vikten av att dessa mandat är oberoende, och uppmanar eftertryckligen alla FN-stater att samarbeta fullt ut med de särskilda förfarandena, bland annat genom att ta emot mandatinnehavare för besök i länderna, svara på deras brådskande begäranden om åtgärder och i samband med anklagelser om överträdelser samt se till att mandatinnehavarnas rekommendationer följs upp ordentligt. Parlamentet stöder uttalandet av den 10 december 2013 från de 72 experterna inom de särskilda förfarandena och är bekymrat över att staternas brist på samarbete med de särskilda förfarandena hindrar experterna från att fullgöra sitt mandat. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet upprepar sitt starka stöd för de särskilda förfarandena. Parlamentet betonar den grundläggande vikten av att dessa mandat är oberoende, och uppmanar eftertryckligen alla FN-stater att samarbeta fullt ut med de särskilda förfarandena, bland annat genom att ta emot mandatinnehavare för besök i länderna, svara på deras brådskande begäranden om åtgärder och i samband med anklagelser om överträdelser samt se till att mandatinnehavarnas rekommendationer följs upp ordentligt. Parlamentet stöder uttalandet av den 10 december 2013 från de 72 experterna inom de särskilda förfarandena och är bekymrat över att staternas brist på samarbete med de särskilda förfarandena hindrar experterna från att fullgöra sitt mandat.

| 56. | Europaparlamentet fördömer starkt alla former av repressalier mot människorättsförsvarare och människorättsaktivister som samarbetar med den allmänna återkommande utvärderingen och de särskilda förfarandena, särskilt när det gäller Kina. Parlamentet uppmanar FN:s människorättsråd att utreda rapporter om att en kinesisk aktivist, Cao Shunli, som förespråkade det civila samhällets deltagande i den allmänna återkommande utvärderingen, har suttit fängslad sedan den 14 september 2013. Parlamentet uppmanar eftertryckligen människorättsrådets ordförande att aktivt följa upp detta och andra liknande fall, och alla stater att erbjuda ett adekvat skydd mot sådana trakasserier, som undergräver hela FN-systemet för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet fördömer starkt alla former av repressalier mot människorättsförsvarare och människorättsaktivister som samarbetar med den allmänna återkommande utvärderingen och de särskilda förfarandena, särskilt när det gäller Kina. Parlamentet uppmanar FN:s människorättsråd att utreda rapporter om att en kinesisk aktivist, Cao Shunli, som förespråkade det civila samhällets deltagande i den allmänna återkommande utvärderingen, har suttit fängslad sedan den 14 september 2013. Parlamentet uppmanar eftertryckligen människorättsrådets ordförande att aktivt följa upp detta och andra liknande fall, och alla stater att erbjuda ett adekvat skydd mot sådana trakasserier, som undergräver hela FN-systemet för mänskliga rättigheter.

EU:s medverkan

| 57. | Europaparlamentet betonar vikten av att EU deltar aktivt i alla FN:s människorättsmekanismer, däribland människorättsrådet. Parlamentet uppmanar EU-medlemsstaterna att göra detta genom att ansluta sig till och ta initiativ till resolutioner, genom att aktivt delta i diskussioner och interaktiva dialoger samt göra uttalanden. Parlamentet ger sitt starka stöd till att EU allt oftare använder sig av tvärregionala initiativ. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet betonar vikten av att EU deltar aktivt i alla FN:s människorättsmekanismer, däribland människorättsrådet. Parlamentet uppmanar EU-medlemsstaterna att göra detta genom att ansluta sig till och ta initiativ till resolutioner, genom att aktivt delta i diskussioner och interaktiva dialoger samt göra uttalanden. Parlamentet ger sitt starka stöd till att EU allt oftare använder sig av tvärregionala initiativ.

| 58. | Europaparlamentet bekräftar vikten av att det arbete som görs i Genève inom ramen för människorättsrådet integreras i EU:s relevanta interna och externa verksamhet, också inom parlamentet, till exempel i utskottsdelegationerna och de interparlamentariska delegationerna, och FN:s särskilda rapportörers bidrag till utskottssammanträdena. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet bekräftar vikten av att det arbete som görs i Genève inom ramen för människorättsrådet integreras i EU:s relevanta interna och externa verksamhet, också inom parlamentet, till exempel i utskottsdelegationerna och de interparlamentariska delegationerna, och FN:s särskilda rapportörers bidrag till utskottssammanträdena.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar EU:s särskilda representant att fortsätta att göra EU:s människorättspolitik mer verkningsfull, samstämd och synlig inom ramen för människorättsrådet och att vidareutveckla ett nära samarbete med kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och de särskilda förfarandena. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att delta aktivt i människorättsrådets högnivåsegment. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppmanar EU:s särskilda representant att fortsätta att göra EU:s människorättspolitik mer verkningsfull, samstämd och synlig inom ramen för människorättsrådet och att vidareutveckla ett nära samarbete med kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och de särskilda förfarandena. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att delta aktivt i människorättsrådets högnivåsegment.

| 60. | Europaparlamentet betonar återigen vikten av fungerande samordning och samarbete mellan utrikestjänsten, kommissionen och medlemsstaterna på människorättsområdet. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten att, framför allt genom EU:s delegationer i Genève och New York, med hjälp av konkreta samråd i god tid öka EU:s samstämdhet och ge ett enhetligt budskap. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet betonar återigen vikten av fungerande samordning och samarbete mellan utrikestjänsten, kommissionen och medlemsstaterna på människorättsområdet. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten att, framför allt genom EU:s delegationer i Genève och New York, med hjälp av konkreta samråd i god tid öka EU:s samstämdhet och ge ett enhetligt budskap.

| 61. | Europaparlamentet betonar vikten av att EU:s medlemsstater stöder FN:s människorättsråd genom att tillsammans verka för de mänskliga rättigheternas odelbarhet och allmängiltighet och i synnerhet genom att ratificera alla de internationella människorättsinstrument som människorättsrådet har inrättat. Parlamentet beklagar än en gång att ingen EU-medlemsstat har ratificerat konventionen om skydd av alla migrerande arbetstagares och deras familjemedlemmars rättigheter. Parlamentet påpekar på nytt att flera medlemsstater ännu inte har antagit och/eller ratificerat konventionen till skydd för alla människor mot påtvingade försvinnanden, det fakultativa protokollet till konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning respektive det fakultativa protokollet till Internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Parlamentet uppmanar än en gång alla medlemsstater att ratificera dessa konventioner och protokoll. Parlamentet betonar vikten av att medlemsstaterna sänder in sina regelbundet återkommande rapporter till FN:s övervakningsorgan i tid. Parlamentet uppmanar EU att aktivt ta fram en EU-ståndpunkt om aggressionsbrott och Kampalaändringarna. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet betonar vikten av att EU:s medlemsstater stöder FN:s människorättsråd genom att tillsammans verka för de mänskliga rättigheternas odelbarhet och allmängiltighet och i synnerhet genom att ratificera alla de internationella människorättsinstrument som människorättsrådet har inrättat. Parlamentet beklagar än en gång att ingen EU-medlemsstat har ratificerat konventionen om skydd av alla migrerande arbetstagares och deras familjemedlemmars rättigheter. Parlamentet påpekar på nytt att flera medlemsstater ännu inte har antagit och/eller ratificerat konventionen till skydd för alla människor mot påtvingade försvinnanden, det fakultativa protokollet till konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning respektive det fakultativa protokollet till Internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Parlamentet uppmanar än en gång alla medlemsstater att ratificera dessa konventioner och protokoll. Parlamentet betonar vikten av att medlemsstaterna sänder in sina regelbundet återkommande rapporter till FN:s övervakningsorgan i tid. Parlamentet uppmanar EU att aktivt ta fram en EU-ståndpunkt om aggressionsbrott och Kampalaändringarna.

| 62. | Europaparlamentet upprepar vikten av EU:s fortsatta stöd till försvar för ett oberoende kontor för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, så att detta kan fortsätta att utföra sina uppgifter på ett ändamålsenligt och opartiskt sätt. För ett opartiskt och välfungerande kontor för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter är det avgörande att det garanteras tillräcklig finansiering, särskilt mot bakgrund av det aktuella behovet att öppna nya regionala kontor för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter till följd av situationer som uppstår. Parlamentet understryker vikten av att säkra tillräcklig finansiering för att täcka fördragsorganens ökande arbetsbörda. Parlamentet uppmanar EU att inta en ledande roll för att se till att systemet med fördragsorgan fungerar väl, även i fråga om tillräcklig finansiering. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet upprepar vikten av EU:s fortsatta stöd till försvar för ett oberoende kontor för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, så att detta kan fortsätta att utföra sina uppgifter på ett ändamålsenligt och opartiskt sätt. För ett opartiskt och välfungerande kontor för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter är det avgörande att det garanteras tillräcklig finansiering, särskilt mot bakgrund av det aktuella behovet att öppna nya regionala kontor för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter till följd av situationer som uppstår. Parlamentet understryker vikten av att säkra tillräcklig finansiering för att täcka fördragsorganens ökande arbetsbörda. Parlamentet uppmanar EU att inta en ledande roll för att se till att systemet med fördragsorgan fungerar väl, även i fråga om tillräcklig finansiering.

| 63. | Europaparlamentet bekräftar att skyddet av människorättsförsvarare prioriteras högt inom EU:s människorättspolitik. Parlamentet sätter därför stort värde på det praktiska och ekonomiska stöd som avsatts inom ramen för det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter för att skydda och stödja människorättsförsvarare i akuta lägen. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet bekräftar att skyddet av människorättsförsvarare prioriteras högt inom EU:s människorättspolitik. Parlamentet sätter därför stort värde på det praktiska och ekonomiska stöd som avsatts inom ramen för det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter för att skydda och stödja människorättsförsvarare i akuta lägen.

o

o o

| 64. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s säkerhetsråd, FN:s generalsekreterare, ordföranden för FN:s sextioåttonde generalförsamling, ordföranden för FN:s råd för mänskliga rättigheter, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter samt den arbetsgrupp mellan EU och FN som inrättats av utskottet för utrikesfrågor. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s säkerhetsråd, FN:s generalsekreterare, ordföranden för FN:s sextioåttonde generalförsamling, ordföranden för FN:s råd för mänskliga rättigheter, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter samt den arbetsgrupp mellan EU och FN som inrättats av utskottet för utrikesfrågor.

---

(1)  EUT C 332 E, 15.11.2013, s. 114.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2013)0055.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2013)0575.

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/250 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/250

---

P7_TA(2014)0253

Ryssland: domarna mot demonstranter som deltog i händelserna på Bolotnajatorget

Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2014 om Ryssland: domarna mot demonstranter som deltog i händelserna på Bolotnajatorget (2014/2628(RSP))

(2017/C 378/29)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ryssland, i synnerhet resolutionen av den 13 juni 2013 om rättsstatsprincipen i Ryssland (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ryssland, i synnerhet resolutionen av den 13 juni 2013 om rättsstatsprincipen i Ryssland (1),

| — | med beaktande av uttalandet av en talesperson för den vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 24 februari 2014 om domarna mot demonstranter som deltog i händelserna på Bolotnajatorget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av en talesperson för den vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 24 februari 2014 om domarna mot demonstranter som deltog i händelserna på Bolotnajatorget,

| — | med beaktande av Rysslands författning, särskilt artikel 118, enligt vilken rättskipning i Ryssland endast får utövas av domstolar, och artikel 120, enligt vilken domare är oberoende och endast lyder under den ryska författningen och den federala lagstiftningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Rysslands författning, särskilt artikel 118, enligt vilken rättskipning i Ryssland endast får utövas av domstolar, och artikel 120, enligt vilken domare är oberoende och endast lyder under den ryska författningen och den federala lagstiftningen,

| — | med beaktande av människorättssamråden mellan EU och Ryssland den 28 november 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av människorättssamråden mellan EU och Ryssland den 28 november 2013,

| — | med beaktande av rapporten från Europarådets kommitté för förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning av den 17 december 2013 om dess periodvisa besök i Ryssland, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Europarådets kommitté för förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning av den 17 december 2013 om dess periodvisa besök i Ryssland,

| — | med beaktande av uttalandet från Rysslands ombudsman för mänskliga rättigheter, Vladimir Lukin, av den 4 mars 2014 om offentliga demonstrationer i Moskva och de åtgärder som de brottsbekämpande organen hade vidtagit, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från Rysslands ombudsman för mänskliga rättigheter, Vladimir Lukin, av den 4 mars 2014 om offentliga demonstrationer i Moskva och de åtgärder som de brottsbekämpande organen hade vidtagit,

| — | med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Ryska federationen är fullvärdig medlem av Europarådet och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) och har därmed förbundit sig att respektera principerna om demokrati, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna. Till följd av de upprepade fallen av allvarliga kränkningar av rättsstatsprincipen och antagandet av restriktiva lagar de senaste månaderna, ökar oron över huruvida Ryssland lever upp till sina internationella och nationella åtaganden. |
| --- | --- |

A.

Ryska federationen är fullvärdig medlem av Europarådet och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) och har därmed förbundit sig att respektera principerna om demokrati, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna. Till följd av de upprepade fallen av allvarliga kränkningar av rättsstatsprincipen och antagandet av restriktiva lagar de senaste månaderna, ökar oron över huruvida Ryssland lever upp till sina internationella och nationella åtaganden.

| B. | Den 6 maj 2012, dagen innan president Vladimir Putin skulle sväras in, inträffade sporadiska sammandrabbningar mellan polisen och några tiotal av de uppskattningsvis tiotusentals demonstranterna på Bolotnajatorget. |
| --- | --- |

B.

Den 6 maj 2012, dagen innan president Vladimir Putin skulle sväras in, inträffade sporadiska sammandrabbningar mellan polisen och några tiotal av de uppskattningsvis tiotusentals demonstranterna på Bolotnajatorget.

| C. | Cirka 600 aktivister hölls gripna en kortare tid och 28 personer ställdes inför rätta. Myndigheterna startade en utredning av demonstranternas agerande och betecknade det som ”massupplopp”, vilket enligt rysk lag är massåtgärder som inkluderar ”våld, pogromer, förstörelse av egendom, användning av skjutvapen eller väpnat motstånd mot myndigheterna”. Myndigheterna har hävdat att våldet var planerat och utgjorde en del av en konspiration för att destabilisera landet och störta regeringen. |
| --- | --- |

C.

Cirka 600 aktivister hölls gripna en kortare tid och 28 personer ställdes inför rätta. Myndigheterna startade en utredning av demonstranternas agerande och betecknade det som ”massupplopp”, vilket enligt rysk lag är massåtgärder som inkluderar ”våld, pogromer, förstörelse av egendom, användning av skjutvapen eller väpnat motstånd mot myndigheterna”. Myndigheterna har hävdat att våldet var planerat och utgjorde en del av en konspiration för att destabilisera landet och störta regeringen.

| D. | Flera rättegångar och rättsliga förfaranden under de senaste åren har väckt tvivel om det ryska rättsväsendets oberoende och opartiskhet. |
| --- | --- |

D.

Flera rättegångar och rättsliga förfaranden under de senaste åren har väckt tvivel om det ryska rättsväsendets oberoende och opartiskhet.

| E. | Ett antal ryska och internationella människorättsorganisationer rapporterade om att oproportionerliga åtgärder, aggressivt agerande och överdrivet användande av våld från säkerhetsstyrkornas sida ledde till att våldet bröt ut och följdes av godtyckliga gripanden av demonstranter. Rysslands ombudsman för mänskliga rättigheter bekräftade i sin utvärdering att anklagelserna om massupplopp var ogrundade. |
| --- | --- |

E.

Ett antal ryska och internationella människorättsorganisationer rapporterade om att oproportionerliga åtgärder, aggressivt agerande och överdrivet användande av våld från säkerhetsstyrkornas sida ledde till att våldet bröt ut och följdes av godtyckliga gripanden av demonstranter. Rysslands ombudsman för mänskliga rättigheter bekräftade i sin utvärdering att anklagelserna om massupplopp var ogrundade.

| F. | Den 24 februari 2014 fann en rysk domstol åtta av demonstranterna skyldiga, och dömde dem till villkorliga straff eller upp till fyra års fängelse. Dessförinnan hade ytterligare tre långa fängelsestraff utdömts under 2013 och aktivisten Michail Kosenko hade dömts till psykiatrisk tvångsvård. |
| --- | --- |

F.

Den 24 februari 2014 fann en rysk domstol åtta av demonstranterna skyldiga, och dömde dem till villkorliga straff eller upp till fyra års fängelse. Dessförinnan hade ytterligare tre långa fängelsestraff utdömts under 2013 och aktivisten Michail Kosenko hade dömts till psykiatrisk tvångsvård.

| G. | Ett stort antal gripanden gjordes den 21 och 24 februari 2014 vid fredliga demonstrationer till stöd för de åtalade från Bolotnajatorget. Över 200 personer som hade samlats utanför Zamoskvoretskijs distriktsdomstol den 24 februari 2014 för att höra när domen lästes upp hölls gripna i flera timmar. Oppositionsledarna Boris Nemtsov och Aleksej Navalnyj dömdes därefter till 10 dagar i fängelse. Aleksej Navalnyj har satts i husarrest i två månader och den 5 mars 2014 fick han en elektronisk boja för att man skulle kunna övervaka honom. |
| --- | --- |

G.

Ett stort antal gripanden gjordes den 21 och 24 februari 2014 vid fredliga demonstrationer till stöd för de åtalade från Bolotnajatorget. Över 200 personer som hade samlats utanför Zamoskvoretskijs distriktsdomstol den 24 februari 2014 för att höra när domen lästes upp hölls gripna i flera timmar. Oppositionsledarna Boris Nemtsov och Aleksej Navalnyj dömdes därefter till 10 dagar i fängelse. Aleksej Navalnyj har satts i husarrest i två månader och den 5 mars 2014 fick han en elektronisk boja för att man skulle kunna övervaka honom.

| H. | De ryska myndigheterna utvidgar sina massövervakningsprogram. Dessa program, tillsammans med lagstiftningen mot hbt-personer och lagar som begränsar icke-statliga organisationers verksamhet, ger de ryska myndigheterna ett mycket kraftfullt verktyg för att övervaka och förtrycka oppositionella röster. |
| --- | --- |

H.

De ryska myndigheterna utvidgar sina massövervakningsprogram. Dessa program, tillsammans med lagstiftningen mot hbt-personer och lagar som begränsar icke-statliga organisationers verksamhet, ger de ryska myndigheterna ett mycket kraftfullt verktyg för att övervaka och förtrycka oppositionella röster.

| I. | Situationen för de mänskliga rättigheterna i Ryssland har försämrats under de senaste åren och de ryska myndigheterna har nyligen antagit en rad lagar som innehåller oklara bestämmelser, och som skulle kunna användas för att begränsa oppositionen och civilsamhällets aktörer ytterligare och för att lägga hinder i vägen för yttrande- och mötesfriheten. Denna insats har inkluderat polisraider, beslagtagning av egendom, administrativa böter och andra åtgärder som syftar till att avhålla civilsamhällets organisationer från att bedriva sin verksamhet. |
| --- | --- |

I.

Situationen för de mänskliga rättigheterna i Ryssland har försämrats under de senaste åren och de ryska myndigheterna har nyligen antagit en rad lagar som innehåller oklara bestämmelser, och som skulle kunna användas för att begränsa oppositionen och civilsamhällets aktörer ytterligare och för att lägga hinder i vägen för yttrande- och mötesfriheten. Denna insats har inkluderat polisraider, beslagtagning av egendom, administrativa böter och andra åtgärder som syftar till att avhålla civilsamhällets organisationer från att bedriva sin verksamhet.

| J. | Ledarna för de oppositionella partierna och rörelserna utsätts för trakasserier av de ryska myndigheterna, och en del av dem sitter häktade för olika anklagelser, däribland Ilja Jasjin, ledare för solidaritetsrörelsen, Gleb Fetisov, medordförande för alliansen av gröna och socialdemokrater samt Jevgenij Vitisjko, miljöaktivist och framstående ledare för Jabloko. |
| --- | --- |

J.

Ledarna för de oppositionella partierna och rörelserna utsätts för trakasserier av de ryska myndigheterna, och en del av dem sitter häktade för olika anklagelser, däribland Ilja Jasjin, ledare för solidaritetsrörelsen, Gleb Fetisov, medordförande för alliansen av gröna och socialdemokrater samt Jevgenij Vitisjko, miljöaktivist och framstående ledare för Jabloko.

| K. | Europarådets kommitté mot tortyr fastställde i december 2013 ett antal fall av misshandel och tortyr av fångar från de brottsbekämpande organens och polisens sida. |
| --- | --- |

K.

Europarådets kommitté mot tortyr fastställde i december 2013 ett antal fall av misshandel och tortyr av fångar från de brottsbekämpande organens och polisens sida.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över processerna mot demonstranterna från Bolotnajatorget då dessa var mycket bristfälliga från början och utgjordes av politiskt motiverade anklagelser. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uttrycker djup oro över processerna mot demonstranterna från Bolotnajatorget då dessa var mycket bristfälliga från början och utgjordes av politiskt motiverade anklagelser.

| 2. | Europaparlamentet anser att åtalen och domarna mot demonstranterna inte verkar stå i proportion till händelserna och de brott de anklagas för. Parlamentet anser att med tanke på bristerna i processen och den långa häktningstiden, leder domarna i rättegången återigen till att rättsstaten måste ifrågasättas. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att åtalen och domarna mot demonstranterna inte verkar stå i proportion till händelserna och de brott de anklagas för. Parlamentet anser att med tanke på bristerna i processen och den långa häktningstiden, leder domarna i rättegången återigen till att rättsstaten måste ifrågasättas.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar det ryska rättsväsendet att se över domarna i överklagandeförfarandet och att frige de åtta demonstranterna samt Michail Kosenko, som dömdes till psykiatrisk tvångsvård efter händelserna på Bolotnajatorget. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar det ryska rättsväsendet att se över domarna i överklagandeförfarandet och att frige de åtta demonstranterna samt Michail Kosenko, som dömdes till psykiatrisk tvångsvård efter händelserna på Bolotnajatorget.

| 4. | Europaparlamentet uttrycker även sin oro över gripandet av ett stort antal fredliga demonstranter efter Boltnajadomarna och kräver att alla åtal mot demonstranterna läggs ner. Parlamentet kräver dessutom att den ryska regeringen respekterar alla medborgares rätt att åtnjuta sina grundläggande friheter och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uttrycker även sin oro över gripandet av ett stort antal fredliga demonstranter efter Boltnajadomarna och kräver att alla åtal mot demonstranterna läggs ner. Parlamentet kräver dessutom att den ryska regeringen respekterar alla medborgares rätt att åtnjuta sina grundläggande friheter och mänskliga rättigheter.

| 5. | Europaparlamentet upprepar betydelsen av att Ryssland till fullo lever upp till de internationella rättsliga åtaganden som följer av medlemskapet i Europarådet och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa, samt respekterar de grundläggande mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen i enlighet med Europakonventionen samt den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. Parlamentet konstaterar att den senaste tidens utveckling går stick i stäv med de reformer som behövs för att förbättra demokratin, rättsstatsprincipen och rättsväsendets oberoende i Ryssland. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet upprepar betydelsen av att Ryssland till fullo lever upp till de internationella rättsliga åtaganden som följer av medlemskapet i Europarådet och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa, samt respekterar de grundläggande mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen i enlighet med Europakonventionen samt den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. Parlamentet konstaterar att den senaste tidens utveckling går stick i stäv med de reformer som behövs för att förbättra demokratin, rättsstatsprincipen och rättsväsendets oberoende i Ryssland.

| 6. | Europaparlamentet är bekymrat över utvecklingen i Ryssland när det gäller respekten för och skyddet av de mänskliga rättigheterna och respekten för gemensamt överenskomna demokratiska principer, regler och förfaranden, särskilt med avseende på lagen om utländska agenter, lagar mot hbt-personer, återkriminaliseringen av ärekränkning, lagen om förräderi och den lagstiftning som reglerar offentliga protester. Parlamentet uppmanar med eftertryck Ryssland att följa sina internationella åtaganden som medlem i Europarådet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet är bekymrat över utvecklingen i Ryssland när det gäller respekten för och skyddet av de mänskliga rättigheterna och respekten för gemensamt överenskomna demokratiska principer, regler och förfaranden, särskilt med avseende på lagen om utländska agenter, lagar mot hbt-personer, återkriminaliseringen av ärekränkning, lagen om förräderi och den lagstiftning som reglerar offentliga protester. Parlamentet uppmanar med eftertryck Ryssland att följa sina internationella åtaganden som medlem i Europarådet.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar den ryska regeringen att vidta konkreta åtgärder för att åtgärda den försämrade situationen för de mänskliga rättigheterna, i synnerhet genom att upphöra med trakasserikampanjerna mot civilsamhällets organisationer och aktivister. Parlamentet uppmanar de ryska verkställande och lagstiftande organen att återbehandla och därefter upphäva de nya lagar och åtgärder som bryter mot de uttalade åtagandena rörande mänskliga rättigheter och grundläggande friheter som landet har gjort genom sitt medlemskap i Europarådet, samt att beakta de förslag som ombudsmannen för de mänskliga rättigheterna och rådet för de mänskliga rättigheterna har lagt fram för Ryska federationens president. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar den ryska regeringen att vidta konkreta åtgärder för att åtgärda den försämrade situationen för de mänskliga rättigheterna, i synnerhet genom att upphöra med trakasserikampanjerna mot civilsamhällets organisationer och aktivister. Parlamentet uppmanar de ryska verkställande och lagstiftande organen att återbehandla och därefter upphäva de nya lagar och åtgärder som bryter mot de uttalade åtagandena rörande mänskliga rättigheter och grundläggande friheter som landet har gjort genom sitt medlemskap i Europarådet, samt att beakta de förslag som ombudsmannen för de mänskliga rättigheterna och rådet för de mänskliga rättigheterna har lagt fram för Ryska federationens president.

| 8. | Europaparlamentet kräver att de ryska rättsliga och brottsbekämpande myndigheterna utför sitt arbete på ett opartiskt och oberoende sätt. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet kräver att de ryska rättsliga och brottsbekämpande myndigheterna utför sitt arbete på ett opartiskt och oberoende sätt.

| 9. | Europaparlamentet betonar att mötesfriheten i Ryska federationen garanteras genom artikel 31 i den ryska författningen och genom Europakonventionen, som Ryssland har undertecknat, vilket innebär att de ryska myndigheterna är skyldiga att respektera den. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar att mötesfriheten i Ryska federationen garanteras genom artikel 31 i den ryska författningen och genom Europakonventionen, som Ryssland har undertecknat, vilket innebär att de ryska myndigheterna är skyldiga att respektera den.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar Ryssland att anpassa sina övervakningsprogram till Europakonventionen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar Ryssland att anpassa sina övervakningsprogram till Europakonventionen.

| 11. | Europaparlamentet beklagar de fortsatta angreppen mot medborgare som kritiserar regimen och mot de återstående oberoende mediebolagen, däribland TV Dozjd (regn) och radiostationen Echo Moskvy. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet beklagar de fortsatta angreppen mot medborgare som kritiserar regimen och mot de återstående oberoende mediebolagen, däribland TV Dozjd (regn) och radiostationen Echo Moskvy.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar den höga representanten och utrikestjänsten att se till att alla fall med personer som åtalas av politiska skäl tas upp vid överläggningar om mänskliga rättigheter mellan EU och Ryssland, och att Rysslands representanter i dessa överläggningar uppmanas att ge ett formellt svar i varje enskilt fall. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar den höga representanten och utrikestjänsten att se till att alla fall med personer som åtalas av politiska skäl tas upp vid överläggningar om mänskliga rättigheter mellan EU och Ryssland, och att Rysslands representanter i dessa överläggningar uppmanas att ge ett formellt svar i varje enskilt fall.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar rådets och kommissionens ordförande, samt vice ordföranden/höga representanten att fortsätta att följa dessa fall noggrant och att ta upp dessa frågor i olika former och vid möten med Ryssland samt att återrapportera till parlamentet om diskussionerna med de ryska myndigheterna. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar rådets och kommissionens ordförande, samt vice ordföranden/höga representanten att fortsätta att följa dessa fall noggrant och att ta upp dessa frågor i olika former och vid möten med Ryssland samt att återrapportera till parlamentet om diskussionerna med de ryska myndigheterna.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar rådet att utveckla en enhetlig politik gentemot Ryssland där de 28 EU-medlemsstaterna och EU:s institutioner åläggs att skicka ett kraftfullt gemensamt budskap rörande mänskliga rättigheter i förhållandet mellan EU och Ryssland samt kräva att Ryssland upphör med inskränkningarna av yttrande-, mötes- och föreningsfriheten. Parlamentet vill att detta budskap uttrycks i utrikesrådets slutsatser. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar rådet att utveckla en enhetlig politik gentemot Ryssland där de 28 EU-medlemsstaterna och EU:s institutioner åläggs att skicka ett kraftfullt gemensamt budskap rörande mänskliga rättigheter i förhållandet mellan EU och Ryssland samt kräva att Ryssland upphör med inskränkningarna av yttrande-, mötes- och föreningsfriheten. Parlamentet vill att detta budskap uttrycks i utrikesrådets slutsatser.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar den höga representanten och utrikestjänsten att se till att unionen tar tillvara varje möjlighet att, inom ramarna för den ryska lagstiftningen, ha kontakt med och stödja det ryska civilsamhällets organisationer, inklusive de som verkar för att främja demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar den höga representanten och utrikestjänsten att se till att unionen tar tillvara varje möjlighet att, inom ramarna för den ryska lagstiftningen, ha kontakt med och stödja det ryska civilsamhällets organisationer, inklusive de som verkar för att främja demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att, i samband med den pågående programplaneringen av EU:s ekonomiska instrument, öka det ekonomiska stödet till det ryska civilsamhället genom det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter och medlen till civilsamhället och lokala myndigheter, samt att inkludera forum för civilsamhället mellan EU och Ryssland i partnerskapsinstrumentet för att säkerställa ett hållbart och trovärdigt långsiktigt stöd. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att, i samband med den pågående programplaneringen av EU:s ekonomiska instrument, öka det ekonomiska stödet till det ryska civilsamhället genom det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter och medlen till civilsamhället och lokala myndigheter, samt att inkludera forum för civilsamhället mellan EU och Ryssland i partnerskapsinstrumentet för att säkerställa ett hållbart och trovärdigt långsiktigt stöd.

| 17. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Europarådet, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa och Ryska federationens president, regering och parlament. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Europarådet, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa och Ryska federationens president, regering och parlament.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2013)0284.

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/253 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/253

---

P7_TA(2014)0254

Inledande av överläggningar om att utesluta Uganda och Nigeria från Cotonouavtalet mot bakgrund av den nyligen antagna lagstiftningen om ytterligare kriminalisering av homosexualitet

Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2014 om inledande av ett samrådsförfarande för att tills vidare avbryta Cotonouavtalets tillämpning på Uganda och Nigeria mot bakgrund av den nyligen antagna lagstiftningen om ytterligare kriminalisering av homosexualitet (2014/2634(RSP))

(2017/C 378/30)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av de internationella förpliktelserna och instrumenten på människorättsområdet, inbegripet de som ingår i FN:s konventioner om mänskliga rättigheter och i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, som garanterar de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och förbjuder diskriminering, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de internationella förpliktelserna och instrumenten på människorättsområdet, inbegripet de som ingår i FN:s konventioner om mänskliga rättigheter och i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, som garanterar de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och förbjuder diskriminering,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor samt Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor samt Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter,

| — | med beaktande av FN:s människorättsråds resolution 17/19 av den 17 juni 2011 om mänskliga rättigheter, sexuell läggning och könsidentitet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s människorättsråds resolution 17/19 av den 17 juni 2011 om mänskliga rättigheter, sexuell läggning och könsidentitet,

| — | med beaktande av den andra översynen av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS), å ena sidan, och Europeiska unionen och dess medlemsstater, å andra sidan (Cotonouavtalet), och av de klausuler om mänskliga rättigheter och folkhälsa samt de åtaganden som återfinns i detta, särskilt artiklarna 8.4, 9, 31a e och 96, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den andra översynen av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS), å ena sidan, och Europeiska unionen och dess medlemsstater, å andra sidan (Cotonouavtalet), och av de klausuler om mänskliga rättigheter och folkhälsa samt de åtaganden som återfinns i detta, särskilt artiklarna 8.4, 9, 31a e och 96,

| — | med beaktande av artiklarna 2, 3.5, 21, 24, 29 och 31 i fördraget om Europeiska unionen och artiklarna 10 och 215 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, enligt vilka EU och dess medlemsstater i sina förbindelser med övriga världen ska respektera och främja de universella mänskliga rättigheterna och skyddet av enskilda samt anta restriktiva åtgärder i fall av grova brott mot de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 3.5, 21, 24, 29 och 31 i fördraget om Europeiska unionen och artiklarna 10 och 215 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, enligt vilka EU och dess medlemsstater i sina förbindelser med övriga världen ska respektera och främja de universella mänskliga rättigheterna och skyddet av enskilda samt anta restriktiva åtgärder i fall av grova brott mot de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av riktlinjerna för att främja och skydda de mänskliga rättigheterna för homosexuella, bisexuella, transpersoner och intersexuella (hbti-personer), som antogs av rådet den 24 juni 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av riktlinjerna för att främja och skydda de mänskliga rättigheterna för homosexuella, bisexuella, transpersoner och intersexuella (hbti-personer), som antogs av rådet den 24 juni 2013,

| — | med beaktande av uttalandet av den 15 januari 2014 från Catherine Ashton, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, i vilket hon uttryckte sin oro över undertecknandet av en lag om förbud mot äktenskap mellan personer av samma kön i Nigeria, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 15 januari 2014 från Catherine Ashton, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, i vilket hon uttryckte sin oro över undertecknandet av en lag om förbud mot äktenskap mellan personer av samma kön i Nigeria,

| — | med beaktande av uttalandet av den 20 december 2013 från vice ordföranden/den höga representanten om antagandet av lagen mot homosexualitet i Uganda, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 20 december 2013 från vice ordföranden/den höga representanten om antagandet av lagen mot homosexualitet i Uganda,

| — | med beaktande av president Obamas uttalande av den 16 februari 2014 om antagandet av lagen mot homosexualitet i Uganda och hans uppmaning till president Museveni att inte skriva under lagen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av president Obamas uttalande av den 16 februari 2014 om antagandet av lagen mot homosexualitet i Uganda och hans uppmaning till president Museveni att inte skriva under lagen,

| — | med beaktande av uttalandet av den 18 februari 2014 från vice ordföranden/den höga representanten om lagstiftning mot homosexualitet i Uganda, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 18 februari 2014 från vice ordföranden/den höga representanten om lagstiftning mot homosexualitet i Uganda,

| — | med beaktande av uttalandet av den 25 februari 2014 från Ban Ki-moon, i vilket han vädjade till de ugandiska myndigheterna att se över eller upphäva landets lag mot homosexualitet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 25 februari 2014 från Ban Ki-moon, i vilket han vädjade till de ugandiska myndigheterna att se över eller upphäva landets lag mot homosexualitet,

| — | med beaktande av förklaringen av den 4 mars 2014 från den höga representanten på Europeiska unionens vägnar om den ugandiska lagen mot homosexualitet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen av den 4 mars 2014 från den höga representanten på Europeiska unionens vägnar om den ugandiska lagen mot homosexualitet,

| — | mot beaktande av sin resolution av den 5 juli 2012 om våldet mot lesbiska kvinnor och rättigheterna för homosexuella, bisexuella, transpersoner och intersexuella personer (hbti-personer) i Afrika (1), sin ståndpunkt av den 13 juni 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet om ändring för andra gången av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 och ändrat första gången i Luxemburg den 25 juni 2005 (2), samt sin resolution av den 11 december 2013 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2012 och Europeiska unionens politik på området (3), |
| --- | --- |

—

mot beaktande av sin resolution av den 5 juli 2012 om våldet mot lesbiska kvinnor och rättigheterna för homosexuella, bisexuella, transpersoner och intersexuella personer (hbti-personer) i Afrika (1), sin ståndpunkt av den 13 juni 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet om ändring för andra gången av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 och ändrat första gången i Luxemburg den 25 juni 2005 (2), samt sin resolution av den 11 december 2013 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2012 och Europeiska unionens politik på området (3),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 17 december 2009 om Uganda: förslag till lag mot homosexualitet (4), av den 16 december 2010 om Uganda: det så kallade Bahati-lagförslaget och diskriminering mot hbt-personer (5) samt av den 17 februari 2011 om Uganda: mordet på David Kato (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 17 december 2009 om Uganda: förslag till lag mot homosexualitet (4), av den 16 december 2010 om Uganda: det så kallade Bahati-lagförslaget och diskriminering mot hbt-personer (5) samt av den 17 februari 2011 om Uganda: mordet på David Kato (6),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 15 mars 2012 (7) och av den 4 juli 2013 (8) om situationen i Nigeria, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 15 mars 2012 (7) och av den 4 juli 2013 (8) om situationen i Nigeria,

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2014 om nya försök att kriminalisera homosexuella, bisexuella, transpersoner och intersexuella (hbti-personer) (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2014 om nya försök att kriminalisera homosexuella, bisexuella, transpersoner och intersexuella (hbti-personer) (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 september 2011 om mänskliga rättigheter, sexuell läggning och könsidentitet inom ramen för FN (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 september 2011 om mänskliga rättigheter, sexuell läggning och könsidentitet inom ramen för FN (10),

| — | med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Alla människor föds fria och lika i värde och rättigheter. Alla stater är skyldiga att förhindra våld, uppvigling till hat och stigmatisering på grund av individuella egenskaper, däribland sexuell läggning, könsidentitet och könsuttryck. |
| --- | --- |

A.

Alla människor föds fria och lika i värde och rättigheter. Alla stater är skyldiga att förhindra våld, uppvigling till hat och stigmatisering på grund av individuella egenskaper, däribland sexuell läggning, könsidentitet och könsuttryck.

| B. | Europeiska unionens gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (Gusp) syftar till att utveckla och befästa demokratin och rättsstaten och respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. |
| --- | --- |

B.

Europeiska unionens gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (Gusp) syftar till att utveckla och befästa demokratin och rättsstaten och respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.

| C. | I hela 76 länder anses homosexualitet fortfarande vara ett brott, och i fem länder är det belagt med dödsstraff. |
| --- | --- |

C.

I hela 76 länder anses homosexualitet fortfarande vara ett brott, och i fem länder är det belagt med dödsstraff.

| D. | Sexuella handlingar mellan samtyckande personer av samma kön var redan tidigare straffbelagt med fjorton års fängelse i Uganda enligt avsnitt 145 i Ugandas strafflag och med sju års fängelse i Nigeria enligt avsnitt 214 i Nigerias strafflag (eller dödsstraff i de tolv delstater som tillämpar sharialagar). |
| --- | --- |

D.

Sexuella handlingar mellan samtyckande personer av samma kön var redan tidigare straffbelagt med fjorton års fängelse i Uganda enligt avsnitt 145 i Ugandas strafflag och med sju års fängelse i Nigeria enligt avsnitt 214 i Nigerias strafflag (eller dödsstraff i de tolv delstater som tillämpar sharialagar).

| E. | Den 20 december 2013 antog Ugandas parlament ett lagförslag mot homosexualitet som straffbelägger personer som ger stöd åt hbti-personers rättigheter med upp till sju års fängelse, personer som håller med hus, rum, lokal eller någon typ av plats för ”homosexuella ändamål” med sju års fängelse samt ”återfallsförbrytare” eller hiv-positiva förbrytare med livstids fängelse. Lagen skrevs under den 24 februari 2014 av Republiken Ugandas president, Yoweri Museveni Kaguta. |
| --- | --- |

E.

Den 20 december 2013 antog Ugandas parlament ett lagförslag mot homosexualitet som straffbelägger personer som ger stöd åt hbti-personers rättigheter med upp till sju års fängelse, personer som håller med hus, rum, lokal eller någon typ av plats för ”homosexuella ändamål” med sju års fängelse samt ”återfallsförbrytare” eller hiv-positiva förbrytare med livstids fängelse. Lagen skrevs under den 24 februari 2014 av Republiken Ugandas president, Yoweri Museveni Kaguta.

| F. | De ugandiska myndigheterna har antagit en lag mot pornografi och en lag om upprätthållande av den allmänna ordningen som utgör ytterligare angrepp på de mänskliga rättigheterna och icke-statliga organisationer som försvarar de mänskliga rättigheterna. Detta vittnar om det krympande utrymmet och det allt sämre politiska klimatet för det civila samhället. |
| --- | --- |

F.

De ugandiska myndigheterna har antagit en lag mot pornografi och en lag om upprätthållande av den allmänna ordningen som utgör ytterligare angrepp på de mänskliga rättigheterna och icke-statliga organisationer som försvarar de mänskliga rättigheterna. Detta vittnar om det krympande utrymmet och det allt sämre politiska klimatet för det civila samhället.

| G. | Den 17 december 2013 antog den nigerianska senaten ett lagförslag om förbud mot äktenskap mellan personer av samma kön, enligt vilket personer i en homosexuell relation bestraffas med upp till fjorton års fängelse och personer som bevittnar homosexuella vigslar eller bedriver eller är medlemmar i klubbar, organisationer eller föreningar för hbti-personer bestraffas med upp till tio års fängelse. Lagen skrevs under av president Goodluck Jonathan i januari 2014. |
| --- | --- |

G.

Den 17 december 2013 antog den nigerianska senaten ett lagförslag om förbud mot äktenskap mellan personer av samma kön, enligt vilket personer i en homosexuell relation bestraffas med upp till fjorton års fängelse och personer som bevittnar homosexuella vigslar eller bedriver eller är medlemmar i klubbar, organisationer eller föreningar för hbti-personer bestraffas med upp till tio års fängelse. Lagen skrevs under av president Goodluck Jonathan i januari 2014.

| H. | Ett antal medier, personer från allmänheten och politiska och religiösa ledare i båda länderna försöker i allt större utsträckning skrämma hbti-personer, inskränka deras rättigheter och rättigheterna för frivilligorganisationer och människorättsgrupper samt legitimera våld mot dem. Kort efter det att president Museveni skrivit under lagen publicerade en ugandisk tabloidtidning en lista med namn och bild på 200 homosexuella ugandier, med allvarliga negativa konsekvenser för deras personliga säkerhet. Medierna har rapporterat om ett ökande antal gripanden och våldsdåd mot hbti-personer i Nigeria. |
| --- | --- |

H.

Ett antal medier, personer från allmänheten och politiska och religiösa ledare i båda länderna försöker i allt större utsträckning skrämma hbti-personer, inskränka deras rättigheter och rättigheterna för frivilligorganisationer och människorättsgrupper samt legitimera våld mot dem. Kort efter det att president Museveni skrivit under lagen publicerade en ugandisk tabloidtidning en lista med namn och bild på 200 homosexuella ugandier, med allvarliga negativa konsekvenser för deras personliga säkerhet. Medierna har rapporterat om ett ökande antal gripanden och våldsdåd mot hbti-personer i Nigeria.

| I. | Många stats- och regeringschefer, FN-chefer, regerings- och parlamentsföreträdare, EU (bland annat rådet, parlamentet, kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten) och åtskilliga internationella personligheter har kraftfullt fördömt lagar som kriminaliserar hbti-personer. |
| --- | --- |

I.

Många stats- och regeringschefer, FN-chefer, regerings- och parlamentsföreträdare, EU (bland annat rådet, parlamentet, kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten) och åtskilliga internationella personligheter har kraftfullt fördömt lagar som kriminaliserar hbti-personer.

| J. | EU:s samarbete bör gynna AVS-staternas ansträngningar för att utveckla stödjande rättsliga och politiska ramar och undanröja repressiv lagstiftning, politik och praxis samt stigmatisering och diskriminering som undergräver de mänskliga rättigheterna, ökar sårbarheten för hiv/aids och förhindrar tillgång till förebyggande åtgärder, behandling, vård och stöd beträffande hiv/aids, inbegripet läkemedel, produkter och tjänster för människor som lever med hiv/aids och för de mest riskutsatta befolkningsgrupperna. |
| --- | --- |

J.

EU:s samarbete bör gynna AVS-staternas ansträngningar för att utveckla stödjande rättsliga och politiska ramar och undanröja repressiv lagstiftning, politik och praxis samt stigmatisering och diskriminering som undergräver de mänskliga rättigheterna, ökar sårbarheten för hiv/aids och förhindrar tillgång till förebyggande åtgärder, behandling, vård och stöd beträffande hiv/aids, inbegripet läkemedel, produkter och tjänster för människor som lever med hiv/aids och för de mest riskutsatta befolkningsgrupperna.

| K. | Inom Unaids och den globala fonden för bekämpning av aids, tuberkulos och malaria befarar man att homosexuella, bisexuella och transpersoner samt de 3,4 miljoner hivsmittade medborgarna i Nigeria och Uganda kommer att nekas livsviktig sjukvård, och man kräver att ”lagarnas författningsenlighet snarast möjligt granskas i ljuset av de allvarliga följderna för folkhälsan och de mänskliga rättigheterna”. |
| --- | --- |

K.

Inom Unaids och den globala fonden för bekämpning av aids, tuberkulos och malaria befarar man att homosexuella, bisexuella och transpersoner samt de 3,4 miljoner hivsmittade medborgarna i Nigeria och Uganda kommer att nekas livsviktig sjukvård, och man kräver att ”lagarnas författningsenlighet snarast möjligt granskas i ljuset av de allvarliga följderna för folkhälsan och de mänskliga rättigheterna”.

| L. | Europaparlamentet betonar att ytterligare kriminalisering av umgänge mellan samtyckande vuxna av samma kön kommer att göra det ännu svårare både att uppnå millennieutvecklingsmålen – särskilt med avseende på jämställdhet och sjukdomsbekämpning – och att nå framgång med utvecklingsramen för perioden efter 2015. |
| --- | --- |

L.

Europaparlamentet betonar att ytterligare kriminalisering av umgänge mellan samtyckande vuxna av samma kön kommer att göra det ännu svårare både att uppnå millennieutvecklingsmålen – särskilt med avseende på jämställdhet och sjukdomsbekämpning – och att nå framgång med utvecklingsramen för perioden efter 2015.

| M. | Ett antal medlemsstater, bland annat Nederländerna, Danmark och Sverige, liksom andra länder såsom Förenta staterna och Norge har beslutat att antingen hålla inne bistånd som går till Ugandas regering eller rikta om biståndet från stöd till regeringen till stöd till det civila samhället. |
| --- | --- |

M.

Ett antal medlemsstater, bland annat Nederländerna, Danmark och Sverige, liksom andra länder såsom Förenta staterna och Norge har beslutat att antingen hålla inne bistånd som går till Ugandas regering eller rikta om biståndet från stöd till regeringen till stöd till det civila samhället.

| N. | Enligt artikel 96.1 a i Cotonouavtalet kan ett samrådsförfarande inledas i syfte att tills vidare avbryta avtalets tillämpning på parter som inte uppfyller sina skyldigheter på människorättsområdet enligt artiklarna 8.4 och 9. |
| --- | --- |

N.

Enligt artikel 96.1 a i Cotonouavtalet kan ett samrådsförfarande inledas i syfte att tills vidare avbryta avtalets tillämpning på parter som inte uppfyller sina skyldigheter på människorättsområdet enligt artiklarna 8.4 och 9.

| 1. | Europaparlamentet beklagar djupt antagandet av de nya lagar som utgör allvarliga hot mot den universella rätten till liv, yttrande-, förenings- och mötesfrihet samt frihet från tortyr och grym, omänsklig och förnedrande behandling. Parlamentet upprepar att sexuell läggning och könsidentitet är frågor som faller under individens rätt till privatliv, som garanteras av internationell rätt och nationella konstitutioner. Parlamentet understryker att jämlikhet för hbti-personer är en obestridlig del av de grundläggande mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beklagar djupt antagandet av de nya lagar som utgör allvarliga hot mot den universella rätten till liv, yttrande-, förenings- och mötesfrihet samt frihet från tortyr och grym, omänsklig och förnedrande behandling. Parlamentet upprepar att sexuell läggning och könsidentitet är frågor som faller under individens rätt till privatliv, som garanteras av internationell rätt och nationella konstitutioner. Parlamentet understryker att jämlikhet för hbti-personer är en obestridlig del av de grundläggande mänskliga rättigheterna.

| 2. | Europaparlamentet erinrar om uttalandena från Afrikanska kommissionen och från FN:s kommitté för de mänskliga rättigheterna om att en stat inte har rätt att genom inhemska lagar åsidosätta sina internationella skyldigheter på människorättsområdet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet erinrar om uttalandena från Afrikanska kommissionen och från FN:s kommitté för de mänskliga rättigheterna om att en stat inte har rätt att genom inhemska lagar åsidosätta sina internationella skyldigheter på människorättsområdet.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar Ugandas president att upphäva lagen mot homosexualitet och avsnitt 145 i Ugandas strafflag. Parlamentet uppmanar Nigerias president att upphäva lagen om förbud mot äktenskap mellan personer av samma kön, liksom avsnitten 214 och 217 i Nigerias strafflag, eftersom de kränker internationella människorättsförpliktelser. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar Ugandas president att upphäva lagen mot homosexualitet och avsnitt 145 i Ugandas strafflag. Parlamentet uppmanar Nigerias president att upphäva lagen om förbud mot äktenskap mellan personer av samma kön, liksom avsnitten 214 och 217 i Nigerias strafflag, eftersom de kränker internationella människorättsförpliktelser.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att regeringarna i Uganda och Nigeria genom att underteckna dessa lagar underlåtit att fullgöra en förpliktelse med avseende på respekten för de mänskliga rättigheterna, demokratiska principer eller rättsstatsprincipen enligt artikel 9.2 i Cotonouavtalet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att regeringarna i Uganda och Nigeria genom att underteckna dessa lagar underlåtit att fullgöra en förpliktelse med avseende på respekten för de mänskliga rättigheterna, demokratiska principer eller rättsstatsprincipen enligt artikel 9.2 i Cotonouavtalet.

| 5. | Europaparlamentet upprepar att dessa lagar faller inom tillämpningsområdet för artikel 96.1a b i Cotonouavtalet om särskilt brådskande fall, det vill säga exceptionella fall av särskilt allvarlig och uppenbar kränkning av de mänskliga rättigheterna och den mänskliga värdigheten enligt vad som avses i artikel 9.2, vilket därför kräver en omedelbar reaktion. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet upprepar att dessa lagar faller inom tillämpningsområdet för artikel 96.1a b i Cotonouavtalet om särskilt brådskande fall, det vill säga exceptionella fall av särskilt allvarlig och uppenbar kränkning av de mänskliga rättigheterna och den mänskliga värdigheten enligt vad som avses i artikel 9.2, vilket därför kräver en omedelbar reaktion.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att inleda en förstärkt och brådskande politisk dialog enligt artikel 8 på lokal nivå och ministernivå, med en begäran om att inleda samtal senast vid toppmötet mellan EU och Afrika. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att inleda en förstärkt och brådskande politisk dialog enligt artikel 8 på lokal nivå och ministernivå, med en begäran om att inleda samtal senast vid toppmötet mellan EU och Afrika.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen och medlemsstaterna att se över sin strategi för stöd till utvecklingssamarbete med Uganda och Nigeria och att prioritera en omdirigering av stödet till det civila samhället och andra organisationer framför ett inställande – även sektorsvis – av stödet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen och medlemsstaterna att se över sin strategi för stöd till utvecklingssamarbete med Uganda och Nigeria och att prioritera en omdirigering av stödet till det civila samhället och andra organisationer framför ett inställande – även sektorsvis – av stödet.

| 8. | Europaparlamentet föreslår att Afrikanska unionen (AU) tar ledningen och inrättar en intern kommitté som får i uppgift att granska dessa lagar och frågor. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet föreslår att Afrikanska unionen (AU) tar ledningen och inrättar en intern kommitté som får i uppgift att granska dessa lagar och frågor.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar AU:s och EU:s ledare att ta upp dessa lagar under diskussionerna under det fjärde toppmötet mellan EU och Afrika, som ska hållas den 2–3 april 2014. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar AU:s och EU:s ledare att ta upp dessa lagar under diskussionerna under det fjärde toppmötet mellan EU och Afrika, som ska hållas den 2–3 april 2014.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, eller den höga representanten med stöd av kommissionen, att överväga riktade sanktioner, såsom inrese- och visumförbud, mot de nyckelpersoner som ansvarar för utarbetandet och antagandet av de båda lagarna. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, eller den höga representanten med stöd av kommissionen, att överväga riktade sanktioner, såsom inrese- och visumförbud, mot de nyckelpersoner som ansvarar för utarbetandet och antagandet av de båda lagarna.

| 11. | Europaparlamentet erinrar om domstolens dom av den 7 november 2013, X, Y och Z mot Minister voor Immigratie en Asiel (mål C-199–201/12), i vilken domstolen betonar att personer med en viss sexuell läggning som är föremål för lagar som kriminaliserar deras beteende eller identitet kan utgöra en särskild samhällsgrupp med avseende på att bevilja asyl. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet erinrar om domstolens dom av den 7 november 2013, X, Y och Z mot Minister voor Immigratie en Asiel (mål C-199–201/12), i vilken domstolen betonar att personer med en viss sexuell läggning som är föremål för lagar som kriminaliserar deras beteende eller identitet kan utgöra en särskild samhällsgrupp med avseende på att bevilja asyl.

| 12. | Europaparlamentet beklagar att de afrikanska nationerna, förutom de allmänt ökande sociala, ekonomiska och politiska svårigheterna, hotas av religiös fundamentalism som i allt större utsträckning sätter sin prägel på samhället, med ödesdigra konsekvenser för individens värdighet, utveckling och frihet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet beklagar att de afrikanska nationerna, förutom de allmänt ökande sociala, ekonomiska och politiska svårigheterna, hotas av religiös fundamentalism som i allt större utsträckning sätter sin prägel på samhället, med ödesdigra konsekvenser för individens värdighet, utveckling och frihet.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att ta med ett uttryckligt omnämnande av förbud mot diskriminering på grund av sexuell läggning i ett eventuellt framtida avtal som ersätter Cotonouavtalet, så som parlamentet har krävt vid många tillfällen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att ta med ett uttryckligt omnämnande av förbud mot diskriminering på grund av sexuell läggning i ett eventuellt framtida avtal som ersätter Cotonouavtalet, så som parlamentet har krävt vid många tillfällen.

| 14. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet, Europeiska utrikestjänsten, medlemsstaterna, de nationella regeringarna och parlamenten i Uganda, Nigeria, Demokratiska republiken Kongo och Indien samt presidenterna i Uganda och Nigeria. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet, Europeiska utrikestjänsten, medlemsstaterna, de nationella regeringarna och parlamenten i Uganda, Nigeria, Demokratiska republiken Kongo och Indien samt presidenterna i Uganda och Nigeria.

---

(1)  EUT C 349 E, 29.11.2013, s. 88.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2013)0273.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2013)0575.

(4)  EUT C 286 E, 22.10.2010, s. 25.

(5)  EUT C 169 E, 15.6.2012, s. 134.

(6)  EUT C 188 E, 28.6.2012, s. 62.

(7)  EUT C 251 E, 31.8.2013, s. 97.

(8)  Antagna texter, P7_TA(2013)0335.

(9)  Antagna texter, P7_TA(2014)0046.

(10)  EUT C 56 E, 26.2.2013, s. 100.

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/257 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/257

---

P7_TA(2014)0255

Säkerhet och människohandel i Sinai

Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2014 om säkerhet och människohandel i Sinai (2014/2630(RSP))

(2017/C 378/31)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 15 mars 2012 om människohandel på Sinaihalvön, särskilt fallet Solomon W (1), av den 16 december 2010 om eritreanska flyktingar som hålls som gisslan i Sinai (2) och av den 6 februari 2014 om situationen i Egypten (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 15 mars 2012 om människohandel på Sinaihalvön, särskilt fallet Solomon W (1), av den 16 december 2010 om eritreanska flyktingar som hålls som gisslan i Sinai (2) och av den 6 februari 2014 om situationen i Egypten (3),

| — | med beaktande av uttalandena från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, av den 11 september 2013 om säkerhetsläget i Sinai samt av den 3 och 8 oktober 2013, 24 december 2013, 24 januari 2014 och 17 februari 2014 om terroristattacken i Sinai, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, av den 11 september 2013 om säkerhetsläget i Sinai samt av den 3 och 8 oktober 2013, 24 december 2013, 24 januari 2014 och 17 februari 2014 om terroristattacken i Sinai,

| — | med beaktande av Europols publikation av den 3 mars 2014 om irreguljära migranter från Afrikas horn som har europeiska sponsorer och som kidnappats mot lösen och sitter fångna i Sinai, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europols publikation av den 3 mars 2014 om irreguljära migranter från Afrikas horn som har europeiska sponsorer och som kidnappats mot lösen och sitter fångna i Sinai,

| — | med beaktande av artikel 3 i den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna från 1950, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 3 i den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna från 1950,

| — | med beaktande av AVS–EU-partnerskapsavtalet från Cotonou, |
| --- | --- |

—

med beaktande av AVS–EU-partnerskapsavtalet från Cotonou,

| — | med beaktande av FN:s konvention angående flyktingars rättsliga ställning från 1951 och dess protokoll från 1967, och av FN:s flyktingkommissariats samförståndsavtal med Egyptens regering från 1954, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention angående flyktingars rättsliga ställning från 1951 och dess protokoll från 1967, och av FN:s flyktingkommissariats samförståndsavtal med Egyptens regering från 1954,

| — | med beaktande av Afrikanska enhetsorganisationens konvention om de specifika aspekterna på flyktingproblemen i Afrika, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska enhetsorganisationens konvention om de specifika aspekterna på flyktingproblemen i Afrika,

| — | med beaktande av FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning från 1984 och av Europarådets konvention om åtgärder mot människohandel från 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning från 1984 och av Europarådets konvention om åtgärder mot människohandel från 2005,

| — | med beaktande av tilläggsprotokollet från 2000 om förebyggande, bekämpande och bestraffande av handel med människor, särskilt kvinnor och barn, till FN:s konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet, särskilt artiklarna 6 och 9, |
| --- | --- |

—

med beaktande av tilläggsprotokollet från 2000 om förebyggande, bekämpande och bestraffande av handel med människor, särskilt kvinnor och barn, till FN:s konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet, särskilt artiklarna 6 och 9,

| — | med beaktande av Brysseldeklarationen om förebyggande åtgärder och kamp mot människohandel, antagen den 20 september 2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Brysseldeklarationen om förebyggande åtgärder och kamp mot människohandel, antagen den 20 september 2002,

| — | med beaktande av rådets direktiv 2004/81/EG av den 29 april 2004 om uppehållstillstånd till tredjelandsmedborgare som har fallit offer för människohandel och av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/36/EU av den 5 april 2011 om förebyggande och bekämpande av människohandel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2004/81/EG av den 29 april 2004 om uppehållstillstånd till tredjelandsmedborgare som har fallit offer för människohandel och av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/36/EU av den 5 april 2011 om förebyggande och bekämpande av människohandel,

| — | med beaktande av artiklarna 2, 6.1, 7 och 17 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (”Envar har rätt till lagens skydd mot sådana ingripanden och angrepp”), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 6.1, 7 och 17 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (”Envar har rätt till lagens skydd mot sådana ingripanden och angrepp”),

| — | med beaktande av associeringsavtalet mellan EU och Egypten, särskilt ingressen och artikel 2, |
| --- | --- |

—

med beaktande av associeringsavtalet mellan EU och Egypten, särskilt ingressen och artikel 2,

| — | med beaktande av artikel 89 i Arabrepubliken Egyptens författning och den egyptiska lagen nr 64 från 2010 om bekämpande av människohandel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 89 i Arabrepubliken Egyptens författning och den egyptiska lagen nr 64 från 2010 om bekämpande av människohandel,

| — | med beaktande av Israels lag mot infiltration, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Israels lag mot infiltration,

| — | med beaktande av FN:s flyktingkommissariats riktlinjer om Eritrea, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s flyktingkommissariats riktlinjer om Eritrea,

| — | med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Terroristattacker, spridning av vapen, infiltration av utländska och egyptiska jihadister samt radikalisering av en del av lokalbefolkningen i Sinai har skapat allt större säkerhetsproblem för Egypten, Israel och andra länder i regionen. Säkerhetsläget i Sinai har snabbt försämrats sedan den förre egyptiske presidenten Muhammad Mursi störtades i juli 2013 – flera extremistgrupper destabiliserar säkerheten och över 250 terroristattacker, främst mot egyptiska säkerhetsstyrkor och deras anläggningar, har kostat över 100 människor livet, i första hand poliser och militärpersonal. Terroristattacker i området kring Suezkanalen och mot gasledningar är också en stor oroskälla. |
| --- | --- |

A.

Terroristattacker, spridning av vapen, infiltration av utländska och egyptiska jihadister samt radikalisering av en del av lokalbefolkningen i Sinai har skapat allt större säkerhetsproblem för Egypten, Israel och andra länder i regionen. Säkerhetsläget i Sinai har snabbt försämrats sedan den förre egyptiske presidenten Muhammad Mursi störtades i juli 2013 – flera extremistgrupper destabiliserar säkerheten och över 250 terroristattacker, främst mot egyptiska säkerhetsstyrkor och deras anläggningar, har kostat över 100 människor livet, i första hand poliser och militärpersonal. Terroristattacker i området kring Suezkanalen och mot gasledningar är också en stor oroskälla.

| B. | Extremistisk infiltration undergräver ansträngningarna att återställa säkerheten i Sinai. Olika terroristgrupper med anknytning till eller inspirerade av al-Qaida verkar alltjämt i området. En del av dessa grupper har utvidgat sina terrorhandlingar så att de sträcker sig bortom Sinais gränser. Andra lokala militanta aktörer som verkar i Sinai tillhör inte någon extremistgrupp utan är beväpnade beduiner som är inblandade i smuggling och människohandel. |
| --- | --- |

B.

Extremistisk infiltration undergräver ansträngningarna att återställa säkerheten i Sinai. Olika terroristgrupper med anknytning till eller inspirerade av al-Qaida verkar alltjämt i området. En del av dessa grupper har utvidgat sina terrorhandlingar så att de sträcker sig bortom Sinais gränser. Andra lokala militanta aktörer som verkar i Sinai tillhör inte någon extremistgrupp utan är beväpnade beduiner som är inblandade i smuggling och människohandel.

| C. | Egyptiska väpnade styrkor har nyligen dragit igång militära operationer i Sinai för att bekämpa terrorist- och extremistgrupper och återställa säkerheten. Egyptens regering och säkerhetsstyrkor tycks oförmögna att få säkerhetskrisen i Sinai under kontroll. Laglösheten i regionen gör att kriminella nätverk, människohandlare och andra kriminella gäng kan verka obehindrat utan att straffas. Människohandeln tycks fortsätta med oförminskad kraft trots de egyptiska säkerhetsstyrkornas pågående offensiv i Sinai, som länge har fungerat som smugglingsrutt in och ut ur Gazaremsan. Det finns en oro för att utvecklingen i Sinai tystas ner i medierna. |
| --- | --- |

C.

Egyptiska väpnade styrkor har nyligen dragit igång militära operationer i Sinai för att bekämpa terrorist- och extremistgrupper och återställa säkerheten. Egyptens regering och säkerhetsstyrkor tycks oförmögna att få säkerhetskrisen i Sinai under kontroll. Laglösheten i regionen gör att kriminella nätverk, människohandlare och andra kriminella gäng kan verka obehindrat utan att straffas. Människohandeln tycks fortsätta med oförminskad kraft trots de egyptiska säkerhetsstyrkornas pågående offensiv i Sinai, som länge har fungerat som smugglingsrutt in och ut ur Gazaremsan. Det finns en oro för att utvecklingen i Sinai tystas ner i medierna.

| D. | Den socioekonomiska marginaliseringen av den lokala beduinbefolkningen är en stor anledning till säkerhetsproblemen i Sinai. Invånarna i Sinai har länge lidit av fattigdom, diskriminering och begränsad tillgång till vård och utbildning. Detta har fjärmat dem från de officiella myndigheterna, som negligerar deras belägenhet och ignorerar deras anspråk. |
| --- | --- |

D.

Den socioekonomiska marginaliseringen av den lokala beduinbefolkningen är en stor anledning till säkerhetsproblemen i Sinai. Invånarna i Sinai har länge lidit av fattigdom, diskriminering och begränsad tillgång till vård och utbildning. Detta har fjärmat dem från de officiella myndigheterna, som negligerar deras belägenhet och ignorerar deras anspråk.

| E. | Varje månad flyr tusentals asylsökande och migranter från Afrikas horn från sina hemländer på grund av människorättskränkningar och humanitära kriser. Enbart från Eritrea flyr varje månad upp till 3 000 människor, enligt FN:s särskilde rapportör om människorättssituationen i Eritrea. Enligt uppskattningar har tusentals människor i östra Sudan kidnappats, förts till Egypten och torterats i Sinai. Över 4 000 av dem har dött sedan början av 2008, och runt 1 000 afrikanska flyktingar tros för närvarande sitta i fångenskap. |
| --- | --- |

E.

Varje månad flyr tusentals asylsökande och migranter från Afrikas horn från sina hemländer på grund av människorättskränkningar och humanitära kriser. Enbart från Eritrea flyr varje månad upp till 3 000 människor, enligt FN:s särskilde rapportör om människorättssituationen i Eritrea. Enligt uppskattningar har tusentals människor i östra Sudan kidnappats, förts till Egypten och torterats i Sinai. Över 4 000 av dem har dött sedan början av 2008, och runt 1 000 afrikanska flyktingar tros för närvarande sitta i fångenskap.

| F. | Varje år mister tusentals människor livet eller försvinner i Sinai. Andra, däribland många kvinnor och barn, kidnappas i flyktingläger eller omkringliggande områden, särskilt i det sudanesiska flyktinglägret Shagarab eller på väg till familjeåterföreningar i Sudan eller Etiopien, och hålls som gisslan av människohandlare med krav på lösen. Människohandlarnas offer kränks på det mest avhumaniserande och brutala sätt och utsätts systematiskt för våld och tortyr, våldtäkter och sexuella övergrepp samt tvångsarbete, eller dödas för organhandel. Tortyrläger har upprättats just för detta ändamål enligt offer, grannar och människorättsorganisationer. |
| --- | --- |

F.

Varje år mister tusentals människor livet eller försvinner i Sinai. Andra, däribland många kvinnor och barn, kidnappas i flyktingläger eller omkringliggande områden, särskilt i det sudanesiska flyktinglägret Shagarab eller på väg till familjeåterföreningar i Sudan eller Etiopien, och hålls som gisslan av människohandlare med krav på lösen. Människohandlarnas offer kränks på det mest avhumaniserande och brutala sätt och utsätts systematiskt för våld och tortyr, våldtäkter och sexuella övergrepp samt tvångsarbete, eller dödas för organhandel. Tortyrläger har upprättats just för detta ändamål enligt offer, grannar och människorättsorganisationer.

| G. | Det finns trovärdiga rapporter om att vissa sudanesiska och egyptiska säkerhetsstyrkor varit i maskopi med personer som bedriver människohandel med asylsökande och migranter, och om hur både Sudan och Egypten nästan helt underlåtit att utreda detta och lagföra de ansvariga befattningshavarna och därigenom äventyrat båda ländernas skyldigheter enligt FN:s konvention mot tortyr. De egyptiska myndigheterna förnekar att några sådana fall skulle föreligga. |
| --- | --- |

G.

Det finns trovärdiga rapporter om att vissa sudanesiska och egyptiska säkerhetsstyrkor varit i maskopi med personer som bedriver människohandel med asylsökande och migranter, och om hur både Sudan och Egypten nästan helt underlåtit att utreda detta och lagföra de ansvariga befattningshavarna och därigenom äventyrat båda ländernas skyldigheter enligt FN:s konvention mot tortyr. De egyptiska myndigheterna förnekar att några sådana fall skulle föreligga.

| H. | Människohandel i Sinai är en extremt lukrativ verksamhet för den organiserade brottsligheten. Enligt FN:s flyktingkommissariat har det skapats komplexa nätverk för människohandel bestående av människosmugglare, kidnappare (exempelvis grupper från Rashaidastammen i Eritrea och nordöstra Sudan), förmedlare inuti flyktingläger, mutade militärer, poliser och gränsvakter samt kriminella element inom de egyptiska beduingrupperna. |
| --- | --- |

H.

Människohandel i Sinai är en extremt lukrativ verksamhet för den organiserade brottsligheten. Enligt FN:s flyktingkommissariat har det skapats komplexa nätverk för människohandel bestående av människosmugglare, kidnappare (exempelvis grupper från Rashaidastammen i Eritrea och nordöstra Sudan), förmedlare inuti flyktingläger, mutade militärer, poliser och gränsvakter samt kriminella element inom de egyptiska beduingrupperna.

| I. | De som inte lyckas samla ihop lösensumman blir ofta mördade, och även om den begärda lösensumman betalas finns det ingen garanti för att gisslan kommer att försättas på fri fot. Nya metoder att hantera gisslan som inte lyckas betala lösensumman har uppstått i människohandelskedjan. |
| --- | --- |

I.

De som inte lyckas samla ihop lösensumman blir ofta mördade, och även om den begärda lösensumman betalas finns det ingen garanti för att gisslan kommer att försättas på fri fot. Nya metoder att hantera gisslan som inte lyckas betala lösensumman har uppstått i människohandelskedjan.

| J. | Överlevande från Sinai behöver fysiskt och psykiskt stöd. De flesta överlevande från Sinai hålls emellertid i förvar, förvägras läkarvård och sociala tjänster, uppmanas att skriva på papper som de inte förstår och får inget rättsligt biträde i destinationslandet. Många av dem skickas tillbaka till hemlandet i strid med principen om ”non-refoulment”. |
| --- | --- |

J.

Överlevande från Sinai behöver fysiskt och psykiskt stöd. De flesta överlevande från Sinai hålls emellertid i förvar, förvägras läkarvård och sociala tjänster, uppmanas att skriva på papper som de inte förstår och får inget rättsligt biträde i destinationslandet. Många av dem skickas tillbaka till hemlandet i strid med principen om ”non-refoulment”.

| K. | Det förekommer rapporter om att de egyptiska myndigheterna inte låter FN:s flyktingkommissariat träffa asylsökande och migranter som gripits i Sinai och inte försöker identifiera eventuella offer för människohandel bland dem. Egyptens förbehåll i fråga om FN:s flyktingkonvention begränsar flyktingars rätt till utbildning, social trygghet och arbete. |
| --- | --- |

K.

Det förekommer rapporter om att de egyptiska myndigheterna inte låter FN:s flyktingkommissariat träffa asylsökande och migranter som gripits i Sinai och inte försöker identifiera eventuella offer för människohandel bland dem. Egyptens förbehåll i fråga om FN:s flyktingkonvention begränsar flyktingars rätt till utbildning, social trygghet och arbete.

| L. | Många av offrens anhöriga lever i EU:s medlemsstater. Enligt den senaste publiceringen från Europol har det i flera medlemsstater förekommit rapporter om utpressning inom EU på vägnar av kriminella grupper organiserade av beduiner i Sinai. Det ligger i EU:s intresse att ta reda på vilka kriminella organisationer som är inblandade i utpressningen. |
| --- | --- |

L.

Många av offrens anhöriga lever i EU:s medlemsstater. Enligt den senaste publiceringen från Europol har det i flera medlemsstater förekommit rapporter om utpressning inom EU på vägnar av kriminella grupper organiserade av beduiner i Sinai. Det ligger i EU:s intresse att ta reda på vilka kriminella organisationer som är inblandade i utpressningen.

| M. | Enligt siffror från FN:s flyktingkommissariat härbärgerar Israel 53 000 afrikanska asylsökande som tagit sig in i landet via Egypten sedan 2005. Före juni 2012 tog sig i genomsnitt 1 500 asylsökande i månaden in i Israel via Sinai. Enligt israeliska myndigheter gick antalet ner betydligt under 2013 på grund av färdigställandet av stängslet längs den israelisk-egyptiska gränsen. FN:s flyktingkommissariat har uttryckt oro över en nyligen införd ändring av Israels ”anti-infiltrationslag” som ytterligare inskränker asylsökandes rättigheter. |
| --- | --- |

M.

Enligt siffror från FN:s flyktingkommissariat härbärgerar Israel 53 000 afrikanska asylsökande som tagit sig in i landet via Egypten sedan 2005. Före juni 2012 tog sig i genomsnitt 1 500 asylsökande i månaden in i Israel via Sinai. Enligt israeliska myndigheter gick antalet ner betydligt under 2013 på grund av färdigställandet av stängslet längs den israelisk-egyptiska gränsen. FN:s flyktingkommissariat har uttryckt oro över en nyligen införd ändring av Israels ”anti-infiltrationslag” som ytterligare inskränker asylsökandes rättigheter.

| N. | EU har vid ett flertal tillfällen uppmanat Egypten och Israel att utveckla och förbättra kvaliteten på det stöd och skydd som erbjuds asylsökande och flyktingar som befinner sig på eller reser genom deras territorium. Den 7 november 2013 bad sudanesiska företrädare om EU-hjälp mot människohandel. |
| --- | --- |

N.

EU har vid ett flertal tillfällen uppmanat Egypten och Israel att utveckla och förbättra kvaliteten på det stöd och skydd som erbjuds asylsökande och flyktingar som befinner sig på eller reser genom deras territorium. Den 7 november 2013 bad sudanesiska företrädare om EU-hjälp mot människohandel.

| 1. | Europaparlamentet fördömer den senaste tidens terroristattacker mot säkerhetsstyrkor och civila i Sinai. Parlamentet är djupt oroat över den tilltagande försämringen av säkerhetsläget i Sinai, och uppmanar Egyptens interimsregering och säkerhetsstyrkor att öka ansträngningarna för att återställa säkerheten i överensstämmelse med folkrätten och internationella normer för våldsanvändning och polisinsatser och med stöd av världssamfundet. Parlamentet uttrycker farhågor om att fortsatta oroligheter kan ha en destabiliserande inverkan på Egypten i stort under den nuvarande övergångsperioden. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer den senaste tidens terroristattacker mot säkerhetsstyrkor och civila i Sinai. Parlamentet är djupt oroat över den tilltagande försämringen av säkerhetsläget i Sinai, och uppmanar Egyptens interimsregering och säkerhetsstyrkor att öka ansträngningarna för att återställa säkerheten i överensstämmelse med folkrätten och internationella normer för våldsanvändning och polisinsatser och med stöd av världssamfundet. Parlamentet uttrycker farhågor om att fortsatta oroligheter kan ha en destabiliserande inverkan på Egypten i stort under den nuvarande övergångsperioden.

| 2. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över de rapporterade fallen av människohandel i Sinai och fördömer i starkast möjliga ordalag de fruktansvärda övergrepp som offren för människohandel utsätts för. Parlamentet uttrycker sin starka solidaritet med offren för människohandel i Sinai och med deras anhöriga, och framhåller på nytt de egyptiska och israeliska regeringarnas ansvar för att bekämpa människohandeln i detta område. Parlamentet noterar myndigheternas ansträngningar och understryker att alla militära och brottsbekämpande operationer av egyptiska säkerhetsstyrkor i Sinai bör inbegripa insatser för att rädda offer för människohandlare, skydda och bistå dessa offer, särskilt kvinnor och barn, så att de inte blir utsatta igen, samt gripa och lagföra människohandlarna och alla eventuella säkerhetstjänstemän som står i maskopi med dem, så att de kan ställas till svars för sina handlingar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över de rapporterade fallen av människohandel i Sinai och fördömer i starkast möjliga ordalag de fruktansvärda övergrepp som offren för människohandel utsätts för. Parlamentet uttrycker sin starka solidaritet med offren för människohandel i Sinai och med deras anhöriga, och framhåller på nytt de egyptiska och israeliska regeringarnas ansvar för att bekämpa människohandeln i detta område. Parlamentet noterar myndigheternas ansträngningar och understryker att alla militära och brottsbekämpande operationer av egyptiska säkerhetsstyrkor i Sinai bör inbegripa insatser för att rädda offer för människohandlare, skydda och bistå dessa offer, särskilt kvinnor och barn, så att de inte blir utsatta igen, samt gripa och lagföra människohandlarna och alla eventuella säkerhetstjänstemän som står i maskopi med dem, så att de kan ställas till svars för sina handlingar.

| 3. | Europaparlamentet erinrar om att en av grundorsakerna till krisen är marginaliseringen av beduinerna i Sinai. Parlamentet påpekar att en eventuell lösning på krisen bör inbegripa ett omfattande utvecklingsprogram i syfte att förbättra den lokala beduinbefolkningens socioekonomiska status och villkor, bland annat dess tillgång till polis och militär, och att öka dess deltagande i den politiska processen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet erinrar om att en av grundorsakerna till krisen är marginaliseringen av beduinerna i Sinai. Parlamentet påpekar att en eventuell lösning på krisen bör inbegripa ett omfattande utvecklingsprogram i syfte att förbättra den lokala beduinbefolkningens socioekonomiska status och villkor, bland annat dess tillgång till polis och militär, och att öka dess deltagande i den politiska processen.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar de egyptiska myndigheterna att efterleva sina egna lagar mot människohandel, enligt vilka offer för människohandel är garanterade åtalsimmunitet och tillgång till stöd och skydd, samt artikel 89 i den nya författningen, som förbjuder slaveri och alla former av förtryck och påtvingat utnyttjande av människor, och att genom sin nationella lagstiftning till fullo tillämpa principerna i de konventioner som Egypten är part i. Parlamentet noterar dekretet om tillsättning av en nationell samordningskommitté som ska bekämpa irreguljär migration, vilket utfärdades den 9 mars 2014 av Egyptens premiärminister. Parlamentet uppmanar de egyptiska myndigheterna att samla in och offentliggöra statistik om offren för människohandel. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar de egyptiska myndigheterna att efterleva sina egna lagar mot människohandel, enligt vilka offer för människohandel är garanterade åtalsimmunitet och tillgång till stöd och skydd, samt artikel 89 i den nya författningen, som förbjuder slaveri och alla former av förtryck och påtvingat utnyttjande av människor, och att genom sin nationella lagstiftning till fullo tillämpa principerna i de konventioner som Egypten är part i. Parlamentet noterar dekretet om tillsättning av en nationell samordningskommitté som ska bekämpa irreguljär migration, vilket utfärdades den 9 mars 2014 av Egyptens premiärminister. Parlamentet uppmanar de egyptiska myndigheterna att samla in och offentliggöra statistik om offren för människohandel.

| 5. | Europaparlamentet framhåller vikten av att skydda och bistå de överlevande från Sinai, särskilt med medicinskt, psykologiskt och rättsligt stöd. Parlamentet uppmanar alla berörda destinationsländer att förhindra att överlevande från Sinai sätts i förvar, införa förbättrade system för identifiering av offer, ge dem tillgång till rättvisa och effektiva asylförfaranden och till FN:s flyktingkommissariat, bedöma alla fall individuellt och undvika att överlevande från Sinai deporteras i strid med principen om ”non-refoulment”. Parlamentet begär att FN-organ och människorättsorganisationer ska ha fullt tillträde till de områden som är berörda av människosmuggling och människohandel i Sinai och att fullt och obehindrat tillträde ska ges till de förvarsanläggningar som används för asylsökande och flyktingar. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet framhåller vikten av att skydda och bistå de överlevande från Sinai, särskilt med medicinskt, psykologiskt och rättsligt stöd. Parlamentet uppmanar alla berörda destinationsländer att förhindra att överlevande från Sinai sätts i förvar, införa förbättrade system för identifiering av offer, ge dem tillgång till rättvisa och effektiva asylförfaranden och till FN:s flyktingkommissariat, bedöma alla fall individuellt och undvika att överlevande från Sinai deporteras i strid med principen om ”non-refoulment”. Parlamentet begär att FN-organ och människorättsorganisationer ska ha fullt tillträde till de områden som är berörda av människosmuggling och människohandel i Sinai och att fullt och obehindrat tillträde ska ges till de förvarsanläggningar som används för asylsökande och flyktingar.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar beslutet från Israels högsta domstol av den 16 september 2013 om att upphäva den bestämmelse i lagen om förebyggande av infiltration som medgav automatiskt kvarhållande, men uppmanar samtidigt Israel att upphäva sin lag av den 10 december 2013, som tillåter kvarhållande av asylsökande på obestämd tid. Parlamentet uppmanar destinationsländernas myndigheter att behandla asylsökande i överensstämmelse med internationell flykting- och människorättslagstiftning. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar beslutet från Israels högsta domstol av den 16 september 2013 om att upphäva den bestämmelse i lagen om förebyggande av infiltration som medgav automatiskt kvarhållande, men uppmanar samtidigt Israel att upphäva sin lag av den 10 december 2013, som tillåter kvarhållande av asylsökande på obestämd tid. Parlamentet uppmanar destinationsländernas myndigheter att behandla asylsökande i överensstämmelse med internationell flykting- och människorättslagstiftning.

| 7. | Europaparlamentet erinrar om att systematiska och genomgripande människorättskränkningar i Eritrea tvingar tusentals eritreaner att fly sitt land varje månad. Parlamentet erinrar de sudanesiska myndigheterna om deras skyldighet att garantera flyktingars och asylsökandes säkerhet och om prioriteringen att omedelbart ta fram och genomföra kraftfulla och adekvata säkerhetsåtgärder i flyktinglägret i Shagarab. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet erinrar om att systematiska och genomgripande människorättskränkningar i Eritrea tvingar tusentals eritreaner att fly sitt land varje månad. Parlamentet erinrar de sudanesiska myndigheterna om deras skyldighet att garantera flyktingars och asylsökandes säkerhet och om prioriteringen att omedelbart ta fram och genomföra kraftfulla och adekvata säkerhetsåtgärder i flyktinglägret i Shagarab.

| 8. | Europaparlamentet understryker vikten av samordnade regionala insatser för att återställa säkerheten och bekämpa människohandeln i Sinai, och manar till ökat internationellt stöd och mer samarbete på detta område mellan regeringarna i Egypten, Israel, Libyen, Etiopien, Eritrea och Sudan samt med relevanta organisationer, däribland FN:s multinationella styrka och observatörer. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet understryker vikten av samordnade regionala insatser för att återställa säkerheten och bekämpa människohandeln i Sinai, och manar till ökat internationellt stöd och mer samarbete på detta område mellan regeringarna i Egypten, Israel, Libyen, Etiopien, Eritrea och Sudan samt med relevanta organisationer, däribland FN:s multinationella styrka och observatörer.

| 9. | Europaparlamentet uppmuntrar EU och dess medlemsstater att stödja alla insatser som syftar till att bekämpa människohandelsspiralen i Sinai i överensstämmelse med sina internationella skyldigheter att bekämpa handel med människor. Parlamentet uppmanar kommissionen att betona respekten för de mänskliga rättigheterna i sina förbindelser med Eritreas regering. Parlamentet framhåller än en gång EU:s erbjudande att bistå myndigheterna med att utveckla och förbättra kvaliteten på stödet och skyddet till asylsökande och flyktingar som befinner sig på eller reser genom deras territorium. Parlamentet välkomnar den sudanesiska regeringens vädjan om EU-stöd. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmuntrar EU och dess medlemsstater att stödja alla insatser som syftar till att bekämpa människohandelsspiralen i Sinai i överensstämmelse med sina internationella skyldigheter att bekämpa handel med människor. Parlamentet uppmanar kommissionen att betona respekten för de mänskliga rättigheterna i sina förbindelser med Eritreas regering. Parlamentet framhåller än en gång EU:s erbjudande att bistå myndigheterna med att utveckla och förbättra kvaliteten på stödet och skyddet till asylsökande och flyktingar som befinner sig på eller reser genom deras territorium. Parlamentet välkomnar den sudanesiska regeringens vädjan om EU-stöd.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/unionens höga representant och kommissionen att göra detta till en högprioriterad fråga på dagordningen för den politiska dialogen med Egypten, Israel och Sudan, och att aktivt samarbeta med FN:s flyktingkommissariat för att tillsätta en aktionsgrupp med stater som är inblandade i de olika etapperna av människohandelskedjan, däribland ursprungs-, transit- och destinationsländer. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/unionens höga representant och kommissionen att göra detta till en högprioriterad fråga på dagordningen för den politiska dialogen med Egypten, Israel och Sudan, och att aktivt samarbeta med FN:s flyktingkommissariat för att tillsätta en aktionsgrupp med stater som är inblandade i de olika etapperna av människohandelskedjan, däribland ursprungs-, transit- och destinationsländer.

| 11. | Europaparlamentet är mycket oroat över rapporterna om utpressning som äger rum inom EU. Parlamentet erinrar därför EU:s myndigheter om deras skyldighet att agera, och uppmanar EU:s utrikes- och justitieministrar att vidta lämpliga åtgärder. Parlamentet uppmanar EU:s institutioner att sätta press på Israel och Egypten att vidta åtgärder mot människohandeln i Sinai och att driva på genomförandet av Europols kommande rekommendationer. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet är mycket oroat över rapporterna om utpressning som äger rum inom EU. Parlamentet erinrar därför EU:s myndigheter om deras skyldighet att agera, och uppmanar EU:s utrikes- och justitieministrar att vidta lämpliga åtgärder. Parlamentet uppmanar EU:s institutioner att sätta press på Israel och Egypten att vidta åtgärder mot människohandeln i Sinai och att driva på genomförandet av Europols kommande rekommendationer.

| 12. | Europaparlamentet applåderar insatserna av vissa beduinledare och verksamheten bland människorättsorganisationer i Egypten och Israel, som bistår med hjälp, stöd och läkarvård åt offer för människohandlare i Sinai. Parlamentet uppmanar enträget världssamfundet och EU att fortsätta att finansiera NGO-ledda projekt i regionen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet applåderar insatserna av vissa beduinledare och verksamheten bland människorättsorganisationer i Egypten och Israel, som bistår med hjälp, stöd och läkarvård åt offer för människohandlare i Sinai. Parlamentet uppmanar enträget världssamfundet och EU att fortsätta att finansiera NGO-ledda projekt i regionen.

| 13. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet och kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, regeringarna i Egypten, Israel, Eritrea och Sudan, Egyptens parlament, det israeliska Knesset, Sudans nationalförsamling, Eritreas nationalförsamling, FN:s generalsekreterare samt FN:s råd för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet och kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, regeringarna i Egypten, Israel, Eritrea och Sudan, Egyptens parlament, det israeliska Knesset, Sudans nationalförsamling, Eritreas nationalförsamling, FN:s generalsekreterare samt FN:s råd för mänskliga rättigheter.

---

(1)  EUT C 251 E, 31.8.2013, s. 106.

(2)  EUT C 169 E, 15.6.2012, s. 136.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2014)0100.

---

REKOMMENDATIONER

Europaparlamentet

Onsdagen den 12 mars 2014

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/262 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/262

---

P7_TA(2014)0216

Väpnade icke-staliga aktörers humanitära engagemang gällande skydd av barn

Europaparlamentets rekommendation till rådet av den 12 mars 2014 väpnade icke-statliga aktörers humanitära engagemang gällande skydd av barn (2014/2012(INI))

(2017/C 378/32)

Europaparlamentet utfärdar denna rekommendation,

| — | med beaktande av förslaget till rekommendation till rådet från Catherine Grèze, Eva Joly, Isabella Lövin, Judith Sargentini, Bart Staes och Keith Taylor, för Verts/ALE-gruppen, om väpnade icke-statliga aktörers humanitära engagemang gällande skydd av barn (B7-0585/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rekommendation till rådet från Catherine Grèze, Eva Joly, Isabella Lövin, Judith Sargentini, Bart Staes och Keith Taylor, för Verts/ALE-gruppen, om väpnade icke-statliga aktörers humanitära engagemang gällande skydd av barn (B7-0585/2013),

| — | med beaktande av rapporten från FN:s generalsekreterare om barn och väpnad konflikt 2013 och andra rapporter av relevanta aktörer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från FN:s generalsekreterare om barn och väpnad konflikt 2013 och andra rapporter av relevanta aktörer,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om barn och väpnad konflikt (2008), genomförandestrategin för EU:s riktlinjer om barn och väpnad konflikt (2010) och checklistan för integrering av skyddet av barn som berörs av väpnade konflikter i ESFP-uppdrag (2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om barn och väpnad konflikt (2008), genomförandestrategin för EU:s riktlinjer om barn och väpnad konflikt (2010) och checklistan för integrering av skyddet av barn som berörs av väpnade konflikter i ESFP-uppdrag (2008),

| — | med beaktande av rådets slutsatser om främjandet och skyddet av barnets rättigheter i EU:s yttre åtgärder – utvecklingsdimensionen och den humanitära dimensionen (2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om främjandet och skyddet av barnets rättigheter i EU:s yttre åtgärder – utvecklingsdimensionen och den humanitära dimensionen (2008),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 19 februari 2009 om en särskild plats för barnen i EU:s yttre åtgärder (1), av den 16 januari 2008 om en EU-strategi om barnets rättigheter (2), av den 3 juli 2003 om handel med barn och barnsoldater (3), av den 6 juli 2000 om Herrens motståndsarmés bortförande av barn (4) och av den 17 december 1998 om barnsoldater (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 19 februari 2009 om en särskild plats för barnen i EU:s yttre åtgärder (1), av den 16 januari 2008 om en EU-strategi om barnets rättigheter (2), av den 3 juli 2003 om handel med barn och barnsoldater (3), av den 6 juli 2000 om Herrens motståndsarmés bortförande av barn (4) och av den 17 december 1998 om barnsoldater (5),

| — | med beaktande av FN:s resolutioner om barnets rättigheter, i synnerhet FN:s säkerhetsråds resolution 1612 (2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s resolutioner om barnets rättigheter, i synnerhet FN:s säkerhetsråds resolution 1612 (2005),

| — | med beaktande av 2002 års fakultativa protokoll till konventionen om barnets rättigheter när det gäller barns deltagande i väpnade konflikter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2002 års fakultativa protokoll till konventionen om barnets rättigheter när det gäller barns deltagande i väpnade konflikter,

| — | med beaktande av Parisåtagandena om att skydda barn från att olagligen rekryteras eller utnyttjas av väpnade styrkor eller grupper och principerna och riktlinjerna från Paris avseende barn med anknytning till väpnade styrkor eller väpnade grupper, som båda antogs den 6 februari 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisåtagandena om att skydda barn från att olagligen rekryteras eller utnyttjas av väpnade styrkor eller grupper och principerna och riktlinjerna från Paris avseende barn med anknytning till väpnade styrkor eller väpnade grupper, som båda antogs den 6 februari 2007,

| — | med beaktande av artiklarna 121.3 och 97 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 121.3 och 97 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling (A7-0160/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling (A7-0160/2014),

| A. | De flesta nutida väpnade konflikter involverar en eller flera väpnade icke-statliga aktörer som strider mot regeringar eller andra väpnade grupper. Civila och i synnerhet barn drabbas hårdast av dessa krig. |
| --- | --- |

A.

De flesta nutida väpnade konflikter involverar en eller flera väpnade icke-statliga aktörer som strider mot regeringar eller andra väpnade grupper. Civila och i synnerhet barn drabbas hårdast av dessa krig.

| B. | Spektrumet med dessa icke-statliga aktörer är väldigt brett och omfattar många olika identiteter, olika motivation och en varierande grad av vilja och förmåga att uppfylla internationell humanitär rätt och andra internationella lagstiftningsstandarder, men samtliga måste granskas utifrån denna aspekt. |
| --- | --- |

B.

Spektrumet med dessa icke-statliga aktörer är väldigt brett och omfattar många olika identiteter, olika motivation och en varierande grad av vilja och förmåga att uppfylla internationell humanitär rätt och andra internationella lagstiftningsstandarder, men samtliga måste granskas utifrån denna aspekt.

| C. | För att förbättra skyddet av civila, och i synnerhet barn, måste alla parter i konflikten beaktas. |
| --- | --- |

C.

För att förbättra skyddet av civila, och i synnerhet barn, måste alla parter i konflikten beaktas.

| D. | Internationella humanitära normer gäller och är bindande för alla parter i en väpnad konflikt. |
| --- | --- |

D.

Internationella humanitära normer gäller och är bindande för alla parter i en väpnad konflikt.

| E. | Väpnade konflikter har särskilt förödande effekter på den fysiska och psykiska utvecklingen hos barn med långsiktiga följder för människors säkerhet och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

E.

Väpnade konflikter har särskilt förödande effekter på den fysiska och psykiska utvecklingen hos barn med långsiktiga följder för människors säkerhet och hållbar utveckling.

| F. | Internationella brottmålsdomstolens stadga kriminaliserar rekrytering och värvning av barn under 15 år till väpnade styrkor eller grupper och utnyttjande av dem för aktivt deltagande i stridigheter. |
| --- | --- |

F.

Internationella brottmålsdomstolens stadga kriminaliserar rekrytering och värvning av barn under 15 år till väpnade styrkor eller grupper och utnyttjande av dem för aktivt deltagande i stridigheter.

| G. | Internationell rätt förbjuder alla former av sexuellt våld, däribland det som riktas mot barn, och sexuella våldshandlingar kan utgöra krigsförbrytelser, brott mot mänskligheten eller folkmord. |
| --- | --- |

G.

Internationell rätt förbjuder alla former av sexuellt våld, däribland det som riktas mot barn, och sexuella våldshandlingar kan utgöra krigsförbrytelser, brott mot mänskligheten eller folkmord.

| H. | Sedan minförbudskonventionen antogs 1997 har användningen av truppminor minskat, men den utgör fortfarande ett hot mot barn, särskilt i väpnade konflikter som inte är av internationell karaktär. |
| --- | --- |

H.

Sedan minförbudskonventionen antogs 1997 har användningen av truppminor minskat, men den utgör fortfarande ett hot mot barn, särskilt i väpnade konflikter som inte är av internationell karaktär.

| I. | Det är världssamfundets moraliska plikt att se till att alla parter i konflikter, inklusive såväl stater som väpnade icke-statliga aktörer, förpliktar sig att skydda barn. |
| --- | --- |

I.

Det är världssamfundets moraliska plikt att se till att alla parter i konflikter, inklusive såväl stater som väpnade icke-statliga aktörer, förpliktar sig att skydda barn.

| J. | Avväpning, rehabilitering och återintegrering av barnsoldater måste ingå i alla förhandlingsprocesser och efterföljande fredsavtal, utöver att även tas upp under den faktiska konflikten. |
| --- | --- |

J.

Avväpning, rehabilitering och återintegrering av barnsoldater måste ingå i alla förhandlingsprocesser och efterföljande fredsavtal, utöver att även tas upp under den faktiska konflikten.

| K. | En framgångsrik avväpning och återintegrering av barnsoldater kan bidra till att bryta den återkommande våldscykeln. |
| --- | --- |

K.

En framgångsrik avväpning och återintegrering av barnsoldater kan bidra till att bryta den återkommande våldscykeln.

| 1. | Europaparlamentet rekommenderar kommissionsledamoten med ansvar för utveckling och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik






  a) | att uppmuntra berörda stater och väpnade icke-statliga aktörer att med FN:s generalsekreterares särskilda representant underteckna handlingsplaner för skydd av barn i väpnade konflikter, och samtidigt påpeka att detta inte innebär något stöd för eller erkännande av legitimiteten i dessa aktörers verksamhet, |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet rekommenderar kommissionsledamoten med ansvar för utveckling och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik

a)

att uppmuntra berörda stater och väpnade icke-statliga aktörer att med FN:s generalsekreterares särskilda representant underteckna handlingsplaner för skydd av barn i väpnade konflikter, och samtidigt påpeka att detta inte innebär något stöd för eller erkännande av legitimiteten i dessa aktörers verksamhet,

| b) | erkänna FN:s och internationella och icke-statliga organisationers insatser när det gäller att övertala väpnade icke-statliga aktörer att skydda barn, och samtidigt upprepa att detta inte innebär något stöd för eller erkännande av legitimiteten i dessa aktörers verksamhet, |
| --- | --- |

b)

erkänna FN:s och internationella och icke-statliga organisationers insatser när det gäller att övertala väpnade icke-statliga aktörer att skydda barn, och samtidigt upprepa att detta inte innebär något stöd för eller erkännande av legitimiteten i dessa aktörers verksamhet,

| c) | att i politiska dialoger med tredjeländer, exempelvis inom ramen för Cotonouavtalet, inkludera målet att förhindra och sätta stopp för rekryteringen och tvångsdeltagandet av barn under 18 år och säkerställa att de släpps fria och återintegreras i samhället, |
| --- | --- |

c)

att i politiska dialoger med tredjeländer, exempelvis inom ramen för Cotonouavtalet, inkludera målet att förhindra och sätta stopp för rekryteringen och tvångsdeltagandet av barn under 18 år och säkerställa att de släpps fria och återintegreras i samhället,

| d) | att upprepa att stater och väpnade icke-statliga aktörer ska respektera internationell humanitär rätt och internationell humanitär sedvanerätt och stödja dem i deras insatser att skydda civila, i synnerhet barn, och samtidigt påpeka att detta inte innebär något stöd för eller erkännande av legitimiteten i dessa aktörers verksamhet, |
| --- | --- |

d)

att upprepa att stater och väpnade icke-statliga aktörer ska respektera internationell humanitär rätt och internationell humanitär sedvanerätt och stödja dem i deras insatser att skydda civila, i synnerhet barn, och samtidigt påpeka att detta inte innebär något stöd för eller erkännande av legitimiteten i dessa aktörers verksamhet,

| e) | att påpeka att internationell humanitär rätt är en rättslig ram som binder väpnade icke-statliga grupper och att den gemensamma artikel 3 i Genèvekonventionerna och det andra tilläggsprotokollet från 1977 båda tjänar detta syfte, vilket även ett stort antal obligatoriska internationella humanitära rättsbestämmelser gör, samt att skyndsamt kontrollera om befintliga bestämmelser i internationell humanitär rätt är tillräckliga för att gälla för icke-statliga aktörer eller om det behövs ytterligare regleringar, |
| --- | --- |

e)

att påpeka att internationell humanitär rätt är en rättslig ram som binder väpnade icke-statliga grupper och att den gemensamma artikel 3 i Genèvekonventionerna och det andra tilläggsprotokollet från 1977 båda tjänar detta syfte, vilket även ett stort antal obligatoriska internationella humanitära rättsbestämmelser gör, samt att skyndsamt kontrollera om befintliga bestämmelser i internationell humanitär rätt är tillräckliga för att gälla för icke-statliga aktörer eller om det behövs ytterligare regleringar,

| f) | att direkt, eller indirekt genom specialiserade icke-statliga organisationer och humanitära organisationer samarbeta med väpnade icke-statliga aktörer angående skyddet av flickor och pojkar för att lindra deras lidanden i väpnade konflikter och för att uppmana väpnade icke-statliga aktörer att underteckna den så kallade Genèveuppmaningen för skydd av barn från följderna av väpnade konflikter, |
| --- | --- |

f)

att direkt, eller indirekt genom specialiserade icke-statliga organisationer och humanitära organisationer samarbeta med väpnade icke-statliga aktörer angående skyddet av flickor och pojkar för att lindra deras lidanden i väpnade konflikter och för att uppmana väpnade icke-statliga aktörer att underteckna den så kallade Genèveuppmaningen för skydd av barn från följderna av väpnade konflikter,

| g) | att stödja humanitära organisationer som för en dialog med väpnade icke-statliga aktörer för att främja respekten för internationella humanitära normer i väpnade konflikter, i synnerhet skyddet av barn, med politiska, diplomatiska och ekonomiska medel, |
| --- | --- |

g)

att stödja humanitära organisationer som för en dialog med väpnade icke-statliga aktörer för att främja respekten för internationella humanitära normer i väpnade konflikter, i synnerhet skyddet av barn, med politiska, diplomatiska och ekonomiska medel,

| h) | att uppmana EU:s medlemsstater att ansluta sig till de internationella ansträngningarna för att förhindra att väpnade aktörer angriper skolor och använder dem i militärt syfte genom att stödja förslaget till riktlinjer för att skydda skolor och universitet mot militär användning i väpnade konflikter (Lucens Guidelines for Protecting Schools and Universities from Military Use during Armed Conflict). |
| --- | --- |

h)

att uppmana EU:s medlemsstater att ansluta sig till de internationella ansträngningarna för att förhindra att väpnade aktörer angriper skolor och använder dem i militärt syfte genom att stödja förslaget till riktlinjer för att skydda skolor och universitet mot militär användning i väpnade konflikter (Lucens Guidelines for Protecting Schools and Universities from Military Use during Armed Conflict).

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till kommissionsledamoten med ansvar för utveckling, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, kommissionen, rådet och Europeiska utrikestjänsten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till kommissionsledamoten med ansvar för utveckling, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, kommissionen, rådet och Europeiska utrikestjänsten.

---

(1)  EUT C 76 E, 25.3.2010, s. 3.

(2)  EUT C 41 E, 19.2.2009, s. 24.

(3)  EUT C 74 E, 24.3.2004, s. 854.

(4)  EGT C 121, 24.4.2001, s. 401.

(5)  EGT C 98, 9.4.1999, s. 297.

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Onsdagen den 12 mars 2014

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/265 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/265

---

P7_TA(2014)0217

Antalet interparlamentariska delegationer samt delegationer till de gemensamma parlamentarikerkommittéerna, de parlamentariska samarbetskommittéerna och de multilaterala parlamentarikerförsamlingarna

Europaparlamentets beslut av den 12 mars 2014 om antalet interparlamentariska delegationer, delegationer till gemensamma parlamentarikerkommittéer, delegationer till parlamentariska samarbetskommittéer och till multilaterala parlamentariska församlingar (2014/2632(RSO))

(2017/C 378/33)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av talmanskonferensens förslag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av talmanskonferensens förslag,

| — | med beaktande av associerings- och samarbetsavtalen och andra avtal som EU ingått med tredjeländer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av associerings- och samarbetsavtalen och andra avtal som EU ingått med tredjeländer,

| — | med beaktande av artiklarna 198 och 200 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 198 och 200 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Det är angeläget att den parlamentariska demokratin stärks genom en kontinuerlig interparlamentarisk dialog. |
| --- | --- |

A.

Det är angeläget att den parlamentariska demokratin stärks genom en kontinuerlig interparlamentarisk dialog.

| 1. | Europaparlamentet beslutar att antalet delegationer och deras regionala fördelning ska vara följande:






  a) | Europa, Västra Balkan och Turkiet

  Delegationerna till






  — | den gemensamma parlamentarikerkommittén EU–f.d. jugoslaviska republiken Makedonien |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att antalet delegationer och deras regionala fördelning ska vara följande:

a)

Europa, Västra Balkan och Turkiet

Delegationerna till

—

den gemensamma parlamentarikerkommittén EU–f.d. jugoslaviska republiken Makedonien

| — | den gemensamma parlamentarikerkommittén EU–Turkiet |
| --- | --- |

—

den gemensamma parlamentarikerkommittén EU–Turkiet

Delegationen för förbindelserna med Schweiz och Norge, till den gemensamma parlamentarikerkommittén EU–Island och till EES gemensamma parlamentarikerkommitté

Delegationen till den parlamentariska stabiliserings- och associeringskommittén för EU–Serbien

Delegationen till den parlamentariska stabiliserings- och associeringskommittén för EU–Albanien

Delegationen till den parlamentariska stabiliserings- och associeringskommittén för EU–Montenegro

Delegationen för förbindelserna med Bosnien och Hercegovina och Kosovo

| b) | Ryssland och stater i det östliga partnerskapet

  Delegationen till den parlamentariska samarbetskommittén EU–Ryssland
  Delegationen till den parlamentariska samarbetskommittén EU–Ukraina
  Delegationen till den parlamentariska samarbetskommittén EU–Moldavien
  Delegationen för förbindelserna med Vitryssland
  Delegationen till de parlamentariska samarbetskommittéerna EU–Armenien, EU–Azerbajdzjan och EU–Georgien |
| --- | --- |

b)

Ryssland och stater i det östliga partnerskapet

Delegationen till den parlamentariska samarbetskommittén EU–Ryssland

Delegationen till den parlamentariska samarbetskommittén EU–Ukraina

Delegationen till den parlamentariska samarbetskommittén EU–Moldavien

Delegationen för förbindelserna med Vitryssland

Delegationen till de parlamentariska samarbetskommittéerna EU–Armenien, EU–Azerbajdzjan och EU–Georgien

| c) | Maghrebländerna, Mashriqländerna, Israel och Palestina

  Delegationerna för förbindelserna med






  — | Israel |
| --- | --- | --- |

c)

Maghrebländerna, Mashriqländerna, Israel och Palestina

Delegationerna för förbindelserna med

—

Israel

| — | det palestinska lagstiftande rådet |
| --- | --- |

—

det palestinska lagstiftande rådet

| — | Maghrebländerna och Arabiska Maghrebunionen |
| --- | --- |

—

Maghrebländerna och Arabiska Maghrebunionen

| — | Mashriqländerna |
| --- | --- |

—

Mashriqländerna

| d) | Arabiska halvön, Irak och Iran

  Delegationerna för förbindelserna med






  — | Arabiska halvön |
| --- | --- | --- |

d)

Arabiska halvön, Irak och Iran

Delegationerna för förbindelserna med

—

Arabiska halvön

| — | Irak |
| --- | --- |

—

Irak

| — | Iran |
| --- | --- |

—

Iran

| e) | Nord- och Sydamerika

  Delegationerna för förbindelserna med






  — | Förenta staterna |
| --- | --- | --- |

e)

Nord- och Sydamerika

Delegationerna för förbindelserna med

—

Förenta staterna

| — | Kanada |
| --- | --- |

—

Kanada

| — | Förbundsrepubliken Brasilien |
| --- | --- |

—

Förbundsrepubliken Brasilien

| — | länderna i Centralamerika |
| --- | --- |

—

länderna i Centralamerika

| — | länderna i Andinska gemenskapen |
| --- | --- |

—

länderna i Andinska gemenskapen

| — | Mercosur |
| --- | --- |

—

Mercosur

Delegationen till den gemensamma parlamentarikerkommittén EU–Mexiko

Delegationen till den gemensamma parlamentarikerkommittén EU–Chile

Delegationen till parlamentarikerkommittén Cariforum–EU

| f) | Asien/Stillahavsområdet

  Delegationerna för förbindelserna med






  — | Japan |
| --- | --- | --- |

f)

Asien/Stillahavsområdet

Delegationerna för förbindelserna med

—

Japan

| — | Folkrepubliken Kina |
| --- | --- |

—

Folkrepubliken Kina

| — | Indien |
| --- | --- |

—

Indien

| — | Afghanistan |
| --- | --- |

—

Afghanistan

| — | länderna i Sydasien |
| --- | --- |

—

länderna i Sydasien

| — | länderna i Sydostasien och Sydostasiatiska nationers förbund (Asean) |
| --- | --- |

—

länderna i Sydostasien och Sydostasiatiska nationers förbund (Asean)

| — | Koreahalvön |
| --- | --- |

—

Koreahalvön

| — | Australien och Nya Zeeland |
| --- | --- |

—

Australien och Nya Zeeland

Delegationen till de parlamentariska samarbetskommittéerna EU–Kazakstan, EU–Kirgizistan, EU–Uzbekistan och EU–Tadzjikistan samt förbindelserna med Turkmenistan och Mongoliet

| g) | Afrika

  Delegationerna för förbindelserna med






  — | Sydafrika |
| --- | --- | --- |

g)

Afrika

Delegationerna för förbindelserna med

—

Sydafrika

| — | Panafrikanska parlamentet |
| --- | --- |

—

Panafrikanska parlamentet

| h) | Multilaterala församlingar

  Delegationen till den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen
  Delegationen till den parlamentariska församlingen för unionen för Medelhavsområdet
  Delegationen till den parlamentariska församlingen EU–Latinamerika
  Delegationen till den parlamentariska församlingen Euronest
  Delegationen för förbindelserna med Natos parlamentariska församling. |
| --- | --- |

h)

Multilaterala församlingar

Delegationen till den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen

Delegationen till den parlamentariska församlingen för unionen för Medelhavsområdet

Delegationen till den parlamentariska församlingen EU–Latinamerika

Delegationen till den parlamentariska församlingen Euronest

Delegationen för förbindelserna med Natos parlamentariska församling.

| 2. | Europaparlamentet beslutar att ledamöterna i parlamentarikerkommittéer som inrättas på grundval av det ekonomiska partnerskapsavtalet uteslutande ska utses bland ledamöterna i utskottet för internationell handel och utskottet för utveckling – för att säkerställa den ledande roll som utskottet för internationell handels har som ansvarigt utskott – och att de aktivt bör samordna sitt arbete med den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet beslutar att ledamöterna i parlamentarikerkommittéer som inrättas på grundval av det ekonomiska partnerskapsavtalet uteslutande ska utses bland ledamöterna i utskottet för internationell handel och utskottet för utveckling – för att säkerställa den ledande roll som utskottet för internationell handels har som ansvarigt utskott – och att de aktivt bör samordna sitt arbete med den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen.

| 3. | Europaparlamentet beslutar att ledamöterna i den parlamentariska församlingen för unionen för Medelhavsområdet, den parlamentariska församlingen EU–Latinamerika och den parlamentariska församlingen Euronest uteslutande ska utses bland ledamöterna i de bilaterala eller subregionala delegationerna för varje församling. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet beslutar att ledamöterna i den parlamentariska församlingen för unionen för Medelhavsområdet, den parlamentariska församlingen EU–Latinamerika och den parlamentariska församlingen Euronest uteslutande ska utses bland ledamöterna i de bilaterala eller subregionala delegationerna för varje församling.

| 4. | Europaparlamentet beslutar att ledamöterna i delegationen för förbindelserna med Natos parlamentariska församling uteslutande ska utses bland ledamöterna i underutskottet för säkerhet och försvar. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet beslutar att ledamöterna i delegationen för förbindelserna med Natos parlamentariska församling uteslutande ska utses bland ledamöterna i underutskottet för säkerhet och försvar.

| 5. | Europaparlamentet beslutar att delegationsordförandekonferensen bör utarbeta ett förslag till halvårsplan som ska godkännas av talmanskonferensen efter samråd med utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling och utskottet för internationell handel, men att talmanskonferensen ändå kan ändra planen med anledning av politiska händelser. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet beslutar att delegationsordförandekonferensen bör utarbeta ett förslag till halvårsplan som ska godkännas av talmanskonferensen efter samråd med utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling och utskottet för internationell handel, men att talmanskonferensen ändå kan ändra planen med anledning av politiska händelser.

| 6. | Europaparlamentet beslutar att de politiska grupperna och de grupplösa ledamöterna i samtliga typer av delegationer ska utse ett antal ständiga suppleanter som inte får överskrida det antal ordinarie ledamöter som företräder grupperna eller de grupplösa ledamöterna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet beslutar att de politiska grupperna och de grupplösa ledamöterna i samtliga typer av delegationer ska utse ett antal ständiga suppleanter som inte får överskrida det antal ordinarie ledamöter som företräder grupperna eller de grupplösa ledamöterna.

| 7. | Europaparlamentet beslutar att utöka samarbetet och samrådet med de utskott som berörs av delegationernas arbete genom att anordna gemensamma sammanträden mellan dessa organ på parlamentets ordinarie arbetsorter. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet beslutar att utöka samarbetet och samrådet med de utskott som berörs av delegationernas arbete genom att anordna gemensamma sammanträden mellan dessa organ på parlamentets ordinarie arbetsorter.

| 8. | Europaparlamentet kommer att sträva efter att säkerställa att en eller flera föredragande/ordförande från utskotten även i praktiken får delta i delegationernas, de gemensamma parlamentarikerkommittéernas, de parlamentariska samarbetskommittéernas och de multilaterala parlamentariska församlingarnas arbete, och beslutar att talmannen på gemensam begäran av ordförandena i den berörda delegationen och det berörda utskottet ska godkänna sådana uppdrag. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet kommer att sträva efter att säkerställa att en eller flera föredragande/ordförande från utskotten även i praktiken får delta i delegationernas, de gemensamma parlamentarikerkommittéernas, de parlamentariska samarbetskommittéernas och de multilaterala parlamentariska församlingarnas arbete, och beslutar att talmannen på gemensam begäran av ordförandena i den berörda delegationen och det berörda utskottet ska godkänna sådana uppdrag.

| 9. | Europaparlamentet fastställer att detta beslut ska träda i kraft vid den första sammanträdesperioden i parlamentets åttonde valperiod. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet fastställer att detta beslut ska träda i kraft vid den första sammanträdesperioden i parlamentets åttonde valperiod.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten.

---

III Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 11 mars 2014

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/269 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/269

---

P7_TA(2014)0180

Statistik över godstransporter på inre vattenvägar (delegerade befogenheter och genomförandebefogenheter) ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1365/2006 om statistik över godstransporter på inre vattenvägar vad gäller tilldelningen av delegerade befogenheter och genomförandebefogenheter till kommissionen för antagande av vissa åtgärder (COM(2013)0484 – C7-0205/2013 – 2013/0226(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2017/C 378/34)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0484), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0484),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 338.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0205/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 338.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0205/2013),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A7-0003/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A7-0003/2014),

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

P7_TC1-COD(2013)0226

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om ändring av förordning (EG) nr 1365/2006 om statistik över godstransporter på inre vattenvägar vad gäller tilldelningen av delegerade befogenheter och genomförandebefogenheter till kommissionen för antagande av vissa åtgärder

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 338.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (1), och

av följande skäl:

| (1) | Till följd av att fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat fördraget) har trätt i kraft måste kommissionens befogenheter anpassas till artiklarna 290 och 291 i fördraget. |
| --- | --- |

(1)

Till följd av att fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat fördraget) har trätt i kraft måste kommissionens befogenheter anpassas till artiklarna 290 och 291 i fördraget.

| (2) | I samband med antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (2) åtog sig kommissionen (3) att, i ljuset av kriterierna i fördraget, se över lagstiftningsakter som inte hade anpassats till det föreskrivande förfarandet med kontroll innan Lissabonfördraget trädde i kraft. |
| --- | --- |

(2)

I samband med antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (2) åtog sig kommissionen (3) att, i ljuset av kriterierna i fördraget, se över lagstiftningsakter som inte hade anpassats till det föreskrivande förfarandet med kontroll innan Lissabonfördraget trädde i kraft.

| (3) | Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1365/2006 (4) ges kommissionen befogenhet att genomföra vissa bestämmelser i den förordningen. |
| --- | --- |

(3)

Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1365/2006 (4) ges kommissionen befogenhet att genomföra vissa bestämmelser i den förordningen.

| (4) | Mot bakgrund av anpassningen av förordning (EG) nr 1365/2006 till de nya bestämmelserna i EUF-fördraget bör de genomförandebefogenheter som kommissionen nu har ges genom befogenheter att anta delegerade akter och genomförandeakter. |
| --- | --- |

(4)

Mot bakgrund av anpassningen av förordning (EG) nr 1365/2006 till de nya bestämmelserna i EUF-fördraget bör de genomförandebefogenheter som kommissionen nu har ges genom befogenheter att anta delegerade akter och genomförandeakter.

| (5) | Vad gäller förordning (EG) nr 1365/2006 bör, för att ta hänsyn till den tekniska utvecklingen, befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget
  om Europeiska unionens funktionssätt
  delegeras till kommissionen
  rörande
  anpassningen av gränsen för vilka transporter på inre vattenvägar som ska omfattas av statistiken, anpassningen av definitionerna och antagandet av ytterligare definitioner
  samt
  anpassningen av bilagornas innehåll. Dessutom bör kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter för att kunna anpassa uppgiftsinsamlingens räckvidd och bilagornas innehåll.
  [Ändr. 1] |
| --- | --- |

(5)

Vad gäller förordning (EG) nr 1365/2006 bör, för att ta hänsyn till den tekniska utvecklingen, befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget
  om Europeiska unionens funktionssätt
  delegeras till kommissionen
  rörande
  anpassningen av gränsen för vilka transporter på inre vattenvägar som ska omfattas av statistiken, anpassningen av definitionerna och antagandet av ytterligare definitioner
  samt
  anpassningen av bilagornas innehåll. Dessutom bör kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter för att kunna anpassa uppgiftsinsamlingens räckvidd och bilagornas innehåll.
  [Ändr. 1]

| (6) | Kommissionen bör se till att de delegerade akterna inte medför någon betydande ytterligare administrativ börda för medlemsstaterna eller uppgiftslämnarna

  de svarande
  . [Ändr. 2] |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen bör se till att de delegerade akterna inte medför någon betydande ytterligare administrativ börda för medlemsstaterna eller uppgiftslämnarna

  de svarande
  . [Ändr. 2]

| (7) | Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. Kommissionen bör, när den förbereder och utarbetar delegerade akter, se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

(7)

Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. Kommissionen bör, när den förbereder och utarbetar delegerade akter, se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt.

| (8) | För att garantera enhetliga villkor för tillämpningen av förordning (EG) nr 1365/2006 bör kommissionen ges genomförandebefogenheter så att den kan anta metoder för överföring av uppgifter, även när det gäller standarder för utbyte av uppgifter, rutiner för kommissionens (Eurostat) spridning av resultaten, samt utforma och offentliggöra metodkrav och kriterier för att säkra uppgifternas kvalitet. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med förordning (EU) nr 182/2011.
  Granskningsförfarandet bör användas vid antagandet av dessa akter eftersom de har en allmän karaktär. [Ändr. 3] |
| --- | --- |

(8)

För att garantera enhetliga villkor för tillämpningen av förordning (EG) nr 1365/2006 bör kommissionen ges genomförandebefogenheter så att den kan anta metoder för överföring av uppgifter, även när det gäller standarder för utbyte av uppgifter, rutiner för kommissionens (Eurostat) spridning av resultaten, samt utforma och offentliggöra metodkrav och kriterier för att säkra uppgifternas kvalitet. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med förordning (EU) nr 182/2011.
  Granskningsförfarandet bör användas vid antagandet av dessa akter eftersom de har en allmän karaktär. [Ändr. 3]

| (9) | För att uppnå det grundläggande målet att anpassa kommissionens befogenheter till artiklarna 290 och 291 i fördraget
  om Europeiska unionens funktionssätt
  är det i överensstämmelse med proportionalitetsprincipen
  , såsom den fastställs i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen,
  nödvändigt och lämpligt att fastställa bestämmelser för en sådan anpassning inom transportstatistiken. Denna förordning går inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå det målet, i enlighet med artikel 5.4 i fördraget om Europeiska unionen. [Ändr. 4] |
| --- | --- |

(9)

För att uppnå det grundläggande målet att anpassa kommissionens befogenheter till artiklarna 290 och 291 i fördraget
  om Europeiska unionens funktionssätt
  är det i överensstämmelse med proportionalitetsprincipen
  , såsom den fastställs i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen,
  nödvändigt och lämpligt att fastställa bestämmelser för en sådan anpassning inom transportstatistiken. Denna förordning går inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå det målet, i enlighet med artikel 5.4 i fördraget om Europeiska unionen. [Ändr. 4]

| (10) | För att det ska skapas ett klart rättsläge får denna förordning inte påverka de förfaranden för antagande av åtgärder som inletts men inte avslutats innan den träder i kraft. |
| --- | --- |

(10)

För att det ska skapas ett klart rättsläge får denna förordning inte påverka de förfaranden för antagande av åtgärder som inletts men inte avslutats innan den träder i kraft.

| (11) | Förordning (EG) nr 1365/2006 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(11)

Förordning (EG) nr 1365/2006 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 1365/2006 ska ändras på följande sätt:

| -1a. | Artikel 2.4 b ska utgå. [Ändr. 5] |
| --- | --- |

-1a.

Artikel 2.4 b ska utgå. [Ändr. 5]

| -1b. | Artikel 2.4 c ska utgå. [Ändr. 6] |
| --- | --- |

-1b.

Artikel 2.4 c ska utgå. [Ändr. 6]

| 1. | I artikel 2 ska följande punkt läggas till som punkt 5:
  ”5.   Kommissionen ska ges befogenhet att,
  vid behov och
  för att ta hänsyn till den ekonomiska och tekniska utvecklingen, anta delegerade akter enligt artikel 9 med avseende på anpassning av gränsen för vilka transporter på inre vattenvägar som ska omfattas av statistiken.”[Ändr. 7] |
| --- | --- |

1.

I artikel 2 ska följande punkt läggas till som punkt 5:

”5.   Kommissionen ska ges befogenhet att,
  vid behov och
  för att ta hänsyn till den ekonomiska och tekniska utvecklingen, anta delegerade akter enligt artikel 9 med avseende på anpassning av gränsen för vilka transporter på inre vattenvägar som ska omfattas av statistiken.”[Ändr. 7]

| 2. | I artikel 3 ska följande stycke läggas till:
  ”Kommissionen ska ges befogenhet att,
  vid behov och
  för att ta hänsyn till den ekonomiska och tekniska utvecklingen, anta delegerade akter enligt artikel 9 med avseende på anpassning av definitionerna samt antagande av ytterligare definitioner.”[Ändr. 8] |
| --- | --- |

2.

I artikel 3 ska följande stycke läggas till:

”Kommissionen ska ges befogenhet att,
  vid behov och
  för att ta hänsyn till den ekonomiska och tekniska utvecklingen, anta delegerade akter enligt artikel 9 med avseende på anpassning av definitionerna samt antagande av ytterligare definitioner.”[Ändr. 8]

| 3. | I artikel 4 ska följande punkt läggas till som punkt 4:
  ”4.   Kommissionen ska ges befogenhet att,
  vid behov och
  för att ta hänsyn till den ekonomiska och tekniska utvecklingen, anta delegerade akter enligt artikel 9 med avseende på anpassning av uppgiftsinsamlingens räckvidd och bilagornas innehåll.”[Ändr. 9] |
| --- | --- |

3.

I artikel 4 ska följande punkt läggas till som punkt 4:

”4.   Kommissionen ska ges befogenhet att,
  vid behov och
  för att ta hänsyn till den ekonomiska och tekniska utvecklingen, anta delegerade akter enligt artikel 9 med avseende på anpassning av uppgiftsinsamlingens räckvidd och bilagornas innehåll.”[Ändr. 9]

| 4. | I artikel 5 ska punkt 2 ersättas med följande:
  ”2.   Kommissionen ska anta metoder för överföring av uppgifter till kommissionen (Eurostat), även när det gäller standarder för utbyte av uppgifter, i enlighet med granskningsförfarandet i artikel 10.2.” |
| --- | --- |

4.

I artikel 5 ska punkt 2 ersättas med följande:

”2.   Kommissionen ska anta metoder för överföring av uppgifter till kommissionen (Eurostat), även när det gäller standarder för utbyte av uppgifter, i enlighet med granskningsförfarandet i artikel 10.2.”

| 5. | I artikel 6 ska följande stycke läggas till:
  ”Kommissionen ska anta rutiner för spridning av resultat i enlighet med granskningsförfarandet i artikel 10.2.” |
| --- | --- |

5.

I artikel 6 ska följande stycke läggas till:

”Kommissionen ska anta rutiner för spridning av resultat i enlighet med granskningsförfarandet i artikel 10.2.”

| 6. | I artikel 7 ska punkt 1 ersättas med följande:
  ”1.   Kommissionen ska anta metodkrav och kriterier för att säkra uppgifternas kvalitet i enlighet med granskningsförfarandet i artikel 10.2.” |
| --- | --- |

6.

I artikel 7 ska punkt 1 ersättas med följande:

”1.   Kommissionen ska anta metodkrav och kriterier för att säkra uppgifternas kvalitet i enlighet med granskningsförfarandet i artikel 10.2.”

| 6a. | I artikel 7 ska följande stycken läggas till:


  ”
  3a.
     
  Vid tillämpningen av denna förordning ska de kvalitetskriterier som avses i artikel 12.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009
   (*1)
  gälla för de uppgifter som överförs.




  3b.
     
  Kommissionen ska i genomförandeakter fastställa element i kvalitetsrapporterna som rör formkrav, struktur, tidsintervall och jämförbarhet. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 10.2.



  (*1)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 av den 11 mars 2009 om europeisk statistik och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG, Euratom) nr 1101/2008 om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor, rådets förordning (EG) nr 322/97 om gemenskapsstatistik och rådets beslut 89/382/EEG, Euratom om inrättande av en kommitté för Europeiska gemenskapernas statistiska program (EUT L 87, 31.3.2009, s. 164).” [Ändr. 10]" |
| --- | --- |

6a.

I artikel 7 ska följande stycken läggas till:

”
  3a.
     
  Vid tillämpningen av denna förordning ska de kvalitetskriterier som avses i artikel 12.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009
   (*1)
  gälla för de uppgifter som överförs.

3b.
     
  Kommissionen ska i genomförandeakter fastställa element i kvalitetsrapporterna som rör formkrav, struktur, tidsintervall och jämförbarhet. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 10.2.

(*1)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 av den 11 mars 2009 om europeisk statistik och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG, Euratom) nr 1101/2008 om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor, rådets förordning (EG) nr 322/97 om gemenskapsstatistik och rådets beslut 89/382/EEG, Euratom om inrättande av en kommitté för Europeiska gemenskapernas statistiska program (EUT L 87, 31.3.2009, s. 164).” [Ändr. 10]"

| 6b. | I artikel 8 ska inledningen i punkt 1 ersättas med följande:


  ”
  Senast ...

   (*2)

  och därefter vart tredje år, ska kommissionen, efter att ha hört kommittén för det statistiska programmet, lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av denna förordning. Denna rapport skall särskilt innehålla” [Ändr. 11]


  (*2)  
  Datum då denna ändringsförordning träder i kraft.
  " |
| --- | --- |

6b.

I artikel 8 ska inledningen i punkt 1 ersättas med följande:

”
  Senast ...

   (*2)

  och därefter vart tredje år, ska kommissionen, efter att ha hört kommittén för det statistiska programmet, lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av denna förordning. Denna rapport skall särskilt innehålla” [Ändr. 11]

(*2)  
  Datum då denna ändringsförordning träder i kraft.
  "

| 7. | Artikel 9 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 9

  Delegeringens Utövande
  av delegeringen [Ändr. 12]

  1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.
  2.   När kommissionen utövar de delegerade befogenheterna enligt artiklarna 2.5, 3 och 4.4 ska den se till att de delegerade akterna inte innebär någon betydande extra administrativ börda för medlemsstaterna eller uppgiftslämnarna.
  3.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 2.5, 3 och 4.4 ska ges till kommissionen tills vidare

  för en period av fem år
  från och med den ... (*3).
  Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga. [Ändr. 14]

  4.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 2.5, 3 och 4.4 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet.
  Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Det får verkan dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid en senare tidpunkt som anges däri. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.
  5.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.
  6.   En delegerad akt som antas enligt artikel 2.5, 3 eller artikel 4.4 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.”

  (*3)  
  Datum när denna ändringsförordning träder ikraft.
  " |
| --- | --- |

7.

Artikel 9 ska ersättas med följande:

”Artikel 9

Delegeringens Utövande
  av delegeringen [Ändr. 12]

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   När kommissionen utövar de delegerade befogenheterna enligt artiklarna 2.5, 3 och 4.4 ska den se till att de delegerade akterna inte innebär någon betydande extra administrativ börda för medlemsstaterna eller uppgiftslämnarna.

3.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 2.5, 3 och 4.4 ska ges till kommissionen tills vidare

  för en period av fem år
  från och med den ... (*3).
  Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga. [Ändr. 14]

4.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 2.5, 3 och 4.4 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet.

Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Det får verkan dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid en senare tidpunkt som anges däri. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

5.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

6.   En delegerad akt som antas enligt artikel 2.5, 3 eller artikel 4.4 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.”

(*3)  
  Datum när denna ändringsförordning träder ikraft.
  "

| 8. | Artikel 10 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 10
  Kommittéförfarande
  1.   Kommissionen ska biträdas av kommittén för det europeiska statistiksystemet, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 (*4). Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (*5).
  2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.


  2a.
     
  Om kommittén inte avger något yttrande, ska kommissionen inte anta utkastet till genomförandeakt, och artikel 5.4 tredje stycket i förordning (EU) nr 182/2011 ska tillämpas. [Ändr. 15]


  (*4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 av den 11 mars 2009 om europeisk statistik och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG, Euratom) nr 1101/2008 om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor, rådets förordning (EG) nr 322/97 om gemenskapsstatistik och rådets beslut 89/382/EEG, Euratom om inrättande av en kommitté för Europeiska gemenskapernas statistiska program (EUT L 87, 31.3.2009, s. 164)."


  (*5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).”" |
| --- | --- |

8.

Artikel 10 ska ersättas med följande:

”Artikel 10

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av kommittén för det europeiska statistiksystemet, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 (*4). Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (*5).

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

2a.
     
  Om kommittén inte avger något yttrande, ska kommissionen inte anta utkastet till genomförandeakt, och artikel 5.4 tredje stycket i förordning (EU) nr 182/2011 ska tillämpas. [Ändr. 15]

(*4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 av den 11 mars 2009 om europeisk statistik och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG, Euratom) nr 1101/2008 om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor, rådets förordning (EG) nr 322/97 om gemenskapsstatistik och rådets beslut 89/382/EEG, Euratom om inrättande av en kommitté för Europeiska gemenskapernas statistiska program (EUT L 87, 31.3.2009, s. 164)."

(*5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).”"

| (8a) | I bilaga B ska tabell B1 ersättas med följande:




  ”Tabell B1. Passagerar- och godstransport fördelat på fartygets nationalitet och fartygstyp (årsdata)












  Faktorer | Kod | Nomenklatur | Enhet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabell | alfa 2 | ’B1’ | |
| Uppgiftslämnande land | 2 bokstäver | ISO:s landsbeteckning | |
| År | fyrsiffrig | ’åååå’ | |
| Land/region för lastning | alfa 4 | NUTS 2

   (*6) | |
| Land/region för lossning | alfa 4 | NUTS 2

   (*6) | |
| Typ av transport | ensiffrig | 1 = Nationell | |
| | | 2 = Internationell (ej transit) | |
| | | 3 = Transit | |
| Fartygstyp | ensiffrig | 1 = Pråm med egen framdrivning | |
| | | 2 = Pråm utan egen framdrivning | |
| | | 3 = Tankpråm med egen framdrivning | |
| | | 4 = Tankpråm utan egen framdrivning | |
| | | 5 = Annat lastfartyg | |
| | | 6 = sjögående fartyg | |
| | | 7 = kryssningsfartyg med mer än 100 passagerare | |
| | | 8 = passagerarfärjor på över 300 meter | |
| Fartygets nationalitet | 2 bokstäver | ISO:s landsbeteckning

   (*7) | |
| Transporterade ton | | | Ton |
| Tonkilometer | | | Tonkilometer |
| Transporterade passagerare | tolvsiffrig | | Passagerare |
| Passagerarkilometer | tolvsiffrig | | Passagerare |
| Tillgängliga passagerarsäten | tolvsiffrig | | Passagerarsäten |

(8a)

I bilaga B ska tabell B1 ersättas med följande:

”Tabell B1. Passagerar- och godstransport fördelat på fartygets nationalitet och fartygstyp (årsdata)

Faktorer

Kod

Nomenklatur

Enhet

Tabell

alfa 2

’B1’

Uppgiftslämnande land

2 bokstäver

ISO:s landsbeteckning

År

fyrsiffrig

’åååå’

Land/region för lastning

alfa 4

NUTS 2

   (*6)

Land/region för lossning

alfa 4

NUTS 2

   (*6)

Typ av transport

ensiffrig

1 = Nationell

2 = Internationell (ej transit)

3 = Transit

Fartygstyp

ensiffrig

1 = Pråm med egen framdrivning

2 = Pråm utan egen framdrivning

3 = Tankpråm med egen framdrivning

4 = Tankpråm utan egen framdrivning

5 = Annat lastfartyg

6 = sjögående fartyg

7 = kryssningsfartyg med mer än 100 passagerare

8 = passagerarfärjor på över 300 meter

Fartygets nationalitet

2 bokstäver

ISO:s landsbeteckning

   (*7)

Transporterade ton

Ton

Tonkilometer

Tonkilometer

Transporterade passagerare

tolvsiffrig

Passagerare

Passagerarkilometer

tolvsiffrig

Passagerare

Tillgängliga passagerarsäten

tolvsiffrig

Passagerarsäten

| (9) | Bilaga G ska utgå. |
| --- | --- |

(9)

Bilaga G ska utgå.

Artikel 2

Denna förordning ska inte påverka de förfaranden för antagande av åtgärder i enlighet med förordning (EG) nr 1365/2006 som har inletts men inte avslutats innan den här förordningen träder i kraft.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 11 mars 2014.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

2

(3)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 19.

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1365/2006 av den 6 september 2006 om statistik över godstransporter på inre vattenvägar och om upphävande av rådets direktiv 80/1119/EEG (EUT L 264, 25.9.2006, s. 1).

4

(*6)  
  Om det inte finns någon regionkod eller om den är okänd ska följande koder användas:

*6

Om det inte finns någon regionkod eller om den är okänd ska följande koder användas:

| — | ’NUTS0 + ZZ’ om det finns en NUTS-kod för det land som är handelspartner. |
| --- | --- |

—

’NUTS0 + ZZ’ om det finns en NUTS-kod för det land som är handelspartner.

’NUTS0 + ZZ’ om det finns en NUTS-kod för det land som är handelspartner.

| — | ’ISO:s landsbeteckning + ZZ’ om det inte finns en NUTS-kod för det land som är handelspartner. |
| --- | --- |

—

’ISO:s landsbeteckning + ZZ’ om det inte finns en NUTS-kod för det land som är handelspartner.

’ISO:s landsbeteckning + ZZ’ om det inte finns en NUTS-kod för det land som är handelspartner.

| — | ’ZZZZ’ om det land som är handelspartner är okänt. |
| --- | --- |

—

’ZZZZ’ om det land som är handelspartner är okänt.

’ZZZZ’ om det land som är handelspartner är okänt.

(*7)  
  Om det inte finns någon NUTS-kod för det land där fartyget är registrerat ska ISO:s landsbeteckning användas. Om fartygets nationalitet är okänd ska koden ’ZZ’ användas.”

*7

Om det inte finns någon NUTS-kod för det land där fartyget är registrerat ska ISO:s landsbeteckning användas. Om fartygets nationalitet är okänd ska koden ’ZZ’ användas.”

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/276 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/276

---

P7_TA(2014)0181

Statistik för förfarandet vid makroekonomiska obalanser ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 11 mars 2014 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tillhandahållandet av och kvaliteten på statistik för förfarandet vid makroekonomiska obalanser (COM(2013)0342 – C7-0162/2013 – 2013/0181(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2017/C 378/35)

Ändring 1

Förslag till förordning

Skäl 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (2) inrättas en förvarningsmekanism för att underlätta tidig upptäckt och övervakning av obalanser. Enligt denna mekanism ska kommissionen utarbeta en årlig rapport om förvarningsmekanismen, med en kvalitativ ekonomisk och finansiell bedömning, och identifiera de medlemsstater som kommissionen anser kan ha drabbats av eller kan riskera att drabbas av obalanser. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (2) inrättas en förvarningsmekanism för att underlätta tidig upptäckt och övervakning av obalanser. Enligt denna mekanism ska kommissionen utarbeta en årlig rapport om förvarningsmekanismen, med en kvalitativ ekonomisk och finansiell bedömning, och identifiera de medlemsstater som kommissionen anser kan ha drabbats av eller kan riskera att drabbas av obalanser.

| (1) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011
  (MIP)

   (3) inrättas en förvarningsmekanism för att underlätta tidig upptäckt och övervakning av obalanser. Enligt denna mekanism ska kommissionen utarbeta en årlig rapport om förvarningsmekanismen, med en kvalitativ ekonomisk och finansiell bedömning, och identifiera de medlemsstater som kommissionen anser kan ha drabbats av eller kan riskera att drabbas av obalanser. |
| --- | --- |

(1)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011
  (MIP)

   (3) inrättas en förvarningsmekanism för att underlätta tidig upptäckt och övervakning av obalanser. Enligt denna mekanism ska kommissionen utarbeta en årlig rapport om förvarningsmekanismen, med en kvalitativ ekonomisk och finansiell bedömning, och identifiera de medlemsstater som kommissionen anser kan ha drabbats av eller kan riskera att drabbas av obalanser.

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | Tillförlitliga statistiska uppgifter är
  grunden
  för en effektiv övervakning av makroekonomiska obalanser. För att garantera fullgod och oberoende statistik bör medlemsstaterna garantera de nationella statistikmyndigheternas yrkesmässiga oberoende, i överensstämmelse med den uppförandekod avseende europeisk statistik som fastställts i
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 av den 11 mars 2009 om europeisk statistik (3)

  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(3)

Tillförlitliga statistiska uppgifter är
  grunden
  för en effektiv övervakning av makroekonomiska obalanser. För att garantera fullgod och oberoende statistik bör medlemsstaterna garantera de nationella statistikmyndigheternas yrkesmässiga oberoende, i överensstämmelse med den uppförandekod avseende europeisk statistik som fastställts i
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 av den 11 mars 2009 om europeisk statistik (3)

  .

| (3) | Tillförlitliga
  , precisa och användbara
  statistiska uppgifter är
  nödvändiga
  för en effektiv övervakning av makroekonomiska obalanser. För att garantera fullgod och oberoende statistik bör
  Eurostats oberoende stärkas i enlighet med Europaparlamentets förslag inför översynen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009



   (1a)



  och
  medlemsstaterna
  bör
  garantera de nationella statistikmyndigheternas yrkesmässiga oberoende, i överensstämmelse med den uppförandekod avseende europeisk statistik som fastställts i
  den förordningen
  . |
| --- | --- |

(3)

Tillförlitliga
  , precisa och användbara
  statistiska uppgifter är
  nödvändiga
  för en effektiv övervakning av makroekonomiska obalanser. För att garantera fullgod och oberoende statistik bör
  Eurostats oberoende stärkas i enlighet med Europaparlamentets förslag inför översynen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009



   (1a)



  och
  medlemsstaterna
  bör
  garantera de nationella statistikmyndigheternas yrkesmässiga oberoende, i överensstämmelse med den uppförandekod avseende europeisk statistik som fastställts i
  den förordningen
  .

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 3a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (3a) | Det är nödvändigt att kommissionen fortsätter att hantera behovet av tillförlitlig statistisk information som gör det möjligt för EU:s politik att bättre reagera på den ekonomiska, sociala och territoriella verkligheten på regional nivå. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3a)

Det är nödvändigt att kommissionen fortsätter att hantera behovet av tillförlitlig statistisk information som gör det möjligt för EU:s politik att bättre reagera på den ekonomiska, sociala och territoriella verkligheten på regional nivå.

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | Den årliga rapporten om förvarningsmekanismen, som bygger på en resultattavla med ett antal indikatorer vars värden jämförs med deras indikativa tröskelvärden, fungerar som en inledande undersökning varigenom kommissionen identifierar de medlemsstater där den anser att utvecklingen kräver en fördjupad granskning för att avgöra om obalanser föreligger eller riskerar att uppstå. Den årliga rapporten om förvarningsmekanismen bör innehålla uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser. Det är dock i de efterföljande fördjupade granskningarna som drivkrafterna bakom den konstaterade utvecklingen analyseras närmare, för att utröna obalansernas karaktär. Resultattavlan och tröskelvärdena tolkas
  inte
  mekaniskt, utan
  det sker en ekonomisk avläsning av dem
  . När kommissionen gör en fördjupad granskning går den igenom ett brett urval av ekonomiska variabler och ytterligare information, med vederbörlig hänsyn till ländernas specifika förhållanden. Av dessa skäl är det inte möjligt att i förväg på ett uttömmande sätt ange alla de uppgifter som kan användas för förfarandet vid makroekonomiska obalanser, utan de bör bestämmas utifrån de förfaranden som föreskrivs i förordning (EU) nr 1176/2011 för att upptäcka makroekonomiska obalanser samt kunna bidra till att förebygga och korrigera alltför stora makroekonomiska obalanser inom unionen. Vid genomförandet av förfarandet vid makroekonomiska obalanser ska rådet och kommissionen ge företräde åt statistik som medlemsstaterna sammanställer och rapporterar in till kommissionen (Eurostat). Annan statistik, som inte sammanställs och rapporteras in på detta sätt, bör endast användas när den förstnämnda statistiken inte innehåller den information som krävs, och med vederbörlig hänsyn till kvaliteten på denna andra statistik. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

Den årliga rapporten om förvarningsmekanismen, som bygger på en resultattavla med ett antal indikatorer vars värden jämförs med deras indikativa tröskelvärden, fungerar som en inledande undersökning varigenom kommissionen identifierar de medlemsstater där den anser att utvecklingen kräver en fördjupad granskning för att avgöra om obalanser föreligger eller riskerar att uppstå. Den årliga rapporten om förvarningsmekanismen bör innehålla uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser. Det är dock i de efterföljande fördjupade granskningarna som drivkrafterna bakom den konstaterade utvecklingen analyseras närmare, för att utröna obalansernas karaktär. Resultattavlan och tröskelvärdena tolkas
  inte
  mekaniskt, utan
  det sker en ekonomisk avläsning av dem
  . När kommissionen gör en fördjupad granskning går den igenom ett brett urval av ekonomiska variabler och ytterligare information, med vederbörlig hänsyn till ländernas specifika förhållanden. Av dessa skäl är det inte möjligt att i förväg på ett uttömmande sätt ange alla de uppgifter som kan användas för förfarandet vid makroekonomiska obalanser, utan de bör bestämmas utifrån de förfaranden som föreskrivs i förordning (EU) nr 1176/2011 för att upptäcka makroekonomiska obalanser samt kunna bidra till att förebygga och korrigera alltför stora makroekonomiska obalanser inom unionen. Vid genomförandet av förfarandet vid makroekonomiska obalanser ska rådet och kommissionen ge företräde åt statistik som medlemsstaterna sammanställer och rapporterar in till kommissionen (Eurostat). Annan statistik, som inte sammanställs och rapporteras in på detta sätt, bör endast användas när den förstnämnda statistiken inte innehåller den information som krävs, och med vederbörlig hänsyn till kvaliteten på denna andra statistik.

| (4) | Den årliga rapporten om förvarningsmekanismen, som bygger på en resultattavla med ett antal indikatorer vars värden jämförs med deras indikativa tröskelvärden, fungerar som en inledande undersökning varigenom kommissionen identifierar de medlemsstater där den anser att utvecklingen kräver en fördjupad granskning för att avgöra om obalanser föreligger eller riskerar att uppstå. Den årliga rapporten om förvarningsmekanismen bör innehålla uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser. Det är dock i de efterföljande fördjupade granskningarna som drivkrafterna bakom den konstaterade utvecklingen analyseras närmare, för att utröna obalansernas karaktär. Resultattavlan och tröskelvärdena
  bör inte
  tolkas mekaniskt, utan
  bör avläsas ekonomiskt
  . När kommissionen gör en fördjupad granskning går den igenom ett brett urval av ekonomiska variabler och ytterligare information, med vederbörlig hänsyn till ländernas specifika förhållanden. Av dessa skäl är det inte möjligt att i förväg på ett uttömmande sätt ange alla de uppgifter som kan användas för förfarandet vid makroekonomiska obalanser, utan de bör bestämmas utifrån de förfaranden som föreskrivs i förordning (EU) nr 1176/2011 för att upptäcka makroekonomiska obalanser samt kunna bidra till att förebygga och korrigera alltför stora makroekonomiska obalanser inom unionen. Vid genomförandet
  , övervakningen och bedömningen
  av förfarandet vid makroekonomiska obalanser ska
  Europaparlamentet,
  rådet och kommissionen ge företräde åt statistik som medlemsstaterna sammanställer och rapporterar in till kommissionen (Eurostat). Annan statistik, som inte sammanställs och rapporteras in på detta sätt, bör endast användas när den förstnämnda statistiken inte innehåller den information som krävs, och med vederbörlig hänsyn till kvaliteten på denna andra statistik. |
| --- | --- |

(4)

Den årliga rapporten om förvarningsmekanismen, som bygger på en resultattavla med ett antal indikatorer vars värden jämförs med deras indikativa tröskelvärden, fungerar som en inledande undersökning varigenom kommissionen identifierar de medlemsstater där den anser att utvecklingen kräver en fördjupad granskning för att avgöra om obalanser föreligger eller riskerar att uppstå. Den årliga rapporten om förvarningsmekanismen bör innehålla uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser. Det är dock i de efterföljande fördjupade granskningarna som drivkrafterna bakom den konstaterade utvecklingen analyseras närmare, för att utröna obalansernas karaktär. Resultattavlan och tröskelvärdena
  bör inte
  tolkas mekaniskt, utan
  bör avläsas ekonomiskt
  . När kommissionen gör en fördjupad granskning går den igenom ett brett urval av ekonomiska variabler och ytterligare information, med vederbörlig hänsyn till ländernas specifika förhållanden. Av dessa skäl är det inte möjligt att i förväg på ett uttömmande sätt ange alla de uppgifter som kan användas för förfarandet vid makroekonomiska obalanser, utan de bör bestämmas utifrån de förfaranden som föreskrivs i förordning (EU) nr 1176/2011 för att upptäcka makroekonomiska obalanser samt kunna bidra till att förebygga och korrigera alltför stora makroekonomiska obalanser inom unionen. Vid genomförandet
  , övervakningen och bedömningen
  av förfarandet vid makroekonomiska obalanser ska
  Europaparlamentet,
  rådet och kommissionen ge företräde åt statistik som medlemsstaterna sammanställer och rapporterar in till kommissionen (Eurostat). Annan statistik, som inte sammanställs och rapporteras in på detta sätt, bör endast användas när den förstnämnda statistiken inte innehåller den information som krävs, och med vederbörlig hänsyn till kvaliteten på denna andra statistik.

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | Det bör utarbetas ett tillförlitligt förfarande för sammanställning, övervakning och publicering av uppgifter av betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser och det bör ske en ständig förbättring av underliggande statistik i linje med kommissionens kvalitetsstyrningsramar för europeisk statistik (4). Direktörsgruppen för den makroekonomiska statistiken (DMES), som inrättats av kommissionen, är en lämplig expertgrupp som kan ge kommissionen (Eurostat) det stöd som krävs för att genomföra ett solitt kvalitetsövervakningsförfarande för uppgifter av betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

Det bör utarbetas ett tillförlitligt förfarande för sammanställning, övervakning och publicering av uppgifter av betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser och det bör ske en ständig förbättring av underliggande statistik i linje med kommissionens kvalitetsstyrningsramar för europeisk statistik (4). Direktörsgruppen för den makroekonomiska statistiken (DMES), som inrättats av kommissionen, är en lämplig expertgrupp som kan ge kommissionen (Eurostat) det stöd som krävs för att genomföra ett solitt kvalitetsövervakningsförfarande för uppgifter av betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser.

| (5) | Det bör utarbetas ett tillförlitligt förfarande för
  insamling,
  sammanställning, övervakning och publicering av uppgifter av betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser och det bör ske en ständig förbättring av underliggande statistik i linje med kommissionens kvalitetsstyrningsramar för europeisk statistik (4). Direktörsgruppen för den makroekonomiska statistiken (DMES), som inrättats av kommissionen,
  som även består av experter från kommittén för det europeiska statistiksystemet och det europeiska centralbanksystemet
  , är en lämplig expertgrupp som kan ge kommissionen (Eurostat) det stöd som krävs för att genomföra ett solitt kvalitetsövervakningsförfarande för uppgifter av betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser. |
| --- | --- |

(5)

Det bör utarbetas ett tillförlitligt förfarande för
  insamling,
  sammanställning, övervakning och publicering av uppgifter av betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser och det bör ske en ständig förbättring av underliggande statistik i linje med kommissionens kvalitetsstyrningsramar för europeisk statistik (4). Direktörsgruppen för den makroekonomiska statistiken (DMES), som inrättats av kommissionen,
  som även består av experter från kommittén för det europeiska statistiksystemet och det europeiska centralbanksystemet
  , är en lämplig expertgrupp som kan ge kommissionen (Eurostat) det stöd som krävs för att genomföra ett solitt kvalitetsövervakningsförfarande för uppgifter av betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser.

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | Det är väsentligt att framställningen av den statistik som är nödvändig för unionens verksamhet grundas
  enbart
  på tillförlitliga uppgifter.
  Vid framställningen
  av uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser,
  vilka är avgörande för att kunna upptäcka makroekonomiska obalanser samt för att förebygga och korrigera alltför stora makroekonomiska obalanser inom unionen, kan otillförlitliga uppgifter ha stort inflytande på unionens intressen
  . För att förfarandet vid makroekonomiska obalanser ska fungera väl
  är det nödvändigt att vidta
  ytterligare åtgärder för att effektivisera verkställigheten av framställningen, tillhandahållandet och kvalitetsövervakningen av uppgifter
  som har betydelse
  för förfarandet vid makroekonomiska obalanser. Dessa åtgärder bör göra de underliggande statistiska uppgifterna mer trovärdiga, liksom tillhandahållandet och kvalitetsövervakningen av uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser.
  För att förhindra att det lämnas felaktiga uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser, oavsett om det sker avsiktligt eller av grov försumlighet, bör en mekanism med ekonomiska påföljder inrättas, som också kommer att kunna garantera att framställningen av uppgifter av betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser sker med vederbörlig omsorg. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

Det är väsentligt att framställningen av den statistik som är nödvändig för unionens verksamhet grundas
  enbart
  på tillförlitliga uppgifter.
  Vid framställningen
  av uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser,
  vilka är avgörande för att kunna upptäcka makroekonomiska obalanser samt för att förebygga och korrigera alltför stora makroekonomiska obalanser inom unionen, kan otillförlitliga uppgifter ha stort inflytande på unionens intressen
  . För att förfarandet vid makroekonomiska obalanser ska fungera väl
  är det nödvändigt att vidta
  ytterligare åtgärder för att effektivisera verkställigheten av framställningen, tillhandahållandet och kvalitetsövervakningen av uppgifter
  som har betydelse
  för förfarandet vid makroekonomiska obalanser. Dessa åtgärder bör göra de underliggande statistiska uppgifterna mer trovärdiga, liksom tillhandahållandet och kvalitetsövervakningen av uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser.
  För att förhindra att det lämnas felaktiga uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser, oavsett om det sker avsiktligt eller av grov försumlighet, bör en mekanism med ekonomiska påföljder inrättas, som också kommer att kunna garantera att framställningen av uppgifter av betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser sker med vederbörlig omsorg.

| (6) | Det är väsentligt att framställningen av den statistik som är nödvändig för unionens verksamhet grundas på tillförlitliga uppgifter.
  De förfaranden som fastställs i förordningarna (EU) nr 1176/2011 och (EU) nr 1174/2011 bör kompletteras med en motsvarande formell ram för sammanställningen, kvalitetsövervakningen och publiceringen
  av uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser,
  i enhetlighet med de gemensamma kvalitetskriterier som fastställs i förordning (EG) nr 223/2009
  . För att förfarandet vid makroekonomiska obalanser ska fungera väl
  bör
  ytterligare åtgärder för att effektivisera verkställigheten av framställningen, tillhandahållandet och kvalitetsövervakningen av uppgifter
  vidtas och dessa åtgärder är nödvändiga
  för förfarandet vid makroekonomiska obalanser. Dessa åtgärder bör göra de underliggande statistiska uppgifterna mer trovärdiga, liksom tillhandahållandet och kvalitetsövervakningen av uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser. |
| --- | --- |

(6)

Det är väsentligt att framställningen av den statistik som är nödvändig för unionens verksamhet grundas på tillförlitliga uppgifter.
  De förfaranden som fastställs i förordningarna (EU) nr 1176/2011 och (EU) nr 1174/2011 bör kompletteras med en motsvarande formell ram för sammanställningen, kvalitetsövervakningen och publiceringen
  av uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser,
  i enhetlighet med de gemensamma kvalitetskriterier som fastställs i förordning (EG) nr 223/2009
  . För att förfarandet vid makroekonomiska obalanser ska fungera väl
  bör
  ytterligare åtgärder för att effektivisera verkställigheten av framställningen, tillhandahållandet och kvalitetsövervakningen av uppgifter
  vidtas och dessa åtgärder är nödvändiga
  för förfarandet vid makroekonomiska obalanser. Dessa åtgärder bör göra de underliggande statistiska uppgifterna mer trovärdiga, liksom tillhandahållandet och kvalitetsövervakningen av uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser.

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 6a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (6a) | För att inte uppmuntra lämnandet av felaktiga uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser, oavsett om det sker avsiktligt eller av grov försumlighet, bör en korrigeringsmekanism inrättas, som också kommer att kunna garantera att framställningen av uppgifter av betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser sker med vederbörlig omsorg. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6a)

För att inte uppmuntra lämnandet av felaktiga uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser, oavsett om det sker avsiktligt eller av grov försumlighet, bör en korrigeringsmekanism inrättas, som också kommer att kunna garantera att framställningen av uppgifter av betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser sker med vederbörlig omsorg.

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (7) | I syfte att komplettera reglerna om beräkning av
  böter
  för manipulation av statistik och reglerna om det förfarande som kommissionen ska följa för att utreda
  sådant handlande
  , bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på de närmare kriterierna för att fastställa bötesbeloppen och för genomförandet av kommissionens utredningar. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerade akter, se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7)

I syfte att komplettera reglerna om beräkning av
  böter
  för manipulation av statistik och reglerna om det förfarande som kommissionen ska följa för att utreda
  sådant handlande
  , bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på de närmare kriterierna för att fastställa bötesbeloppen och för genomförandet av kommissionens utredningar. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerade akter, se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt.

| (7) | I syfte att komplettera reglerna om beräkning av
  räntebärande inlåning
  för manipulation av statistik och reglerna om det förfarande som kommissionen ska följa för att utreda
  manipulation av statistik
  , bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på de närmare kriterierna för att fastställa bötesbeloppen och för genomförandet av kommissionens utredningar. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerade akter, se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

(7)

I syfte att komplettera reglerna om beräkning av
  räntebärande inlåning
  för manipulation av statistik och reglerna om det förfarande som kommissionen ska följa för att utreda
  manipulation av statistik
  , bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på de närmare kriterierna för att fastställa bötesbeloppen och för genomförandet av kommissionens utredningar. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerade akter, se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt.

Ändring 9

Förslag till förordning

Skäl 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | Kommissionen och medlemsstaternas statistikmyndigheter bör
  ha ett nära samarbete och föra en fortlöpande dialog
  för att garantera kvaliteten på de uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser som medlemsstaterna rapporterar in och de underliggande statistiska uppgifterna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8)

Kommissionen och medlemsstaternas statistikmyndigheter bör
  ha ett nära samarbete och föra en fortlöpande dialog
  för att garantera kvaliteten på de uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser som medlemsstaterna rapporterar in och de underliggande statistiska uppgifterna.

| (8) | De pågående insatserna för samordning och samarbete mellan
  kommissionen
  (Eurostat)
  och medlemsstaternas statistikmyndigheter
  är en viktig del av en effektiv samordning av den statistiska verksamheten inom det europeiska statistiksystemet. Det samarbetet
  bör
  stärkas
  för att garantera kvaliteten på de uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser som medlemsstaterna rapporterar in och de underliggande statistiska uppgifterna.
  Den institutionella avgränsningen av det europeiska centralbankssystemet (ECBS) och centralbankernas oberoende bör respekteras vid utveckling, framställning och spridning av uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser inom ramen för ESS och ECBS respektive förvaltningsstruktur och statistiska arbetsprogram. |
| --- | --- |

(8)

De pågående insatserna för samordning och samarbete mellan
  kommissionen
  (Eurostat)
  och medlemsstaternas statistikmyndigheter
  är en viktig del av en effektiv samordning av den statistiska verksamheten inom det europeiska statistiksystemet. Det samarbetet
  bör
  stärkas
  för att garantera kvaliteten på de uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser som medlemsstaterna rapporterar in och de underliggande statistiska uppgifterna.
  Den institutionella avgränsningen av det europeiska centralbankssystemet (ECBS) och centralbankernas oberoende bör respekteras vid utveckling, framställning och spridning av uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser inom ramen för ESS och ECBS respektive förvaltningsstruktur och statistiska arbetsprogram.

Ändring 10

Förslag till förordning

Skäl 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (9) | Det europeiska statistiksystemet och det europeiska centralbankssystemet bör ha ett nära samarbete avseende
  uppgifter av betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser, i enlighet med artikel 9 i förordning (EG) nr 223/2009, i syfte att minska uppgiftslämnarbördan i möjligaste mån, garantera samstämmigheten, förbättra den underliggande statistiken och garantera jämförbarheten. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9)

Det europeiska statistiksystemet och det europeiska centralbankssystemet bör ha ett nära samarbete avseende
  uppgifter av betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser, i enlighet med artikel 9 i förordning (EG) nr 223/2009, i syfte att minska uppgiftslämnarbördan i möjligaste mån, garantera samstämmigheten, förbättra den underliggande statistiken och garantera jämförbarheten.

| (9) | Eftersom ESS har ansvaret för framställningen av viss statistik som ligger till grund för
  uppgifter av betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser,
  och ECBS har ansvaret för framställningen av annan statistik som ligger till grund för uppgifter av betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser, bör ett nära samarbete säkerställas mellan de två systemen,
  i enlighet med artikel 9 i förordning (EG) nr 223/2009, i syfte att minska uppgiftslämnarbördan i möjligaste mån, garantera samstämmigheten, förbättra den underliggande statistiken och garantera jämförbarheten.
  De praktiska operativa arrangemangen för samarbetet mellan ESS och ECBS när det gäller kvalitetssäkring av uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser skulle kunna fastställas i ett samförståndsavtal. Med hänsyn till dess långa erfarenhet på området för statistik som innehåller uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser, skulle kommittén för valuta-, finans- och betalningsbalansstatistik, som inrättades genom rådets beslut 2006/856/EG (1a)



  , kunna ge råd om de praktiska operativa samarbetsarrangemang som skulle kunna ingå i ett detta samförståndsavtal. |
| --- | --- |

(9)

Eftersom ESS har ansvaret för framställningen av viss statistik som ligger till grund för
  uppgifter av betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser,
  och ECBS har ansvaret för framställningen av annan statistik som ligger till grund för uppgifter av betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser, bör ett nära samarbete säkerställas mellan de två systemen,
  i enlighet med artikel 9 i förordning (EG) nr 223/2009, i syfte att minska uppgiftslämnarbördan i möjligaste mån, garantera samstämmigheten, förbättra den underliggande statistiken och garantera jämförbarheten.
  De praktiska operativa arrangemangen för samarbetet mellan ESS och ECBS när det gäller kvalitetssäkring av uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser skulle kunna fastställas i ett samförståndsavtal. Med hänsyn till dess långa erfarenhet på området för statistik som innehåller uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser, skulle kommittén för valuta-, finans- och betalningsbalansstatistik, som inrättades genom rådets beslut 2006/856/EG (1a)



  , kunna ge råd om de praktiska operativa samarbetsarrangemang som skulle kunna ingå i ett detta samförståndsavtal.

Ändring 11

Förslag till förordning

Skäl 9a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9a) | De bestämmelser som fastställs genom denna förordning bör betraktas inom ramen för en stärkning av den europeiska ekonomiska styrningen, vilket kräver ökad demokratisk ansvarsskyldighet på både nationell nivå och unionsnivå. Det förbättrade systemet för statistisk övervakning av uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser, bör innebära att Europaparlamentet och de nationella parlamenten involveras i högre grad och i ett tidigare skede. Motparterna till Europaparlamentet inom ramen för denna dialog är visserligen de berörda unionsinstitutionerna och deras representanter, men Europaparlamentets ansvariga utskott får också erbjuda företrädare för de nationella statistikbyråerna att frivilligt delta i utfrågningarna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9a)

Ändring 12

Förslag till förordning

Skäl 9b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9b) | En förstärkning av den ekonomiska styrningen genom bättre statistiska övervakningssystem för uppgifter med betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser bör även omfatta en närmare och tidigare delaktighet från de nationella parlamenten och Europaparlamentet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9b)

En förstärkning av den ekonomiska styrningen genom bättre statistiska övervakningssystem för uppgifter med betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser bör även omfatta en närmare och tidigare delaktighet från de nationella parlamenten och Europaparlamentet.

Ändring 13

Förslag till förordning

Skäl 12a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (12a) | Den inställning av medlen som sätts i verket genom förfarandet vid makroekonomiska obalanser bör dock utgöra en sista utväg och förutsätta att en djupgående analys av indikatorer beträffande arbetslöshet, fattigdom och minskad BNP har beaktats. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12a)

Den inställning av medlen som sätts i verket genom förfarandet vid makroekonomiska obalanser bör dock utgöra en sista utväg och förutsätta att en djupgående analys av indikatorer beträffande arbetslöshet, fattigdom och minskad BNP har beaktats.

Ändring 14

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  De kvalitetssäkringsförfaranden som fastställs genom denna förordning ska beakta och bygga på bästa praxis i befintliga kvalitetssäkringsförfaranden. De ska inte leda till dubblerade kvalitetssäkringsinsatser eller parallella dataserier. |

Kommissionens förslag

Ändring

2a.
     
  De kvalitetssäkringsförfaranden som fastställs genom denna förordning ska beakta och bygga på bästa praxis i befintliga kvalitetssäkringsförfaranden. De ska inte leda till dubblerade kvalitetssäkringsinsatser eller parallella dataserier.

Ändring 15

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Tidsfristerna för inrapportering av uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser ska vara de som fastställs i de relevanta grundläggande akterna eller ska meddelas av kommissionen i särskilda tidsplaner, med hänsyn tagen till unionens behov. | 2.   Tidsfristerna för inrapportering av uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser ska vara de som fastställs i de relevanta grundläggande akterna eller ska meddelas av kommissionen i särskilda tidsplaner, med hänsyn tagen till
  den europeiska planeringsterminen och
  unionens behov. |

Kommissionens förslag

Ändring

2.   Tidsfristerna för inrapportering av uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser ska vara de som fastställs i de relevanta grundläggande akterna eller ska meddelas av kommissionen i särskilda tidsplaner, med hänsyn tagen till unionens behov.

2.   Tidsfristerna för inrapportering av uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser ska vara de som fastställs i de relevanta grundläggande akterna eller ska meddelas av kommissionen i särskilda tidsplaner, med hänsyn tagen till
  den europeiska planeringsterminen och
  unionens behov.

Ändring 16

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Kommissionen ska varje år meddela medlemsstaterna tidsplanen för den årliga rapporten om förvarningsmekanismen som upprättas enligt artikel 3 i förordning (EU) nr 1176/2011. På grundval av denna tidsplan och de tidsfrister och tidsplaner som avses i punkt 2 ska kommissionen även besluta om och meddela medlemsstaterna ett slutdatum för
  deras inrapportering av samtliga de mest aktuella
  uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser. | 3.   Kommissionen ska varje år meddela medlemsstaterna tidsplanen för den årliga rapporten om förvarningsmekanismen som upprättas enligt artikel 3 i förordning (EU) nr 1176/2011. På grundval av denna tidsplan och de tidsfrister och tidsplaner som avses i punkt 2 ska kommissionen även besluta om och meddela medlemsstaterna ett slutdatum för
  kommissionens (Eurostat) framtagande av de
  uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser
  i syfte att för varje medlemsstat sammanställa indikatorerna för resultattavlan avseende förfarandet vid makroekonomiska obalanser och upprätta en referensdatabas för uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

3.   Kommissionen ska varje år meddela medlemsstaterna tidsplanen för den årliga rapporten om förvarningsmekanismen som upprättas enligt artikel 3 i förordning (EU) nr 1176/2011. På grundval av denna tidsplan och de tidsfrister och tidsplaner som avses i punkt 2 ska kommissionen även besluta om och meddela medlemsstaterna ett slutdatum för
  deras inrapportering av samtliga de mest aktuella
  uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser.

3.   Kommissionen ska varje år meddela medlemsstaterna tidsplanen för den årliga rapporten om förvarningsmekanismen som upprättas enligt artikel 3 i förordning (EU) nr 1176/2011. På grundval av denna tidsplan och de tidsfrister och tidsplaner som avses i punkt 2 ska kommissionen även besluta om och meddela medlemsstaterna ett slutdatum för
  kommissionens (Eurostat) framtagande av de
  uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser
  i syfte att för varje medlemsstat sammanställa indikatorerna för resultattavlan avseende förfarandet vid makroekonomiska obalanser och upprätta en referensdatabas för uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser
  .

Ändring 17

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Kommissionen (Eurostat) ska ge varje medlemsstat tillgång till referensdatabasen med de uppgifter av betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser som sammanställts senast fem arbetsdagar efter slutdatumet för kontroll. Medlemsstaterna ska kontrollera och bekräfta uppgifterna, eller lägga fram Ändring till dem, inom de sju arbetsdagar som följer denna femdagarsperiod. |

Kommissionens förslag

Ändring

3a.
     
  Kommissionen (Eurostat) ska ge varje medlemsstat tillgång till referensdatabasen med de uppgifter av betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser som sammanställts senast fem arbetsdagar efter slutdatumet för kontroll. Medlemsstaterna ska kontrollera och bekräfta uppgifterna, eller lägga fram Ändring till dem, inom de sju arbetsdagar som följer denna femdagarsperiod.

Ändring 18

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   När medlemsstaterna rapporterar in uppgifter av betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser som avses i artikel 1 ska de
  till
  kommissionen (Eurostat)
  sända
  information som visar hur dessa uppgifter beräknas, inbegripet eventuella förändringar i källor och metoder, i form av en kvalitetsrapport. | 1.   När medlemsstaterna rapporterar in uppgifter av betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser som avses i artikel 1 ska de
  tillhandahålla
  kommissionen (Eurostat) information som visar hur dessa uppgifter beräknas, inbegripet eventuella förändringar i källor och metoder, i form av en kvalitetsrapport. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   När medlemsstaterna rapporterar in uppgifter av betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser som avses i artikel 1 ska de
  till
  kommissionen (Eurostat)
  sända
  information som visar hur dessa uppgifter beräknas, inbegripet eventuella förändringar i källor och metoder, i form av en kvalitetsrapport.

1.   När medlemsstaterna rapporterar in uppgifter av betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser som avses i artikel 1 ska de
  tillhandahålla
  kommissionen (Eurostat) information som visar hur dessa uppgifter beräknas, inbegripet eventuella förändringar i källor och metoder, i form av en kvalitetsrapport.

Ändring 19

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Medlemsstaterna ska översända kvalitetsrapporten inom sju dagar i enlighet med artikel 2.3a. |

Kommissionens förslag

Ändring

2a.
     
  Medlemsstaterna ska översända kvalitetsrapporten inom sju dagar i enlighet med artikel 2.3a.

Ändring 20

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Kommissionen ska anta genomförandeakter för att ange formerna för kvalitetsrapporterna och deras struktur och frekvens. Dessa
  genomförandeakter
  ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 14.2. | 3.   Kommissionen ska anta delegerade akter för att ange formerna för kvalitetsrapporterna och deras struktur och frekvens enligt punkt 1. Dessa
  delegerade akter
  ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 12. |

Kommissionens förslag

Ändring

3.   Kommissionen ska anta genomförandeakter för att ange formerna för kvalitetsrapporterna och deras struktur och frekvens. Dessa
  genomförandeakter
  ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 14.2.

3.   Kommissionen ska anta delegerade akter för att ange formerna för kvalitetsrapporterna och deras struktur och frekvens enligt punkt 1. Dessa
  delegerade akter
  ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 12.

Ändring 21

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Medlemsstaterna ska upprätta förteckningarna och sända dem till kommissionen (Eurostat) senast den [...][nine months after the adoption of this Regulation– exact date to be inserted by OP upon publication]. Kommissionen ska anta
  genomförandeakter
  i syfte att ange strukturen och formerna för aktualisering av dessa förteckningar senast den [...][within six months after the adoption of this Regulation]. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i
  artikel 14.2
  . | 2.   Medlemsstaterna ska upprätta förteckningarna och sända dem till kommissionen (Eurostat) senast den [...][nio månader efter denna förordnings ikraftträdande]. Kommissionen ska anta
  delegerade akter
  i syfte att ange strukturen och formerna för aktualisering av dessa förteckningar senast den [...][inom sex månader efter denna förordnings ikraftträdande. Dessa delegerade akter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i
  artikel 12
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

2.   Medlemsstaterna ska upprätta förteckningarna och sända dem till kommissionen (Eurostat) senast den [...][nine months after the adoption of this Regulation– exact date to be inserted by OP upon publication]. Kommissionen ska anta
  genomförandeakter
  i syfte att ange strukturen och formerna för aktualisering av dessa förteckningar senast den [...][within six months after the adoption of this Regulation]. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i
  artikel 14.2
  .

2.   Medlemsstaterna ska upprätta förteckningarna och sända dem till kommissionen (Eurostat) senast den [...][nio månader efter denna förordnings ikraftträdande]. Kommissionen ska anta
  delegerade akter
  i syfte att ange strukturen och formerna för aktualisering av dessa förteckningar senast den [...][inom sex månader efter denna förordnings ikraftträdande. Dessa delegerade akter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i
  artikel 12
  .

Ändring 22

Förslag till förordning

Kapitel VI – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| KONTROLLBESÖK
  I MEDLEMSSTATERNA | DIALOGBESÖK
  I MEDLEMSSTATERNA |

Kommissionens förslag

Ändring

KONTROLLBESÖK
  I MEDLEMSSTATERNA

DIALOGBESÖK
  I MEDLEMSSTATERNA

Ändring 23

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Om kommissionen (Eurostat) identifierar
  problem
  , särskilt i samband med kvalitetsbedömningen enligt artikel 5, får den besluta att göra
  kontrollbesök
  i den berörda medlemsstaten. | 1.   Om kommissionen (Eurostat) identifierar
  ett behov av att fördjupa bedömningen av kvaliteten på statistiken
  , särskilt i samband med kvalitetsbedömningen enligt artikel 5, får den besluta att göra
  dialogbesök
  i den berörda medlemsstaten. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Om kommissionen (Eurostat) identifierar
  problem
  , särskilt i samband med kvalitetsbedömningen enligt artikel 5, får den besluta att göra
  kontrollbesök
  i den berörda medlemsstaten.

1.   Om kommissionen (Eurostat) identifierar
  ett behov av att fördjupa bedömningen av kvaliteten på statistiken
  , särskilt i samband med kvalitetsbedömningen enligt artikel 5, får den besluta att göra
  dialogbesök
  i den berörda medlemsstaten.

Ändring 24

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Syftet med
  sådana kontrollbesök
  ska vara att göra en fördjupad utredning av kvaliteten på uppgifter av betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser.
  Kontrollbesöken
  ska inriktas på metodfrågor, källor och metoder som beskrivs i förteckningarna, uppgifterna och statistiska stödprocesser, i syfte att bedöma om de överensstämmer med de relevanta reglerna för redovisning och statistik. | 2.   Syftet med
  de dialogbesök som avses i punkt 1
  ska vara att göra en fördjupad utredning av kvaliteten på uppgifter av betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser.
  Dialogbesöken
  ska inriktas på metodfrågor, källor och metoder som beskrivs i förteckningarna, uppgifterna och statistiska stödprocesser, i syfte att bedöma om de överensstämmer med de relevanta reglerna för redovisning och statistik. |

Kommissionens förslag

Ändring

2.   Syftet med
  sådana kontrollbesök
  ska vara att göra en fördjupad utredning av kvaliteten på uppgifter av betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser.
  Kontrollbesöken
  ska inriktas på metodfrågor, källor och metoder som beskrivs i förteckningarna, uppgifterna och statistiska stödprocesser, i syfte att bedöma om de överensstämmer med de relevanta reglerna för redovisning och statistik.

2.   Syftet med
  de dialogbesök som avses i punkt 1
  ska vara att göra en fördjupad utredning av kvaliteten på uppgifter av betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser.
  Dialogbesöken
  ska inriktas på metodfrågor, källor och metoder som beskrivs i förteckningarna, uppgifterna och statistiska stödprocesser, i syfte att bedöma om de överensstämmer med de relevanta reglerna för redovisning och statistik.

Ändring 25

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  När kommissionen (Eurostat) organiserar dialogbesök, ska den översända sina preliminära resultat till den berörda medlemsstaten för synpunkter. |

Kommissionens förslag

Ändring

2a.
     
  När kommissionen (Eurostat) organiserar dialogbesök, ska den översända sina preliminära resultat till den berörda medlemsstaten för synpunkter.

Ändring 26

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Kommissionen (Eurostat) ska rapportera resultaten av dessa
  kontrollbesök
  till kommittén för ekonomisk politik, som inrättats genom rådets beslut 74/122/EEG (7) , inbegripet den berörda medlemsstatens eventuella kommentarer till dessa resultat. Efter att rapporterna, jämte eventuella kommentarer från den berörda medlemsstaten, har inrapporterats till kommittén för ekonomisk politik, ska de offentliggöras, utan att detta påverkar tillämpningen av bestämmelserna om konfidentiell behandling av statistik i förordning (EG) nr 223/2009. | 3.   Kommissionen (Eurostat) ska rapportera resultaten av dessa
  dialogbesök
  till
  Europaparlamentet och
  kommittén för ekonomisk politik, som inrättats genom rådets beslut 74/122/EEG (7), inbegripet den berörda medlemsstatens eventuella kommentarer till dessa resultat. Efter att rapporterna, jämte eventuella kommentarer från den berörda medlemsstaten, har inrapporterats till
  Europaparlamentet och
  kommittén för ekonomisk politik, ska de offentliggöras, utan att detta påverkar tillämpningen av bestämmelserna om konfidentiell behandling av statistik i förordning (EG) nr 223/2009. |

Kommissionens förslag

Ändring

3.   Kommissionen (Eurostat) ska rapportera resultaten av dessa
  kontrollbesök
  till kommittén för ekonomisk politik, som inrättats genom rådets beslut 74/122/EEG (7) , inbegripet den berörda medlemsstatens eventuella kommentarer till dessa resultat. Efter att rapporterna, jämte eventuella kommentarer från den berörda medlemsstaten, har inrapporterats till kommittén för ekonomisk politik, ska de offentliggöras, utan att detta påverkar tillämpningen av bestämmelserna om konfidentiell behandling av statistik i förordning (EG) nr 223/2009.

3.   Kommissionen (Eurostat) ska rapportera resultaten av dessa
  dialogbesök
  till
  Europaparlamentet och
  kommittén för ekonomisk politik, som inrättats genom rådets beslut 74/122/EEG (7), inbegripet den berörda medlemsstatens eventuella kommentarer till dessa resultat. Efter att rapporterna, jämte eventuella kommentarer från den berörda medlemsstaten, har inrapporterats till
  Europaparlamentet och
  kommittén för ekonomisk politik, ska de offentliggöras, utan att detta påverkar tillämpningen av bestämmelserna om konfidentiell behandling av statistik i förordning (EG) nr 223/2009.

Ändring 27

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Medlemsstaterna ska, på begäran av kommissionen (Eurostat), ge stöd av experter på statistiska frågor som rör förfarandet vid makroekonomiska obalanser, inbegripet vid förberedelse och genomförande av
  kontrollbesöken
  . När dessa experter fullgör sina uppgifter ska de erbjuda oberoende sakkunskap. En förteckning över dessa experter ska upprättas den (
  date to be fixed
  ) på grundval av förslag som inlämnats till kommissionen (Eurostat) av de nationella myndigheter som ansvarar för uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser. | 4.   Medlemsstaterna ska, på begäran av kommissionen (Eurostat), ge stöd av experter på statistiska frågor som rör förfarandet vid makroekonomiska obalanser, inbegripet vid förberedelse och genomförande av
  dialogbesöken
  . När dessa experter fullgör sina uppgifter ska de erbjuda oberoende sakkunskap. En förteckning över dessa experter ska upprättas den (
  sex månader efter ikraftträdandet av denna förordning
  ) på grundval av förslag som inlämnats till kommissionen (Eurostat) av de nationella myndigheter som ansvarar för uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser. |

Kommissionens förslag

Ändring

4.   Medlemsstaterna ska, på begäran av kommissionen (Eurostat), ge stöd av experter på statistiska frågor som rör förfarandet vid makroekonomiska obalanser, inbegripet vid förberedelse och genomförande av
  kontrollbesöken
  . När dessa experter fullgör sina uppgifter ska de erbjuda oberoende sakkunskap. En förteckning över dessa experter ska upprättas den (
  date to be fixed
  ) på grundval av förslag som inlämnats till kommissionen (Eurostat) av de nationella myndigheter som ansvarar för uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser.

4.   Medlemsstaterna ska, på begäran av kommissionen (Eurostat), ge stöd av experter på statistiska frågor som rör förfarandet vid makroekonomiska obalanser, inbegripet vid förberedelse och genomförande av
  dialogbesöken
  . När dessa experter fullgör sina uppgifter ska de erbjuda oberoende sakkunskap. En förteckning över dessa experter ska upprättas den (
  sex månader efter ikraftträdandet av denna förordning
  ) på grundval av förslag som inlämnats till kommissionen (Eurostat) av de nationella myndigheter som ansvarar för uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser.

Ändring 28

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Kommissionen (Eurostat) ska fastställa de regler och förfaranden som rör valet av experter, med beaktande av en lämplig fördelning av experter från de olika medlemsstaterna och en lämplig rotation av experter mellan medlemsstaterna, villkoren för deras arbete och de finansiella aspekterna. Kommissionen (Eurostat) och medlemsstaterna ska dela på medlemsstaternas totala kostnad för deras nationella experthjälp. | 5.   Kommissionen (Eurostat) ska fastställa de regler och förfaranden som rör valet av experter, med beaktande av en lämplig fördelning av experter från de olika medlemsstaterna och en lämplig rotation
  vid lägliga tidpunkter
  av experter mellan medlemsstaterna, villkoren för deras arbete och de finansiella aspekterna. Kommissionen (Eurostat) och medlemsstaterna ska dela på medlemsstaternas totala kostnad för deras nationella experthjälp. |

Kommissionens förslag

Ändring

5.   Kommissionen (Eurostat) ska fastställa de regler och förfaranden som rör valet av experter, med beaktande av en lämplig fördelning av experter från de olika medlemsstaterna och en lämplig rotation av experter mellan medlemsstaterna, villkoren för deras arbete och de finansiella aspekterna. Kommissionen (Eurostat) och medlemsstaterna ska dela på medlemsstaternas totala kostnad för deras nationella experthjälp.

5.   Kommissionen (Eurostat) ska fastställa de regler och förfaranden som rör valet av experter, med beaktande av en lämplig fördelning av experter från de olika medlemsstaterna och en lämplig rotation
  vid lägliga tidpunkter
  av experter mellan medlemsstaterna, villkoren för deras arbete och de finansiella aspekterna. Kommissionen (Eurostat) och medlemsstaterna ska dela på medlemsstaternas totala kostnad för deras nationella experthjälp.

Ändring 29

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 6a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Denna artikel ska inte tillämpas i de fall sektorslagstiftning redan föreskriver att kommissionen ska besöka medlemsstaterna. |

Kommissionens förslag

Ändring

6a.
     
  Denna artikel ska inte tillämpas i de fall sektorslagstiftning redan föreskriver att kommissionen ska besöka medlemsstaterna.

Ändring 30

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen (Eurostat) ska
  tillhandahålla
  de uppgifter som används vid förfarandet vid makroekonomiska obalanser, bland annat genom pressmeddelanden och/eller andra kanaler som den anser vara lämpliga. | 1.   Kommissionen (Eurostat) ska
  offentliggöra
  de uppgifter som används vid förfarandet vid makroekonomiska obalanser, bland annat genom pressmeddelanden och/eller andra kanaler som den anser vara lämpliga. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Kommissionen (Eurostat) ska
  tillhandahålla
  de uppgifter som används vid förfarandet vid makroekonomiska obalanser, bland annat genom pressmeddelanden och/eller andra kanaler som den anser vara lämpliga.

1.   Kommissionen (Eurostat) ska
  offentliggöra
  de uppgifter som används vid förfarandet vid makroekonomiska obalanser, bland annat genom pressmeddelanden och/eller andra kanaler som den anser vara lämpliga.

Ändring 31

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen (Eurostat) får inte fördröja tillhandahållandet av medlemsstaternas uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser om en medlemsstat inte har inrapporterat sina uppgifter. | 2.   Kommissionen (Eurostat)
  ska fastställa datum för offentliggörandet av pressmeddelandet och meddela medlemsstaterna detta inom tio arbetsdagar efter det slutdatum som avses i artikel 2. Den
  får inte fördröja tillhandahållandet av medlemsstaternas uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser om en medlemsstat inte har inrapporterat sina uppgifter. |

Kommissionens förslag

Ändring

2.   Kommissionen (Eurostat) får inte fördröja tillhandahållandet av medlemsstaternas uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser om en medlemsstat inte har inrapporterat sina uppgifter.

2.   Kommissionen (Eurostat)
  ska fastställa datum för offentliggörandet av pressmeddelandet och meddela medlemsstaterna detta inom tio arbetsdagar efter det slutdatum som avses i artikel 2. Den
  får inte fördröja tillhandahållandet av medlemsstaternas uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser om en medlemsstat inte har inrapporterat sina uppgifter.

Ändring 32

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Kommissionen (Eurostat) får reservera sig mot kvaliteten på en medlemsstats uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser. Senast
  tre arbetsdagar
  före det planerade offentliggörandet ska kommissionen (Eurostat) underrätta den berörda medlemsstaten och ordföranden för kommittén för ekonomisk politik om att den har för avsikt att offentliggöra en reservation mot uppgifterna. Om frågan löses efter det att uppgifterna och reservationen har offentliggjorts, ska det omedelbart därefter offentliggöras att reservationen har dragits tillbaka. | 3.   Kommissionen (Eurostat) får reservera sig mot kvaliteten på en medlemsstats uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser.
  Den berörda medlemsstaten ska ges möjlighet att försvara sin ståndpunkt.
  Senast
  tio
   arbetsdagar före det planerade offentliggörandet ska kommissionen (Eurostat) underrätta den berörda medlemsstaten och ordföranden för kommittén för ekonomisk politik om att den har för avsikt att offentliggöra en reservation mot uppgifterna. Om frågan löses efter det att uppgifterna och reservationen har offentliggjorts, ska det omedelbart därefter offentliggöras att reservationen har dragits tillbaka. |

Kommissionens förslag

Ändring

3.   Kommissionen (Eurostat) får reservera sig mot kvaliteten på en medlemsstats uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser. Senast
  tre arbetsdagar
  före det planerade offentliggörandet ska kommissionen (Eurostat) underrätta den berörda medlemsstaten och ordföranden för kommittén för ekonomisk politik om att den har för avsikt att offentliggöra en reservation mot uppgifterna. Om frågan löses efter det att uppgifterna och reservationen har offentliggjorts, ska det omedelbart därefter offentliggöras att reservationen har dragits tillbaka.

3.   Kommissionen (Eurostat) får reservera sig mot kvaliteten på en medlemsstats uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser.
  Den berörda medlemsstaten ska ges möjlighet att försvara sin ståndpunkt.
  Senast
  tio
   arbetsdagar före det planerade offentliggörandet ska kommissionen (Eurostat) underrätta den berörda medlemsstaten och ordföranden för kommittén för ekonomisk politik om att den har för avsikt att offentliggöra en reservation mot uppgifterna. Om frågan löses efter det att uppgifterna och reservationen har offentliggjorts, ska det omedelbart därefter offentliggöras att reservationen har dragits tillbaka.

Ändring 33

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Kommissionen (Eurostat) får ändra uppgifter som medlemsstaterna rapporterar in och
  lägga fram
  de ändrade uppgifterna och en motivering till ändringen, om det är uppenbart att de faktiska uppgifter som medlemsstaterna rapporterat inte uppfyller kraven i artikel 3.2. Senast tre arbetsdagar före det planerade offentliggörandet ska kommissionen (Eurostat) underrätta den berörda medlemsstaten och ordföranden för kommittén för ekonomisk politik om att uppgifterna ändrats och om motiveringen till detta. | 4.   Kommissionen (Eurostat) får ändra uppgifter som medlemsstaterna rapporterar in och
  offentliggöra
  de ändrade uppgifterna och en motivering till ändringen, om det är uppenbart att de faktiska uppgifter som medlemsstaterna rapporterat inte uppfyller kraven i artikel 3.2
  och tillämpliga metodstandarder, samt kraven på att de ska vara fullständiga, tillförlitliga, aktuella och konsekventa
  . Senast tre arbetsdagar före det planerade offentliggörandet ska kommissionen (Eurostat) underrätta den berörda medlemsstaten och ordföranden för kommittén för ekonomisk politik om att uppgifterna ändrats och om motiveringen till detta. |

Kommissionens förslag

Ändring

4.   Kommissionen (Eurostat) får ändra uppgifter som medlemsstaterna rapporterar in och
  lägga fram
  de ändrade uppgifterna och en motivering till ändringen, om det är uppenbart att de faktiska uppgifter som medlemsstaterna rapporterat inte uppfyller kraven i artikel 3.2. Senast tre arbetsdagar före det planerade offentliggörandet ska kommissionen (Eurostat) underrätta den berörda medlemsstaten och ordföranden för kommittén för ekonomisk politik om att uppgifterna ändrats och om motiveringen till detta.

4.   Kommissionen (Eurostat) får ändra uppgifter som medlemsstaterna rapporterar in och
  offentliggöra
  de ändrade uppgifterna och en motivering till ändringen, om det är uppenbart att de faktiska uppgifter som medlemsstaterna rapporterat inte uppfyller kraven i artikel 3.2
  och tillämpliga metodstandarder, samt kraven på att de ska vara fullständiga, tillförlitliga, aktuella och konsekventa
  . Senast tre arbetsdagar före det planerade offentliggörandet ska kommissionen (Eurostat) underrätta den berörda medlemsstaten och ordföranden för kommittén för ekonomisk politik om att uppgifterna ändrats och om motiveringen till detta.

Ändring 34

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Rådet får, på
  förslag
  av kommissionen, besluta att ålägga en medlemsstat böter
  om den
  uppsåtligen
  eller av grov oaktsamhet lämnar
  felaktiga uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser. | 1.   Rådet får, på
  rekommendation
  av kommissionen,
  i ett tvåstegsförfarande
  besluta att ålägga en medlemsstat
  att göra en räntebärande inlåning, och sedan, om kommissionen bedömer att medlemsstaten inte har följt de korrigeringsåtgärder som avses i punkt 1a, och såsom en sista utväg, ålägga en medlemsstat
  böter
  som
  uppsåtligen
  lämnat
  felaktiga uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser
  eller uppvisat grov oaktsamhet som leder till felaktiga uppgifter med betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser, vilket påverkar kommissionens förmåga att göra en sanningsenlig och rättvis bedömning
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Rådet får, på
  förslag
  av kommissionen, besluta att ålägga en medlemsstat böter
  om den
  uppsåtligen
  eller av grov oaktsamhet lämnar
  felaktiga uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser.

1.   Rådet får, på
  rekommendation
  av kommissionen,
  i ett tvåstegsförfarande
  besluta att ålägga en medlemsstat
  att göra en räntebärande inlåning, och sedan, om kommissionen bedömer att medlemsstaten inte har följt de korrigeringsåtgärder som avses i punkt 1a, och såsom en sista utväg, ålägga en medlemsstat
  böter
  som
  uppsåtligen
  lämnat
  felaktiga uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser
  eller uppvisat grov oaktsamhet som leder till felaktiga uppgifter med betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser, vilket påverkar kommissionens förmåga att göra en sanningsenlig och rättvis bedömning
  .

Ändring 35

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Medlemsstaten ska rapportera till kommissionen inom en fastställd tidsfrist om vilka korrigeringsåtgärder som krävs för att ta itu med och rätta till de felaktiga uppgifterna eller den grova försumligheten som avses i punkt 1 samt att förhindra att liknande omständigheter uppstår i framtiden. Rapporten ska offentliggöras. |

Kommissionens förslag

Ändring

1a.
     
  Medlemsstaten ska rapportera till kommissionen inom en fastställd tidsfrist om vilka korrigeringsåtgärder som krävs för att ta itu med och rätta till de felaktiga uppgifterna eller den grova försumligheten som avses i punkt 1 samt att förhindra att liknande omständigheter uppstår i framtiden. Rapporten ska offentliggöras.

Ändring 36

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   
  De böter
  som avses i punkt 1 ska vara effektiva och avskräckande samt stå i förhållande till den karaktär, det allvar och den varaktighet som lämnandet av felaktiga uppgifter har.
  Bötesbeloppet
  får inte överstiga 0,05  % av den berörda medlemsstatens BNP. | 2.   
  Den räntebärande inlåning
  som avses i punkt 1 ska vara effektiva och avskräckande samt stå i förhållande till den karaktär, det allvar och den varaktighet som lämnandet av felaktiga uppgifter har.
  Beloppet för den räntebärande inlåningen
  får inte överstiga 0,05  % av den berörda medlemsstatens BNP
  under föregående år
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

2.   
  De böter
  som avses i punkt 1 ska vara effektiva och avskräckande samt stå i förhållande till den karaktär, det allvar och den varaktighet som lämnandet av felaktiga uppgifter har.
  Bötesbeloppet
  får inte överstiga 0,05  % av den berörda medlemsstatens BNP.

2.   
  Den räntebärande inlåning
  som avses i punkt 1 ska vara effektiva och avskräckande samt stå i förhållande till den karaktär, det allvar och den varaktighet som lämnandet av felaktiga uppgifter har.
  Beloppet för den räntebärande inlåningen
  får inte överstiga 0,05  % av den berörda medlemsstatens BNP
  under föregående år
  .

Ändring 37

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 3 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Kommissionen får genomföra de utredningar som är nödvändiga för att fastställa att sådant lämnande av felaktiga uppgifter som avses i punkt 1 föreligger. Den får besluta att inleda en utredning när den anser att det finns allvarliga indikationer på att omständigheter föreligger som skulle kunna utgöra ett sådant lämnande av felaktiga uppgifter. Kommissionen ska, när den utreder det påstådda lämnandet av felaktiga uppgifter, beakta den berörda medlemsstatens eventuella kommentarer. För att fullgöra sina uppgifter får kommissionen begära att
  medlemsstaten
  lämnar information, och får utföra undersökningar på plats och ta fram de underliggande statistiska uppgifter och handlingar som rör uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser. Om
  det enligt den berörda medlemsstatens rätt krävs ett rättsligt förhandstillstånd för undersökningar
  på plats
  , ska kommissionen göra de ansökningar som krävs
  . | 3.   Kommissionen får
  , i enlighet med fördragen och specifik sektorslagstiftning, inleda och
  genomföra de utredningar som är nödvändiga för att fastställa att sådant lämnande av felaktiga uppgifter som avses i punkt 1 föreligger. Den får besluta att inleda en utredning när den anser att det finns allvarliga indikationer på att omständigheter föreligger som skulle kunna utgöra ett sådant lämnande av felaktiga uppgifter. Kommissionen ska, när den utreder det påstådda lämnandet av felaktiga uppgifter, beakta den berörda medlemsstatens eventuella kommentarer. För att fullgöra sina uppgifter får kommissionen begära att
  den medlemsstat som är föremål för utredningen
  lämnar information, och får utföra undersökningar på plats och ta fram de underliggande statistiska uppgifter och handlingar som rör uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser. Om
  lagen i den medlemsstat som är föremål för undersökningen så kräver ska ett godkännande från en rättslig instans föregå varje inspektion
  på plats. |

Kommissionens förslag

Ändring

3.   Kommissionen får genomföra de utredningar som är nödvändiga för att fastställa att sådant lämnande av felaktiga uppgifter som avses i punkt 1 föreligger. Den får besluta att inleda en utredning när den anser att det finns allvarliga indikationer på att omständigheter föreligger som skulle kunna utgöra ett sådant lämnande av felaktiga uppgifter. Kommissionen ska, när den utreder det påstådda lämnandet av felaktiga uppgifter, beakta den berörda medlemsstatens eventuella kommentarer. För att fullgöra sina uppgifter får kommissionen begära att
  medlemsstaten
  lämnar information, och får utföra undersökningar på plats och ta fram de underliggande statistiska uppgifter och handlingar som rör uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser. Om
  det enligt den berörda medlemsstatens rätt krävs ett rättsligt förhandstillstånd för undersökningar
  på plats
  , ska kommissionen göra de ansökningar som krävs
  .

3.   Kommissionen får
  , i enlighet med fördragen och specifik sektorslagstiftning, inleda och
  genomföra de utredningar som är nödvändiga för att fastställa att sådant lämnande av felaktiga uppgifter som avses i punkt 1 föreligger. Den får besluta att inleda en utredning när den anser att det finns allvarliga indikationer på att omständigheter föreligger som skulle kunna utgöra ett sådant lämnande av felaktiga uppgifter. Kommissionen ska, när den utreder det påstådda lämnandet av felaktiga uppgifter, beakta den berörda medlemsstatens eventuella kommentarer. För att fullgöra sina uppgifter får kommissionen begära att
  den medlemsstat som är föremål för utredningen
  lämnar information, och får utföra undersökningar på plats och ta fram de underliggande statistiska uppgifter och handlingar som rör uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser. Om
  lagen i den medlemsstat som är föremål för undersökningen så kräver ska ett godkännande från en rättslig instans föregå varje inspektion
  på plats.

Ändring 38

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 3 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Efter att ha slutfört utredningen, och innan
  ett förslag
  lämnas till rådet, ska kommissionen ge den
  berörda medlemsstaten
  möjlighet att yttra sig om de frågor som
  är föremål för utredning
  . Kommissionen ska grunda eventuella
  förslag
  till rådet uteslutande på de uppgifter som den berörda medlemsstaten har haft möjlighet att kommentera. | Efter att ha slutfört utredningen, och innan
  en rekommendation
  lämnas till rådet, ska kommissionen ge den
  medlemsstat som är föremål för utredningen
  möjlighet att yttra sig om de frågor som
  utreds
  . Kommissionen ska grunda eventuella
  rekommendationer
  till rådet uteslutande på de uppgifter som den berörda medlemsstaten har haft möjlighet att kommentera. |

Kommissionens förslag

Ändring

Efter att ha slutfört utredningen, och innan
  ett förslag
  lämnas till rådet, ska kommissionen ge den
  berörda medlemsstaten
  möjlighet att yttra sig om de frågor som
  är föremål för utredning
  . Kommissionen ska grunda eventuella
  förslag
  till rådet uteslutande på de uppgifter som den berörda medlemsstaten har haft möjlighet att kommentera.

Efter att ha slutfört utredningen, och innan
  en rekommendation
  lämnas till rådet, ska kommissionen ge den
  medlemsstat som är föremål för utredningen
  möjlighet att yttra sig om de frågor som
  utreds
  . Kommissionen ska grunda eventuella
  rekommendationer
  till rådet uteslutande på de uppgifter som den berörda medlemsstaten har haft möjlighet att kommentera.

Ändring 39

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 3 – stycke 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Kommissionen ska informera ansvarigt utskott i Europaparlamentet om varje utredning och rekommendation som gjorts enligt denna punkt. Ansvarigt utskott vid Europaparlamentet kan ge en medlemsstat som omfattas av kommissionens rekommendation möjlighet att delta i en diskussion. |

Kommissionens förslag

Ändring

Kommissionen ska informera ansvarigt utskott i Europaparlamentet om varje utredning och rekommendation som gjorts enligt denna punkt. Ansvarigt utskott vid Europaparlamentet kan ge en medlemsstat som omfattas av kommissionens rekommendation möjlighet att delta i en diskussion.

Ändring 40

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Kommissionen får efter motiverad begäran från berörd medlemsstat, som skickas till kommissionen, rekommendera rådet att sänka eller upphäva beloppet för den räntebärande inlåningen.




  För den räntebärande depositionen ska en ränta löpa som återspeglar kommissionens kreditrisk och den relevanta investeringsperioden. |

Kommissionens förslag

Ändring

4a.
     
  Kommissionen får efter motiverad begäran från berörd medlemsstat, som skickas till kommissionen, rekommendera rådet att sänka eller upphäva beloppet för den räntebärande inlåningen.

För den räntebärande depositionen ska en ränta löpa som återspeglar kommissionens kreditrisk och den relevanta investeringsperioden.

Ändring 41

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Europeiska unionens domstol ska ha obegränsad behörighet att pröva rådsbeslut om åläggande av
  böter
  enligt punkt 1. Den får upphäva, sätta ner eller höja på så sätt ålagda
  böter
  . | 5.   Europeiska unionens domstol ska ha obegränsad behörighet att pröva rådsbeslut om åläggande av
  räntebärande inlåning
  enligt punkt 1. Den får upphäva, sätta ner eller höja på så sätt ålagda
  räntebärande inlåning
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

5.   Europeiska unionens domstol ska ha obegränsad behörighet att pröva rådsbeslut om åläggande av
  böter
  enligt punkt 1. Den får upphäva, sätta ner eller höja på så sätt ålagda
  böter
  .

5.   Europeiska unionens domstol ska ha obegränsad behörighet att pröva rådsbeslut om åläggande av
  räntebärande inlåning
  enligt punkt 1. Den får upphäva, sätta ner eller höja på så sätt ålagda
  räntebärande inlåning
  .

Ändring 42

Förslag till förordning

Kapitel IX – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| PÅFÖLJDERNAS
  ART OCH
  BUDGETFÖRDELNING | BÖTERNAS
  ART OCH
  BUDGETTILLDELNING |

Kommissionens förslag

Ändring

PÅFÖLJDERNAS
  ART OCH
  BUDGETFÖRDELNING

BÖTERNAS
  ART OCH
  BUDGETTILLDELNING

Ändring 43

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i
  artikel
  9.4 ska ges till kommissionen för en period av
  tre år
  som inleds en månad efter antagandet av denna förordning. Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av tre år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, om inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga. | 2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i
  artiklarna 3.3, 6.2 och
  9.4 ska ges till kommissionen för en period av
  två år
  som inleds en månad efter antagandet av denna förordning. Kommissionen ska
  efter samråd med relevanta aktörer, inklusive ECB i enlighet med artikel 127 i FEUF,
  utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av tre år Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, om inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga. |

Kommissionens förslag

Ändring

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i
  artikel
  9.4 ska ges till kommissionen för en period av
  tre år
  som inleds en månad efter antagandet av denna förordning. Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av tre år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, om inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i
  artiklarna 3.3, 6.2 och
  9.4 ska ges till kommissionen för en period av
  två år
  som inleds en månad efter antagandet av denna förordning. Kommissionen ska
  efter samråd med relevanta aktörer, inklusive ECB i enlighet med artikel 127 i FEUF,
  utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av tre år Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, om inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.

Ändring 44

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Den delegering av
  befogenhet
  som avses i
  artikel
  9.4 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. | 3.   Den delegering av
  befogenheter
  som avses i
  artiklarna 3.3, 6.2 och
  9.4 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. |

Kommissionens förslag

Ändring

3.   Den delegering av
  befogenhet
  som avses i
  artikel
  9.4 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

3.   Den delegering av
  befogenheter
  som avses i
  artiklarna 3.3, 6.2 och
  9.4 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

Ändring 45

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   En delegerad akt som antas enligt
  artikel
  9.4 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av
  två
  månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med
  två
  månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. | 5.   En delegerad akt som antas enligt
  artiklarna 3.3, 6.2 och
  9.4 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av
  tre
   månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med
  tre
  månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. |

Kommissionens förslag

Ändring

5.   En delegerad akt som antas enligt
  artikel
  9.4 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av
  två
  månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med
  två
  månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

5.   En delegerad akt som antas enligt
  artiklarna 3.3, 6.2 och
  9.4 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av
  tre
   månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med
  tre
  månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Ändring 46

Förslag till förordning

Artikel 13

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| När det gäller de åtgärder som avses i artikel 9, ska rådet agera utan att beakta den berörda medlemsstatens röst i rådet. | När det gäller de åtgärder som avses i artikel 9, ska rådet agera utan att beakta den berörda medlemsstatens röst i rådet.
  Det beslut som avses i artikel 9.1 ska anses ha antagits av rådet såvida inte rådet med kvalificerad majoritet beslutar att avslå rekommendationen inom tio dagar från det att den antogs av kommissionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

När det gäller de åtgärder som avses i artikel 9, ska rådet agera utan att beakta den berörda medlemsstatens röst i rådet.

När det gäller de åtgärder som avses i artikel 9, ska rådet agera utan att beakta den berörda medlemsstatens röst i rådet.
  Det beslut som avses i artikel 9.1 ska anses ha antagits av rådet såvida inte rådet med kvalificerad majoritet beslutar att avslå rekommendationen inom tio dagar från det att den antogs av kommissionen.

Ändring 47

Förslag till förordning

Artikel 13 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Den kvalificerade majoritet av rådets medlemmar som avses i artikel 9.1 ska definieras i enlighet med artikel 238.3 FEUF. |

Kommissionens förslag

Ändring

Den kvalificerade majoritet av rådets medlemmar som avses i artikel 9.1 ska definieras i enlighet med artikel 238.3 FEUF.

Ändring 48

Förslag till förordning

Artikel 15

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| I enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 223/2009 ska medlemsstaternas nationella statistikbyråer ansvara för den samordning som krävs på nationell nivå av uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser.
  Alla
  andra nationella myndigheter ska
  rapportera till
  de nationella statistikbyråerna för detta ändamål. Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som behövs för att se till att denna bestämmelse tillämpas. | I enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 223/2009 ska medlemsstaternas nationella statistikbyråer ansvara för den samordning som krävs på nationell nivå av uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser.
  De nationella centralbankerna, i egenskap av medlemmar av ECBS som framställer uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser, och, i förekommande fall,
  andra
  relevanta
  nationella myndigheter, ska
  samarbeta med
  de nationella statistikbyråerna för detta ändamål.
  De nationella myndigheter som tar fram uppgifterna ska ansvara för dessa uppgifter.
  Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som behövs för att se till att denna bestämmelse tillämpas. |

Kommissionens förslag

Ändring

I enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 223/2009 ska medlemsstaternas nationella statistikbyråer ansvara för den samordning som krävs på nationell nivå av uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser.
  Alla
  andra nationella myndigheter ska
  rapportera till
  de nationella statistikbyråerna för detta ändamål. Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som behövs för att se till att denna bestämmelse tillämpas.

I enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 223/2009 ska medlemsstaternas nationella statistikbyråer ansvara för den samordning som krävs på nationell nivå av uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser.
  De nationella centralbankerna, i egenskap av medlemmar av ECBS som framställer uppgifter som har betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser, och, i förekommande fall,
  andra
  relevanta
  nationella myndigheter, ska
  samarbeta med
  de nationella statistikbyråerna för detta ändamål.
  De nationella myndigheter som tar fram uppgifterna ska ansvara för dessa uppgifter.
  Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som behövs för att se till att denna bestämmelse tillämpas.

Ändring 49

Förslag till förordning

Artikel 17

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen (Eurostat) ska
  regelbundet
  rapportera till Europaparlamentet och rådet om den verksamhet som bedrivs av kommissionen (Eurostat) för att genomföra denna förordning. | Kommissionen (Eurostat) ska
  minst en gång per år,
  rapportera till Europaparlamentet och rådet om den verksamhet som bedrivs av kommissionen (Eurostat) för att genomföra denna förordning
  mot bakgrund av den europeiska planeringstermin som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1175/2011 (1a)

  . |

Kommissionens förslag

Ändring

Kommissionen (Eurostat) ska
  regelbundet
  rapportera till Europaparlamentet och rådet om den verksamhet som bedrivs av kommissionen (Eurostat) för att genomföra denna förordning.

Kommissionen (Eurostat) ska
  minst en gång per år,
  rapportera till Europaparlamentet och rådet om den verksamhet som bedrivs av kommissionen (Eurostat) för att genomföra denna förordning
  mot bakgrund av den europeiska planeringstermin som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1175/2011 (1a)

  .

Ändring 50

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen ska senast den 14 december 2014 och därefter vart femte år se över
  tillämpningen av den här förordningen och rapportera resultaten
  till Europaparlamentet och rådet. | 1.   Kommissionen ska senast den 14 december 2014 och därefter vart femte år se över
  och
  till Europaparlamentet och rådet
  överlämna en rapport om tillämpningen av denna förordning
  .
  Den rapporten ska vid behov åtföljas av lagstiftningsförslag. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Kommissionen ska senast den 14 december 2014 och därefter vart femte år se över
  tillämpningen av den här förordningen och rapportera resultaten
  till Europaparlamentet och rådet.

1.   Kommissionen ska senast den 14 december 2014 och därefter vart femte år se över
  och
  till Europaparlamentet och rådet
  överlämna en rapport om tillämpningen av denna förordning
  .
  Den rapporten ska vid behov åtföljas av lagstiftningsförslag.

Ändring 51

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 2 – stycke 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | Hur effektiv denna förordning och det tillämpade övervakningsförfarandet är. |

Kommissionens förslag

Ändring

b)

Hur effektiv denna förordning och det tillämpade övervakningsförfarandet är.

| b) | Hur effektiv
  och proportionerlig
  denna förordning och det tillämpade övervakningsförfarandet är. |
| --- | --- |

b)

Hur effektiv
  och proportionerlig
  denna förordning och det tillämpade övervakningsförfarandet är.

---

(1)  Ärendet återförvisades till det ansvariga utskottet för ytterligare behandling enligt artikel 57.2 andra stycket i arbetsordningen (A7-0143/2014).

(2)  EUT L 306, 23.11.11, s. 25.

(3)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (

  EUT L 306, 23.11.2011, s. 25).

(3)  EUT L 87, 31.3.2009, s. 164.

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 av den 11 mars 2009 om europeisk statistik och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG, Euratom) nr 1101/2008 om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor, rådets förordning (EG) nr 322/97 om gemenskapsstatistik och rådets beslut 89/382/EEG, Euratom om inrättande av en kommitté för Europeiska gemenskapernas statistiska program
  (EUT L 87, 31.3.2009, s. 164).

(4)  COM(2005)0217 slutlig och COM(2011)0211 slutlig.

(4)  COM(2005)0217 slutlig och COM(2011)0211 slutlig.

(1a)  

  EUT L 332, 30.11.2006, s. 21.

(7)  EGT L 63, 5.3.1974, s. 21

(7)  EGT L 63, 5.3.1974, s. 21.

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1175/2011 av den 16 november 2011 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1466/97 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (EUT L 306, 23.11.2011, s. 12).

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/297 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/297

---

P7_TA(2014)0182

Förlängning av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Förenta staterna ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om utkastet till rådets beslut om förlängning av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Amerikas förenta staters regering (15854/2013 – C7-0462/2013 – 2013/0351(NLE))

(Godkännande)

(2017/C 378/36)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (15854/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (15854/2013),

| — | med beaktande rådets beslut 98/591/EG av den 13 oktober 1998 om att ingå ett avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Amerikas förenta staters regering, |
| --- | --- |

—

med beaktande rådets beslut 98/591/EG av den 13 oktober 1998 om att ingå ett avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Amerikas förenta staters regering,

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 186 och artikel 218.6 andra stycket led a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0462/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 186 och artikel 218.6 andra stycket led a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0462/2013),

| — | med beaktande av artiklarna 81.1 första och tredje stycket, 81.2, 90.7 och 46.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81.1 första och tredje stycket, 81.2, 90.7 och 46.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A7-0126/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A7-0126/2014),

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet förlängs. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet förlängs.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Amerikas förenta stater. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Amerikas förenta stater.

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/298 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/298

---

P7_TA(2014)0183

Nagoyaprotokollet om tillträde till genetiska resurser ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om utkastet till rådets beslut om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av Nagoyaprotokollet om tillträde till och rättvis fördelning av vinster från nyttjande av genetiska resurser till konventionen om biologisk mångfald (06852/2013 – C7-0005/2014 – 2012/0279(NLE))

(Godkännande)

(2017/C 378/37)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (06852/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (06852/2013),

| — | med beaktande av Nagoyaprotokollet om tillträde till genetiska resurser samt rimlig och rättvis fördelning av den nytta som uppstår vid deras användning, vilket är fogat till konventionen om biologisk mångfald och som också finns som bilaga till ovannämnda utkast till rådets beslut, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Nagoyaprotokollet om tillträde till genetiska resurser samt rimlig och rättvis fördelning av den nytta som uppstår vid deras användning, vilket är fogat till konventionen om biologisk mångfald och som också finns som bilaga till ovannämnda utkast till rådets beslut,

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 192.1 samt artikel 218.6 andra stycket a, i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0005/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 192.1 samt artikel 218.6 andra stycket a, i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0005/2014),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för utveckling samt utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A7-0061/2014). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för utveckling samt utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A7-0061/2014).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna.

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/299 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/299

---

P7_TA(2014)0184

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter – ansökan EGF/2013/008 ES/Comunidad Valenciana – textilier

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (Spaniens ansökan EGF/2013/008 ES/Comunidad Valenciana – textilier) (COM(2014)0045 – C7-0019/2014 – 2014/2013(BUD))

(2017/C 378/38)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0045 – C7-0019/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0045 – C7-0019/2014),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 12, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 12,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3) (interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013), särskilt punkt 13, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3) (interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013), särskilt punkt 13,

| — | med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0158/2014), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0158/2014), och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats av effekterna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats av effekterna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| B. | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt enligt Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av fonden. |
| --- | --- |

B.

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt enligt Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av fonden.

| C. | Spanien har lämnat ansökan EGF/2013/008 ES/Comunidad Valenciana – textilier om ekonomiskt stöd från fonden med anledning av att 560 personer blivit uppsagda vid 198 företag som är verksamma i Nace rev. 2 huvudgrupp 13 (Tillverkning av textil) (4) i Nuts II-regionen Comunidad Valenciana (ES52), varav 300 arbetstagare omfattas av åtgärder finansierade av fonden under referensperioden 1 november 2012–1 augusti 2013. |
| --- | --- |

C.

Spanien har lämnat ansökan EGF/2013/008 ES/Comunidad Valenciana – textilier om ekonomiskt stöd från fonden med anledning av att 560 personer blivit uppsagda vid 198 företag som är verksamma i Nace rev. 2 huvudgrupp 13 (Tillverkning av textil) (4) i Nuts II-regionen Comunidad Valenciana (ES52), varav 300 arbetstagare omfattas av åtgärder finansierade av fonden under referensperioden 1 november 2012–1 augusti 2013.

| D. | Ansökan uppfyller kriterierna för stöd enligt förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter. |
| --- | --- |

D.

Ansökan uppfyller kriterierna för stöd enligt förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter.

| 1. | Europaparlamentet delar kommissionens åsikt om att villkoren för ekonomiskt stöd enligt artikel 2 b i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter är uppfyllda och att Spanien därför är berättigat till ekonomiskt stöd enligt denna förordning. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet delar kommissionens åsikt om att villkoren för ekonomiskt stöd enligt artikel 2 b i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter är uppfyllda och att Spanien därför är berättigat till ekonomiskt stöd enligt denna förordning.

| 2. | Europaparlamentet noterar att de spanska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 8 oktober 2013 och att kommissionen gjorde bedömningen av denna ansökan tillgänglig den 28 januari 2014. Parlamentet uppskattar den snabba bedömningsperioden på fyra månader. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar att de spanska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 8 oktober 2013 och att kommissionen gjorde bedömningen av denna ansökan tillgänglig den 28 januari 2014. Parlamentet uppskattar den snabba bedömningsperioden på fyra månader.

| 3. | Europaparlamentet anser att uppsägningarna inom textilföretagen i Comunidad Valenciana är kopplade till strukturförändringar i världshandeln till följd av globaliseringen, och hänvisar till Världshandelsorganisationens (WTO) övergångsavtal om textil och konfektion som löpte ut i slutet av 2004 och den ökade exponeringen för internationell konkurrens, särskilt från Kina och andra sydostasiatiska länder, vilket har medfört en kraftigt ökad textilimport till unionen och att unionen har förlorat marknadsandelar på de internationella textilmarknaderna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att uppsägningarna inom textilföretagen i Comunidad Valenciana är kopplade till strukturförändringar i världshandeln till följd av globaliseringen, och hänvisar till Världshandelsorganisationens (WTO) övergångsavtal om textil och konfektion som löpte ut i slutet av 2004 och den ökade exponeringen för internationell konkurrens, särskilt från Kina och andra sydostasiatiska länder, vilket har medfört en kraftigt ökad textilimport till unionen och att unionen har förlorat marknadsandelar på de internationella textilmarknaderna.

| 4. | Europaparlamentet noterar att Comunidad Valenciana har drabbats allvarligt av globaliseringen och att arbetslösheten första kvartalet 2013 uppgick till 29,19 procent. Parlamentet välkomnar att regionen på nytt utnyttjar stöd ur fonden för att minska den höga arbetslösheten genom att för andra gången ta itu med uppsägningar i textilbranschen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet noterar att Comunidad Valenciana har drabbats allvarligt av globaliseringen och att arbetslösheten första kvartalet 2013 uppgick till 29,19 procent. Parlamentet välkomnar att regionen på nytt utnyttjar stöd ur fonden för att minska den höga arbetslösheten genom att för andra gången ta itu med uppsägningar i textilbranschen.

| 5. | Europaparlamentet gläder sig över att Comunidad Valenciana faktiskt ansöker om stöd och utnyttjar fonden för att hantera problem på sin arbetsmarknad som kännetecknas av en hög andel små och medelstora företag. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att regionen redan har ansökt om stöd från fonden för textil-, keramik-, naturstens- respektive byggsektorn. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet gläder sig över att Comunidad Valenciana faktiskt ansöker om stöd och utnyttjar fonden för att hantera problem på sin arbetsmarknad som kännetecknas av en hög andel små och medelstora företag. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att regionen redan har ansökt om stöd från fonden för textil-, keramik-, naturstens- respektive byggsektorn.

| 6. | Europaparlamentet understryker fondens kapacitet att bidra till att hantera bräckliga sysselsättningssituationer i de regioner som är beroende av traditionella branscher såsom textil- eller byggindustrin. Parlamentet betonar att denna kapacitet är beroende av de nationella och lokala myndigheternas beredvillighet och effektivitet att ansöka om stöd från fonden. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet understryker fondens kapacitet att bidra till att hantera bräckliga sysselsättningssituationer i de regioner som är beroende av traditionella branscher såsom textil- eller byggindustrin. Parlamentet betonar att denna kapacitet är beroende av de nationella och lokala myndigheternas beredvillighet och effektivitet att ansöka om stöd från fonden.

| 7. | Europaparlamentet noterar att det hittills har kommit in elva ansökningar (5) om stöd från fonden från textiltillverkare, och att samtliga hänvisar till den globaliserade handeln, och att regionen Comunidad Valenciana redan har lämnat in sex ansökningar till fonden: i september 2009 (6) (keramik), mars 2010 (7) (natursten), mars 2010 (8) (textil), juli (9) och december 2011 (10) (byggbranschen respektive skor) och 2013 (11) (byggnadsmaterial). |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet noterar att det hittills har kommit in elva ansökningar (5) om stöd från fonden från textiltillverkare, och att samtliga hänvisar till den globaliserade handeln, och att regionen Comunidad Valenciana redan har lämnat in sex ansökningar till fonden: i september 2009 (6) (keramik), mars 2010 (7) (natursten), mars 2010 (8) (textil), juli (9) och december 2011 (10) (byggbranschen respektive skor) och 2013 (11) (byggnadsmaterial).

| 8. | Europaparlamentet ser positivt på att de spanska myndigheterna, i syfte att snabbt ge arbetstagarna stöd, den 1 januari 2014 beslutade att inleda de individanpassade åtgärderna långt innan det slutliga beslutet fattades att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet ser positivt på att de spanska myndigheterna, i syfte att snabbt ge arbetstagarna stöd, den 1 januari 2014 beslutade att inleda de individanpassade åtgärderna långt innan det slutliga beslutet fattades att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet.

| 9. | Europaparlamentet noterar att det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras innehåller åtgärder för återinträde på arbetsmarknaden för 300 uppsagda arbetstagare, exempelvis kartläggning, yrkesvägledning, rådgivning, utbildning (utbildning i övergripande färdigheter, yrkesutbildning, utbildning på arbetsplatsen, företagarutbildning), stöd till företagande, stöd till intensivt jobbsökande, incitament (jobbsökarbidrag, stöd för att starta företag, incitament att söka jobb, resebidrag och bidrag till personer med omsorgsansvar). |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet noterar att det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras innehåller åtgärder för återinträde på arbetsmarknaden för 300 uppsagda arbetstagare, exempelvis kartläggning, yrkesvägledning, rådgivning, utbildning (utbildning i övergripande färdigheter, yrkesutbildning, utbildning på arbetsplatsen, företagarutbildning), stöd till företagande, stöd till intensivt jobbsökande, incitament (jobbsökarbidrag, stöd för att starta företag, incitament att söka jobb, resebidrag och bidrag till personer med omsorgsansvar).

| 10. | Europaparlamentet välkomnar att arbetsmarknadens parter, däribland fackföreningar (UGT-PV, CCOO-PV), hördes när ansökan till fonden utarbetades och enades om att bidra med 10 procent av den nationella medfinansieringen av de totala kostnaderna för åtgärderna, och att en politik för jämställdhet och icke-diskriminering kommer att tillämpas under de olika etapperna av genomförandet av fonden och de åtgärder som finansieras. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar att arbetsmarknadens parter, däribland fackföreningar (UGT-PV, CCOO-PV), hördes när ansökan till fonden utarbetades och enades om att bidra med 10 procent av den nationella medfinansieringen av de totala kostnaderna för åtgärderna, och att en politik för jämställdhet och icke-diskriminering kommer att tillämpas under de olika etapperna av genomförandet av fonden och de åtgärder som finansieras.

| 11. | Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och att erkänna den kompetens som förvärvats under hela yrkeslivet. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas utan också till det befintliga näringslivets behov. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och att erkänna den kompetens som förvärvats under hela yrkeslivet. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas utan också till det befintliga näringslivets behov.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar att det samordnade paketet inbegriper yrkesutbildning, inriktad på sektorer där det finns eller förväntas finnas sysselsättningsmöjligheter, samt arbetsplatsbaserad utbildning utformad för de framtida behoven hos de lokala företagen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar att det samordnade paketet inbegriper yrkesutbildning, inriktad på sektorer där det finns eller förväntas finnas sysselsättningsmöjligheter, samt arbetsplatsbaserad utbildning utformad för de framtida behoven hos de lokala företagen.

| 13. | Europaparlamentet beklagar att kommissionens förslag inte innehåller någon beskrivning av de uppsagda arbetstagarnas utbildningsstruktur. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet beklagar att kommissionens förslag inte innehåller någon beskrivning av de uppsagda arbetstagarnas utbildningsstruktur.

| 14. | Europaparlamentet noterar att det samordnade paketet omfattar ekonomiska incitament för arbetssökande (schablonbelopp på 300 EUR), resebidrag, stöd till annan sysselsättning (upp till 350 EUR) och bidrag för omsorgsansvar. Parlamentet välkomnar att det totala beloppet för ekonomiska incitament är relativt begränsat och gör det möjligt att avsätta största delen av bidraget för utbildning, rådgivning, stöd till arbetssökande och stöd till företagande. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet noterar att det samordnade paketet omfattar ekonomiska incitament för arbetssökande (schablonbelopp på 300 EUR), resebidrag, stöd till annan sysselsättning (upp till 350 EUR) och bidrag för omsorgsansvar. Parlamentet välkomnar att det totala beloppet för ekonomiska incitament är relativt begränsat och gör det möjligt att avsätta största delen av bidraget för utbildning, rådgivning, stöd till arbetssökande och stöd till företagande.

| 15. | Europaparlamentet noterar att det aktuella ärendet på ett typiskt sätt återspeglar det sociala och ekonomiska landskapet i en region vars lokala ekonomi kännetecknas av en stor andel små och medelstora företag. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet noterar att det aktuella ärendet på ett typiskt sätt återspeglar det sociala och ekonomiska landskapet i en region vars lokala ekonomi kännetecknas av en stor andel små och medelstora företag.

| 16. | Europaparlamentet noterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet betonar att de spanska myndigheterna bekräftar att de åtgärder som avses inte får stöd från något annat av unionens finansieringsinstrument. Parlamentet upprepar sin begäran till kommissionen om att presentera en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständig respekt för det befintliga regelverket och förhindra all överlappning mellan EU-finansierade tjänster. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet noterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet betonar att de spanska myndigheterna bekräftar att de åtgärder som avses inte får stöd från något annat av unionens finansieringsinstrument. Parlamentet upprepar sin begäran till kommissionen om att presentera en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständig respekt för det befintliga regelverket och förhindra all överlappning mellan EU-finansierade tjänster.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att förbättra förfarandena så att fonden snabbare ska kunna tas i anspråk. Parlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som infördes av kommissionen efter parlamentets begäran om att man ska påskynda frigörandet av bidrag, så att kommissionens bedömning av ansökningar om medel kan läggas fram för budgetmyndigheten tillsammans med förslaget om utnyttjande av fonden. Parlamentet betonar att ytterligare förbättringar i förfarandet har införts i den nya förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) (12) och att fondens effektivitet, transparens och synlighet kommer att förbättras. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att förbättra förfarandena så att fonden snabbare ska kunna tas i anspråk. Parlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som infördes av kommissionen efter parlamentets begäran om att man ska påskynda frigörandet av bidrag, så att kommissionens bedömning av ansökningar om medel kan läggas fram för budgetmyndigheten tillsammans med förslaget om utnyttjande av fonden. Parlamentet betonar att ytterligare förbättringar i förfarandet har införts i den nya förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) (12) och att fondens effektivitet, transparens och synlighet kommer att förbättras.

| 18. | Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i fondens förordning ska säkerställas att fonden stöder enskilda arbetstagare som blivit uppsagda, så att de kan återgå till stabila anställningar. Parlamentet betonar vidare att fonden endast får medfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till hållbar, långsiktig sysselsättning. Parlamentet påminner om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i fondens förordning ska säkerställas att fonden stöder enskilda arbetstagare som blivit uppsagda, så att de kan återgå till stabila anställningar. Parlamentet betonar vidare att fonden endast får medfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till hållbar, långsiktig sysselsättning. Parlamentet påminner om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar överenskommelsen mellan Europaparlamentet och rådet om den nya förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för perioden 2014–2020, om att återinföra kriteriet om krismobilisering, öka EU:s ekonomiska bidrag till 60 procent av den totala uppskattade kostnaden för de föreslagna åtgärderna, effektivisera handläggningen av ansökningar till fonden inom kommissionen och av Europaparlamentet och rådet genom att förkorta tiden för bedömning och godkännande, öka antalet åtgärder och förmånstagare genom att även egenföretagare och ungdomar innefattas samt finansiera incitament att starta företag. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar överenskommelsen mellan Europaparlamentet och rådet om den nya förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för perioden 2014–2020, om att återinföra kriteriet om krismobilisering, öka EU:s ekonomiska bidrag till 60 procent av den totala uppskattade kostnaden för de föreslagna åtgärderna, effektivisera handläggningen av ansökningar till fonden inom kommissionen och av Europaparlamentet och rådet genom att förkorta tiden för bedömning och godkännande, öka antalet åtgärder och förmånstagare genom att även egenföretagare och ungdomar innefattas samt finansiera incitament att starta företag.

| 20. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 21. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 22. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

(2)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(3)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 av den 20 december 2006 om fastställande av den statistiska näringsgrensindelningen Nace rev. 2 och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3037/90 och vissa EG-förordningar om särskilda statistikområden (EUT L 393, 30.12.2006, s. 1).

(5)  EGF/2007/005 IT Sardegna, COM(2008)0609; EGF/2007/006 IT Piemonte, COM(2008)0609; EGF/2007/007 IT Lombardia, COM(2008)0609; EGF/2008/001 IT Toscana, COM(2008)0609; EGF/2008/003 LT Alytaus Textile, COM(2008)0547; EGF/2008/005 ES Cataluña, COM(2009)0371; EGF/2009/001 PT Norte-Centro, COM(2009)0371; EGF/2009/004 BE Oost en West Vlaanderen Textiel, COM(2009)0515; EGF/2009/005 BE Limburg Textiel, COM(2009)0515, EGF/2010/009 ES Comunidad Valenciana, COM(2010)0613 och EGF/2013/008 Comunidad Valenciana (det aktuella ärendet).

(6)  EGF/2009/014 ES Comunidad Valenciana keramik, COM(2010)0216.

(7)  EGF/2010/005 ES Comunidad Valenciana huggning, formning och slutlig bearbetning av sten, COM(2010)0617.

(8)  EGF/2010/009 ES Comunidad Valenciana, COM(2010)0613.

(9)  EGF/2011/006 ES Comunidad Valenciana byggbranschen, COM(2012)0053.

(10)  EGF/2011/020 ES Comunidad Valenciana skor, COM(2012)0204.

(11)  EGF/2013/004 ES Comunidad Valenciana byggmaterial, COM(2013)0635.

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006 (EGT L 347, 20.12.2013, s. 855).

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (Spaniens ansökan EGF/2013/008 ES/Comunidad Valenciana – textilier)

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut 2014/167/EU.)

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/303 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/303

---

P7_TA(2014)0185

Produktion och tillhandahållande på marknaden av växtförökningsmaterial (lagstiftning om växtförökningsmaterial) ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om produktion och tillhandahållande på marknaden av växtförökningsmaterial (lagstiftning om växtförökningsmaterial) (COM(2013)0262 – C7-0121/2013 – 2013/0137(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2017/C 378/39)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0262), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0262),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0121/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0121/2013),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av de motiverande yttranden från det österrikiska förbundsrådet och den nederländska andra kammaren som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de motiverande yttranden från det österrikiska förbundsrådet och den nederländska andra kammaren som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A7-0112/2014). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A7-0112/2014).

| 1. | Europaparlamentet förkastar kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet förkastar kommissionens förslag.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka sitt förslag (och att lägga fram ett nytt). |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka sitt förslag (och att lägga fram ett nytt).

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/304 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/304

---

P7_TA(2014)0186

Löner och pensioner för tjänstemän och övriga anställda i Europeiska unionen (anpassning med verkan från och med den 1 juli 2011) ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om anpassning med verkan från och med den 1 juli 2011 av lönerna och pensionerna för tjänstemän och övriga anställda i Europeiska unionen och av de på dessa löner och pensioner tillämpliga korrigeringskoefficienterna (COM(2013)0895) – C7-0459/2013 – 2013/0438(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2017/C 378/40)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0895)), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0895)),

| — | med beaktande av artikel 294.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska unionen, särskilt artikel 10 i bilaga XI, och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7–0459/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska unionen, särskilt artikel 10 i bilaga XI, och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7–0459/2013),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av domstolens yttrande av den 4 mars 2014 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av domstolens yttrande av den 4 mars 2014 (1),

| — | med beaktande av revisionsrättens yttrande av den 3 mars 2014 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens yttrande av den 3 mars 2014 (2),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 7 mars 2014 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 7 mars 2014 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0165/2014). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0165/2014).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

---

P7_TC1-COD(2013)0438

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om anpassning med verkan från och med den 1 juli 2011 av lönerna och pensionerna för tjänstemän och övriga anställda i Europeiska unionen och av de på dessa löner och pensioner tillämpliga korrigeringskoefficienterna

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 422/2014.)

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/305 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/305

---

P7_TA(2014)0187

Löner och pensioner för tjänstemän och övriga anställda i Europeiska unionen (anpassning med verkan från och med den 1 juli 2012) ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om anpassning med verkan från och med den 1 juli 2012 av lönerna och pensionerna för tjänstemän och övriga anställda i Europeiska unionen och av de på dessa löner och pensioner tillämpliga korrigeringskoefficienterna (COM(2013)0896 – C7-0460/2013 – 2013/0439(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2017/C 378/41)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0896), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0896),

| — | med beaktande av artikel 294.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska unionen, särskilt artikel 10 i bilaga XI, och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7–0460/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska unionen, särskilt artikel 10 i bilaga XI, och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7–0460/2013),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av domstolens yttrande av den 4 mars 2014 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av domstolens yttrande av den 4 mars 2014 (1),

| — | med beaktande av revisionsrättens yttrande av den 3 mars 2014 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens yttrande av den 3 mars 2014 (2),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 7 mars 2014 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 7 mars 2014 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0164/2014). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0164/2014).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

---

P7_TC1-COD(2013)0439

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets (EU) nr .../2014 om anpassning med verkan från och med den 1 juli 2012 av lönerna och pensionerna för tjänstemän och övriga anställda i Europeiska unionen och av de på dessa löner och pensioner tillämpliga korrigeringskoefficienterna

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 423/2014.)

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/306 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/306

---

P7_TA(2014)0188

Stabiliserings- och associeringsavtalet EG/Serbien ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om vissa förfaranden för tillämpning av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Serbien, å andra sidan (17930/1/2013 – C7-0028/2014 – 2011/0465(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

(2017/C 378/42)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (17930/1/2013 – C7-0028/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (17930/1/2013 – C7-0028/2014),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0938), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0938),

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 72 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 72 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för internationell handel (A7-0116/2014). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för internationell handel (A7-0116/2014).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  Antagna texter av den 25.10.2012, P7_TA(2012)0389.

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/307 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/307

---

P7_TA(2014)0189

Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten och Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/71/EG och 2009/138/EG med avseende på befogenheterna för Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten och Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (COM(2011)0008 – C7-0027/2011 – 2011/0006(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2017/C 378/43)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0008),

| — | med beaktande av artikel 294.2 och artiklarna 50, 53, 62 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0027/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.2 och artiklarna 50, 53, 62 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0027/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska centralbanken av den 4 maj 2011 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska centralbanken av den 4 maj 2011 (1),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 5 maj 2011 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 5 maj 2011 (2),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 27 november 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 27 november 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0077/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0077/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 159, 18.5.2011, s. 10.

(2)  EUT C 218, 23.7.2011, s. 82.

---

P7_TC1-COD(2011)0006

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/.../EU om ändring av direktiven 2003/71/EG och 2009/138/EG och förordningarna (EG) nr 1060/2009, (EU) nr 1094/2010 och (EU) nr 1095/2010 med avseende på befogenheterna för Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten) och Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv 2014/51/EU.)

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/308 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/308

---

P7_TA(2014)0190

Uppgifter som ska åtfölja överföringar av medel ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om uppgifter som ska åtfölja överföringar av medel (COM(2013)0044 – C7-0034/2013 – 2013/0024(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2017/C 378/44)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0044), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0044),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0034/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0034/2013),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande av den 17 maj 2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande av den 17 maj 2013 (1),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av 11 november 2013 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av 11 november 2013 (2),

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i utskottet för ekonomi och valutafrågor och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, i enlighet med artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i utskottet för ekonomi och valutafrågor och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, i enlighet med artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för rättsliga frågor (A7-0140/2014). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för rättsliga frågor (A7-0140/2014).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 166, 12.6.2013, s. 2.

(2)  EUT C 271, 19.9.2013, s. 31.

---

P7_TC1-COD(2013)0024

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om uppgifter som ska åtfölja överföringar av medel

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 114,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter det att utkastet till lagstiftningsakt översänts till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (3), och

av följande skäl:

| (1) | De Flöden av svarta pengar
  från olaglig verksamhet skadar

  som skapas genom överföring av medel kan skada den finansiella sektorns
  struktur,
  stabilitet och anseende och
  utgör

  utgöra ett hot mot den inre marknaden
  och den internationella utvecklingen, och urholkar direkt eller indirekt medborgarnas förtroende för rättsstaten
  .
  Finansiering av terrorism och organiserad brottslighet är fortfarande ett omfattande problem som bör angripas på unionsnivå. Terrorism och organiserad brottslighet skadar de demokratiska institutionerna och

  Terrorismen skakar
  själva
  grundvalarna
  för

  i vårt samhälle. Den sundhet, integritet och stabilitet som präglar systemet för överföring av medel och tilltron till det finansiella systemet i dess helhet skulle

  sätts
  allvarligt kunna sättas på spel genom brottslingars och deras medhjälpares ansträngningar att antingen dölja ursprunget till vinningar från brott eller överföra medel för
  brottslig verksamhet eller
  terroriständamål. [Ändr. 1] |
| --- | --- |

(1)

De Flöden av svarta pengar
  från olaglig verksamhet skadar

  som skapas genom överföring av medel kan skada den finansiella sektorns
  struktur,
  stabilitet och anseende och
  utgör

  utgöra ett hot mot den inre marknaden
  och den internationella utvecklingen, och urholkar direkt eller indirekt medborgarnas förtroende för rättsstaten
  .
  Finansiering av terrorism och organiserad brottslighet är fortfarande ett omfattande problem som bör angripas på unionsnivå. Terrorism och organiserad brottslighet skadar de demokratiska institutionerna och

  Terrorismen skakar
  själva
  grundvalarna
  för

  i vårt samhälle. Den sundhet, integritet och stabilitet som präglar systemet för överföring av medel och tilltron till det finansiella systemet i dess helhet skulle

  sätts
  allvarligt kunna sättas på spel genom brottslingars och deras medhjälpares ansträngningar att antingen dölja ursprunget till vinningar från brott eller överföra medel för
  brottslig verksamhet eller
  terroriständamål. [Ändr. 1]

| (2) | För att underlätta sin brottsliga verksamhet
  utnyttjar

  skulle personer som tvättar pengar och som finansierar terrorism kunna försöka utnyttja de fria kapitalrörelser som det integrerade finansiella området medger, om inte vissa samordnade åtgärder antas på unionsnivå
  och på internationell nivå
  .
  Internationellt samarbete inom ramen för arbetsgruppen för finansiella åtgärder (FATF) och en global tillämpning av dess rekommendationer syftar till att förhindra regelarbitrage och snedvridning av konkurrensen.
  Genom sin räckvidd bör unionens åtgärder säkerställa att rekommendation nr 16 om elektroniska överföringar som arbetsgruppen för finansiella åtgärder (nedan kallad
  FATF) antog i februari 2012 införlivas på ett enhetligt sätt i hela unionen. I synnerhet bör de förhindra diskriminering
  eller diskrepans
  mellan betalningar i medlemsstaterna och vid gränsöverskridande betalningar mellan medlemsstaterna. Enskilda medlemsstaters icke samordnade åtgärder skulle på området gränsöverskridande överföringar väsentligt kunna inverka på betalningssystemens funktion på unionsnivå och därigenom skada den inre marknaden på området finansiella tjänster. [Ändr. 2] |
| --- | --- |

(2)

För att underlätta sin brottsliga verksamhet
  utnyttjar

  skulle personer som tvättar pengar och som finansierar terrorism kunna försöka utnyttja de fria kapitalrörelser som det integrerade finansiella området medger, om inte vissa samordnade åtgärder antas på unionsnivå
  och på internationell nivå
  .
  Internationellt samarbete inom ramen för arbetsgruppen för finansiella åtgärder (FATF) och en global tillämpning av dess rekommendationer syftar till att förhindra regelarbitrage och snedvridning av konkurrensen.
  Genom sin räckvidd bör unionens åtgärder säkerställa att rekommendation nr 16 om elektroniska överföringar som arbetsgruppen för finansiella åtgärder (nedan kallad
  FATF) antog i februari 2012 införlivas på ett enhetligt sätt i hela unionen. I synnerhet bör de förhindra diskriminering
  eller diskrepans
  mellan betalningar i medlemsstaterna och vid gränsöverskridande betalningar mellan medlemsstaterna. Enskilda medlemsstaters icke samordnade åtgärder skulle på området gränsöverskridande överföringar väsentligt kunna inverka på betalningssystemens funktion på unionsnivå och därigenom skada den inre marknaden på området finansiella tjänster. [Ändr. 2]

| (2a) | Genomförandet och verkställigheten av denna förordning, inklusive FATF:s rekommendation nr 16, bör inte få leda till omotiverade eller oproportionerliga kostnader för betaltjänstleverantörer eller vanliga medborgare som använder deras tjänster. Den fria rörligheten för lagligt kapital bör också garanteras fullt ut i hela unionen. [Ändr. 3] |
| --- | --- |

(2a)

Genomförandet och verkställigheten av denna förordning, inklusive FATF:s rekommendation nr 16, bör inte få leda till omotiverade eller oproportionerliga kostnader för betaltjänstleverantörer eller vanliga medborgare som använder deras tjänster. Den fria rörligheten för lagligt kapital bör också garanteras fullt ut i hela unionen. [Ändr. 3]

| (3) | Det har påpekats i EU:s ändrade strategi om finansiering av terrorism av den 17 juli 2008 att insatserna måste fortsätta att förebygga finansiering av terrorism och misstänkta terroristers utnyttjande av sina finansiella resurser. Det kan fastslås att FATF oavbrutet arbetar för att förbättra sina rekommendationer och för en gemensam förståelse av hur dessa ska genomföras. Det noteras i unionens ändrade strategi att det regelbundet bedöms hur dessa rekommendationer genomförs av arbetsgruppens alla medlemmar och medlemmar i regionala organ av motsvarande karaktär. Det noteras också att det ur denna synvinkel är viktigt med en gemensam genomförandestrategi i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(3)

Det har påpekats i EU:s ändrade strategi om finansiering av terrorism av den 17 juli 2008 att insatserna måste fortsätta att förebygga finansiering av terrorism och misstänkta terroristers utnyttjande av sina finansiella resurser. Det kan fastslås att FATF oavbrutet arbetar för att förbättra sina rekommendationer och för en gemensam förståelse av hur dessa ska genomföras. Det noteras i unionens ändrade strategi att det regelbundet bedöms hur dessa rekommendationer genomförs av arbetsgruppens alla medlemmar och medlemmar i regionala organ av motsvarande karaktär. Det noteras också att det ur denna synvinkel är viktigt med en gemensam genomförandestrategi i medlemsstaterna.

| (4) | För att förebygga finansiering av terrorism har åtgärder vidtagits för att frysa vissa personers, gruppers och enheters medel och ekonomiska resurser, däribland förordning (EG) nr 2580/2001 (4), och rådets förordning (EG) nr 881/2002 (5). Av samma skäl har åtgärder vidtagits för att skydda det finansiella systemet mot att medel och ekonomiska resurser överförs för terroriständamål. Ett antal sådana åtgärder ingår i Europaparlamentets och rådets direktiv .../.../EU (6)
   (*1). Dessa åtgärder kan dock inte helt hindra terrorister och andra brottslingar från att få tillgång till betalningssystem för att föra över sina medel. |
| --- | --- |

(4)

För att förebygga finansiering av terrorism har åtgärder vidtagits för att frysa vissa personers, gruppers och enheters medel och ekonomiska resurser, däribland förordning (EG) nr 2580/2001 (4), och rådets förordning (EG) nr 881/2002 (5). Av samma skäl har åtgärder vidtagits för att skydda det finansiella systemet mot att medel och ekonomiska resurser överförs för terroriständamål. Ett antal sådana åtgärder ingår i Europaparlamentets och rådets direktiv .../.../EU (6)
   (*1). Dessa åtgärder kan dock inte helt hindra terrorister och andra brottslingar från att få tillgång till betalningssystem för att föra över sina medel.

| (5) | Ett enhetligt internationellt tillvägagångssätt bör främjas
  och bekämpningen

  när det gäller bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism
  bör effektiviseras
  , varför man vid unionens insatser bör ta hänsyn till utvecklingen på denna nivå, nämligen de internationella standarder för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism och spridning som FATF antog 2012. Särskilt gäller detta rekommendation nr 16 och det ändrade tolkningsmeddelandet för dess genomförande. [Ändr. 4] |
| --- | --- |

(5)

Ett enhetligt internationellt tillvägagångssätt bör främjas
  och bekämpningen

  när det gäller bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism
  bör effektiviseras
  , varför man vid unionens insatser bör ta hänsyn till utvecklingen på denna nivå, nämligen de internationella standarder för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism och spridning som FATF antog 2012. Särskilt gäller detta rekommendation nr 16 och det ändrade tolkningsmeddelandet för dess genomförande. [Ändr. 4]

| (5a) | Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt unionens skyldigheter enligt artikel 208 i EUF-fördraget i syfte att hejda trenden att penningtvätt i allt större utsträckning flyttar från utvecklade länder med stränga regler mot penningtvätt till utvecklingsländer där reglerna kan vara mindre stränga. [Ändr. 5] |
| --- | --- |

(5a)

Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt unionens skyldigheter enligt artikel 208 i EUF-fördraget i syfte att hejda trenden att penningtvätt i allt större utsträckning flyttar från utvecklade länder med stränga regler mot penningtvätt till utvecklingsländer där reglerna kan vara mindre stränga. [Ändr. 5]

| (6) | Att fullständigt kunna spåra överföringar av medel kan vara ett särskilt viktigt och värdefullt verktyg när det gäller att förebygga, utreda och upptäcka penningtvätt eller finansiering av terrorism. För att säkerställa att uppgifterna vidarebefordras genom hela betalningskedjan är det därför lämpligt att införa en skyldighet för
  betaltjänstleverantörerna

  betalningsleverantörerna att se till att överföringarna av medel åtföljs av
  korrekta och aktuella
  uppgifter om betalaren och betalningsmottagaren.
  I det avseendet är det av avgörande betydelse att finansinstituten rapporterar in adekvata, korrekta och aktuella uppgifter om överföringar av medel för sina kunders räkning, så att de behöriga myndigheterna får möjlighet att agera mot penningtvätt och finansiering av terrorism på ett bättre sätt. [Ändr. 6] |
| --- | --- |

(6)

Att fullständigt kunna spåra överföringar av medel kan vara ett särskilt viktigt och värdefullt verktyg när det gäller att förebygga, utreda och upptäcka penningtvätt eller finansiering av terrorism. För att säkerställa att uppgifterna vidarebefordras genom hela betalningskedjan är det därför lämpligt att införa en skyldighet för
  betaltjänstleverantörerna

  betalningsleverantörerna att se till att överföringarna av medel åtföljs av
  korrekta och aktuella
  uppgifter om betalaren och betalningsmottagaren.
  I det avseendet är det av avgörande betydelse att finansinstituten rapporterar in adekvata, korrekta och aktuella uppgifter om överföringar av medel för sina kunders räkning, så att de behöriga myndigheterna får möjlighet att agera mot penningtvätt och finansiering av terrorism på ett bättre sätt. [Ändr. 6]

| (7) | Bestämmelserna i denna förordning ska gälla utan att det påverkar tillämpningen av den nationella lagstiftning som införlivar Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter
   (7). Exempelvis får inte personuppgifter som insamlas för de ändamål som avses i denna förordning behandlas på ett sätt som är oförenligt med direktiv 95/46/EG. Särskilt bör vidarebehandling för kommersiella ändamål vara strängt förbjuden. Bekämpningen av penningtvätt och finansiering av terrorism erkänns vara viktig för allmänintresset i samtliga medlemsstater. Vid tillämpningen av denna förordning bör därför överföring av personuppgifter till ett tredjeland tillåtas i enlighet med artikel 26 d i direktiv 95/46/EG, om landet inte säkerställer en adekvat skyddsnivå i den mening som avses i artikel 25 i direktivet.
  Det är viktigt att betaltjänstleverantörer som är verksamma i flera jurisdiktioner med filialer eller dotterföretag utanför unionen inte på ett orimligt sätt förhindras att utbyta information om misstänkta transaktioner inom samma organisation. Detta bör inte påverka internationella avtal mellan unionen och tredjeländer som syftar till att bekämpa penningtvätt, inbegripet lämpliga skyddsåtgärder för medborgarna som säkrar en motsvarande eller adekvat skyddsnivå. [Ändr. 7] |
| --- | --- |

(7)

Bestämmelserna i denna förordning ska gälla utan att det påverkar tillämpningen av den nationella lagstiftning som införlivar Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter
   (7). Exempelvis får inte personuppgifter som insamlas för de ändamål som avses i denna förordning behandlas på ett sätt som är oförenligt med direktiv 95/46/EG. Särskilt bör vidarebehandling för kommersiella ändamål vara strängt förbjuden. Bekämpningen av penningtvätt och finansiering av terrorism erkänns vara viktig för allmänintresset i samtliga medlemsstater. Vid tillämpningen av denna förordning bör därför överföring av personuppgifter till ett tredjeland tillåtas i enlighet med artikel 26 d i direktiv 95/46/EG, om landet inte säkerställer en adekvat skyddsnivå i den mening som avses i artikel 25 i direktivet.
  Det är viktigt att betaltjänstleverantörer som är verksamma i flera jurisdiktioner med filialer eller dotterföretag utanför unionen inte på ett orimligt sätt förhindras att utbyta information om misstänkta transaktioner inom samma organisation. Detta bör inte påverka internationella avtal mellan unionen och tredjeländer som syftar till att bekämpa penningtvätt, inbegripet lämpliga skyddsåtgärder för medborgarna som säkrar en motsvarande eller adekvat skyddsnivå. [Ändr. 7]

| (8) | Personer som endast omvandlar pappersdokument till elektroniska uppgifter på grundval av ett kontrakt med en betalningsleverantör omfattas inte av denna förordnings tillämpningsområde. Detta gäller även fysiska eller juridiska personer som enbart tillhandahåller betalningsleverantörer meddelanden om överföring av tillgångar eller andra former av stödsystem för överföring eller clearing- och avvecklingssystem. |
| --- | --- |

(8)

Personer som endast omvandlar pappersdokument till elektroniska uppgifter på grundval av ett kontrakt med en betalningsleverantör omfattas inte av denna förordnings tillämpningsområde. Detta gäller även fysiska eller juridiska personer som enbart tillhandahåller betalningsleverantörer meddelanden om överföring av tillgångar eller andra former av stödsystem för överföring eller clearing- och avvecklingssystem.

| (9) | Överföringar av medel där risken för penningtvätt eller finansiering av terrorism är liten bör lämpligen inte omfattas av denna förordning. Dessa undantag bör inkludera kredit- och betalkort, mobiltelefoner eller annan digital eller informationsteknisk utrustning, uttag från uttagsautomater, betalning av skatter, böter eller andra avgifter och överföringar av medel där både betalaren och betalningsmottagaren är betalningsleverantörer

  betaltjänstleverantörer
  som agerar för egen räkning. För att beakta de nationella betalningssystemens särskilda egenskaper får medlemsstaterna undanta elektroniska girobetalningar, på villkor att det alltid är möjligt att spåra överföringen av medel tillbaka till betalaren
  , liksom överföringar av medel som görs genom checkavbildningar eller växlar
  . Inga undantag medges dock när ett betal- eller kreditkort, en mobiltelefon eller annan digital eller förutbetald eller efterhandsbetald informationsteknisk utrustning används för att verkställa en överföring från person till person.
  Mot bakgrund av de snabba tekniska framstegen bör man överväga att utvidga förordningens tillämpningsområde så att det också omfattar e-pengar och andra nya betalningssätt. [Ändr. 8] |
| --- | --- |

(9)

Överföringar av medel där risken för penningtvätt eller finansiering av terrorism är liten bör lämpligen inte omfattas av denna förordning. Dessa undantag bör inkludera kredit- och betalkort, mobiltelefoner eller annan digital eller informationsteknisk utrustning, uttag från uttagsautomater, betalning av skatter, böter eller andra avgifter och överföringar av medel där både betalaren och betalningsmottagaren är betalningsleverantörer

  betaltjänstleverantörer
  som agerar för egen räkning. För att beakta de nationella betalningssystemens särskilda egenskaper får medlemsstaterna undanta elektroniska girobetalningar, på villkor att det alltid är möjligt att spåra överföringen av medel tillbaka till betalaren
  , liksom överföringar av medel som görs genom checkavbildningar eller växlar
  . Inga undantag medges dock när ett betal- eller kreditkort, en mobiltelefon eller annan digital eller förutbetald eller efterhandsbetald informationsteknisk utrustning används för att verkställa en överföring från person till person.
  Mot bakgrund av de snabba tekniska framstegen bör man överväga att utvidga förordningens tillämpningsområde så att det också omfattar e-pengar och andra nya betalningssätt. [Ändr. 8]

| (10) | Betaltjänstleverantörerna bör se till att uppgifter om betalaren och betalningsmottagaren inte saknas eller är ofullständiga.
  För att inte inverka på betalningssystemens effektivitet bör man göra åtskillnad mellan kontrollkraven på överföringar av medel från ett konto och överföringar av medel som inte görs från ett konto. Det bör skapas en rimlig avvägning mellan risken för att transaktioner kommer att ske utanför det officiella systemet om man tillämpar alltför strikta identifieringskrav och det potentiella terroristhot som små överföringar av medel innebär. I fall
  där
  överföringarna inte görs från ett konto, bör därför skyldigheten att kontrollera att uppgifterna om betalaren är riktiga
  begränsas till betalarens namn för

  bara tillämpas på enskilda överföringar som överstiger

  på högst
  1 000 EUR. När det gäller överföringar av medel från ett konto ska inte
  betaltjänstleverantören

  betalningsleverantören behöva kontrollera uppgifter om betalaren som åtföljer varje överföring av medel, om skyldigheterna i direktiv .../.../EU (*2) är uppfyllda. [Ändr. 9] |
| --- | --- |

(10)

Betaltjänstleverantörerna bör se till att uppgifter om betalaren och betalningsmottagaren inte saknas eller är ofullständiga.
  För att inte inverka på betalningssystemens effektivitet bör man göra åtskillnad mellan kontrollkraven på överföringar av medel från ett konto och överföringar av medel som inte görs från ett konto. Det bör skapas en rimlig avvägning mellan risken för att transaktioner kommer att ske utanför det officiella systemet om man tillämpar alltför strikta identifieringskrav och det potentiella terroristhot som små överföringar av medel innebär. I fall
  där
  överföringarna inte görs från ett konto, bör därför skyldigheten att kontrollera att uppgifterna om betalaren är riktiga
  begränsas till betalarens namn för

  bara tillämpas på enskilda överföringar som överstiger

  på högst
  1 000 EUR. När det gäller överföringar av medel från ett konto ska inte
  betaltjänstleverantören

  betalningsleverantören behöva kontrollera uppgifter om betalaren som åtföljer varje överföring av medel, om skyldigheterna i direktiv .../.../EU (*2) är uppfyllda. [Ändr. 9]

| (11) | Det är tillräckligt att föreskriva att förenklade uppgifter om betalaren ska åtfölja överföringar av medel inom EU, mot bakgrund av unionens betalningslagstiftning, dvs. Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 924/2009 (8), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 260/2012 (9) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/64/EG (10). |
| --- | --- |

(11)

Det är tillräckligt att föreskriva att förenklade uppgifter om betalaren ska åtfölja överföringar av medel inom EU, mot bakgrund av unionens betalningslagstiftning, dvs. Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 924/2009 (8), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 260/2012 (9) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/64/EG (10).

| (12) | Myndigheter som ansvarar för bekämpning av penningtvätt eller finansiering av terrorism i tredjeländer ska kunna spåra källan till de medel som används för sådana ändamål, varför överföringar av medel från unionen till tredjeländer bör åtföljas av fullständiga uppgifter om betalaren och betalningsmottagaren. Dessa myndigheter bör bara ges tillgång till fullständiga uppgifter om betalaren för att förebygga, utreda och upptäcka penningtvätt eller finansiering av terrorism. |
| --- | --- |

(12)

Myndigheter som ansvarar för bekämpning av penningtvätt eller finansiering av terrorism i tredjeländer ska kunna spåra källan till de medel som används för sådana ändamål, varför överföringar av medel från unionen till tredjeländer bör åtföljas av fullständiga uppgifter om betalaren och betalningsmottagaren. Dessa myndigheter bör bara ges tillgång till fullständiga uppgifter om betalaren för att förebygga, utreda och upptäcka penningtvätt eller finansiering av terrorism.

| (12a) | De myndigheter som ansvarar för att bekämpa penningtvätt och terrorismfinansiering och de relevanta rättsliga och brottsbekämpande organen i medlemsstaterna bör intensifiera samarbetet sinsemellan och med berörda myndigheter i tredjeländer, inklusive utvecklingsländer, i syfte att ytterligare stärka insynen, utbytet av information och bästa praxis. Unionen bör ge stöd till kapacitetsuppbyggande program i utvecklingsländer för att underlätta detta samarbete. Man bör förbättra systemen för att samla in bevismaterial och göra uppgifter och information som är relevanta för brottsutredningar tillgängliga, utan att på något sätt inkräkta på subsidiaritets- eller proportionalitetsprinciperna eller de grundläggande rättigheterna i unionen. [Ändr. 10] |
| --- | --- |

(12a)

De myndigheter som ansvarar för att bekämpa penningtvätt och terrorismfinansiering och de relevanta rättsliga och brottsbekämpande organen i medlemsstaterna bör intensifiera samarbetet sinsemellan och med berörda myndigheter i tredjeländer, inklusive utvecklingsländer, i syfte att ytterligare stärka insynen, utbytet av information och bästa praxis. Unionen bör ge stöd till kapacitetsuppbyggande program i utvecklingsländer för att underlätta detta samarbete. Man bör förbättra systemen för att samla in bevismaterial och göra uppgifter och information som är relevanta för brottsutredningar tillgängliga, utan att på något sätt inkräkta på subsidiaritets- eller proportionalitetsprinciperna eller de grundläggande rättigheterna i unionen. [Ändr. 10]

| (12b) | Betalarens, betalningsmottagarens och den förmedlande betaltjänstleverantörens betaltjänstleverantörer bör förfoga över lämpliga tekniska och organisatoriska medel för att skydda personuppgifter mot oavsiktlig förlust, ändring och obehörigt röjande eller obehörig åtkomst. [Ändr. 11] |
| --- | --- |

(12b)

Betalarens, betalningsmottagarens och den förmedlande betaltjänstleverantörens betaltjänstleverantörer bör förfoga över lämpliga tekniska och organisatoriska medel för att skydda personuppgifter mot oavsiktlig förlust, ändring och obehörigt röjande eller obehörig åtkomst. [Ändr. 11]

| (13) | Om en enstaka betalares medel överförs till flera betalningsmottagare på ett billigt sätt med batchfiler, som innehåller enskilda överföringar från unionen till tredjeländer, bör det föreskrivas att sådana enskilda överföringar bara ska innehålla betalarens kontonummer eller en unik transaktionsidentifierare, under förutsättning att batchfilen innehåller fullständiga uppgifter om betalaren och betalningsmottagaren. |
| --- | --- |

(13)

Om en enstaka betalares medel överförs till flera betalningsmottagare på ett billigt sätt med batchfiler, som innehåller enskilda överföringar från unionen till tredjeländer, bör det föreskrivas att sådana enskilda överföringar bara ska innehålla betalarens kontonummer eller en unik transaktionsidentifierare, under förutsättning att batchfilen innehåller fullständiga uppgifter om betalaren och betalningsmottagaren.

| (14) | För att kunna kontrollera om erforderliga uppgifter om betalaren och betalningsmottagaren åtföljer överföringarna av medel, och för att upptäcka misstänkta transaktioner, ska betalningsmottagarens
  betaltjänstleverantör

  betalningsleverantör och den förmedlande
  betaltjänstleverantören

  betalningsleverantören införa effektiva metoder för att upptäcka om uppgifter om betalaren och betalningsmottagaren saknas
  eller är ofullständiga, i synnerhet om flera betaltjänstleverantörer är involverade, för att förbättra möjligheten att spåra överföringar av medel
  .
  Lämpliga kontroller av att uppgifterna är tillgängliga och fullständiga, i synnerhet om flera betaltjänstleverantörer är involverade, kan bidra till att göra utredningsförfarandena mindre tidskrävande och mer effektiva, vilket i sin tur förbättrar möjligheten att spåra överföringar av medel. De behöriga myndigheterna i medlemsstaterna bör således säkerställa att betaltjänstleverantörerna inbegriper den nödvändiga transaktionsinformationen i den elektroniska överföringen eller i ett tillhörande meddelande i hela betalningskedjan. [Ändr. 12] |
| --- | --- |

(14)

För att kunna kontrollera om erforderliga uppgifter om betalaren och betalningsmottagaren åtföljer överföringarna av medel, och för att upptäcka misstänkta transaktioner, ska betalningsmottagarens
  betaltjänstleverantör

  betalningsleverantör och den förmedlande
  betaltjänstleverantören

  betalningsleverantören införa effektiva metoder för att upptäcka om uppgifter om betalaren och betalningsmottagaren saknas
  eller är ofullständiga, i synnerhet om flera betaltjänstleverantörer är involverade, för att förbättra möjligheten att spåra överföringar av medel
  .
  Lämpliga kontroller av att uppgifterna är tillgängliga och fullständiga, i synnerhet om flera betaltjänstleverantörer är involverade, kan bidra till att göra utredningsförfarandena mindre tidskrävande och mer effektiva, vilket i sin tur förbättrar möjligheten att spåra överföringar av medel. De behöriga myndigheterna i medlemsstaterna bör således säkerställa att betaltjänstleverantörerna inbegriper den nödvändiga transaktionsinformationen i den elektroniska överföringen eller i ett tillhörande meddelande i hela betalningskedjan. [Ändr. 12]

| (15) | Då anonyma överföringar innebär en potentiell risk för finansiering av terrorism, bör det krävas att
  betaltjänstleverantörer

  betalningsleverantörer begär uppgifter om betalaren och betalningsmottagaren. I enlighet med den riskbaserade metod som FATF utvecklat bör områden med större och lägre risk fastställas för att bättre hantera riskerna för penningtvätt och finansiering av terrorism. Därför bör betalningsmottagarens
  betaltjänstleverantör

  betalningsleverantör och den förmedlande
  betaltjänstleverantören

  betalningsleverantören inrätta effektiva riskbaserade förfaranden
  och bedöma och väga risker, så att resurserna direkt kan riktas in mot högriskområden för penningtvätt. Dessa effektiva riskbaserade förfaranden
  för de fall, där en överföring av medel saknar de nödvändiga uppgifterna om betalaren och betalningsmottagaren, i syfte

  kommer
  att
  hjälpa betaltjänstleverantörerna att bättre
  avgöra om de ska verkställa, avvisa eller avbryta överföringen och vilka lämpliga uppföljningsåtgärder som ska vidtas. Om betalarens
  betaltjänstleverantör

  betalningsleverantör är etablerad utanför unionens territorium, bör skärpta krav på kundkännedom tillämpas i enlighet med direktiv .../.../EU (*3) när det gäller gränsöverskridande korrespondentbankförbindelser med den
  betaltjänstleverantören

  betalningsleverantören. [Ändr. 13] |
| --- | --- |

(15)

Då anonyma överföringar innebär en potentiell risk för finansiering av terrorism, bör det krävas att
  betaltjänstleverantörer

  betalningsleverantörer begär uppgifter om betalaren och betalningsmottagaren. I enlighet med den riskbaserade metod som FATF utvecklat bör områden med större och lägre risk fastställas för att bättre hantera riskerna för penningtvätt och finansiering av terrorism. Därför bör betalningsmottagarens
  betaltjänstleverantör

  betalningsleverantör och den förmedlande
  betaltjänstleverantören

  betalningsleverantören inrätta effektiva riskbaserade förfaranden
  och bedöma och väga risker, så att resurserna direkt kan riktas in mot högriskområden för penningtvätt. Dessa effektiva riskbaserade förfaranden
  för de fall, där en överföring av medel saknar de nödvändiga uppgifterna om betalaren och betalningsmottagaren, i syfte

  kommer
  att
  hjälpa betaltjänstleverantörerna att bättre
  avgöra om de ska verkställa, avvisa eller avbryta överföringen och vilka lämpliga uppföljningsåtgärder som ska vidtas. Om betalarens
  betaltjänstleverantör

  betalningsleverantör är etablerad utanför unionens territorium, bör skärpta krav på kundkännedom tillämpas i enlighet med direktiv .../.../EU (*3) när det gäller gränsöverskridande korrespondentbankförbindelser med den
  betaltjänstleverantören

  betalningsleverantören. [Ändr. 13]

| (16) | Betalningsmottagarens betalningsleverantör och den förmedlande betalningsleverantören bör vara särskilt vaksamma och bedöma riskerna, när dessa blir varse att uppgifter om betalaren och betalningsmottagaren saknas eller är ofullständiga och ska rapportera misstänkta transaktioner till de behöriga myndigheterna i enlighet med de rapporteringsskyldigheterna enligt direktiv .../.../EU (*4) och nationella införlivandeåtgärder. |
| --- | --- |

(16)

Betalningsmottagarens betalningsleverantör och den förmedlande betalningsleverantören bör vara särskilt vaksamma och bedöma riskerna, när dessa blir varse att uppgifter om betalaren och betalningsmottagaren saknas eller är ofullständiga och ska rapportera misstänkta transaktioner till de behöriga myndigheterna i enlighet med de rapporteringsskyldigheterna enligt direktiv .../.../EU (*4) och nationella införlivandeåtgärder.

| (17) | I de fall uppgifter om betalaren eller betalningsmottagaren saknas eller är ofullständiga, ska bestämmelserna om överföringar av medel gälla, utan att påverka
  betaltjänstleverantörernas

  betalningsleverantörernas och förmedlande
  betaltjänstleverantörers

  betalningsleverantörers skyldigheter att avbryta eller avvisa överföringar av medel som bryter mot civilrättsliga, administrativa eller straffrättsliga bestämmelser.
  Identitetsuppgifter om betalaren eller betalningsmottagaren när det gäller enskilda individer, juridiska personer, förvaltningsbolag, stiftelser, ömsesidiga bolag, holdingbolag och liknande befintliga eller framtida juridiska konstruktioner är av avgörande betydelse för att man ska kunna spåra brottslingar som annars kan dölja sin identitet bakom olika bolagsstrukturer. [Ändr. 14] |
| --- | --- |

(17)

I de fall uppgifter om betalaren eller betalningsmottagaren saknas eller är ofullständiga, ska bestämmelserna om överföringar av medel gälla, utan att påverka
  betaltjänstleverantörernas

  betalningsleverantörernas och förmedlande
  betaltjänstleverantörers

  betalningsleverantörers skyldigheter att avbryta eller avvisa överföringar av medel som bryter mot civilrättsliga, administrativa eller straffrättsliga bestämmelser.
  Identitetsuppgifter om betalaren eller betalningsmottagaren när det gäller enskilda individer, juridiska personer, förvaltningsbolag, stiftelser, ömsesidiga bolag, holdingbolag och liknande befintliga eller framtida juridiska konstruktioner är av avgörande betydelse för att man ska kunna spåra brottslingar som annars kan dölja sin identitet bakom olika bolagsstrukturer. [Ändr. 14]

| (18) | Till dess att man avlägsnat sådana tekniska begränsningar som kan hindra förmedlande
  betaltjänstleverantörer

  betalningsleverantörer från att uppfylla sin skyldighet att vidarebefordra alla uppgifter som de får om betalaren, bör dessa förmedlande
  betaltjänstleverantörer

  betalningsleverantörer spara de aktuella uppgifterna. Dessa tekniska begränsningar bör undanröjas

  avlägsnas
  så snart som betalningssystemen uppgtas bort

  uppgraderats
  .
  För komma till rätta med de tekniska begränsningarna skulle man kunna uppmuntra användning av Sepa-gireringssystemet vid överföringar inom banker mellan medlemsstater och tredjeländer. [Ändr. 15] |
| --- | --- |

(18)

Till dess att man avlägsnat sådana tekniska begränsningar som kan hindra förmedlande
  betaltjänstleverantörer

  betalningsleverantörer från att uppfylla sin skyldighet att vidarebefordra alla uppgifter som de får om betalaren, bör dessa förmedlande
  betaltjänstleverantörer

  betalningsleverantörer spara de aktuella uppgifterna. Dessa tekniska begränsningar bör undanröjas

  avlägsnas
  så snart som betalningssystemen uppgtas bort

  uppgraderats
  .
  För komma till rätta med de tekniska begränsningarna skulle man kunna uppmuntra användning av Sepa-gireringssystemet vid överföringar inom banker mellan medlemsstater och tredjeländer. [Ändr. 15]

| (19) | I brottsutredningar är det kanske inte möjligt att klargöra vilka uppgifter som krävs eller vilka individer som är inblandade förrän efter flera månader eller år efter den ursprungliga överföringen av medel. Av detta skäl och för att få tillgång till viktig bevisning i utredningarna är det lämpligt att kräva att
  betaltjänstleverantörerna

  betalningsleverantörerna sparar uppgifterna om betalaren och betalningsmottagaren för att förebygga, utreda och upptäcka penningtvätt eller finansiering av terrorism. Denna period bör vara begränsad
  till fem år, varefter alla personuppgifter bör raderas, såvida inte annat föreskrivs i nationell lagstiftning
  .
  Ytterligare lagring av uppgifter bör tillåtas endast om den är nödvändig för förebyggande, upptäckt eller utredning av penningtvätt och finansiering av terrorism och bör inte överstiga tio år. Betaltjänstleverantörerna bör se till att uppgifter som lagras enligt denna förordning endast används för de ändamål som beskrivs i förordningen. [Ändr. 16] |
| --- | --- |

(19)

I brottsutredningar är det kanske inte möjligt att klargöra vilka uppgifter som krävs eller vilka individer som är inblandade förrän efter flera månader eller år efter den ursprungliga överföringen av medel. Av detta skäl och för att få tillgång till viktig bevisning i utredningarna är det lämpligt att kräva att
  betaltjänstleverantörerna

  betalningsleverantörerna sparar uppgifterna om betalaren och betalningsmottagaren för att förebygga, utreda och upptäcka penningtvätt eller finansiering av terrorism. Denna period bör vara begränsad
  till fem år, varefter alla personuppgifter bör raderas, såvida inte annat föreskrivs i nationell lagstiftning
  .
  Ytterligare lagring av uppgifter bör tillåtas endast om den är nödvändig för förebyggande, upptäckt eller utredning av penningtvätt och finansiering av terrorism och bör inte överstiga tio år. Betaltjänstleverantörerna bör se till att uppgifter som lagras enligt denna förordning endast används för de ändamål som beskrivs i förordningen. [Ändr. 16]

| (20) | För att åtgärder för bekämpning av terrorism snabbt ska kunna vidtas bör betalningsleverantörerna skyndsamt besvara en begäran om uppgifter om betalaren som kommer från myndigheter med ansvar för bekämpning av penningtvätt eller finansiering av terrorism i den medlemsstat där de är etablerade. |
| --- | --- |

(20)

För att åtgärder för bekämpning av terrorism snabbt ska kunna vidtas bör betalningsleverantörerna skyndsamt besvara en begäran om uppgifter om betalaren som kommer från myndigheter med ansvar för bekämpning av penningtvätt eller finansiering av terrorism i den medlemsstat där de är etablerade.

| (21) | Antalet arbetsdagar i den medlemsstat där betalarens betalningsleverantör finns avgör tidsfristen för att besvara en begäran om uppgifter om betalaren. |
| --- | --- |

(21)

Antalet arbetsdagar i den medlemsstat där betalarens betalningsleverantör finns avgör tidsfristen för att besvara en begäran om uppgifter om betalaren.

| (22) | För att förbättra efterlevnaden av kraven i denna förordning och i enlighet med kommissionens meddelande av den 9 december 2010”om att förstärka sanktionssystemen i den finansiella tjänstesektorn”, bör de behöriga myndigheterna få förstärkta befogenheter att vidta tillsynsåtgärder och fastställa påföljder. Administrativa påföljder bör föreskrivas och, mot bakgrund av hur viktig bekämpningen av penningtvätt och finansiering av terrorism är, bör medlemsstaterna fastställa påföljder som är effektiva, proportionella och avskräckande. Medlemsstaterna bör meddela detta till kommissionen och Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska bankmyndigheten, nedan kallad EBA), inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (11), till Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten) (”Eiopa”), inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1094/2010 (12), respektive till Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten, nedan kallad Esma), inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 (13). |
| --- | --- |

(22)

För att förbättra efterlevnaden av kraven i denna förordning och i enlighet med kommissionens meddelande av den 9 december 2010”om att förstärka sanktionssystemen i den finansiella tjänstesektorn”, bör de behöriga myndigheterna få förstärkta befogenheter att vidta tillsynsåtgärder och fastställa påföljder. Administrativa påföljder bör föreskrivas och, mot bakgrund av hur viktig bekämpningen av penningtvätt och finansiering av terrorism är, bör medlemsstaterna fastställa påföljder som är effektiva, proportionella och avskräckande. Medlemsstaterna bör meddela detta till kommissionen och Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska bankmyndigheten, nedan kallad EBA), inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (11), till Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten) (”Eiopa”), inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1094/2010 (12), respektive till Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten, nedan kallad Esma), inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 (13).

| (23) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av
  kapitel V

  artiklarna XXX i denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter
   (14). [Ändr. 17] |
| --- | --- |

(23)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av
  kapitel V

  artiklarna XXX i denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter
   (14). [Ändr. 17]

| (24) | Ett antal länder och territorier utanför unionens territorium har en monetär union med en medlemsstat eller tillhör en medlemsstats valutaområde. Andra har undertecknat ett monetärt avtal med Europeiska unionen företrädd av en medlemsstat, och har betalningsleverantörer som direkt eller indirekt deltar i den medlemsstatens betalnings- och avvecklingssystem. För att vid överföringar mellan berörda medlemsstater och dessa länder eller territorier undvika att denna förordnings tillämpning medför betydande negativa effekter på ekonomierna i dessa länder eller territorier, bör sådana överföringar kunna behandlas som överföringar av medel inom de berörda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(24)

Ett antal länder och territorier utanför unionens territorium har en monetär union med en medlemsstat eller tillhör en medlemsstats valutaområde. Andra har undertecknat ett monetärt avtal med Europeiska unionen företrädd av en medlemsstat, och har betalningsleverantörer som direkt eller indirekt deltar i den medlemsstatens betalnings- och avvecklingssystem. För att vid överföringar mellan berörda medlemsstater och dessa länder eller territorier undvika att denna förordnings tillämpning medför betydande negativa effekter på ekonomierna i dessa länder eller territorier, bör sådana överföringar kunna behandlas som överföringar av medel inom de berörda medlemsstaterna.

| (25) | Mot bakgrund av de ändringar som måste göras av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1781/2006 av den 15 november 2006 om information om betalaren som skall åtfölja överföringar av medel (15), bör denna förordning för tydlighetens skull upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(25)

Mot bakgrund av de ändringar som måste göras av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1781/2006 av den 15 november 2006 om information om betalaren som skall åtfölja överföringar av medel (15), bör denna förordning för tydlighetens skull upphöra att gälla.

| (26) | Eftersom målen för detta direktiv inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, och de därför på grund av åtgärdens omfattning eller verkningar bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går förordningen inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(26)

Eftersom målen för detta direktiv inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, och de därför på grund av åtgärdens omfattning eller verkningar bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går förordningen inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (27) | Denna förordning respekterar de grundläggande rättigheterna och iakttar de principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt rätten till skydd för privat- och familjeliv (artikel 7), rätten till skydd av personuppgifter (artikel 8) och rätten till ett effektivt rättsmedel och till en opartisk domstol (artikel 47) samt ne bis in idem-principen. |
| --- | --- |

(27)

Denna förordning respekterar de grundläggande rättigheterna och iakttar de principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt rätten till skydd för privat- och familjeliv (artikel 7), rätten till skydd av personuppgifter (artikel 8) och rätten till ett effektivt rättsmedel och till en opartisk domstol (artikel 47) samt ne bis in idem-principen.

| (28) | För att säkerställa ett smidigt införande av den nya ramen för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, bör datumet för tillämpningen av denna förordning sammanfalla med tidsfristen för införlivandet av direktiv .../.../EU (*5). |
| --- | --- |

(28)

För att säkerställa ett smidigt införande av den nya ramen för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, bör datumet för tillämpningen av denna förordning sammanfalla med tidsfristen för införlivandet av direktiv .../.../EU (*5).

| (28a) | Europeiska datatillsynsmannen avgav ett yttrande 4 juli 2013 (16). |
| --- | --- |

(28a)

Europeiska datatillsynsmannen avgav ett yttrande 4 juli 2013 (16).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

SYFTE, DEFINITIONER OCH TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Artikel 1

Syfte

För att förebygga, upptäcka och utreda penningtvätt och finansiering av terrorism i samband med överföringar av medel fastställs i denna förordning bestämmelser om de uppgifter om betalaren och betalningsmottagaren som ska åtfölja sådana överföringar.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

| (1) | finansiering av terrorism: finansiering av terrorism i enlighet med definitionen i artikel 1.4 i direktiv .../.../EU (*6). |
| --- | --- |

(1)

finansiering av terrorism: finansiering av terrorism i enlighet med definitionen i artikel 1.4 i direktiv .../.../EU (*6).

| (2) | penningtvätt: penningtvätt i enlighet med artikel 1.2 eller 1.3 i direktiv .../.../EU (*6); |
| --- | --- |

(2)

penningtvätt: penningtvätt i enlighet med artikel 1.2 eller 1.3 i direktiv .../.../EU (*6);

| (3) | betalare: en
  betalare enligt definitionen i artikel 4.7 i direktiv 2007/64/EG

  fysisk eller juridisk person som endera genomför en överföring av medel från sitt eget konto eller som begär en överföring av medel. [Ändr. 18] |
| --- | --- |

(3)

betalare: en
  betalare enligt definitionen i artikel 4.7 i direktiv 2007/64/EG

  fysisk eller juridisk person som endera genomför en överföring av medel från sitt eget konto eller som begär en överföring av medel. [Ändr. 18]

| (4) | betalningsmottagare: en fysisk eller juridisk person som är den avsedda mottagaren av överförda medel.

  betalningsmottagare enligt definitionen i artikel 4.8 i direktiv 2007/64/EG
  . [Ändr. 19] |
| --- | --- |

(4)

betalningsmottagare: en fysisk eller juridisk person som är den avsedda mottagaren av överförda medel.

  betalningsmottagare enligt definitionen i artikel 4.8 i direktiv 2007/64/EG
  . [Ändr. 19]

| (5) | betalningsleverantör

  : en fysisk eller juridisk person som i sin yrkesverksamhet levererar tjänster avseende överföringar av medel. |
| --- | --- |

(5)

betalningsleverantör

  : en fysisk eller juridisk person som i sin yrkesverksamhet levererar tjänster avseende överföringar av medel.

| (5) | betaltjänstleverantör
  : en
  betaltjänstleverantör enligt definitionen i artikel 4.9 i direktiv 2007/64/EG
  . [Ändr. 20] |
| --- | --- |

(5)

betaltjänstleverantör
  : en
  betaltjänstleverantör enligt definitionen i artikel 4.9 i direktiv 2007/64/EG
  . [Ändr. 20]

| (6) | förmedlande betalningsleverantör: en betalningsleverantör som varken är betalarens eller betalningsmottagarens betalningsleverantör och som tar emot och verkställer en överföring på uppdrag av betalarens eller betalningsmottagarens betalningsleverantör eller en annan förmedlande betalningsleverantör. |
| --- | --- |

(6)

förmedlande betalningsleverantör: en betalningsleverantör som varken är betalarens eller betalningsmottagarens betalningsleverantör och som tar emot och verkställer en överföring på uppdrag av betalarens eller betalningsmottagarens betalningsleverantör eller en annan förmedlande betalningsleverantör.

| (7) | överföring av medel: alla transaktioner som för en betalares räkning utförs på elektronisk väg genom en
  betaltjänstleverantör

  betalningsleverantör för att göra tillgångar tillgängliga för en betalningsmottagare genom en
  betaltjänstleverantör
  ,
  särskilt penningöverföring och autogiro i den mening som avses i direktiv 2007/64/EG,

  betalningsleverantör, oavsett om betalaren och betalningsmottagaren är en och samma person
  eller inte
  . [Ändr. 21] |
| --- | --- |

(7)

överföring av medel: alla transaktioner som för en betalares räkning utförs på elektronisk väg genom en
  betaltjänstleverantör

  betalningsleverantör för att göra tillgångar tillgängliga för en betalningsmottagare genom en
  betaltjänstleverantör
  ,
  särskilt penningöverföring och autogiro i den mening som avses i direktiv 2007/64/EG,

  betalningsleverantör, oavsett om betalaren och betalningsmottagaren är en och samma person
  eller inte
  . [Ändr. 21]

| (8) | batchöverföring: ett paket av flera enskilda överföringar av medel som sammanförts för vidarebefordran. |
| --- | --- |

(8)

batchöverföring: ett paket av flera enskilda överföringar av medel som sammanförts för vidarebefordran.

| (9) | unik transaktionsidentifierare: en kombination av bokstäver eller symboler som betalningsleverantören fastställt i enlighet med protokollen för det betalnings- och avvecklingssystem eller meddelandesystem som används för överföringen av medel och som gör det möjligt att spåra transaktionen tillbaka till betalaren och betalningsmottagaren. |
| --- | --- |

(9)

unik transaktionsidentifierare: en kombination av bokstäver eller symboler som betalningsleverantören fastställt i enlighet med protokollen för det betalnings- och avvecklingssystem eller meddelandesystem som används för överföringen av medel och som gör det möjligt att spåra transaktionen tillbaka till betalaren och betalningsmottagaren.

| (10) | överföring av medel från person till person: en transaktion mellan två fysiska personer
  som agerar i egenskap av konsumenter för andra ändamål än sin handelsverksamhet, affärsverksamhet eller sitt yrke
  . [Ändr. 22] |
| --- | --- |

(10)

överföring av medel från person till person: en transaktion mellan två fysiska personer
  som agerar i egenskap av konsumenter för andra ändamål än sin handelsverksamhet, affärsverksamhet eller sitt yrke
  . [Ändr. 22]

Artikel 3

Tillämpningsområde

1.   Denna förordning ska tillämpas på överföringar av medel, i alla valutor, som sänds eller tas emot av en betalningsleverantör som är etablerad inom unionen.

2.   Denna förordning får

  ska
  inte tillämpas på överföringar av medel som utförs med hjälp av kredit- eller betalkort,
  förbetalda kort eller kuponger,
  mobiltelefoner
  , e-pengar
  eller annan digital eller informationsteknisk utrustning
  enligt definitionen i direktiv 2014/.../EU [betaltjänstdirektivet]
  , om följande villkor är uppfyllda: [Ändr. 23]

| a) | Kortet eller utrustningen används för att betala varor och tjänster
  som tillhandahålls ett företag inom ramen för näringsverksamhet
  . [Ändr. 24] |
| --- | --- |

a)

Kortet eller utrustningen används för att betala varor och tjänster
  som tillhandahålls ett företag inom ramen för näringsverksamhet
  . [Ändr. 24]

| b) | Korts eller utrustnings nummer åtföljer alla överföringar i samband med transaktionen. |
| --- | --- |

b)

Korts eller utrustnings nummer åtföljer alla överföringar i samband med transaktionen.

Denna förordning ska dock gälla om kredit- eller betalkort,
  förbetalda kort eller kuponger, mobiltelefoner, e-pengar

  mobiltelefon eller annan digital eller informationsteknisk utrustning används för att verkställa en överföring av medel från person till person. [Ändr. 25]

3.   
  Denna förordning ska inte tillämpas på fysiska eller juridiska personer som enbart omvandlar pappersdokument till elektroniska uppgifter på grundval av ett avtal med en betaltjänstleverantör eller på fysiska eller juridiska personer som enbart tillhandahåller betaltjänstleverantörer meddelandetjänster om överföring av medel eller andra stödsystem för detta ändamål eller system för clearing och avveckling. [Ändr. 26]

Denna förordning får inte gälla för överföringar av medel

| a) | om överföringen av medel innebär att betalaren tar ut pengar från sitt eget konto, |
| --- | --- |

a)

om överföringen av medel innebär att betalaren tar ut pengar från sitt eget konto,

| b) | om medel överförs till offentliga myndigheter som betalning av skatter, böter eller andra avgifter inom en medlemsstat, |
| --- | --- |

b)

om medel överförs till offentliga myndigheter som betalning av skatter, böter eller andra avgifter inom en medlemsstat,

| c) | om både betalaren och betalningsmottagaren är betalningsleverantörer som agerar för egen räkning. |
| --- | --- |

c)

om både betalaren och betalningsmottagaren är betalningsleverantörer som agerar för egen räkning.

KAPITEL II

SKYLDIGHETER FÖR BETALNINGSLEVERANTÖRER

AVSNITT 1

SKYLDIGHETER FÖR BETALARENS BETALNINGSLEVERANTÖR

Artikel 4

Uppgifter som ska åtfölja överföringar av medel

1.   Betalarens betalningsleverantör ska se till att överföringar av medel åtföljs av följande uppgifter om betalaren:

| a) | Betalarens namn. |
| --- | --- |

a)

Betalarens namn.

| b) | Betalarens kontonummer, om ett sådant konto används för att genomföra överföringen av medel, eller en unik transaktionsidentifierare om inget sådant konto används för detta ändamål. |
| --- | --- |

b)

Betalarens kontonummer, om ett sådant konto används för att genomföra överföringen av medel, eller en unik transaktionsidentifierare om inget sådant konto används för detta ändamål.

| c) | Betalarens adress, nationella identitetsnummer,

  eller
  kundnummer eller födelsedatum och födelseort. [Ändr. 27] |
| --- | --- |

c)

Betalarens adress, nationella identitetsnummer,

  eller
  kundnummer eller födelsedatum och födelseort. [Ändr. 27]

2.   Betalarens betalningsleverantör ska se till att överföringar av medel åtföljs av följande uppgifter om betalaren:

| a) | Betalningsmottagarens namn, och |
| --- | --- |

a)

Betalningsmottagarens namn, och

| b) | betalningsmottagarens kontonummer, om ett konto används för att genomföra en transaktion, eller en unik transaktionsidentifierare om inget sådant konto används för detta ändamål. |
| --- | --- |

b)

betalningsmottagarens kontonummer, om ett konto används för att genomföra en transaktion, eller en unik transaktionsidentifierare om inget sådant konto används för detta ändamål.

3.   Innan betalarens
  betaltjänstleverantör

  betalningsleverantör överför medlen, ska denne
  genomföra kundkontroller i enlighet med direktiv .../.../EU

   (*7)

  och
  kontrollera riktigheten i
  och fullständigheten för
  de uppgifter som avses i
  punkt 1

  punkt 1 på grundval av handlingar, uppgifter eller upplysningar som införskaffats från en tillförlitlig och oberoende källa. [Ändr. 28]

4.   Vidöverföringar av medel från betalarens konto, ska den kontroll som avses i punkt 3 anses ha ägt rum om

| a) | betalarens identitet har kontrollerats i samband med att kontot öppnades i enlighet med artikel 11 i direktiv .../.../EU (*8) och uppgifterna från den kontrollen har sparats i enlighet med artikel 39 i det direktivet; eller |
| --- | --- |

a)

betalarens identitet har kontrollerats i samband med att kontot öppnades i enlighet med artikel 11 i direktiv .../.../EU (*8) och uppgifterna från den kontrollen har sparats i enlighet med artikel 39 i det direktivet; eller

| b) | betalaren omfattas av artikel 12.5 i direktiv .../.../EU (*8). |
| --- | --- |

b)

betalaren omfattas av artikel 12.5 i direktiv .../.../EU (*8).

5.   Vid överföringar av medel som inte görs från ett konto, ska ska betalarens betalningsleverantör

  betaltjänstleverantör
  genom undantag från punkt 3 inte åtminstonde kontrollera uppgifterna enligt punkt 1 om beloppet är

  åtminstone namnet på betalaren vid överföringar av medel på
  högst 1 000 EUR
  , och alla uppgifter om den betalare
  och
  den betalningsmottagare som avses i punkt 1 om transaktionen genomförs i flera omgångar som

  inte förefaller vara kopplad till andra överföringar av medel som tillsammans med nämnda överföring

  vara kopplade till varandra eller
  överstiger 1 000 EUR. [Ändr. 29]

Artikel 5

Överföringar av medel inom unionen

1.   Om både betalarens och betalningsmottagarens
  betaltjänstleverantör

  betalningsleverantör(er) är etablerad(e) inom unionen, ska vid tidpunkten för överföringar av medel, genom undantag från artikel 4.1 och 4.2, bara betalarens
  och betalningsmottagarens fullständiga namn och
  kontonummer eller dennes

  den
  unika transaktionsidentifierare

  transaktionsidentifieraren
  uppges
  , utan att det påverkar de krav på uppgifter som anges i artikel 5.2 b och 5.3 b i förordning (EU) nr 260/2012
  . [Ändr. 30]

2.   Utan hinder av punkt 1 ska betalarens
  betaltjänstleverantör, i fall av en sådan konstaterad högre risk som avses i artikel 16.2 eller 16.3 eller i bilaga III till direktiv .../.../EU

   (*9)

  , kräva fullständiga uppgifter om betalaren och betalningsmottagaren eller,

  betalningsleverantör på begäran av betalningsmottagarens
  betaltjänstleverantör

  betalningsleverantör eller den förmedlande
  betaltjänstleverantören,

  betalningsleverantören inom tre arbetsdagar efter mottagandet av begäran lämna de uppgifter om betalaren eller betalningsmottagaren som avses i artikel 4. [Ändr. 31]

Artikel 6

Överföringar av medel från unionen till tredjeländer

1.   När det gäller batchöverföringar från en enstaka betalare där betalningsmottagarens betalningsleverantör är etablerad utanför unionen, ska inte artikel 4.1 och 4.2 tillämpas på enskilda överföringar som sammanförts i en batchöverföring, under förutsättning att batchfilen innehåller de uppgifter som avses i den artikeln och att de enskilda överföringarna åtföljs av betalarens kontonummer eller dennes unika transaktionsidentifierare.

2.   Om betalningsmottagarens
  betaltjänstleverantör

  betalningsleverantör är etablerad utanför unionen ska överföringar av medel på högst 1 000 euro, genom undantag från artikel 4.1 och 4.2, bara åtföljas av [Ändr. 32]

| a) | betalarens namn, |
| --- | --- |

a)

betalarens namn,

| b) | betalningsmottagarens namn, |
| --- | --- |

b)

betalningsmottagarens namn,

| c) | kontonumret för både betalaren och betalningsmottagaren eller den unika transaktionsidentifieraren. |
| --- | --- |

c)

kontonumret för både betalaren och betalningsmottagaren eller den unika transaktionsidentifieraren.

Dessa uppgifters riktighet behöver inte kontrolleras, om det inte finns misstankar om penningtvätt eller finansiering av terrorism.

AVSNITT 2

SKYLDIGHETER FÖR BETALNINGSMOTTAGARENS BETALNINGSLEVERANTÖR

Artikel 7

Upptäckt av saknade uppgifter om betalaren och betalningsmottagaren

1.   Betalningsmottagarens
  betaltjänstleverantör

  betalningsleverantör ska försäkra sig om att fälten för uppgifter om betalaren och betalningsmottagaren har fyllts i, med hjälp av de vedertagna tecken eller indata som gäller i det meddelandesystem eller betalnings- och avvecklingssystem som används för att verkställa överföringen av medel
  har fyllts i med hjälp av de vedertagna tecken eller indata som gäller i de interna riskbaserade förfaranden som inrättats för att motverka missbruk inom ramen för det meddelandesystemet eller betalnings- och avvecklingssystemet
  . [Ändr. 33]

2.   Betalningsmottagarens betalningsleverantör ska införa effektiva metoder för att kunna upptäcka om följande uppgifter om betalaren och betalningsmottagaren saknas:

| a) | Vid överföringar av medel där betalarens betalningsleverantör är etablerad inom unionen: de uppgifter som anges i artikel 5. |
| --- | --- |

a)

Vid överföringar av medel där betalarens betalningsleverantör är etablerad inom unionen: de uppgifter som anges i artikel 5.

| b) | Vid överföringar av medel där betalarens betalningsleverantör är etablerad utanför unionen: de uppgifter om betalaren och betalningsmottagaren som avses i artikel 4.1 och 4.2, i tillämpliga fall även de uppgifter som anges i artikel 14. |
| --- | --- |

b)

Vid överföringar av medel där betalarens betalningsleverantör är etablerad utanför unionen: de uppgifter om betalaren och betalningsmottagaren som avses i artikel 4.1 och 4.2, i tillämpliga fall även de uppgifter som anges i artikel 14.

| c) | När det gäller batchöverföringar där betalarens betalningsleverantör är etablerad utanför unionen: de uppgifter som avses i artikel 4.1 och 4.2 med avseende på batchöverföringen. |
| --- | --- |

c)

När det gäller batchöverföringar där betalarens betalningsleverantör är etablerad utanför unionen: de uppgifter som avses i artikel 4.1 och 4.2 med avseende på batchöverföringen.

3.   Vid överföringar av medel som överstiger 1 000 EUR och där betalarens betalningsleverantör är etablerad utanför unionen, ska betalningsmottagarens betalningsleverantör kontrollera betalningsmottagarens identitet om hans eller hennes identitet inte redan har kontrollerats.

4.   Vid överföringar av medel som högst uppgår till 1 000 EUR och där betalarens
  betaltjänstleverantör

  betalningsleverantör är etablerad utanför unionen, är inte betalningsmottagarens
  betaltjänstleverantör

  betalningsleverantör skyldig att kontrollera uppgifterna om betalningsmottagaren, såvida det inte föreligger misstankar om penningtvätt eller finansiering av terrorism.

Medlemsstaterna får sänka eller ta bort detta tak om den nationella riskbedömningen visar att kontrollerna av de överföringar av medel som inte görs från ett konto bör stärkas. Medlemsstater som gör ett sådant undantag ska meddela kommissionen om detta.

4a.
     
  Om betalarens betaltjänstleverantör är etablerad i ett tredjeland med en förhöjd risknivå ska skärpta krav på kundkontroll tillämpas i enlighet med direktiv .../.../EU

   (*10)

  i fråga om gränsöverskridande korrespondentbanksrelationer med den aktuella betaltjänstleverantören. [Ändr. 35]

Artikel 8

Överföringar av medel där uppgifter om betalaren och betalningsmottagaren saknas eller är ofullständiga

1.   Betalningsmottagarens
  betaltjänstleverantör

  betalningsleverantör ska införa effektiva riskbaserade förfaranden
  , på grundval av de konstaterade risker som avses i artikel 16.2 i och bilaga III till direktiv .../.../EU

   (*11), för att avgöra när en överföring av medel som saknar
  de fullständiga
  erforderliga uppgifter

  uppgifterna
  om betalaren och betalningsmottagaren ska verkställas, avvisas eller avbrytas och lämpliga uppföljningsåtgärder. [Ändr. 36]

Betalarens betaltjänstleverantör och betalningsmottagarens betaltjänstleverantör ska under alla omständigheter iaktta alla tillämpliga lagar eller administrativa bestämmelser om penningtvätt och finansiering av terrorism, särskilt förordning (EG) nr 2580/2001, förordning (EG) nr 881/2002 och direktiv .../.../EU

   (*11)
  . [Ändr. 37]

Om
  betaltjänstleverantören

  betalningsmottagarens betalningsleverantör vid mottagandet av överföringen av medel får kännedom om att de uppgifter om betalaren och betalningsmottagaren som krävs enligt artiklarna 4.1, 4.2, 5.1 och 6 saknas eller är ofullständiga,
  eller om de inte har fyllts i med hjälp av de vedertagna tecken eller indata som gäller inom systemet för meddelanden eller betalnings- och avvecklingssystemet,
  ska denne antingen avvisa
  eller avbryta
  överföringen
  och

  eller begära kompletterande uppgifter om betalaren och betalningsmottagaren
  innan betalningstransaktionen genomförs
  . [Ändr. 38]

2.   Om en betalningsleverantör

  betaltjänstleverantör
  regelbundet underlåter att lämna erforderliga
  fullständiga
  uppgifter om en betalare, ska betalningsmottagarens betalningsleverantör

  betaltjänstleverantör
  vidta åtgärder som inledningsvis kan bestå i att utfärda varningar och fastställa tidsfrister, innan denne antingen avvisar alla framtida överföringar från denna betalningsleverantör

  betaltjänstleverantör
  eller fattar beslut om att begränsa eller avsluta affärsrelationen med den betalningsleverantören

  betaltjänstleverantören
  . [Ändr. 39]

Betalningsmottagarens betalningsleverantör ska meddela detta till de myndigheter som ansvarar för bekämpning av penningtvätt eller finansiering av terrorism.

Artikel 9

Bedömning och rapportering

Betalningsmottagarens
  betaltjänstleverantör

  betalningsleverantör ska
  i enlighet med sina riskbaserade förfaranden
  betrakta saknade eller ofullständiga uppgifter om betalaren och betalningsmottagaren som en faktor vid sin bedömning av om överföringen eller anknutna transaktioner är misstänkta och om åsidosättandet ska rapporteras till finansunderrättelseenheten.
  Betaltjänstleverantören ska i sina effektiva riskbaserade förfaranden även fokusera på, och vidta lämpliga åtgärder avseende, andra riskfaktorer som anges i artikel 16.3 i och bilaga III till direktiv .../.../EU

   (*12)
  . [Ändr. 40]

AVSNITT 3

SKYLDIGHETER FÖR FÖRMEDLANDE BETALNINGSLEVERANTÖRER

Artikel 10

Uppgifter om betalaren och betalningsmottagaren som åtföljer överföringen

Förmedlande betalningsleverantörer ska se till att alla mottagna uppgifter om betalaren och betalningsmottagaren som åtföljer en överföring av medel följer med den.

Artikel 11

Upptäckt av saknade uppgifter om betalaren och betalningsmottagaren

1.   Den förmedlande betalningsleverantören ska försäkra sig om att fälten för uppgifter om betalaren och betalningsmottagaren har fyllts i med hjälp av de vedertagna tecken eller indata som gäller i det meddelandesystem eller betalnings- och avvecklingssystem som används för att verkställa överföringen av medel.

2.   Den förmedlande
  betaltjänstleverantören

  betalningsleverantören ska införa effektiva metoder för att kunna upptäcka om följande uppgifter om betalaren och betalningsmottagaren saknas
  eller är ofullständiga
  : [Ändr. 41]

| a) | Vid överföringar av medel där betalarens betalningsleverantör är etablerad inom unionen: de uppgifter som anges i artikel 5. |
| --- | --- |

a)

Vid överföringar av medel där betalarens betalningsleverantör är etablerad inom unionen: de uppgifter som anges i artikel 5.

| b) | Vid överföringar av medel där betalarens betalningsleverantör är etablerad utanför unionen: de uppgifter om betalaren och betalningsmottagaren som avses i artikel 4.1 och 4.2, i tillämpliga fall även de uppgifter som anges i artikel 14. |
| --- | --- |

b)

Vid överföringar av medel där betalarens betalningsleverantör är etablerad utanför unionen: de uppgifter om betalaren och betalningsmottagaren som avses i artikel 4.1 och 4.2, i tillämpliga fall även de uppgifter som anges i artikel 14.

| c) | Vid batchöverföringar där betalarens betalningsleverantör är etablerad utanför unionen: de uppgifter som avses i artikel 4.1 och 4.2 med avseende på batchöverföringen. |
| --- | --- |

c)

Vid batchöverföringar där betalarens betalningsleverantör är etablerad utanför unionen: de uppgifter som avses i artikel 4.1 och 4.2 med avseende på batchöverföringen.

Artikel 12

Överföringar av medel där uppgifter om betalaren och betalningsmottagaren saknas eller är ofullständiga

1.   Den förmedlande
  betaltjänstleverantören

  betalningsleverantören ska inrätta effektiva riskbaserade förfaranden för att avgöra om
  de mottagna uppgifterna

  en överföring av medel som saknar erforderliga uppgifter om betalaren och betalningsmottagaren
  saknas eller är ofullständiga och vidta

  ska verkställas, avvisas eller avbrytas och lämpliga uppföljningsåtgärder. [Ändr. 42]

Om den förmedlande
  betaltjänstleverantören

  betalningsleverantören vid mottagandet av överföringen av medel får kännedom om att de uppgifter om betalaren och betalningsmottagaren saknas eller är ofullständiga som krävs enligt artiklarna 4.1, 4.2, 5.1 och 6
  saknas eller är ofullständiga
  ,
  eller om de inte har fyllts i med hjälp av de vedertagna tecken eller indata som gäller inom systemet för meddelanden eller betalnings- och avvecklingssystemet,
  ska denne antingen avvisa
  eller avbryta
  överföringen
  och

  eller begära kompletterande uppgifter om betalaren och betalningsmottagaren
  innan betalningstransaktionen genomförs
  . [Ändr. 43]

2.   Om en betalningsleverantör regelbundet underlåter att lämna erforderliga uppgifter om betalaren, ska den förmedlande betalningsleverantören vidta åtgärder som inledningsvis kan bestå i att utfärda varningar och fastställa tidsfrister, innan denne antingen avvisar alla framtida överföringar från denna betalningsleverantör eller fattar beslut om att begränsa eller avsluta affärsrelationen med den betalningsleverantören.

Den förmedlande betalningsleverantören ska meddela detta till de myndigheter som ansvarar för bekämpning av penningtvätt eller finansiering av terrorism.

Artikel 13

Bedömning och rapportering

Den förmedlande betalningsleverantören ska betrakta saknade eller ofullständiga uppgifter om betalaren och betalningsmottagaren som en faktor vid sin bedömning av om överföringen eller anknutna transaktioner är misstänkta och om åsidosättandet ska rapporteras till finansunderrättelseenheten.

Artikel 14

Tekniska begränsningar

1.   Denna artikel ska tillämpas när betalarens betalningsleverantör är etablerad utanför unionen och den förmedlande betalningsleverantören är etablerad inom unionen.

2.   Förutom i de fall där den förmedlande betalningsleverantören vid mottagandet av en överföring av medel upptäcker att de uppgifter om betalaren saknas eller är ofullständiga som krävs enligt denna förordning, kan denne, för överföringarna till betalningsmottagarens betalningsleverantör använda ett betalningssystem med tekniska begränsningar som hindrar att uppgifterna om betalaren åtföljer överföringen.

3.   Om den förmedlande betalningsleverantören vid mottagandet av överföringen av medel upptäcker att de uppgifter om betalaren som krävs enligt denna förordning saknas eller är ofullständiga, ska denne använda ett betalningssystem med tekniska begränsningar endast om denne kan informera betalningsmottagarens betalningsleverantör om detta, antingen genom ett meddelande- eller betalningssystem som gör det möjligt att meddela det eller genom något annat förfarande, under förutsättning att båda betalningsleverantörerna accepterar eller kommer överens om kommunikationssättet.

4.   Om den förmedlande betalningsleverantören använder ett betalningssystem med tekniska begränsningar ska denne, på begäran av betalningsmottagarens betalningsleverantör, inom tre arbetsdagar från det att begäran erhållits, förse betalningsleverantören med alla de uppgifter om betalaren som den har erhållit, oavsett om uppgifterna är fullständiga eller ej.

KAPITEL III

SAMARBETE OCH REGISTERHÅLLNING

Artikel 15

Samarbetsskyldigheter
  och likvärdighet [Ändr. 44]

1.   I enlighet med de formella kraven i den nationella lagstiftningen i den medlemsstat där de är etablerade ska
  betaltjänstleverantörerna och de förmedlande betaltjänstleverantörerna

  betalningsleverantörerna till fullo och utan dröjsmål besvara de förfrågningar om i denna förordning föreskrivna upplysningar som kommer
  uteslutande
  från myndigheter som ansvarar för bekämpning av penningtvätt eller finansiering av terrorism i den medlemsstaten.
  Särskilda skyddsåtgärder ska införas för att säkerställa att kraven på uppgiftsskydd iakttas vid sådana utbyten av upplysningar. Inga andra utomstående myndigheter eller parter ska ha tillgång till uppgifter som lagras av betaltjänstleverantörerna. [Ändr. 45]

1a.
     
  Eftersom en stor andel av de olagliga penningflödena går till skatteparadis bör unionen öka sina påtryckningar på dessa länder att samarbeta för att bekämpa sådana olagliga penningflöden och förbättra insynen. [Ändr. 46]

1b.
     
  Betaltjänstleverantörer som är etablerade i unionen ska tillämpa denna förordning på dotterbolag och filialer som är verksamma i tredjeländer som inte betraktas som likvärdiga.

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 22a i syfte att få regelverk och tillsynsramar i jurisdiktioner utanför unionen förklarade som likvärdiga med kraven i denna förordning. [Ändr. 47]

Artikel 15a

Uppgiftsskydd

1.
     
  När det gäller behandling av personuppgifter inom ramen för denna förordning ska betaltjänstleverantörerna utföra sina uppgifter enligt denna förordning i enlighet med nationell lagstiftning som införlivar direktiv 95/46/EG.

2.
     
  Betaltjänstleverantörerna ska se till att uppgifter som lagras i enlighet med denna förordning används endast för de ändamål som beskrivs i förordningen och att de under inga omständigheter används för kommersiella ändamål.

3.
     
  De myndigheter som ansvarar för uppgiftsskyddet ska ha befogenhet, inbegripet befogenhet för indirekt åtkomst, att utreda, antingen på eget initiativ eller på grundval av klagomål, alla påståenden om problem i samband med behandlingen av personuppgifter. Detta bör särskilt inbegripa åtkomst till betaltjänstleverantörens och behöriga nationella myndigheters dataregister. [Ändr. 48]

Artikel 15b

Överföring av personuppgifter till tredjeländer eller internationella organisationer

Överföring av personuppgifter till ett tredjeland eller en internationell organisation som inte kan garantera en adekvat skyddsnivå i den mening som avses i artikel 25 i direktiv 95/46/EG får äga rum endast om

| a) | lämpliga uppgiftsskyddsåtgärder har vidtagits, och |
| --- | --- |

a)

lämpliga uppgiftsskyddsåtgärder har vidtagits, och

| b) | tillsynsmyndigheten efter en bedömning av dessa skyddsåtgärder ger förhandstillstånd till överföringen. [Ändr. 49] |
| --- | --- |

b)

tillsynsmyndigheten efter en bedömning av dessa skyddsåtgärder ger förhandstillstånd till överföringen. [Ändr. 49]

Artikel 16

Registerhållning av uppgifter

Uppgifter om betalaren och betalningsmottagaren ska inte sparas längre än vad som är absolut nödvändigt.
  Betalarens
  betaltjänstleverantör
  och betalningsmottagarens betalningsleverantör

  betaltjänstleverantör
  ska i
  högst
  fem år spara de uppgifter som avses i artiklarna 4

  artiklarna 4
  , 5, 6 och 7. I de fall som avses i artikel 14.2 och 14.3, ska den förmedlande
  betaltjänstleverantören

  betalningsleverantören i fem år spara alla de uppgifter som tagits emot. Vid utgången av den perioden ska personuppgifter tas bort, om annat inte föreskrivs i nationell lagstiftning, som ska avgöra under vilka omständigheter betalningsleverantörer får eller ska fortsätta att spara uppgifterna. Medlemsstaterna får tillåta eller kräva att fortsatt lagring
  under en längre period endast under exceptionella omständigheter, när det är berättigat och skäl har angivits, och
  bara om det är nödvändigt för att förebygga, upptäcka eller utreda penningtvätt och finansiering av terrorism. Efter överföringen av medel får uppgifter inte sparas längre än tio år
  , och lagringen av personuppgifter ska ske i enlighet med nationell lagstiftning som införlivar direktiv 95/46/EG
  . [Ändr. 50]

Betalarens, betalningsmottagarens och den förmedlande betaltjänstleverantörens betaltjänstleverantörer ska förfoga över lämpliga tekniska och organisatoriska medel för att skydda personuppgifter mot oavsiktlig eller olaglig förstöring eller oavsiktlig förlust, ändring och obehörigt röjande eller obehörig åtkomst. [Ändr. 51]

Den information som samlats in om betalaren eller betalningsmottagaren av betalarens, betalningsmottagarens och den förmedlande betaltjänstleverantörens betaltjänstleverantörer ska raderas efter utgången av den period under vilken uppgifter får sparas. [Ändr. 52]

Artikel 16a

Tillgång till information och konfidentialitet

1.
     
  Betaltjänstleverantörerna ska se till att de uppgifter som samlas in i enlighet med denna förordning är tillgängliga endast för utsedda personer eller begränsas till de personer som är absolut nödvändiga för att fullgöra den åtagna uppgiften.

2.
     
  Betaltjänstleverantörerna ska säkerställa konfidentialiteten för de uppgifter som behandlas.

3.
     
  Personer som har tillgång till och som hanterar betalarens eller betalningsmottagarens personuppgifter ska respektera konfidentialiteten för behandlingen av uppgifterna och kraven på uppgiftsskydd.

4.
     
  De behöriga myndigheterna ska se till att personer som regelbundet samlar in eller behandlar personuppgifter får särskild utbildning om uppgiftsskydd. [Ändr. 53]

KAPITEL IV

PÅFÖLJDER OCH ÖVERVAKNING

Artikel 17

Påföljder

1.   Medlemsstaterna ska föreskriva om administrativa åtgärder och påföljder vid överträdelser av bestämmelserna i denna förordning och vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att de tillämpas. Påföljderna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande.

2.   Medlemsstaterna ska vid brott mot betalningsleverantörers skyldigheter se till att påföljder kan tillämpas på enskilda i deras ledning och alla andra personer som enligt nationell lag bär ansvar för överträdelsen.

3.   Senast ... (*13) ska medlemsstaterna anmäla de bestämmelser som avses i punkt 1 till kommissionen och till den gemensamma kommittén för EBA, Eiopa och Esma. De ska utan dröjsmål anmäla eventuella ändringar av dem till kommissionen och den gemensamma kommittén för EBA, Eiopa och Esma.

4.   De berörda myndigheterna ska ges alla de undersökningsbefogenheter som de behöver för att utföra sina uppgifter. När de behöriga myndigheterna utövar sina befogenheter att fastställa påföljder, ska de i nära samarbete se till att påföljderna eller åtgärderna får önskad effekt och samordna sina åtgärder när de behandlar gränsöverskridande fall.

Artikel 18

Särskilda bestämmelser

1.   Denna artikel ska tillämpas på följande överträdelser:

| a) | Upprepat utelämnande
  från en betaltjänstleverantörs sida
  av nödvändiga uppgifter om betalare och betalningsmottagare, i strid mot artiklarna 4, 5 och 6. [Ändr. 54] |
| --- | --- |

a)

Upprepat utelämnande
  från en betaltjänstleverantörs sida
  av nödvändiga uppgifter om betalare och betalningsmottagare, i strid mot artiklarna 4, 5 och 6. [Ändr. 54]

| b) | Allvarligt åsidosättande från betalningsleverantörernas sida vad gäller sparande av uppgifter enligt artikel 16. |
| --- | --- |

b)

Allvarligt åsidosättande från betalningsleverantörernas sida vad gäller sparande av uppgifter enligt artikel 16.

| c) | Underlåtelse från betalningsleverantören att inrätta de effektiva riskbaserade strategier och förfaranden som krävs enligt artiklarna 8 och 12. |
| --- | --- |

c)

Underlåtelse från betalningsleverantören att inrätta de effektiva riskbaserade strategier och förfaranden som krävs enligt artiklarna 8 och 12.

| ca) | Allvarligt åsidosättande av artiklarna 11 och 12 från förmedlande betaltjänstleverantörers sida. [Ändr. 55] |
| --- | --- |

ca)

Allvarligt åsidosättande av artiklarna 11 och 12 från förmedlande betaltjänstleverantörers sida. [Ändr. 55]

2.   I de fall som avses i punkt 1, ska de administrativa åtgärder och påföljder som kan tillämpas minst omfatta följande:

| a) | Ett offentligt uttalande med uppgifter om fysisk eller juridisk person och överträdelsens karaktär. |
| --- | --- |

a)

Ett offentligt uttalande med uppgifter om fysisk eller juridisk person och överträdelsens karaktär.

| b) | Ett åläggande om att den fysiska eller juridiska personen ska upphöra med sitt handlande och inte upprepa det. |
| --- | --- |

b)

Ett åläggande om att den fysiska eller juridiska personen ska upphöra med sitt handlande och inte upprepa det.

| c) | Återkallande av betalningsleverantörens auktorisation. |
| --- | --- |

c)

Återkallande av betalningsleverantörens auktorisation.

| d) | Tillfälligt förbud mot att en enskild i betalningsleverantörens ledning eller annan ansvarig fysisk person har funktioner hos betalningsleverantören. |
| --- | --- |

d)

Tillfälligt förbud mot att en enskild i betalningsleverantörens ledning eller annan ansvarig fysisk person har funktioner hos betalningsleverantören.

| e) | I fråga om en juridisk person: administrativa böter på upp till 10 % av den juridiska personens totala årsomsättning under det föregående räkenskapsåret. Om den juridiska personen är ett dotterbolag till ett moderföretag, ska den relevanta totala årsomsättningen vara den totala årsomsättning som följer av de konsoliderade räkenskaperna för det sista moderföretaget under det föregående räkenskapsåret. |
| --- | --- |

e)

I fråga om en juridisk person: administrativa böter på upp till 10 % av den juridiska personens totala årsomsättning under det föregående räkenskapsåret. Om den juridiska personen är ett dotterbolag till ett moderföretag, ska den relevanta totala årsomsättningen vara den totala årsomsättning som följer av de konsoliderade räkenskaperna för det sista moderföretaget under det föregående räkenskapsåret.

| f) | I fråga om en fysisk person: administrativa böter på upp till 5 000 000 EUR eller, i medlemsstater som inte har euron som valuta, motsvarande värde i nationell valuta ... (*14). |
| --- | --- |

f)

I fråga om en fysisk person: administrativa böter på upp till 5 000 000 EUR eller, i medlemsstater som inte har euron som valuta, motsvarande värde i nationell valuta ... (*14).

| g) | Administrativa böter på upp till två gånger den vinst som har erhållits eller de förluster som har undvikits genom överträdelsen, om dessa kan beräknas. |
| --- | --- |

g)

Administrativa böter på upp till två gånger den vinst som har erhållits eller de förluster som har undvikits genom överträdelsen, om dessa kan beräknas.

Artikel 19

Offentliggörande av påföljder

De behöriga myndigheterna ska offentliggöra
  administrativa påföljder och åtgärder som vidtagits i de fall som avses i artiklarna 17 och 18.1 ska offentliggöras utan dröjsmål, inklusive uppgifter om överträdelsens art och slag samt identiteten på de personer som är ansvariga för överträdelsen, om inte ett sådant offentliggörande allvarligt skulle äventyra finansmarknadernas stabilitet.

  i den mån det anses vara nödvändigt och proportionerligt efter en bedömning i det enskilda fallet
  . [Ändr. 56]

Om offentliggörandet skulle förorsaka de berörda parterna oproportionerligt stor skada, ska de behöriga myndigheterna offentliggöra påföljderna utan namns nämnande.

Om en medlemsstats behöriga myndighet vidtar eller tillämpar en administrativ påföljd eller åtgärd i enlighet med artiklarna 17 och 18 ska den underrätta EBA om denna påföljd eller åtgärd och om de omständigheter under vilka den vidtogs eller tillämpades. EBA ska införa dessa underrättelser i den centrala databas över administrativa påföljder som upprättats i enlighet med artikel 69 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/E

   (17)


  a och tillämpa samma förfaranden som för alla andra offentliggjorda påföljder. [Ändr. 57]

Artikel 20

De behöriga myndigheternas tillämpning av påföljderna

När de behöriga myndigheterna ska fastställa vilken typ av administrativa påföljder eller åtgärder som ska tillämpas, och storleken på de administrativa böterna, ska de beakta alla relevanta omständigheter, inklusive följande:

| a) | Överträdelsens allvar och varaktighet. |
| --- | --- |

a)

Överträdelsens allvar och varaktighet.

| b) | Den ansvariga fysiska eller juridiska personens grad av ansvar. |
| --- | --- |

b)

Den ansvariga fysiska eller juridiska personens grad av ansvar.

| c) | Den ansvariga fysiska eller juridiska personens ekonomiska kapacitet i form av den juridiska personens totala omsättning eller den fysiska personens årsinkomst. |
| --- | --- |

c)

Den ansvariga fysiska eller juridiska personens ekonomiska kapacitet i form av den juridiska personens totala omsättning eller den fysiska personens årsinkomst.

| d) | Omfattningen av erhållna vinster eller undvikande av förluster för den ansvariga fysiska eller juridiska personen, om dessa kan beräknas. |
| --- | --- |

d)

Omfattningen av erhållna vinster eller undvikande av förluster för den ansvariga fysiska eller juridiska personen, om dessa kan beräknas.

| e) | Förluster för tredjeparter till följd av överträdelsen, om de kan beräknas. |
| --- | --- |

e)

Förluster för tredjeparter till följd av överträdelsen, om de kan beräknas.

| f) | Den ansvariga fysiska eller juridiska personens vilja att samarbeta med den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

f)

Den ansvariga fysiska eller juridiska personens vilja att samarbeta med den behöriga myndigheten.

| g) | Den ansvariga fysiska eller juridiska personen tidigare överträdelser. |
| --- | --- |

g)

Den ansvariga fysiska eller juridiska personen tidigare överträdelser.

Artikel 21

Rapportering av överträdelser

1.   Medlemsstaterna ska införa effektiva mekanismer som uppmuntrar att överträdelser av denna förordning rapporteras till de behöriga myndigheterna.
  Lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder ska vidtas för att skydda uppgifter mot oavsiktlig eller olaglig förstöring, oavsiktlig förlust, ändring eller obehörigt röjande. [Ändr. 58]

2.   I mekanismerna enligt punkt 1 ska minst följande ingå:

| a) | Särskilda förfaranden för att ta emot rapporter om överträdelser och uppföljningen av dem. |
| --- | --- |

a)

Särskilda förfaranden för att ta emot rapporter om överträdelser och uppföljningen av dem.

| b) | Lämpligt skydd för
  uppgiftslämnare och
  för personer som rapporterar om potentiella eller faktiska överträdelser. [Ändr. 59] |
| --- | --- |

b)

Lämpligt skydd för
  uppgiftslämnare och
  för personer som rapporterar om potentiella eller faktiska överträdelser. [Ändr. 59]

| c) | Skydd av personuppgifter för både den person som rapporterar om en överträdelse och den fysiska person som antas bära ansvaret för en överträdelse, i enlighet med de principer som fastställs i direktiv 95/46/EG. |
| --- | --- |

c)

Skydd av personuppgifter för både den person som rapporterar om en överträdelse och den fysiska person som antas bära ansvaret för en överträdelse, i enlighet med de principer som fastställs i direktiv 95/46/EG.

3.   
  Betaltjänstleverantörerna

  Betalningsleverantörerna ska
  i samarbete med de behöriga myndigheterna
  fastställa
  interna
  lämpliga rutiner för att deras anställda internt ska kunna rapportera om överträdelser genom en
  säker, oberoende och anonym

  särskild kanal. [Ändr. 60]

Artikel 22

Övervakning

1.   Medlemsstaterna ska kräva att de behöriga myndigheterna effektivt övervakar och vidtar nödvändiga åtgärder för att säkerställa att kraven i denna förordning uppfylls.
  EBA kan utarbeta riktlinjer, i enlighet med artikel 16 i förordning (EU) nr 1093/2010, för de processer som behövs för att genomföra denna förordning, med hänsyn till bästa praxis i medlemsstaterna. [Ändr. 61]

1a.
     
  Kommissionen ska samordna och noggrant övervaka tillämpningen av denna förordning i fråga om betaltjänstleverantörer utanför unionen och ska vid behov stärka samarbetet med myndigheter i tredjeländer som är ansvariga för utredning och bestraffning av överträdelser enligt artikel 18. [Ändr. 62]

1b.
     
  Kommissionen ska senast den 1 januari 2017 lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av kapitel IV med särskild tanke på gränsöverskridande fall, betaltjänstleverantörer från tredjeländer samt deras nationella behöriga myndigheters verkställande av undersöknings- och sanktionsbefogenheter. Om det skulle finnas en risk för en överträdelse som rör lagring av uppgifter ska kommissionen vidta lämpliga och effektiva åtgärder, vilka även inbegriper ett förslag om ändring av denna förordning. [Ändr. 63]

Artikel 22a

Utövande av delegeringen

1.
     
  Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.
     
  Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 15.1a ska ges till kommissionen tills vidare från
  ... (*15).

3.
     
  Den delegering av befogenhet som avses i artikel 15.1a får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenheten som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare datum som anges i beslutet. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.
     
  Så snart kommissionen har antagit en delegerad akt ska den underrätta Europaparlamentet och rådet om detta samtidigt.

5.
     
  En delegerad akt som antas enligt artikel 15.1a ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. [Ändr. 64]

KAPITEL V

GENOMFÖRANDEBEFOGENHETER

Artikel 23

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av kommittén för förebyggande av penningtvätt och finansiering av terrorism (nedan kallad kommittén). Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

2.   När det hänvisas till denna punkt, ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas
  , under förutsättning att genomförandebestämmelser som antas enligt det förfarande som fastställs i den förordningen inte påverkar de grundläggande bestämmelserna i den här förordningen
  . [Ändr. 65]

KAPITEL VI

UNDANTAG

Artikel 24

Överenskommelser med territorier eller länder som inte nämns i artikel 355 i fördraget [Ändr. 66]

1.   
  Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 15.1a kan
  kommissionen
  , i fall där likvärdighet har styrkts,

  kan bemyndiga en medlemsstat att ingå överenskommelser med ett land eller territorium utanför gemenskapens territorium som avses i artikel 355 i fördraget, som innehåller undantag från denna förordning och som medför att överföringar av medel mellan detta land eller territorium och den berörda medlemsstaten behandlas som överföringar av medel inom denna medlemsstat. [Ändr. 67]

Dessa överenskommelser får bara tillåtas om samtliga följande villkor är uppfyllda:

| a) | Det berörda landet eller territoriet ingår i en monetär union med den berörda medlemsstaten eller utgör en del av den medlemsstatens valutaområde eller har undertecknat ett monetärt avtal med unionen företrädd av en medlemsstat. |
| --- | --- |

a)

Det berörda landet eller territoriet ingår i en monetär union med den berörda medlemsstaten eller utgör en del av den medlemsstatens valutaområde eller har undertecknat ett monetärt avtal med unionen företrädd av en medlemsstat.

| b) | Betalningsleverantörer i det berörda landet eller territoriet deltar direkt eller indirekt i den medlemsstatens betalnings- och avvecklingssystem. |
| --- | --- |

b)

Betalningsleverantörer i det berörda landet eller territoriet deltar direkt eller indirekt i den medlemsstatens betalnings- och avvecklingssystem.

| c) | Det berörda landet eller territoriet kräver att betalningsleverantörer som verkar inom dess jurisdiktion ska tillämpa samma bestämmelser som de som fastställs i denna förordning. |
| --- | --- |

c)

Det berörda landet eller territoriet kräver att betalningsleverantörer som verkar inom dess jurisdiktion ska tillämpa samma bestämmelser som de som fastställs i denna förordning.

2.   En medlemsstat som önskar ingå en sådan överenskommelse som avses i punkt 1 ska lämna in en ansökan till kommissionen och förse den med alla erforderliga uppgifter.

När kommissionen tagit emot en ansökan från en medlemsstat ska överföringar av medel mellan denna medlemsstat och det berörda landet eller territoriet provisoriskt behandlas som överföringar av medel inom den medlemsstaten fram till dess att ett beslut har fattats i enlighet med förfarandet i denna artikel.

Om kommissionen anser att den inte har alla erforderliga uppgifter ska den kontakta den berörda medlemsstaten inom två månader efter mottagandet av ansökan och specificera de ytterligare uppgifter som behövs.

När kommissionen väl har alla uppgifter som den anser krävs för att bedöma ansökan, ska den inom en månad underrätta den ansökande medlemsstaten om detta och vidarebefordra ansökan till övriga medlemsstater.

3.   Inom tre månader efter underrättelsen enligt punkt 2 fjärde stycket ska kommissionen, i enlighet med förfarandet i artikel 23.2, besluta om den ska bemyndiga den berörda medlemsstaten att ingå den typ av överenskommelse som anges i punkt 1 i denna artikel.

Beslut enligt första stycket ska alltid fattas senast 18 månader efter det att kommissionen tagit emot ansökan.

3a.
     
  För bemyndigade beslut avseende beroende eller associerade territorier som redan fattats ska oavbruten fortsättning garanteras, det vill säga kommissionens genomförandebeslut 2012/43/EU

   (18)


  a, kommissionens beslut 2010/259/EU

   (19)

  och kommissionens beslut 2008/982/EG

   (20)
  . [Ändr. 68]

KAPITEL VII

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 25

Upphävande

Förordning (EG) nr 1781/2006 ska upphöra att gälla.

Hänvisningar till den upphävda förordningen ska anses som hänvisningar till denna förordning och ska läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilagan.

Artikel 26

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med ... (*16).

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i den

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 166, 12.6.2013, s. 2.

1

(2)  EUT C 271, 19.9.2013, s. 31.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 11 mars 2014.

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 2580/2001 av den 27 december 2001 om särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter i syfte att bekämpa terrorism (EUT L 344, 28.12.2001, s. 70).

4

(5)  Rådets förordning (EG) nr 881/2002 av den 27 maj 2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med nätverket al-Qaida associerade personer och enheter (EGT L 139, 29.5.2002, s. 9).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv .../.../EU om förhindrande av att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism (EUT L, , s).

6

(*1)  Nummer, datum och EUT-hänvisning för direktivet som antagits på grundval av COD 2013/0025.

*1

(7)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (



  EGT
  L 281, 23.11.1995, s. 31).

7

Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (

EGT

(*2)  Nummer, datum och EUT-hänvisning för direktivet som antagits på grundval av COD 2013/0025.

*2

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 924/2009 av den 16 september 2009 om gränsöverskridande betalningar i gemenskapen och om upphävande av förordning (EG) nr 2560/2001 (EUT L 266, 9.10.2009, s. 11).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 260/2012 av den 14 mars 2012 om antagande av tekniska och affärsmässiga krav för betalningar och autogireringar i euro och om ändring av förordning (EG) nr 924/2009 (EUT L 94, 30.3.2012, s. 22).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/64/EG av den 13 november 2007 om betaltjänster på den inre marknaden och om ändring av direktiven 97/7/EG, 2002/65/EG, 2005/60/EG och 2006/48/EG samt upphävande av direktiv 97/5/EG (EUT L 319, 5.12.2007, s. 1).

10

(*3)  Nummer, datum och EUT-hänvisning för direktivet som antagits på grundval av COD 2013/0025.

*3

(*4)  Nummer, datum och EUT-hänvisning för direktivet som antagits på grundval av COD 2013/0025.

*4

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/78/EG (EUT L 331, 15.12.2010, s. 12).

11

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1094/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/79/EG (EUT L 331, 15.12.2010, s. 48).

12

(13)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/77/EG (EUT L 331, 15.12.2010, s. 84).

13

(14)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (



  EUT
  L 55, 28.2.2011, s. 13).

14

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (

EUT

(15)  EUT L 345, 8.12.2006, s. 1.

15

(*5)  Nummer, datum och EUT-hänvisning för direktivet som antagits på grundval av COD 2013/0025.

*5

(16)  

  EUT C 32, 4.2.2014, s. 9.

16

EUT C 32, 4.2.2014, s. 9.

(*6)  Nummer, datum och EUT-hänvisning för direktivet som antagits på grundval av COD 2013/0025.

*6

(*7)  
  Nummer, datum och EUT-hänvisning för direktivet som antagits på grundval av COD 2013/0025.

*7

Nummer, datum och EUT-hänvisning för direktivet som antagits på grundval av COD 2013/0025.

(*8)  Nummer, datum och EUT-hänvisning för direktivet som antagits på grundval av COD 2013/0025.

*8

(*9)  Nummer, datum och EUT-hänvisning för direktivet som antagits på grundval av COD 2013/0025.

*9

(*10)  Nummer, datum och EUT-hänvisning för direktivet som antagits på grundval av COD 2013/0025.

*10

(*11)  Nummer, datum och EUT-hänvisning för direktivet som antagits på grundval av COD 2013/0025.

*11

(*12)  Nummer, datum och EUT-hänvisning för direktivet som antagits på grundval av COD 2013/0025.

*12

(*13)  Två å efter denna förordnings ikraftträdande.

*13

(*14)  Datum för denna förordnings ikraftträdande.

*14

(17)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG (EUT L 176, 27.6.2013, s. 338).

17

Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG (EUT L 176, 27.6.2013, s. 338).

(*15)  Två år efter denna förordnings ikraftträdande.

*15

(18)  
  Kommissionens genomförandebeslut 2012/43/EU av den 25 januari 2012 om bemyndigande för Konungariket Danmark att sluta avtal med Grönland och Färöarna om att överföringar av medel mellan Danmark och dessa båda territorier ska behandlas som överföringar inom Danmark i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1781/2006 (EUT L 24, 27.1.2012, s. 12).

18

Kommissionens genomförandebeslut 2012/43/EU av den 25 januari 2012 om bemyndigande för Konungariket Danmark att sluta avtal med Grönland och Färöarna om att överföringar av medel mellan Danmark och dessa båda territorier ska behandlas som överföringar inom Danmark i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1781/2006 (EUT L 24, 27.1.2012, s. 12).

(19)  
  Kommissionens beslut 2010/259/EU av den 4 maj 2010 om bemyndigande för Republiken Frankrike att ingå överenskommelse med Furstendömet Monaco om att överföringar av medel mellan Republiken Frankrike och Furstendömet Monaco ska behandlas som överföringar inom Republiken Frankrike, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1781/2006 (EUT L 112, 5.5.2010, s. 23).

19

Kommissionens beslut 2010/259/EU av den 4 maj 2010 om bemyndigande för Republiken Frankrike att ingå överenskommelse med Furstendömet Monaco om att överföringar av medel mellan Republiken Frankrike och Furstendömet Monaco ska behandlas som överföringar inom Republiken Frankrike, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1781/2006 (EUT L 112, 5.5.2010, s. 23).

(20)  
  Kommissionens beslut 2008/982/EG av den 8 december 2008 om bemyndigande för Förenade kungariket att ingå en överenskommelse med förvaltningsområdena Bailiwick of Jersey, Bailiwick of Guernsey och Isle of Man om att överföringar av medel mellan Förenade kungariket och vart och ett av dessa områden ska behandlas som överföringar inom Förenade kungariket i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1781/2006 (EUT L 352, 31.12.2008, s. 34).

20

Kommissionens beslut 2008/982/EG av den 8 december 2008 om bemyndigande för Förenade kungariket att ingå en överenskommelse med förvaltningsområdena Bailiwick of Jersey, Bailiwick of Guernsey och Isle of Man om att överföringar av medel mellan Förenade kungariket och vart och ett av dessa områden ska behandlas som överföringar inom Förenade kungariket i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1781/2006 (EUT L 352, 31.12.2008, s. 34).

(*16)  Nummer, datum och EUT-hänvisning för direktivet som antagits på grundval av COD 2013/0025.

*16

BILAGA

Jämförelsetabell enligt artikel 25.

| Förordning (EG) nr 1781/2006 | Den här förordningen |
| --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 |
| Artikel 2 | Artikel 2 |
| Artikel 3 | Artikel 3 |
| Artikel 4 | Artikel 4.1 |
| Artikel 5 | Artikel 4 |
| Artikel 6 | Artikel 5 |
| Artikel 7 | Artikel 7 |
| Artikel 8 | Artikel 7 |
| Artikel 9 | Artikel 8 |
| Artikel 10 | Artikel 9 |
| Artikel 11 | Artikel 16 |
| Artikel 12 | Artikel 10 |
| | Artikel 11 |
| | Artikel 12 |
| | Artikel 13 |
| Artikel 13 | Artikel 14 |
| Artikel 14 | Artikel 15 |
| Artikel 15 | Artiklarna 17–22 |
| Artikel 16 | Artikel 23 |
| Artikel 17 | Artikel 24 |
| Artikel 18 | — |
| Artikel 19 | — |
| | Artikel 25 |
| Artikel 20 | Artikel 26 |

Förordning (EG) nr 1781/2006

Den här förordningen

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 2

Artikel 2

Artikel 3

Artikel 3

Artikel 4

Artikel 4.1

Artikel 5

Artikel 4

Artikel 6

Artikel 5

Artikel 7

Artikel 7

Artikel 8

Artikel 7

Artikel 9

Artikel 8

Artikel 10

Artikel 9

Artikel 11

Artikel 16

Artikel 12

Artikel 10

Artikel 11

Artikel 12

Artikel 13

Artikel 13

Artikel 14

Artikel 14

Artikel 15

Artikel 15

Artiklarna 17–22

Artikel 16

Artikel 23

Artikel 17

Artikel 24

Artikel 18

—

Artikel 19

—

Artikel 25

Artikel 20

Artikel 26

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/330 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/330

---

P7_TA(2014)0191

Förhindrande av att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om förhindrande av att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism (COM(2013)0045 – C7-0032/2013 – 2013/0025(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2017/C 378/45)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0045), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0045),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0032/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0032/2013),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska centralbanken av den 17 maj 2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska centralbanken av den 17 maj 2013 (1),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 23 maj 2013 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 23 maj 2013 (2),

| — | med beaktande av de åtaganden som gjordes vid G8-toppmötet i Nordirland i juni 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de åtaganden som gjordes vid G8-toppmötet i Nordirland i juni 2013,

| — | med beaktande av kommissionens rekommendationer av den 6 december 2012 om aggressiv skatteplanering, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendationer av den 6 december 2012 om aggressiv skatteplanering,

| — | med beaktande av OECD:s generalsekreterares lägesrapport till G20-länderna av den 5 september 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s generalsekreterares lägesrapport till G20-länderna av den 5 september 2013,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor av den 9 december 2013 om förslaget till direktiv om ändring av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG om redovisning av stora företags och koncerners icke-finansiella information och mångfaldspolitik, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor av den 9 december 2013 om förslaget till direktiv om ändring av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG om redovisning av stora företags och koncerners icke-finansiella information och mångfaldspolitik,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i utskottet för ekonomi och valutafrågor och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, i enlighet med artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i utskottet för ekonomi och valutafrågor och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, i enlighet med artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för rättsliga frågor (A7-0150/2014). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för rättsliga frågor (A7-0150/2014).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 166, 12.6.2013, s. 2.

(2)  EUT C 271, 19.9.2013, s. 31.

---

P7_TC1-COD(2013)0025

Europaparlamentet ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2014 inför antagnadet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/.../EU om förhindrande av att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 114,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande (1),

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (2),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (3), och

av följande skäl:

| (1) | Stora flöden av svarta

  olagliga
  pengar kan äventyra den finansiella sektorns stabilitet och anseende och hota den inre marknaden, medan

  och den internationella utvecklingen.
  Terrorismen skakar vårt samhälle i dess grundvalar.
  Viktiga faktorer för flöden av olagliga pengar är hemliga bolagsstrukturer som verkar i och via jurisdiktioner med banksekretess, vilka ofta även kallas för skatteparadis.
  Som ett komplement till
  att ytterligare utveckla
  straffrättsliga lösningar kan

  på EU-nivå är
  förebyggande insatser via det finansiella systemet vara verkningsfulla

  oumbärliga och kan ge kompletterande resultat
  .
  Den förebyggande strategin bör emellertid vara målinriktad och proportionell och bör inte leda till att det inrättas ett övergripande system för kontroll av hela befolkningen
  . [Ändr. 1] |
| --- | --- |

(1)

Stora flöden av svarta

  olagliga
  pengar kan äventyra den finansiella sektorns stabilitet och anseende och hota den inre marknaden, medan

  och den internationella utvecklingen.
  Terrorismen skakar vårt samhälle i dess grundvalar.
  Viktiga faktorer för flöden av olagliga pengar är hemliga bolagsstrukturer som verkar i och via jurisdiktioner med banksekretess, vilka ofta även kallas för skatteparadis.
  Som ett komplement till
  att ytterligare utveckla
  straffrättsliga lösningar kan

  på EU-nivå är
  förebyggande insatser via det finansiella systemet vara verkningsfulla

  oumbärliga och kan ge kompletterande resultat
  .
  Den förebyggande strategin bör emellertid vara målinriktad och proportionell och bör inte leda till att det inrättas ett övergripande system för kontroll av hela befolkningen
  . [Ändr. 1]

| (2) | Kredit- och finansinstituts sundhet, integritet och stabilitet samt tilltron till hela det finansiella systemet kan allvarligt äventyras av att brottslingar och deras medhjälpare antingen försöker dölja ursprunget till vinning av brott eller finansierar terrorism med lagliga eller olagliga medel. Om inte vissa samordningsåtgärder antas på unionsnivå, skulle Personer som tvättar pengar eller finansierar terrorism
  skulle,
  för
  att främja
  sin brottsliga verksamhet, kunna
  utnyttja

  utnytta friheten för kapitalrörelser och friheten att tillhandahålla finansiella tjänster som hör till det integrerade finansiella området.
  Därför är vissa samordningsåtgärder på unionsnivå nödvändiga. Samtidigt bör målsättningarna att skydda samhället från brottslingar och att skydda det europeiska finansiella systemets stabilitet och integritet vägas mot behovet av att skapa ett regelverk som låter företag utöka sin affärsverksamhet utan att ådra sig oproportionella kostnader för efterlevnad. Alla krav som ställs på ansvariga enheter att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism bör därför vara motiverade och proportionella. [Ändr. 2] |
| --- | --- |

(2)

Kredit- och finansinstituts sundhet, integritet och stabilitet samt tilltron till hela det finansiella systemet kan allvarligt äventyras av att brottslingar och deras medhjälpare antingen försöker dölja ursprunget till vinning av brott eller finansierar terrorism med lagliga eller olagliga medel. Om inte vissa samordningsåtgärder antas på unionsnivå, skulle Personer som tvättar pengar eller finansierar terrorism
  skulle,
  för
  att främja
  sin brottsliga verksamhet, kunna
  utnyttja

  utnytta friheten för kapitalrörelser och friheten att tillhandahålla finansiella tjänster som hör till det integrerade finansiella området.
  Därför är vissa samordningsåtgärder på unionsnivå nödvändiga. Samtidigt bör målsättningarna att skydda samhället från brottslingar och att skydda det europeiska finansiella systemets stabilitet och integritet vägas mot behovet av att skapa ett regelverk som låter företag utöka sin affärsverksamhet utan att ådra sig oproportionella kostnader för efterlevnad. Alla krav som ställs på ansvariga enheter att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism bör därför vara motiverade och proportionella. [Ändr. 2]

| (3) | Det här förslaget är det fjärde direktivet om att hantera riskerna för penningtvätt. I rådets direktiv 91/308/EEG (4) definierades penningtvätt när det gäller narkotikabrott och infördes skyldigheter endast för den finansiella sektorn. Genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/97/EG (5) utvidgades tillämpningsområdet både i fråga om berörda brott och yrken och verksamheter. Financial Action Task Force (arbetsgruppen för finansiella åtgärder, nedan kallad FATF) ändrade i juni 2003 sina rekommendationer för att täcka finansiering av terrorism. De innehöll också mer detaljerade krav på identifiering och kontroll av kunder, situationer där ökade risker för penningtvätt kan motivera skärpta åtgärder respektive situationer där lägre risker kan motivera mildare kontroller.
  Dessa ändringar återspeglades i Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG (6) samt kommissionens direktiv 2006/70/EG (7).
  När FATF-rekommendationerna genomförs bör man från unionens sida fullt ut respektera sin egen lagstiftning om uppgiftsskydd, såväl som bestämmelserna i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. [Ändr. 3] |
| --- | --- |

(3)

Det här förslaget är det fjärde direktivet om att hantera riskerna för penningtvätt. I rådets direktiv 91/308/EEG (4) definierades penningtvätt när det gäller narkotikabrott och infördes skyldigheter endast för den finansiella sektorn. Genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/97/EG (5) utvidgades tillämpningsområdet både i fråga om berörda brott och yrken och verksamheter. Financial Action Task Force (arbetsgruppen för finansiella åtgärder, nedan kallad FATF) ändrade i juni 2003 sina rekommendationer för att täcka finansiering av terrorism. De innehöll också mer detaljerade krav på identifiering och kontroll av kunder, situationer där ökade risker för penningtvätt kan motivera skärpta åtgärder respektive situationer där lägre risker kan motivera mildare kontroller.

Dessa ändringar återspeglades i Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG (6) samt kommissionens direktiv 2006/70/EG (7).
  När FATF-rekommendationerna genomförs bör man från unionens sida fullt ut respektera sin egen lagstiftning om uppgiftsskydd, såväl som bestämmelserna i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. [Ändr. 3]

| (4) | Penningtvätt och finansiering av terrorism är ofta internationell. Åtgärder enbart på nationell nivå eller unionsnivå skulle få mycket begränsad verkan, om hänsyn inte togs till internationell samordning och samverkan. Unionens åtgärder på området bör därför stå i samklang

  vara förenliga
  med
  och minst lika stränga som andra
  åtgärder som andra internationella forum vidtar.
  Undvikande av beskattning och mekanismer för sekretess och undanhållande kan användas som metoder inom penningtvätt och finansiering av terrorism för att undgå upptäckt.
  Unionens insatser bör även i fortsättningen särskilt beakta rekommendationerna från FATF som är det främsta

  och rekommendationer från andra
  internationella organet

  organ som är verksamma
  i kampen mot penningtvätt och finansiering av terrorism. För att effektivisera kampen mot penningtvätt och finansiering av terrorism bör direktiven 2005/60/EG och 2006/70/EG
  där så är lämpligt
  anpassas till de nya FATF-rekommendationer som antogs och utvidgades i februari 2012.
  En sådan anpassning till de icke-bindande FATF-rekommendationerna måste emellertid göras med fullt iakttagande av unionsrätten, särskilt när det gäller unionens uppgiftsskyddslagstiftning och skyddet av de grundläggande rättigheterna i enlighet med stadgan. [Ändr. 4] |
| --- | --- |

(4)

Penningtvätt och finansiering av terrorism är ofta internationell. Åtgärder enbart på nationell nivå eller unionsnivå skulle få mycket begränsad verkan, om hänsyn inte togs till internationell samordning och samverkan. Unionens åtgärder på området bör därför stå i samklang

  vara förenliga
  med
  och minst lika stränga som andra
  åtgärder som andra internationella forum vidtar.
  Undvikande av beskattning och mekanismer för sekretess och undanhållande kan användas som metoder inom penningtvätt och finansiering av terrorism för att undgå upptäckt.
  Unionens insatser bör även i fortsättningen särskilt beakta rekommendationerna från FATF som är det främsta

  och rekommendationer från andra
  internationella organet

  organ som är verksamma
  i kampen mot penningtvätt och finansiering av terrorism. För att effektivisera kampen mot penningtvätt och finansiering av terrorism bör direktiven 2005/60/EG och 2006/70/EG
  där så är lämpligt
  anpassas till de nya FATF-rekommendationer som antogs och utvidgades i februari 2012.
  En sådan anpassning till de icke-bindande FATF-rekommendationerna måste emellertid göras med fullt iakttagande av unionsrätten, särskilt när det gäller unionens uppgiftsskyddslagstiftning och skyddet av de grundläggande rättigheterna i enlighet med stadgan. [Ändr. 4]

| (4a) | Särskild hänsyn måste tas till fullgörandet av skyldigheterna enligt artikel 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), enligt vilken det krävs konsekvens i politiken för utvecklingssamarbete om man ska kunna hejda utvecklingen att penningtvätt i allt större utsträckning flyttar från utvecklade länder till utvecklingsländer med mindre sträng lagstiftning mot penningtvätt. [Ändr. 5] |
| --- | --- |

(4a)

Särskild hänsyn måste tas till fullgörandet av skyldigheterna enligt artikel 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), enligt vilken det krävs konsekvens i politiken för utvecklingssamarbete om man ska kunna hejda utvecklingen att penningtvätt i allt större utsträckning flyttar från utvecklade länder till utvecklingsländer med mindre sträng lagstiftning mot penningtvätt. [Ändr. 5]

| (4b) | Eftersom olagliga finansiella flöden, särskilt penningtvätt, utgör mellan 6 och 8,7 % av utvecklingsländernas BNP

   (8)

  , ett belopp som är tio gånger större än unionens och dess medlemsstaters stöd till utvecklingsländerna, måste de åtgärder som vidtas för att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism samordnas och ta hänsyn till unionens och medlemsstaternas utvecklingsstrategi och politik som syftar till att bekämpa kapitalflykt. [Ändr. 6] |
| --- | --- |

(4b)

Eftersom olagliga finansiella flöden, särskilt penningtvätt, utgör mellan 6 och 8,7 % av utvecklingsländernas BNP

   (8)

  , ett belopp som är tio gånger större än unionens och dess medlemsstaters stöd till utvecklingsländerna, måste de åtgärder som vidtas för att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism samordnas och ta hänsyn till unionens och medlemsstaternas utvecklingsstrategi och politik som syftar till att bekämpa kapitalflykt. [Ändr. 6]

| (5) | Vidare innebär missbruk av det finansiella systemet för att slussa vinning av brott eller ”vita pengar” till terrorism en uppenbar risk för det finansiella systemets integritet, funktion, anseende och stabilitet. De förebyggande åtgärderna i detta direktiv bör därför inte bara täcka manipulering av pengar från vinning av
  allvarliga
  brott, utan även

  och
  insamling av pengar eller andra tillgångar för terroriständamål. [Ändr. 7] |
| --- | --- |

(5)

Vidare innebär missbruk av det finansiella systemet för att slussa vinning av brott eller ”vita pengar” till terrorism en uppenbar risk för det finansiella systemets integritet, funktion, anseende och stabilitet. De förebyggande åtgärderna i detta direktiv bör därför inte bara täcka manipulering av pengar från vinning av
  allvarliga
  brott, utan även

  och
  insamling av pengar eller andra tillgångar för terroriständamål. [Ändr. 7]

| (5a) | Oavsett vilka sanktioner som föreskrivs i medlemsstaterna bör det främsta målet för alla åtgärder som vidtas enligt detta direktiv vara att bekämpa all verksamhet som gör det möjligt att generera betydande olagliga vinster. Detta bör ske genom att alla åtgärder som står till buds vidtas för att förhindra att det finansiella systemet används för att tvätta sådana vinster. [Ändr. 8] |
| --- | --- |

(5a)

Oavsett vilka sanktioner som föreskrivs i medlemsstaterna bör det främsta målet för alla åtgärder som vidtas enligt detta direktiv vara att bekämpa all verksamhet som gör det möjligt att generera betydande olagliga vinster. Detta bör ske genom att alla åtgärder som står till buds vidtas för att förhindra att det finansiella systemet används för att tvätta sådana vinster. [Ändr. 8]

| (6) | Större kontantbetalningar kan lätt användas för penningtvätt och finansiering av terrorism. För att öka vaksamheten och minska riskerna med kontantbetalningar, bör fysiska eller juridiska varuhandlande personer omfattas av detta direktiv, om de effektuerar eller mottar kontantbetalningar på minst 7 500 euro. Medlemsstaterna får besluta att anta strängare bestämmelser, inklusive en lägre tröskel. [Ändr. 9] |
| --- | --- |

(6)

Större kontantbetalningar kan lätt användas för penningtvätt och finansiering av terrorism. För att öka vaksamheten och minska riskerna med kontantbetalningar, bör fysiska eller juridiska varuhandlande personer omfattas av detta direktiv, om de effektuerar eller mottar kontantbetalningar på minst 7 500 euro. Medlemsstaterna får besluta att anta strängare bestämmelser, inklusive en lägre tröskel. [Ändr. 9]

| (6a) | Instrument för elektroniska pengar används i allt större utsträckning i stället för bankkonton. Emittenterna av sådana produkter måste vara skyldiga att förhindra penningtvätt och finansiering av terrorism. Det bör emellertid vara möjligt att undanta instrument för elektroniska pengar från kundkontroll om vissa kumulativa villkor är uppfyllda. Användningen av elektroniska pengar som emitteras utan att någon kundkontroll utförs bör endast tillåtas för köp av varor och tjänster från handlare eller leverantörer som identifieras och vars identitet styrks av emittenten av de elektroniska pengarna. För transaktioner från person till person bör det inte vara tillåtet att använda elektroniska pengar utan att kundkontroll utförs. Det belopp som lagras elektroniskt bör vara tillräckligt litet för att undvika kryphål och för att säkerställa att en person inte kan skaffa sig ett obegränsat antal anonyma instrument för elektroniska pengar. [Ändr. 10] |
| --- | --- |

(6a)

Instrument för elektroniska pengar används i allt större utsträckning i stället för bankkonton. Emittenterna av sådana produkter måste vara skyldiga att förhindra penningtvätt och finansiering av terrorism. Det bör emellertid vara möjligt att undanta instrument för elektroniska pengar från kundkontroll om vissa kumulativa villkor är uppfyllda. Användningen av elektroniska pengar som emitteras utan att någon kundkontroll utförs bör endast tillåtas för köp av varor och tjänster från handlare eller leverantörer som identifieras och vars identitet styrks av emittenten av de elektroniska pengarna. För transaktioner från person till person bör det inte vara tillåtet att använda elektroniska pengar utan att kundkontroll utförs. Det belopp som lagras elektroniskt bör vara tillräckligt litet för att undvika kryphål och för att säkerställa att en person inte kan skaffa sig ett obegränsat antal anonyma instrument för elektroniska pengar. [Ändr. 10]

| (6b) | Fastighetsmäklare är verksamma på många olika sätt i samband med fastighetsaffärer i medlemsstaterna. För att minska risken för penningtvätt inom fastighetssektorn bör fastighetsmäklare omfattas av direktivets tillämpningsområde, när de inom ramen för sin yrkesverksamhet är inblandade i finansiella transaktioner som gäller fastigheter. [Ändr. 11] |
| --- | --- |

(6b)

Fastighetsmäklare är verksamma på många olika sätt i samband med fastighetsaffärer i medlemsstaterna. För att minska risken för penningtvätt inom fastighetssektorn bör fastighetsmäklare omfattas av direktivets tillämpningsområde, när de inom ramen för sin yrkesverksamhet är inblandade i finansiella transaktioner som gäller fastigheter. [Ändr. 11]

| (7) | Jurister enligt medlemsstaternas definitioner bör omfattas av detta direktiv, om de deltar i finansiella transaktioner eller företagstransaktioner, inbegripet skatterådgivning, där risken är som störst att dessa juristers tjänster missbrukas till att tvätta pengar som utgör vinning av brott eller till att finansiera terrorism. Emellertid bör undantag göras från kravet på att rapportera information som erhållits antingen före, under eller efter rättsliga förfaranden, eller under utredningen av en klients rättsliga ställning. Juridisk rådgivning bör fortfarande omfattas av kravet på tystnadsplikt, såvida inte den juridiske rådgivaren medverkar till penningtvätt eller finansiering av terrorism, eller den juridiska rådgivningen ges eller klienten begär att den ges för att tvätta pengar eller finansiera terrorism. |
| --- | --- |

(7)

Jurister enligt medlemsstaternas definitioner bör omfattas av detta direktiv, om de deltar i finansiella transaktioner eller företagstransaktioner, inbegripet skatterådgivning, där risken är som störst att dessa juristers tjänster missbrukas till att tvätta pengar som utgör vinning av brott eller till att finansiera terrorism. Emellertid bör undantag göras från kravet på att rapportera information som erhållits antingen före, under eller efter rättsliga förfaranden, eller under utredningen av en klients rättsliga ställning. Juridisk rådgivning bör fortfarande omfattas av kravet på tystnadsplikt, såvida inte den juridiske rådgivaren medverkar till penningtvätt eller finansiering av terrorism, eller den juridiska rådgivningen ges eller klienten begär att den ges för att tvätta pengar eller finansiera terrorism.

| (8) | Direkt jämförbara tjänster bör behandlas på samma sätt, om de tillhandahålls av någon av de yrkeskategorier som direktivet omfattar. I vissa medlemsstater får revisorer och skatterådgivare försvara eller företräda en klient i ett rättsligt förfarande eller utreda en klients rättsliga situation. För att trygga att rättigheterna i stadgan iakttas, bör den information som dessa mottar vid utförandet av sådana uppgifter inte omfattas av rapporteringsskyldigheten enligt detta direktiv. |
| --- | --- |

(8)

Direkt jämförbara tjänster bör behandlas på samma sätt, om de tillhandahålls av någon av de yrkeskategorier som direktivet omfattar. I vissa medlemsstater får revisorer och skatterådgivare försvara eller företräda en klient i ett rättsligt förfarande eller utreda en klients rättsliga situation. För att trygga att rättigheterna i stadgan iakttas, bör den information som dessa mottar vid utförandet av sådana uppgifter inte omfattas av rapporteringsskyldigheten enligt detta direktiv.

| (9) | I enlighet med de ändrade FATF-rekommendationerna bör det uttryckligen framhållas att ”skattebrott” gällande direkta och indirekta skatter ingår i direktivets breda definition av ”brottsliga handlingar”.
  Europeiska rådet pekade den 23 maj 2013 på behovet av att på ett heltäckande sätt ta itu med skatteundandragande och bedrägerier samt bekämpa penningtvätt, både på den inre marknaden och gentemot icke samarbetsvilliga tredjeländer och jurisdiktioner. Att komma överens om en definition av skattebrott är ett viktigt steg för att upptäcka sådana brott, och ett annat viktigt steg är att storföretag som är verksamma i unionen på landsspecifik basis offentliggör viss finansiell information. Det är också viktigt att se till att ansvariga enheter och jurister, så som dessa definieras av medlemsstaterna, inte försöker motverka syftet med detta direktiv eller underlätta eller ägna sig åt aggressiv skatteplanering. [Ändr. 12] |
| --- | --- |

(9)

I enlighet med de ändrade FATF-rekommendationerna bör det uttryckligen framhållas att ”skattebrott” gällande direkta och indirekta skatter ingår i direktivets breda definition av ”brottsliga handlingar”.
  Europeiska rådet pekade den 23 maj 2013 på behovet av att på ett heltäckande sätt ta itu med skatteundandragande och bedrägerier samt bekämpa penningtvätt, både på den inre marknaden och gentemot icke samarbetsvilliga tredjeländer och jurisdiktioner. Att komma överens om en definition av skattebrott är ett viktigt steg för att upptäcka sådana brott, och ett annat viktigt steg är att storföretag som är verksamma i unionen på landsspecifik basis offentliggör viss finansiell information. Det är också viktigt att se till att ansvariga enheter och jurister, så som dessa definieras av medlemsstaterna, inte försöker motverka syftet med detta direktiv eller underlätta eller ägna sig åt aggressiv skatteplanering. [Ändr. 12]

| (9a) | Medlemsstaterna bör införa allmänna regler för att motverka skatteflykt i syfte att hindra aggressiv skatteplanering och skatteundandragande i enlighet med kommissionens rekommendationer om aggressiv skatteplanering av den 12 december 2012 och OECD:s lägesrapport till G20-länderna av den 5 september 2013. [Ändr. 13] |
| --- | --- |

(9a)

Medlemsstaterna bör införa allmänna regler för att motverka skatteflykt i syfte att hindra aggressiv skatteplanering och skatteundandragande i enlighet med kommissionens rekommendationer om aggressiv skatteplanering av den 12 december 2012 och OECD:s lägesrapport till G20-länderna av den 5 september 2013. [Ändr. 13]

| (9b) | När de genomför eller underlättar handelstransaktioner eller privata transaktioner bör enheter som har en särskild roll i det finansiella systemet, exempelvis Europeiska investeringsbanken (EIB), Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD), medlemsstaternas centralbanker och centrala avvecklingssystem, i största möjliga utsträckning iaktta de bestämmelser som gäller för andra ansvariga enheter och som antagits i enlighet med detta direktiv. [Ändr. 14] |
| --- | --- |

(9b)

När de genomför eller underlättar handelstransaktioner eller privata transaktioner bör enheter som har en särskild roll i det finansiella systemet, exempelvis Europeiska investeringsbanken (EIB), Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD), medlemsstaternas centralbanker och centrala avvecklingssystem, i största möjliga utsträckning iaktta de bestämmelser som gäller för andra ansvariga enheter och som antagits i enlighet med detta direktiv. [Ändr. 14]

| (10) | De fysiska personer bör kunna identifieras som äger eller kontrollerar en juridisk person.
  Även om en specifik
  aktieägarandel bör beaktas som belägg men leder inte automatiskt
  leder
  till den faktiska ägaren,
  utgör detta en av flera faktorer som kan vara till hjälp när det gäller att identifiera denne
  . Fastställande och kontroll av faktiska ägare bör, där så är relevant, utvidgas till juridiska enheter som äger andra juridiska enheter och följa ägandekedjan till den fysiska person som faktiskt äger eller kontrollerar den juridiska person som är kund. [Ändr. 15] |
| --- | --- |

(10)

De fysiska personer bör kunna identifieras som äger eller kontrollerar en juridisk person.
  Även om en specifik
  aktieägarandel bör beaktas som belägg men leder inte automatiskt
  leder
  till den faktiska ägaren,
  utgör detta en av flera faktorer som kan vara till hjälp när det gäller att identifiera denne
  . Fastställande och kontroll av faktiska ägare bör, där så är relevant, utvidgas till juridiska enheter som äger andra juridiska enheter och följa ägandekedjan till den fysiska person som faktiskt äger eller kontrollerar den juridiska person som är kund. [Ändr. 15]

| (11) | Det är viktigt att säkerställa och förbättra möjligheten att spåra betalningar.
  Korrekta och aktuella uppgifter om faktiskt ägande
  av alla juridiska enheter, såsom juridiska personer, truster, stiftelser, holdingbolag och alla övriga liknande existerande eller framtida juridiska arrangemang
  är centralt vid spårandet av brottslingar som annars kan dölja sin identitet med en företagsstruktur. Medlemsstater bör därför se till att företag har uppgifter om sitt faktiska ägande och tillhandahåller sådan

  adekvat, korrekt och aktuell
  information till behöriga myndigheter och ansvariga enheter

  genom offentliga centrala register som ska vara tillgängliga online via ett öppet och säkert dataformat, i enlighet med unionens uppgiftsskyddsbestämmelser och rätten till integritet som är inskriven i stadgan
  .
  Åtkomst till sådana register bör beviljas för behöriga myndigheter, särskilt finansunderrättelseenheter och ansvariga enheter, samt för allmänheten, förutsatt att personen som önskar få ta del av uppgifterna först identifierar sig och eventuellt mot erläggande av en avgift.
  Dessutom bör förvaltare uppge sin status för ansvariga enheter. [Ändr. 16] |
| --- | --- |

(11)

Det är viktigt att säkerställa och förbättra möjligheten att spåra betalningar.
  Korrekta och aktuella uppgifter om faktiskt ägande
  av alla juridiska enheter, såsom juridiska personer, truster, stiftelser, holdingbolag och alla övriga liknande existerande eller framtida juridiska arrangemang
  är centralt vid spårandet av brottslingar som annars kan dölja sin identitet med en företagsstruktur. Medlemsstater bör därför se till att företag har uppgifter om sitt faktiska ägande och tillhandahåller sådan

  adekvat, korrekt och aktuell
  information till behöriga myndigheter och ansvariga enheter

  genom offentliga centrala register som ska vara tillgängliga online via ett öppet och säkert dataformat, i enlighet med unionens uppgiftsskyddsbestämmelser och rätten till integritet som är inskriven i stadgan
  .
  Åtkomst till sådana register bör beviljas för behöriga myndigheter, särskilt finansunderrättelseenheter och ansvariga enheter, samt för allmänheten, förutsatt att personen som önskar få ta del av uppgifterna först identifierar sig och eventuellt mot erläggande av en avgift.
  Dessutom bör förvaltare uppge sin status för ansvariga enheter. [Ändr. 16]

| (11a) | Medlemsstaternas upprättande av register över faktiskt ägande skulle på ett betydande sätt främja kampen mot penningtvätt, finansiering av terrorism, korruption, skattebrott, bedrägeri och annan ekonomisk brottslighet. Detta kan åstadkommas genom att man förbättrar hanteringen av medlemsstaternas befintliga företagsregister. Det är viktigt att registren är sammankopplade om man ska kunna dra verklig nytta av informationen i dem, med tanke på affärstransaktionernas gränsöverskridande natur. Sammankopplingen av företagsregister i hela unionen föreskrivs redan i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/17/EU

   (9)

  , vilket bör utvecklas ytterligare. [Ändr. 17] |
| --- | --- |

(11a)

Medlemsstaternas upprättande av register över faktiskt ägande skulle på ett betydande sätt främja kampen mot penningtvätt, finansiering av terrorism, korruption, skattebrott, bedrägeri och annan ekonomisk brottslighet. Detta kan åstadkommas genom att man förbättrar hanteringen av medlemsstaternas befintliga företagsregister. Det är viktigt att registren är sammankopplade om man ska kunna dra verklig nytta av informationen i dem, med tanke på affärstransaktionernas gränsöverskridande natur. Sammankopplingen av företagsregister i hela unionen föreskrivs redan i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/17/EU

   (9)

  , vilket bör utvecklas ytterligare. [Ändr. 17]

| (11b) | Den tekniska utvecklingen har gett verktyg som kan användas av ansvariga enheter för att verifiera kundernas identitet vid vissa transaktioner. Sådana tekniska förbättringar erbjuder företag och kunder tids- och kostnadseffektiva lösningar och bör därför tas med i beräkningen när risker bedöms. Medlemsstaternas behöriga myndigheter och ansvariga enheter bör vara proaktiva i kampen mot nya och innovativa sätt att tvätta pengar, samtidigt som de respekterar grundläggande rättigheter, inbegripet rätten till skydd av privatlivet och personuppgifter. [Ändr. 18] |
| --- | --- |

(11b)

Den tekniska utvecklingen har gett verktyg som kan användas av ansvariga enheter för att verifiera kundernas identitet vid vissa transaktioner. Sådana tekniska förbättringar erbjuder företag och kunder tids- och kostnadseffektiva lösningar och bör därför tas med i beräkningen när risker bedöms. Medlemsstaternas behöriga myndigheter och ansvariga enheter bör vara proaktiva i kampen mot nya och innovativa sätt att tvätta pengar, samtidigt som de respekterar grundläggande rättigheter, inbegripet rätten till skydd av privatlivet och personuppgifter. [Ändr. 18]

| (12) | Direktivet bör även tillämpas på Internetverksamhet som bedrivs av ansvariga enheter som direktivet omfattar. |
| --- | --- |

(12)

Direktivet bör även tillämpas på Internetverksamhet som bedrivs av ansvariga enheter som direktivet omfattar.

| (12a) | Unionens företrädare i ledningsorganen för EBRD bör uppmuntra banken att tillämpa bestämmelserna i detta direktiv och att på sin webbplats offentliggöra en politik för bekämpning av penningtvätt som innehåller detaljerade förfaranden som skulle ge verkan åt detta direktiv. [Ändr. 19] |
| --- | --- |

(12a)

Unionens företrädare i ledningsorganen för EBRD bör uppmuntra banken att tillämpa bestämmelserna i detta direktiv och att på sin webbplats offentliggöra en politik för bekämpning av penningtvätt som innehåller detaljerade förfaranden som skulle ge verkan åt detta direktiv. [Ändr. 19]

| (13) | Det är oroande att spelsektorn används till att tvätta vinning av brott. För att minska riskerna för sektorn och åstadkomma lika villkor för tillhandahållare av speltjänster, bör samtliga tillhandahållare av speltjänster åläggas att utföra kundkontroll av enskilda transaktioner på minst 2 000 EUR.
  När de utför sådan kundkontroll ska de tillämpa en riskbaserad metod som speglar de olika typerna av risker för olika typer av speltjänster och huruvida de utgör en stor eller liten risk för penningtvätt. Hänsyn bör också tas till olika speltypers särskilda egenskaper, genom att man t.ex. skiljer mellan kasinon, onlinespel eller andra tillhandahållare av speltjänster.
  Medlemsstaterna bör överväga att tillämpa detta tröskelvärde på såväl uttag av vinster som insatser. Tillhandahållare av speltjänster med fysiska lokaler (exempelvis kasinon och spelhallar) bör säkerställa att kundkontroll vid inträdet i lokalerna kan kopplas till kundens transaktioner på dessa anläggningar. [Ändr. 20] |
| --- | --- |

(13)

Det är oroande att spelsektorn används till att tvätta vinning av brott. För att minska riskerna för sektorn och åstadkomma lika villkor för tillhandahållare av speltjänster, bör samtliga tillhandahållare av speltjänster åläggas att utföra kundkontroll av enskilda transaktioner på minst 2 000 EUR.
  När de utför sådan kundkontroll ska de tillämpa en riskbaserad metod som speglar de olika typerna av risker för olika typer av speltjänster och huruvida de utgör en stor eller liten risk för penningtvätt. Hänsyn bör också tas till olika speltypers särskilda egenskaper, genom att man t.ex. skiljer mellan kasinon, onlinespel eller andra tillhandahållare av speltjänster.
  Medlemsstaterna bör överväga att tillämpa detta tröskelvärde på såväl uttag av vinster som insatser. Tillhandahållare av speltjänster med fysiska lokaler (exempelvis kasinon och spelhallar) bör säkerställa att kundkontroll vid inträdet i lokalerna kan kopplas till kundens transaktioner på dessa anläggningar. [Ändr. 20]

| (13a) | Penningtvätt blir alltmer sofistikerad och inbegriper också olaglig, och ibland även laglig, vadhållning, i synnerhet i samband med idrottsevenemang. Nya former av lukrativ organiserad brottslighet såsom uppgjorda matcher har uppstått och har utvecklats till en lönsam typ av brottslig verksamhet knuten till penningtvätt. [Ändr. 21] |
| --- | --- |

(13a)

Penningtvätt blir alltmer sofistikerad och inbegriper också olaglig, och ibland även laglig, vadhållning, i synnerhet i samband med idrottsevenemang. Nya former av lukrativ organiserad brottslighet såsom uppgjorda matcher har uppstått och har utvecklats till en lönsam typ av brottslig verksamhet knuten till penningtvätt. [Ändr. 21]

| (14) | Riskerna för penningtvätt och finansiering av terrorism är olika från fall till fall. Följaktligen bör en
  holistisk
  riskbaserad metod
  som baseras på minimistandarder
  användas. För medlemsstater och ansvariga enheter är den riskbaserade metoden inte ett alltför tolerant alternativ. Det ingår nämligen faktabaserat beslutsfattande för att bättre hantera riskerna för penningtvätt och finansiering av terrorism för unionen och dess aktörer. [Ändr. 22] |
| --- | --- |

(14)

Riskerna för penningtvätt och finansiering av terrorism är olika från fall till fall. Följaktligen bör en
  holistisk
  riskbaserad metod
  som baseras på minimistandarder
  användas. För medlemsstater och ansvariga enheter är den riskbaserade metoden inte ett alltför tolerant alternativ. Det ingår nämligen faktabaserat beslutsfattande för att bättre hantera riskerna för penningtvätt och finansiering av terrorism för unionen och dess aktörer. [Ändr. 22]

| (15) | Som grund för den riskbaserade metoden behöver medlemsstaterna
  och unionen
  kartlägga, förstå och minska sina risker för penningtvätt och finansiering av terrorism. Vikten av en övernationell metod har erkänts på internationell nivå och följande europeiska tillsynsmyndigheter bör åläggas att yttra sig om riskerna för den finansiella sektorn: Europeiska bankmyndigheten (EBA), inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (10); Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Eiopa) inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1094/2010 (11); Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma), inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 (12).
  Dessa tillsynsmyndigheter bör även åläggas att i samarbete med medlemsstaterna utarbeta minimistandarder för riskbedömningar som utförs av behöriga nationella myndigheter. Denna process bör i största möjliga mån involvera relevanta aktörer genom offentliga samråd. [Ändr. 23] |
| --- | --- |

(15)

Som grund för den riskbaserade metoden behöver medlemsstaterna
  och unionen
  kartlägga, förstå och minska sina risker för penningtvätt och finansiering av terrorism. Vikten av en övernationell metod har erkänts på internationell nivå och följande europeiska tillsynsmyndigheter bör åläggas att yttra sig om riskerna för den finansiella sektorn: Europeiska bankmyndigheten (EBA), inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (10); Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Eiopa) inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1094/2010 (11); Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma), inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 (12).
  Dessa tillsynsmyndigheter bör även åläggas att i samarbete med medlemsstaterna utarbeta minimistandarder för riskbedömningar som utförs av behöriga nationella myndigheter. Denna process bör i största möjliga mån involvera relevanta aktörer genom offentliga samråd. [Ändr. 23]

| (16) | Resultaten av medlemsstaternas riskbedömningar

  riskbedömningarna
  bör vid behov göras tillgängliga för ansvariga enheter
  vid lämplig tidpunkt
  , så de kan kartlägga, inse

  förstå
  och minska sina egna risker. [Ändr. 24] |
| --- | --- |

(16)

Resultaten av medlemsstaternas riskbedömningar

  riskbedömningarna
  bör vid behov göras tillgängliga för ansvariga enheter
  vid lämplig tidpunkt
  , så de kan kartlägga, inse

  förstå
  och minska sina egna risker. [Ändr. 24]

| (17) | För att
  skapa en
  bättre förstå

  förståelse för
  och minska riskerna på unionsnivå bör
  en överstatlig riskanalys genomföras för att på ett effektivt sätt identifiera de risker för penningtvätt och finansiering av terrorism som den inre marknaden är utsatt för. Kommissionen bör ålägga medlemsstaterna att på ett effektivt sätt behandla de scenarier som anses utgöra stora risker. Vidare bör
  medlemsstaterna när så är lämpligt dela resultaten av sina riskbedömningar med varandra, kommissionen, EBA, Eiopa, och Esma (nedan tillsammans kallade ”de europeiska tillsynsmyndigheterna”)
  och Europol
  . [Ändr. 25] |
| --- | --- |

(17)

För att
  skapa en
  bättre förstå

  förståelse för
  och minska riskerna på unionsnivå bör
  en överstatlig riskanalys genomföras för att på ett effektivt sätt identifiera de risker för penningtvätt och finansiering av terrorism som den inre marknaden är utsatt för. Kommissionen bör ålägga medlemsstaterna att på ett effektivt sätt behandla de scenarier som anses utgöra stora risker. Vidare bör
  medlemsstaterna när så är lämpligt dela resultaten av sina riskbedömningar med varandra, kommissionen, EBA, Eiopa, och Esma (nedan tillsammans kallade ”de europeiska tillsynsmyndigheterna”)
  och Europol
  . [Ändr. 25]

| (18) | När bestämmelserna i detta direktiv tillämpas, bör man beakta särdragen och behoven hos små ansvariga enheter som omfattas av dess tillämpningsområde och se till att de behandlas på ett sätt som motsvarar små ansvariga enheters särskilda behov och verksamhetens natur. |
| --- | --- |

(18)

När bestämmelserna i detta direktiv tillämpas, bör man beakta särdragen och behoven hos små ansvariga enheter som omfattas av dess tillämpningsområde och se till att de behandlas på ett sätt som motsvarar små ansvariga enheters särskilda behov och verksamhetens natur.

| (19) | Risker är i sig varierande och variabler kan själva eller i förening öka eller minska de potentiella riskerna, vilket påverkar den lämpliga nivån på förebyggande åtgärder, exempelvis kundkontroll. Under vissa omständigheter bör därför skärpt kundkontroll gälla, medan det i andra fall kan vara lämpligt med lägre krav på kundkännedom. |
| --- | --- |

(19)

Risker är i sig varierande och variabler kan själva eller i förening öka eller minska de potentiella riskerna, vilket påverkar den lämpliga nivån på förebyggande åtgärder, exempelvis kundkontroll. Under vissa omständigheter bör därför skärpt kundkontroll gälla, medan det i andra fall kan vara lämpligt med lägre krav på kundkännedom.

| (20) | Det bör fastslås att vissa situationer innebär en större risk för penningtvätt eller finansiering av terrorism. Även om alla kunders identitet och affärsprofil bör fastställas, finns det fall där det krävs särskilt noggranna identifierings- och kontrollförfaranden. |
| --- | --- |

(20)

Det bör fastslås att vissa situationer innebär en större risk för penningtvätt eller finansiering av terrorism. Även om alla kunders identitet och affärsprofil bör fastställas, finns det fall där det krävs särskilt noggranna identifierings- och kontrollförfaranden.

| (21) | Detta gäller särskilt vid affärsförbindelser med enskilda som innehar, eller har innehaft, en viktig offentlig ställning, särskilt personer från länder med utbredd korruption
  inom unionen och internationellt
  . Sådana affärsförbindelser kan göra att den finansiella sektorn särskilt riskerar sitt anseende och utsätts för rättsliga risker. De internationella insatserna mot korruption motiverar också att sådana fall uppmärksammas särskilt och att skärpt kundkontroll tillämpas på personer med viktiga funktioner nationellt eller utomlands och på ledande personer i internationella organisationer. [Ändr. 26] |
| --- | --- |

(21)

Detta gäller särskilt vid affärsförbindelser med enskilda som innehar, eller har innehaft, en viktig offentlig ställning, särskilt personer från länder med utbredd korruption
  inom unionen och internationellt
  . Sådana affärsförbindelser kan göra att den finansiella sektorn särskilt riskerar sitt anseende och utsätts för rättsliga risker. De internationella insatserna mot korruption motiverar också att sådana fall uppmärksammas särskilt och att skärpt kundkontroll tillämpas på personer med viktiga funktioner nationellt eller utomlands och på ledande personer i internationella organisationer. [Ändr. 26]

| (21a) | Behovet av utökad kundkontroll med avseende på personer som innehar eller har innehaft viktiga uppdrag inom landet eller utomlands och ledande personer i internationella organisationer bör dock inte leda till att det för kommersiella syften idkas handel med listor som innehåller information om sådana personer. Medlemsstaterna bör vidta lämpliga åtgärder för att förbjuda sådan verksamhet. [Ändr. 27] |
| --- | --- |

(21a)

Behovet av utökad kundkontroll med avseende på personer som innehar eller har innehaft viktiga uppdrag inom landet eller utomlands och ledande personer i internationella organisationer bör dock inte leda till att det för kommersiella syften idkas handel med listor som innehåller information om sådana personer. Medlemsstaterna bör vidta lämpliga åtgärder för att förbjuda sådan verksamhet. [Ändr. 27]

| (22) | Att ledningens godkännande inhämtas innan affärsförbindelser ingås behöver inte alltid innebära ett styrelsegodkännande. Detta bör kunna godkännas av någon med tillräckliga kunskaper om institutets riskexponering mot penningtvätt och finansiering av terrorism och med tillräckligt ledande ställning för att fatta beslut som påverkar dess riskexponering, |
| --- | --- |

(22)

Att ledningens godkännande inhämtas innan affärsförbindelser ingås behöver inte alltid innebära ett styrelsegodkännande. Detta bör kunna godkännas av någon med tillräckliga kunskaper om institutets riskexponering mot penningtvätt och finansiering av terrorism och med tillräckligt ledande ställning för att fatta beslut som påverkar dess riskexponering,

| (22a) | Det är viktigt att unionen utvecklar en gemensam metod och en gemensam politik för att hantera icke-samarbetsvilliga jurisdiktioner som uppvisar brister när det gäller att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism. I detta syfte bör medlemsstaterna rätta sig efter alla landsförteckningar som offentliggörs av FATF och direkt tillämpa dem inom sina egna system för att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism. Medlemsstaterna och kommissionen bör också identifiera andra icke-samarbetsvilliga jurisdiktioner på grundval av alla tillgängliga upplysningar. Kommissionen bör utarbeta ett gemensamt tillvägagångssätt för de åtgärder som ska användas för att skydda den inre marknaden mot dessa icke-samarbetsvilliga jurisdiktioner. [Ändr. 28] |
| --- | --- |

(22a)

Det är viktigt att unionen utvecklar en gemensam metod och en gemensam politik för att hantera icke-samarbetsvilliga jurisdiktioner som uppvisar brister när det gäller att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism. I detta syfte bör medlemsstaterna rätta sig efter alla landsförteckningar som offentliggörs av FATF och direkt tillämpa dem inom sina egna system för att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism. Medlemsstaterna och kommissionen bör också identifiera andra icke-samarbetsvilliga jurisdiktioner på grundval av alla tillgängliga upplysningar. Kommissionen bör utarbeta ett gemensamt tillvägagångssätt för de åtgärder som ska användas för att skydda den inre marknaden mot dessa icke-samarbetsvilliga jurisdiktioner. [Ändr. 28]

| (23) | För att undvika att upprepad kundidentifiering drabbar affärsverksamheten i form av förseningar och ineffektivitet, bör det med lämpliga förbehåll vara tillåtet att ansvariga enheter introduceras för kunder som redan har identifierats på annat håll. När en ansvarig enhet förlitar sig på tredje man, ligger det slutgiltiga ansvaret för kundkontrollen på den ansvariga enhet som introducerat kunden. Den tredje man eller person som introducerat kunden bör också ha ett fortsatt eget ansvar för att följa direktivet, inbegripet kravet att inrapportera misstänkta transaktioner och spara uppgifter, om personen har en förbindelse med kunden som omfattas av detta direktiv. |
| --- | --- |

(23)

För att undvika att upprepad kundidentifiering drabbar affärsverksamheten i form av förseningar och ineffektivitet, bör det med lämpliga förbehåll vara tillåtet att ansvariga enheter introduceras för kunder som redan har identifierats på annat håll. När en ansvarig enhet förlitar sig på tredje man, ligger det slutgiltiga ansvaret för kundkontrollen på den ansvariga enhet som introducerat kunden. Den tredje man eller person som introducerat kunden bör också ha ett fortsatt eget ansvar för att följa direktivet, inbegripet kravet att inrapportera misstänkta transaktioner och spara uppgifter, om personen har en förbindelse med kunden som omfattas av detta direktiv.

| (24) | När det gäller agenturförhållanden eller utkontraktering genom avtal mellan ansvariga enheter och externa fysiska eller juridiska personer som inte omfattas av detta direktiv, kan skyldigheter att förhindra penningtvätt och finansiering av terrorism bara utgå från avtalet och inte från direktivet, när det gäller dessa agenter eller tjänsteleverantörer som del av de ansvariga enheterna. Skyldigheten att efterleva direktivet bör
  primärt
  fortfarande åligga den ansvariga enhet som omfattas av det

  enheten
  .
  Medlemsstaterna bör dessutom se till att alla sådana tredje parter kan hållas ansvariga för brott mot nationella bestämmelser som antagits i enlighet med detta direktiv. [Ändr. 29] |
| --- | --- |

(24)

När det gäller agenturförhållanden eller utkontraktering genom avtal mellan ansvariga enheter och externa fysiska eller juridiska personer som inte omfattas av detta direktiv, kan skyldigheter att förhindra penningtvätt och finansiering av terrorism bara utgå från avtalet och inte från direktivet, när det gäller dessa agenter eller tjänsteleverantörer som del av de ansvariga enheterna. Skyldigheten att efterleva direktivet bör
  primärt
  fortfarande åligga den ansvariga enhet som omfattas av det

  enheten
  .
  Medlemsstaterna bör dessutom se till att alla sådana tredje parter kan hållas ansvariga för brott mot nationella bestämmelser som antagits i enlighet med detta direktiv. [Ändr. 29]

| (25) | För att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism har alla medlemsstater inrättat eller bör inrätta
  operativt oberoende och självstyrande
  finansunderrättelseenheter (nedan kallade FIU) för att samla in och analysera mottagen information, för beläggande av samband mellan misstänkta transaktioner och bakomliggande brottslighet. Misstänkta transaktioner bör rapporteras till FIU som bör fungera som nationellt centrum för att motta, analysera och till behöriga myndigheter sprida rapporter om misstänkta transaktioner och annan information om möjlig penningtvätt och finansiering av terrorism. Detta bör inte tvinga medlemsstaterna att ändra sitt nuvarande rapporteringssystem, om det är offentliga åklagare eller andra brottsbekämpande organ som rapporterar och informationen snabbt och utan ändringar tillställs FIU så de kan utföra sina uppgifter på ett korrekt sätt, inbegripet internationellt samarbete med andra finansunderrättelseenheter.
  Det är viktigt att medlemsstaterna ger FIU de resurser som krävs för att enheternas fulla verksamhetspotential ska kunna utnyttjas till att hantera de rådande utmaningar som penningtvätt och finansiering av terrorism innebär, samtidigt som grundläggande rättigheter respekteras, inbegripet rätten till skydd av privatlivet och av personuppgifter. [Ändr. 30] |
| --- | --- |

(25)

För att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism har alla medlemsstater inrättat eller bör inrätta
  operativt oberoende och självstyrande
  finansunderrättelseenheter (nedan kallade FIU) för att samla in och analysera mottagen information, för beläggande av samband mellan misstänkta transaktioner och bakomliggande brottslighet. Misstänkta transaktioner bör rapporteras till FIU som bör fungera som nationellt centrum för att motta, analysera och till behöriga myndigheter sprida rapporter om misstänkta transaktioner och annan information om möjlig penningtvätt och finansiering av terrorism. Detta bör inte tvinga medlemsstaterna att ändra sitt nuvarande rapporteringssystem, om det är offentliga åklagare eller andra brottsbekämpande organ som rapporterar och informationen snabbt och utan ändringar tillställs FIU så de kan utföra sina uppgifter på ett korrekt sätt, inbegripet internationellt samarbete med andra finansunderrättelseenheter.
  Det är viktigt att medlemsstaterna ger FIU de resurser som krävs för att enheternas fulla verksamhetspotential ska kunna utnyttjas till att hantera de rådande utmaningar som penningtvätt och finansiering av terrorism innebär, samtidigt som grundläggande rättigheter respekteras, inbegripet rätten till skydd av privatlivet och av personuppgifter. [Ändr. 30]

| (26) | Genom undantag från det allmänna förbudet mot att utföra misstänkta transaktioner, får ansvariga enheter utföra sådana innan de underrättar de behöriga myndigheterna. Villkoret är att verkställandet av transaktionen inte går att undvika eller sannolikt motverkar försök att efterforska dem som gynnas av misstänkt penningtvätt eller finansiering av terrorism. Detta bör dock inte påverka tillämpningen av de internationella skyldigheter som medlemsstaterna godkänt i enlighet med relevanta resolutioner från FN:s säkerhetsråd, om att utan dröjsmål frysa penningmedel och andra tillgångar tillhörande terrorister, terroristorganisationer eller andra personer som finansierar terrorism. |
| --- | --- |

(26)

Genom undantag från det allmänna förbudet mot att utföra misstänkta transaktioner, får ansvariga enheter utföra sådana innan de underrättar de behöriga myndigheterna. Villkoret är att verkställandet av transaktionen inte går att undvika eller sannolikt motverkar försök att efterforska dem som gynnas av misstänkt penningtvätt eller finansiering av terrorism. Detta bör dock inte påverka tillämpningen av de internationella skyldigheter som medlemsstaterna godkänt i enlighet med relevanta resolutioner från FN:s säkerhetsråd, om att utan dröjsmål frysa penningmedel och andra tillgångar tillhörande terrorister, terroristorganisationer eller andra personer som finansierar terrorism.

| (26a) | Eftersom en mycket stor del av de olagliga penningflödena hamnar i skatteparadis bör unionen öka sina påtryckningar på dessa länder att samarbeta i kampen mot penningtvätt och finansiering av terrorism. [Ändr. 31] |
| --- | --- |

(26a)

Eftersom en mycket stor del av de olagliga penningflödena hamnar i skatteparadis bör unionen öka sina påtryckningar på dessa länder att samarbeta i kampen mot penningtvätt och finansiering av terrorism. [Ändr. 31]

| (27) | Medlemsstaterna bör ha möjlighet att utse ett lämpligt självreglerande organ för de yrken som anges i artikel 2.1.3 a, b och d till det organ som i första hand ska informeras före FIU. Enligt rättspraxis från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna är ett system med primär rapportering till ett självreglerande organ ett viktigt skydd av de grundläggande rättigheterna när det gäller rapporteringskrav på advokater. |
| --- | --- |

(27)

Medlemsstaterna bör ha möjlighet att utse ett lämpligt självreglerande organ för de yrken som anges i artikel 2.1.3 a, b och d till det organ som i första hand ska informeras före FIU. Enligt rättspraxis från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna är ett system med primär rapportering till ett självreglerande organ ett viktigt skydd av de grundläggande rättigheterna när det gäller rapporteringskrav på advokater.

| (28) | Om en medlemsstat beslutar att använda undantagen i artikel 33.2, får den tillåta eller begära att det självreglerande organ som företräder nämnda personer inte tillställer FIU några uppgifter som dessa lämnat under de omständigheter som anges i artikeln. |
| --- | --- |

(28)

Om en medlemsstat beslutar att använda undantagen i artikel 33.2, får den tillåta eller begära att det självreglerande organ som företräder nämnda personer inte tillställer FIU några uppgifter som dessa lämnat under de omständigheter som anges i artikeln.

| (29) | Det finns en rad fall där
  enskilda personer, inbegripet
  anställda
  och företrädare
  som rapporterat sina misstankar om penningtvätt har utsatts för hot eller fientliga åtgärder. Även om detta direktiv inte påverkar medlemsstaternas rättskipning, är denna fråga av största vikt för ett effektivt system för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. Medlemsstaterna bör vara medvetna om problemet och göra vad de kan för att skydda
  enskilda personer, inbegripet
  anställda
  och företrädare,
  från sådana hot eller fientliga åtgärder
  samt från andra former av ogynnsam behandling eller ogynnsamma följder så att det blir lättare för enskilda personer att anmäla misstankar, vilket därmed skulle stärka arbetet med att bekämpa penningtvätt
  . [Ändr. 32] |
| --- | --- |

(29)

Det finns en rad fall där
  enskilda personer, inbegripet
  anställda
  och företrädare
  som rapporterat sina misstankar om penningtvätt har utsatts för hot eller fientliga åtgärder. Även om detta direktiv inte påverkar medlemsstaternas rättskipning, är denna fråga av största vikt för ett effektivt system för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. Medlemsstaterna bör vara medvetna om problemet och göra vad de kan för att skydda
  enskilda personer, inbegripet
  anställda
  och företrädare,
  från sådana hot eller fientliga åtgärder
  samt från andra former av ogynnsam behandling eller ogynnsamma följder så att det blir lättare för enskilda personer att anmäla misstankar, vilket därmed skulle stärka arbetet med att bekämpa penningtvätt
  . [Ändr. 32]

| (30) | Tillämpligt på behandlingen av personuppgifter enligt detta direktiv är Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG (13), införlivat i nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

(30)

Tillämpligt på behandlingen av personuppgifter enligt detta direktiv är Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG (13), införlivat i nationell lagstiftning.

| (30a) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001

   (14)

  bör tillämpas när unionens institutioner och organ behandlar personuppgifter enligt detta direktiv. |
| --- | --- |

(30a)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001

   (14)

  bör tillämpas när unionens institutioner och organ behandlar personuppgifter enligt detta direktiv.

| (31) | Vissa aspekter av direktivets genomförande inbegriper insamling, analys, lagring och spridning av uppgifter. Behandling av personuppgifter bör tillåtas för iakttagandet av detta direktiv, inklusive utförande av kundkontroll, fortlöpande övervakning, undersökning och rapportering av ovanliga och misstänkta transaktioner, fastställande av den faktiska ägaren av en juridisk person eller konstruktion
  , identifiering av en politiskt exponerad person
  , informationsutbyte mellan behöriga myndigheter och mellan finansinstitut
  och ansvariga enheter
  . De personuppgifter som samlas in bör begränsas till vad som är absolut nödvändigt för iakttagandet av detta direktiv och får inte bearbetas ytterligare på ett sätt som strider mot direktiv 95/46/EG. I synnerhet bör ytterligare behandling av personuppgifter för kommersiella ändamål vara strängt förbjuden. [Ändr. 34] |
| --- | --- |

(31)

Vissa aspekter av direktivets genomförande inbegriper insamling, analys, lagring och spridning av uppgifter. Behandling av personuppgifter bör tillåtas för iakttagandet av detta direktiv, inklusive utförande av kundkontroll, fortlöpande övervakning, undersökning och rapportering av ovanliga och misstänkta transaktioner, fastställande av den faktiska ägaren av en juridisk person eller konstruktion
  , identifiering av en politiskt exponerad person
  , informationsutbyte mellan behöriga myndigheter och mellan finansinstitut
  och ansvariga enheter
  . De personuppgifter som samlas in bör begränsas till vad som är absolut nödvändigt för iakttagandet av detta direktiv och får inte bearbetas ytterligare på ett sätt som strider mot direktiv 95/46/EG. I synnerhet bör ytterligare behandling av personuppgifter för kommersiella ändamål vara strängt förbjuden. [Ändr. 34]

| (32) | Samtliga medlemsstater betraktar kampen mot penningtvätt och finansiering av terrorism som en viktig offentlig angelägenhet.
  Det krävs bestämd politisk vilja och samarbete på alla nivåer för att utrota dessa företeelser. [Ändr. 35] |
| --- | --- |

(32)

Samtliga medlemsstater betraktar kampen mot penningtvätt och finansiering av terrorism som en viktig offentlig angelägenhet.
  Det krävs bestämd politisk vilja och samarbete på alla nivåer för att utrota dessa företeelser. [Ändr. 35]

| (32a) | Det är av största vikt att investeringar som samfinansieras från unionsbudgeten uppfyller högsta standarder, i syfte att förhindra ekonomisk brottslighet, inklusive korruption och skatteundandragande. EIB antog därför 2008 interna riktlinjer med titeln ”Policy on preventing and deterring prohibited conduct in European Investment Bank activities” vars rättsliga grund utgörs av artikel 325 i EUF-fördraget, artikel 18 i EIB:s stadga och rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002

   (15)

  . Efter antagandet av denna policy ska EIB anmäla misstankar om eller påstådda fall av penningtvätt som påverkar EIB-stödda projekt, verksamheter och transaktioner till FIU i Luxemburg. [Ändr. 36] |
| --- | --- |

(32a)

Det är av största vikt att investeringar som samfinansieras från unionsbudgeten uppfyller högsta standarder, i syfte att förhindra ekonomisk brottslighet, inklusive korruption och skatteundandragande. EIB antog därför 2008 interna riktlinjer med titeln ”Policy on preventing and deterring prohibited conduct in European Investment Bank activities” vars rättsliga grund utgörs av artikel 325 i EUF-fördraget, artikel 18 i EIB:s stadga och rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002

   (15)

  . Efter antagandet av denna policy ska EIB anmäla misstankar om eller påstådda fall av penningtvätt som påverkar EIB-stödda projekt, verksamheter och transaktioner till FIU i Luxemburg. [Ändr. 36]

| (33) | Detta direktiv påverkar inte skyddet av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete, inklusive bestämmelserna i rambeslut 2008/977/RIF.
  [Ändr. 37] |
| --- | --- |

(33)

Detta direktiv påverkar inte skyddet av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete, inklusive bestämmelserna i rambeslut 2008/977/RIF.
  [Ändr. 37]

| (34) | Den registrerade har rätt att få tillgång till personuppgifter som behandlas inom ramen för detta direktiv. Emellertid skulle effektiv bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism allvarligt undergrävas, om den registrerade fick tillgång till uppgifter i en rapport om en misstänkt transaktion. Det kan därför vara motiverat att begränsa denna rätt i enlighet med artikel 13 i direktiv 95/46/EG.
  Sådana begränsningar måste emellertid vägas upp av beviljandet av effektiva befogenheter för dataskyddsmyndigheterna, inbegripet indirekta åtkomsträttigheter, i enlighet med direktiv 95/46/EG, så att de, antingen på tjänstens vägnar eller på grundval av ett klagomål, kan undersöka problem som uppstått i samband med behandlingen av personuppgifter. Detta bör särskilt inbegripa tillgång till den ansvariga enhetens dataregister. [Ändr. 38] |
| --- | --- |

(34)

Den registrerade har rätt att få tillgång till personuppgifter som behandlas inom ramen för detta direktiv. Emellertid skulle effektiv bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism allvarligt undergrävas, om den registrerade fick tillgång till uppgifter i en rapport om en misstänkt transaktion. Det kan därför vara motiverat att begränsa denna rätt i enlighet med artikel 13 i direktiv 95/46/EG.
  Sådana begränsningar måste emellertid vägas upp av beviljandet av effektiva befogenheter för dataskyddsmyndigheterna, inbegripet indirekta åtkomsträttigheter, i enlighet med direktiv 95/46/EG, så att de, antingen på tjänstens vägnar eller på grundval av ett klagomål, kan undersöka problem som uppstått i samband med behandlingen av personuppgifter. Detta bör särskilt inbegripa tillgång till den ansvariga enhetens dataregister. [Ändr. 38]

| (35) | Detta direktiv omfattar inte personer som endast omvandlar pappersdokument till elektronisk form på grundval av ett kontrakt med ett kredit- eller finansinstitut. Detta gäller även fysiska eller juridiska personer som enbart tillhandahåller kredit- eller finansinstitut meddelanden om överföring av tillgångar eller andra former av stödsystem för detta ändamål eller clearing- och avvecklingssystem. |
| --- | --- |

(35)

Detta direktiv omfattar inte personer som endast omvandlar pappersdokument till elektronisk form på grundval av ett kontrakt med ett kredit- eller finansinstitut. Detta gäller även fysiska eller juridiska personer som enbart tillhandahåller kredit- eller finansinstitut meddelanden om överföring av tillgångar eller andra former av stödsystem för detta ändamål eller clearing- och avvecklingssystem.

| (36) | Penningtvätt och finansiering av terrorism är internationella problem och kampen mot dem bör vara global. Om kredit- och finansinstitut har filialer eller dotterbolag i tredjeländer där lagstiftningen på området är bristfällig, bör dessa tillämpa unionens normer eller, om detta visar sig omöjligt, underrätta de behöriga myndigheterna i sin hemmedlemsstat. Syftet är att undvika att mycket olika normer tillämpas på institutet eller institutets koncern. |
| --- | --- |

(36)

Penningtvätt och finansiering av terrorism är internationella problem och kampen mot dem bör vara global. Om kredit- och finansinstitut har filialer eller dotterbolag i tredjeländer där lagstiftningen på området är bristfällig, bör dessa tillämpa unionens normer eller, om detta visar sig omöjligt, underrätta de behöriga myndigheterna i sin hemmedlemsstat. Syftet är att undvika att mycket olika normer tillämpas på institutet eller institutets koncern.

| (37) | Om

  När så är
  möjligt bör återföring till ansvariga enheter ske om hur de rapporter om misstänkta transaktioner som dessa lagt fram har använts och följts upp. För att detta ska kunna ske och för att kunna utvärdera effektiviteten hos de nationella systemen för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, bör medlemsstaterna föra statistik på området och söka förbättra denna. För högre kvalitet och ökad konsekvens när det gäller på unionsnivå insamlade statistiska uppgifter bör kommissionen fortlöpande följa kampen i unionen mot penningtvätt och finansiering av terrorism och offentliggöra regelbundna översikter
  , inklusive en utvärdering av de nationella riskbedömningarna. Kommissionen bör genomföra den första bedömningen av detta slag inom ett år efter det att detta direktiv har trätt i kraft. [Ändr. 39] |
| --- | --- |

(37)

Om

  När så är
  möjligt bör återföring till ansvariga enheter ske om hur de rapporter om misstänkta transaktioner som dessa lagt fram har använts och följts upp. För att detta ska kunna ske och för att kunna utvärdera effektiviteten hos de nationella systemen för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, bör medlemsstaterna föra statistik på området och söka förbättra denna. För högre kvalitet och ökad konsekvens när det gäller på unionsnivå insamlade statistiska uppgifter bör kommissionen fortlöpande följa kampen i unionen mot penningtvätt och finansiering av terrorism och offentliggöra regelbundna översikter
  , inklusive en utvärdering av de nationella riskbedömningarna. Kommissionen bör genomföra den första bedömningen av detta slag inom ett år efter det att detta direktiv har trätt i kraft. [Ändr. 39]

| (37a) | Medlemsstaterna bör inte bara se till att de ansvariga enheterna följer de relevanta bestämmelserna och riktlinjerna, utan bör också ha system som faktiskt minimerar risken för penningtvätt inom dessa enheter. [Ändr. 40] |
| --- | --- |

(37a)

Medlemsstaterna bör inte bara se till att de ansvariga enheterna följer de relevanta bestämmelserna och riktlinjerna, utan bör också ha system som faktiskt minimerar risken för penningtvätt inom dessa enheter. [Ändr. 40]

| (37b) | För att kunna utvärdera effektiviteten hos de nationella systemen för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism bör medlemsstaterna föra och förbättra statistiken på detta område. För att höja kvaliteten på och öka konsekvensen i de statistiska uppgifter som samlas in på unionsnivå bör kommissionen fortlöpande följa kampen i unionen mot penningtvätt och finansiering av terrorism och offentliggöra regelbundna översikter. [Ändr. 41] |
| --- | --- |

(37b)

För att kunna utvärdera effektiviteten hos de nationella systemen för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism bör medlemsstaterna föra och förbättra statistiken på detta område. För att höja kvaliteten på och öka konsekvensen i de statistiska uppgifter som samlas in på unionsnivå bör kommissionen fortlöpande följa kampen i unionen mot penningtvätt och finansiering av terrorism och offentliggöra regelbundna översikter. [Ändr. 41]

| (38) | När det gäller valutaväxlingskontor, leverantörer av tjänster till stiftelser eller bolag eller tillhandahållare av speltjänster, bör behöriga myndigheter se till att de personer som faktiskt leder sådana enheters verksamhet samt de faktiska ägarna är lämpade. Kriterierna för att avgöra om en person är lämplig bör åtminstone avspegla behovet av att skydda dessa enheter från att missbrukas av sina förvaltare eller verkliga huvudmän i kriminella syften. |
| --- | --- |

(38)

När det gäller valutaväxlingskontor, leverantörer av tjänster till stiftelser eller bolag eller tillhandahållare av speltjänster, bör behöriga myndigheter se till att de personer som faktiskt leder sådana enheters verksamhet samt de faktiska ägarna är lämpade. Kriterierna för att avgöra om en person är lämplig bör åtminstone avspegla behovet av att skydda dessa enheter från att missbrukas av sina förvaltare eller verkliga huvudmän i kriminella syften.

| (39) | Samordning och samarbete mellan medlemsstaternas finansunderrättelseenheter är av största vikt, eftersom penningtvätt och finansiering av terrorism är gränsöverskridande. Sådant samarbete har hittills bara tagits upp i rådets beslut 2000/642/RIF (16). För att säkerställa bättre samordning och samarbete mellan finansunderrättelseenheter, och särskilt se till att rapporter om misstänkta transaktioner tillställs FIU i den medlemsstat där de kan vara till störst nytta, bör detta direktiv kompletteras med mer detaljerade och uppdaterade bestämmelser. |
| --- | --- |

(39)

Samordning och samarbete mellan medlemsstaternas finansunderrättelseenheter är av största vikt, eftersom penningtvätt och finansiering av terrorism är gränsöverskridande. Sådant samarbete har hittills bara tagits upp i rådets beslut 2000/642/RIF (16). För att säkerställa bättre samordning och samarbete mellan finansunderrättelseenheter, och särskilt se till att rapporter om misstänkta transaktioner tillställs FIU i den medlemsstat där de kan vara till störst nytta, bör detta direktiv kompletteras med mer detaljerade och uppdaterade bestämmelser.

| (40) | För att hantera att penningtvätt och finansiering av terrorism är gränsöverskridande, är det särskilt viktigt att förbättra informationsutbytet mellan finansunderrättelseenheter i EU. Medlemsstaterna bör uppmuntra användning av säkert

  säkra resurser för
  informationsutbyte, särskilt det decentraliserade datornätverket FIU.net och den teknik detta

  sådana resurser
  erbjuder. [Ändr. 42] |
| --- | --- |

(40)

För att hantera att penningtvätt och finansiering av terrorism är gränsöverskridande, är det särskilt viktigt att förbättra informationsutbytet mellan finansunderrättelseenheter i EU. Medlemsstaterna bör uppmuntra användning av säkert

  säkra resurser för
  informationsutbyte, särskilt det decentraliserade datornätverket FIU.net och den teknik detta

  sådana resurser
  erbjuder. [Ändr. 42]

| (41) | Bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism är så viktig att medlemsstaterna måste i sin lagstiftning fastställa effektiva, proportionerliga och avskräckande påföljder mot bristande uppfyllelse av de nationella bestämmelser som antas enligt detta direktiv. Medlemsstater har för närvarande en rad olika administrativa åtgärder och påföljder mot överträdelser av de viktigaste förebyggande åtgärderna. Denna mångfald kan vara till förfång för kampen mot penningtvätt och finansiering av terrorism och unionens motåtgärder riskerar att fragmenteras. Detta direktiv bör därför innehålla en rad administrativa åtgärder och påföljder som medlemsstaterna kan tillämpa vid systematiska överträdelser av kraven på kundkontroll, registerhållning, rapportering av misstänkta transaktioner och interna kontroller av ansvariga enheter. Spännvidden bör vara så stor att medlemsstaterna och behöriga myndigheter kan beakta skillnaderna mellan ansvariga enheter, när det gäller storlek, egenskaper
  , risknivå
  och verksamhetsområden, särskilt skillnaderna mellan finansinstitut och andra ansvariga enheter. Vid tillämpningen av detta direktiv bör medlemsstaterna se till att införandet av administrativa åtgärder och påföljder i enlighet med direktivet och av straffrättsliga påföljder i enlighet med nationell lagstiftning inte strider mot ne bis in idem-principen (icke två gånger för samma sak). [Ändr. 43] |
| --- | --- |

(41)

Bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism är så viktig att medlemsstaterna måste i sin lagstiftning fastställa effektiva, proportionerliga och avskräckande påföljder mot bristande uppfyllelse av de nationella bestämmelser som antas enligt detta direktiv. Medlemsstater har för närvarande en rad olika administrativa åtgärder och påföljder mot överträdelser av de viktigaste förebyggande åtgärderna. Denna mångfald kan vara till förfång för kampen mot penningtvätt och finansiering av terrorism och unionens motåtgärder riskerar att fragmenteras. Detta direktiv bör därför innehålla en rad administrativa åtgärder och påföljder som medlemsstaterna kan tillämpa vid systematiska överträdelser av kraven på kundkontroll, registerhållning, rapportering av misstänkta transaktioner och interna kontroller av ansvariga enheter. Spännvidden bör vara så stor att medlemsstaterna och behöriga myndigheter kan beakta skillnaderna mellan ansvariga enheter, när det gäller storlek, egenskaper
  , risknivå
  och verksamhetsområden, särskilt skillnaderna mellan finansinstitut och andra ansvariga enheter. Vid tillämpningen av detta direktiv bör medlemsstaterna se till att införandet av administrativa åtgärder och påföljder i enlighet med direktivet och av straffrättsliga påföljder i enlighet med nationell lagstiftning inte strider mot ne bis in idem-principen (icke två gånger för samma sak). [Ändr. 43]

| (42) | Tekniska standarder för finansiella tjänster bör trygga en konsekvent harmonisering och ett adekvat skydd för insättare, investerare och konsumenter i hela unionen. Det skulle vara ändamålsenligt och lämpligt att de europeiska tillsynsmyndigheterna med sin mycket specialiserade sakkunskap åläggs att för kommissionen utarbeta utkast till tekniska standarder för tillsyn och genomförande som inte inbegriper politiska val. |
| --- | --- |

(42)

Tekniska standarder för finansiella tjänster bör trygga en konsekvent harmonisering och ett adekvat skydd för insättare, investerare och konsumenter i hela unionen. Det skulle vara ändamålsenligt och lämpligt att de europeiska tillsynsmyndigheterna med sin mycket specialiserade sakkunskap åläggs att för kommissionen utarbeta utkast till tekniska standarder för tillsyn och genomförande som inte inbegriper politiska val.

| (42a) | För att de behöriga myndigheterna och ansvariga enheterna ska kunna göra bättre utvärderingar av de risker som vissa transaktioner för med sig bör kommissionen utarbeta en förteckning över de jurisdiktioner utanför unionen som har infört liknande regler och bestämmelser som de som fastställs i detta direktiv. [Ändr. 44] |
| --- | --- |

(42a)

För att de behöriga myndigheterna och ansvariga enheterna ska kunna göra bättre utvärderingar av de risker som vissa transaktioner för med sig bör kommissionen utarbeta en förteckning över de jurisdiktioner utanför unionen som har infört liknande regler och bestämmelser som de som fastställs i detta direktiv. [Ändr. 44]

| (43) | De förslag om tekniska standarder som de europeiska tillsynsmyndigheterna utarbetar i enlighet med artikel 42 i detta direktiv bör kommissionen anta genom delegerade akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget och i enlighet med artiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1093/2010, (EU) nr 1094/2010 och (EU) nr 1095/2010. |
| --- | --- |

(43)

De förslag om tekniska standarder som de europeiska tillsynsmyndigheterna utarbetar i enlighet med artikel 42 i detta direktiv bör kommissionen anta genom delegerade akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget och i enlighet med artiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1093/2010, (EU) nr 1094/2010 och (EU) nr 1095/2010.

| (44) | De mycket omfattande ändringar som krävs av direktiven 2005/60/EG och 2006/70/EG gör att dessa bör slås samman och ersättas för klarhetens och enhetlighetens skull. |
| --- | --- |

(44)

De mycket omfattande ändringar som krävs av direktiven 2005/60/EG och 2006/70/EG gör att dessa bör slås samman och ersättas för klarhetens och enhetlighetens skull.

| (45) | Eftersom målet för detta direktiv, nämligen att skydda det finansiella systemet genom att förebygga, utreda och uppdaga penningtvätt och finansiering av terrorism, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, eftersom enskilda åtgärder som vidtas av medlemsstaterna för att skydda sina finansiella system är oförenliga med den inre marknadens funktion och med föreskrifterna i rättsstatsprincipen och EU:s offentliga politik och på grund av åtgärdernas omfattning och verkningar därför bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen enligt artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(45)

Eftersom målet för detta direktiv, nämligen att skydda det finansiella systemet genom att förebygga, utreda och uppdaga penningtvätt och finansiering av terrorism, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, eftersom enskilda åtgärder som vidtas av medlemsstaterna för att skydda sina finansiella system är oförenliga med den inre marknadens funktion och med föreskrifterna i rättsstatsprincipen och EU:s offentliga politik och på grund av åtgärdernas omfattning och verkningar därför bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen enligt artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (46) | I detta direktiv respekteras de grundläggande rättigheter och iakttas de principer som erkänns i stadgan, framför allt respekten för privat- och familjeliv,
  presumtionen för oskuld,
  rätten till skydd av personuppgifter, näringsfriheten, förbudet mot diskriminering och rätten till ett effektivt rättsmedel och till försvar. [Ändr. 45] |
| --- | --- |

(46)

I detta direktiv respekteras de grundläggande rättigheter och iakttas de principer som erkänns i stadgan, framför allt respekten för privat- och familjeliv,
  presumtionen för oskuld,
  rätten till skydd av personuppgifter, näringsfriheten, förbudet mot diskriminering och rätten till ett effektivt rättsmedel och till försvar. [Ändr. 45]

| (47) | I linje med artikel 21 i stadgan som förbjuder all diskriminering, måste medlemsstaterna säkerställa att detta direktiv utan diskriminering genomförs vid riskbedömningar inom ramen för kundkontroll. |
| --- | --- |

(47)

I linje med artikel 21 i stadgan som förbjuder all diskriminering, måste medlemsstaterna säkerställa att detta direktiv utan diskriminering genomförs vid riskbedömningar inom ramen för kundkontroll.

| (48) | I enlighet med medlemsstaternas och kommissionens gemensamma politiska förklaring av den 28 september 2011 om förklarande dokument, har medlemsstaterna åtagit sig att i motiverade fall låta anmälan av införlivandeåtgärder åtföljas av en eller flera dokument som förklarar förhållandet mellan ett direktivs olika delar och motsvarande delar i nationella införlivandeinstrument. Med avseende på detta direktiv anser lagstiftaren att det är berättigat att översända sådana dokument. |
| --- | --- |

(48)

I enlighet med medlemsstaternas och kommissionens gemensamma politiska förklaring av den 28 september 2011 om förklarande dokument, har medlemsstaterna åtagit sig att i motiverade fall låta anmälan av införlivandeåtgärder åtföljas av en eller flera dokument som förklarar förhållandet mellan ett direktivs olika delar och motsvarande delar i nationella införlivandeinstrument. Med avseende på detta direktiv anser lagstiftaren att det är berättigat att översända sådana dokument.

| (48a) | Vid tillämpningen av detta direktiv eller nationell lagstiftning som införlivar direktivet omfattas medlemsstaterna och de ansvariga enheterna av direktiv 2000/43/EG

   (17)
  . [Ändr. 46] |
| --- | --- |

(48a)

Vid tillämpningen av detta direktiv eller nationell lagstiftning som införlivar direktivet omfattas medlemsstaterna och de ansvariga enheterna av direktiv 2000/43/EG

   (17)
  . [Ändr. 46]

| (48b) | Europeiska datatillsynsmannens avgav ett yttrande den 4 juli 2013 (18), |
| --- | --- |

(48b)

Europeiska datatillsynsmannens avgav ett yttrande den 4 juli 2013 (18),

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

AVSNITT 1

SYFTE, TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH DEFINITIONER

Artikel 1

1.   Medlemsstaterna ska förbjuda penningtvätt och finansiering av terrorism.

2.   I detta direktiv avses följande med uppsåtlig penningtvätt:

| (a) | Omvandling eller överföring av egendom, i vetskap om att den härrör från brott eller från medverkan till brott, i syfte att dölja eller skyla egendomens olagliga ursprung
  eller att undgå frysning eller förverkandebeslut
  eller att bistå personer som är inblandade i sådan verksamhet att undandra sig de rättsliga påföljderna. [Ändr. 47] |
| --- | --- |

(a)

Omvandling eller överföring av egendom, i vetskap om att den härrör från brott eller från medverkan till brott, i syfte att dölja eller skyla egendomens olagliga ursprung
  eller att undgå frysning eller förverkandebeslut
  eller att bistå personer som är inblandade i sådan verksamhet att undandra sig de rättsliga påföljderna. [Ändr. 47]

| (b) | Hemlighållande eller döljande av en viss egendoms rätta beskaffenhet eller ursprung, av dess belägenhet, av förfogandet över den, av dess förflyttning, av de rättigheter som är knutna till den, eller av äganderätten till den, i vetskap om att egendomen härrör från brott eller från medverkan till brott. |
| --- | --- |

(b)

Hemlighållande eller döljande av en viss egendoms rätta beskaffenhet eller ursprung, av dess belägenhet, av förfogandet över den, av dess förflyttning, av de rättigheter som är knutna till den, eller av äganderätten till den, i vetskap om att egendomen härrör från brott eller från medverkan till brott.

| (c) | Förvärv, innehav eller nyttjande av egendom, i vetskap om att den vid tiden för mottagandet härrörde från brott eller från medverkan till brott. |
| --- | --- |

(c)

Förvärv, innehav eller nyttjande av egendom, i vetskap om att den vid tiden för mottagandet härrörde från brott eller från medverkan till brott.

| (d) | Medverkan till, överenskommelse om att utföra, försök och medhjälp till, främjande och underlättande av någon av de gärningar som avses i leden a, b och c samt rådgivning för utförandet av dem. |
| --- | --- |

(d)

Medverkan till, överenskommelse om att utföra, försök och medhjälp till, främjande och underlättande av någon av de gärningar som avses i leden a, b och c samt rådgivning för utförandet av dem.

3.   Som penningtvätt ska även sådana fall betraktas där gärningarna som frambragt den egendom som ska tvättas begåtts i en annan medlemsstat eller i tredjeland.

4.   I detta direktiv avses följande med finansiering av terrorism: allt direkt eller indirekt tillhandahållande av eller all direkt eller indirekt insamling av tillgångar i syfte att de ska användas eller med vetskap om att de är avsedda att användas för att begå de brott som avses i artiklarna 1–4 i rådets rambeslut 2002/475/RIF (19), ändrat genom rådets rambeslut 2008/919/RIF (20).

5.   Vetskap, uppsåt eller ändamål som utgör rekvisit för de handlingar som avses i punkterna 2 och 4 får härledas ur objektiva, faktiska omständigheter.

Artikel 2

1.   Detta direktiv ska omfatta följande ansvariga enheter:

| (1) | Kreditinstitut. |
| --- | --- |

(1)

Kreditinstitut.

| (2) | Finansinstitut. |
| --- | --- |

(2)

Finansinstitut.

| (3) | Följande juridiska eller fysiska personer vid bedrivandet av deras yrkesmässiga verksamhet:






  (a) | Revisorer, externa revisorer och skatterådgivare. |
| --- | --- | --- |

(3)

Följande juridiska eller fysiska personer vid bedrivandet av deras yrkesmässiga verksamhet:

(a)

Revisorer, externa revisorer och skatterådgivare.

| (b) | Notarier och andra oberoende jurister, när de på en klients vägnar och för dennes räkning deltar i finansiella transaktioner eller fastighetstransaktioner eller bistår vid planering eller utförande av transaktioner för dennes räkning i samband med






  i) | köp och försäljning av fastigheter eller företag, |
| --- | --- | --- |

(b)

Notarier och andra oberoende jurister, när de på en klients vägnar och för dennes räkning deltar i finansiella transaktioner eller fastighetstransaktioner eller bistår vid planering eller utförande av transaktioner för dennes räkning i samband med

i)

köp och försäljning av fastigheter eller företag,

| ii) | förvaltning av en klients pengar, värdepapper eller andra tillgångar, |
| --- | --- |

ii)

förvaltning av en klients pengar, värdepapper eller andra tillgångar,

| iii) | öppnande eller förvaltning av bank-, spar- eller värdepapperskonton, |
| --- | --- |

iii)

öppnande eller förvaltning av bank-, spar- eller värdepapperskonton,

| iv) | säkerställande av kapital för att bilda, driva eller leda företag, |
| --- | --- |

iv)

säkerställande av kapital för att bilda, driva eller leda företag,

| v) | bildande, drift eller ledning av
  truster,
  stiftelser,
  ömsesidiga bolag,
  bolag eller liknande strukturer. [Ändr. 48] |
| --- | --- |

v)

bildande, drift eller ledning av
  truster,
  stiftelser,
  ömsesidiga bolag,
  bolag eller liknande strukturer. [Ändr. 48]

| (c) | Tillhandahållare av tjänster till andra stiftelser eller bolag än i punkt a eller b. |
| --- | --- |

(c)

Tillhandahållare av tjänster till andra stiftelser eller bolag än i punkt a eller b.

| (d) | Fastighetsmäklare, inbegripet hyresförmedlare
  , såvida de medverkar i finansiella transaktioner
  . [Ändr. 49] |
| --- | --- |

(d)

Fastighetsmäklare, inbegripet hyresförmedlare
  , såvida de medverkar i finansiella transaktioner
  . [Ändr. 49]

| (e) | Andra fysiska eller juridiska personer som handlar med varor
  eller tjänster
  , om betalt eller mottaget belopp är minst 7 500 EUR i kontanter, oavsett om transaktionen utförs vid ett tillfälle eller flera tillfällen som förefaller ha samband. [Ändr. 50] |
| --- | --- |

(e)

Andra fysiska eller juridiska personer som handlar med varor
  eller tjänster
  , om betalt eller mottaget belopp är minst 7 500 EUR i kontanter, oavsett om transaktionen utförs vid ett tillfälle eller flera tillfällen som förefaller ha samband. [Ändr. 50]

| (f) | Tillhandahållare av speltjänster. |
| --- | --- |

(f)

Tillhandahållare av speltjänster.

2.   Medlemsstaterna får besluta att fysiska och juridiska personer som endast tillfälligt eller i mycket begränsad omfattning bedriver finansiell verksamhet, där det föreligger liten risk för penningtvätt eller finansiering av terrorism, inte ska omfattas av detta direktiv, om den juridiska eller fysiska personen uppfyller samtliga följande kriterier:

| (a) | Den finansiella verksamheten är begränsad i absoluta termer. |
| --- | --- |

(a)

Den finansiella verksamheten är begränsad i absoluta termer.

| (b) | Den finansiella verksamheten är begränsad när det gäller transaktioner. |
| --- | --- |

(b)

Den finansiella verksamheten är begränsad när det gäller transaktioner.

| (c) | Den finansiella verksamheten är inte huvudverksamheten. |
| --- | --- |

(c)

Den finansiella verksamheten är inte huvudverksamheten.

| (d) | Den finansiella verksamheten är en biverksamhet och direkt knuten till huvudverksamheten. |
| --- | --- |

(d)

Den finansiella verksamheten är en biverksamhet och direkt knuten till huvudverksamheten.

| (e) | Huvudverksamheten är inte en verksamhet som avses i punkt 1, med undantag av den verksamhet som avses i punkt 1.3 e. |
| --- | --- |

(e)

Huvudverksamheten är inte en verksamhet som avses i punkt 1, med undantag av den verksamhet som avses i punkt 1.3 e.

| (f) | Den finansiella verksamheten avser endast huvudverksamhetens kunder och är inte allmänt tillgänglig för allmänheten. |
| --- | --- |

(f)

Den finansiella verksamheten avser endast huvudverksamhetens kunder och är inte allmänt tillgänglig för allmänheten.

Det första stycket ska inte tillämpas på juridiska eller fysiska personer som bedriver penningöverföring i den mening som avses i artikel 4.13 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/64/EG (21).

3.   Vid tillämpningen av punkt 2 a ska medlemsstaterna kräva att den finansiella verksamhetens totala omsättning inte får överstiga ett tillräckligt lågt tröskelvärde. Detta tröskelvärde ska fastställas på nationell nivå och bero av typen av finansiell verksamhet.

4.   Vid tillämpningen av punkt 2 b ska medlemsstaterna tillämpa ett högsta tröskelvärde per kund och transaktion, oavsett om transaktionen genomförs vid ett tillfälle eller flera tillfällen som förefaller ha samband. Detta tröskelvärde ska fastställas på nationell nivå och bero av typen av finansiell verksamhet. Det ska vara tillräckligt lågt för att säkerställa att den berörda transaktionstypen är en opraktisk och ineffektiv metod för penningtvätt eller finansiering av terrorism och det får inte överstiga 1 000 EUR.

5.   Vid tillämpningen av punkt 2 c ska medlemsstaterna kräva att den finansiella verksamhetens omsättning inte överstiger 5 % av den berörda juridiska eller fysiska personens totala omsättning.

6.   När man vid tillämpningen av denna artikel bedömer risken för penningtvätt eller finansiering av terrorism, ska medlemsstaterna särskilt beakta finansiell verksamhet vars natur gör att den med särskilt stor sannolikhet torde användas eller missbrukas för penningtvätt eller för finansiering av terrorism.

7.   Vid varje beslut som fattas vid tillämpningen av denna artikel ska motiven till det anges. Medlemsstaterna ska föreskriva möjligheten att återkalla beslutet, om omständigheterna skulle förändras.

8.   Medlemsstaterna ska upprätta ett riskbaserat övervakningssystem eller vidta andra lämpliga åtgärder, för att se till att undantag som beviljas genom beslut enligt denna artikel inte missbrukas.

Artikel 3

I detta direktiv gäller följande definitioner:

| 1) | ”kreditinstitut”: kreditinstitut enligt definitionen i artikel 4.1.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (22), inbegripet filialer enligt artikel 4.1.17 i den förordningen till kreditinstitut inom unionen, oavsett om huvudkontoret är beläget inom unionen eller i ett tredjeland. |
| --- | --- |

1)

”kreditinstitut”: kreditinstitut enligt definitionen i artikel 4.1.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (22), inbegripet filialer enligt artikel 4.1.17 i den förordningen till kreditinstitut inom unionen, oavsett om huvudkontoret är beläget inom unionen eller i ett tredjeland.

| 2) | ”finansinstitut”:






  a) | Företag som inte är kreditinstitut och vars huvudsakliga verksamhet består i att bedriva en eller flera av de verksamheter som är upptagna i punkterna 2–12 och 14–15 i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU (23), inbegripet valutaväxlingskontor (”bureaux de change”). |
| --- | --- | --- |

2)

”finansinstitut”:

a)

Företag som inte är kreditinstitut och vars huvudsakliga verksamhet består i att bedriva en eller flera av de verksamheter som är upptagna i punkterna 2–12 och 14–15 i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU (23), inbegripet valutaväxlingskontor (”bureaux de change”).

| b) | Försäkringsföretag som är vederbörligen auktoriserade i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG (24), om företaget bedriver verksamhet som omfattas av det direktivet. |
| --- | --- |

b)

Försäkringsföretag som är vederbörligen auktoriserade i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG (24), om företaget bedriver verksamhet som omfattas av det direktivet.

| c) | Värdepappersföretag enligt definitionen i artikel 4.1.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU (25). |
| --- | --- |

c)

Värdepappersföretag enligt definitionen i artikel 4.1.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU (25).

| d) | Företag för kollektiva investeringar som saluför sina andelar eller aktier. |
| --- | --- |

d)

Företag för kollektiva investeringar som saluför sina andelar eller aktier.

| e) | Försäkringsförmedlare enligt definitionen i artikel 2.5 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/92/EG (26), med undantag för förmedlare enligt artikel 2.7 i det direktivet när de förmedlar livförsäkringar eller andra investeringsrelaterade tjänster. |
| --- | --- |

e)

Försäkringsförmedlare enligt definitionen i artikel 2.5 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/92/EG (26), med undantag för förmedlare enligt artikel 2.7 i det direktivet när de förmedlar livförsäkringar eller andra investeringsrelaterade tjänster.

| f) | Filialer till finansiella institut som avses i leden a–e som är belägna i unionen, oavsett om derashuvudkontor är beläget inom unionen eller i ett tredjeland. |
| --- | --- |

f)

Filialer till finansiella institut som avses i leden a–e som är belägna i unionen, oavsett om derashuvudkontor är beläget inom unionen eller i ett tredjeland.

| 3) | ”egendom”: alla slags tillgångar, fysiska eller icke fysiska, fasta eller lösa, materiella eller immateriella, samt juridiska dokument eller instrument, även i elektronisk eller digital form, som styrker äganderätten till eller rättigheter knutna till sådana tillgångar. |
| --- | --- |

3)

”egendom”: alla slags tillgångar, fysiska eller icke fysiska, fasta eller lösa, materiella eller immateriella, samt juridiska dokument eller instrument, även i elektronisk eller digital form, som styrker äganderätten till eller rättigheter knutna till sådana tillgångar.

| 4) | ”brottsliga handlingar”: alla former av kriminell inblandning i följande grova brott:






  a) | Handlingar enligt definitionerna i artiklarna 1–4 i rambeslut 2002/475/RIF, ändrat genom rambeslut 2008/919/RIF. |
| --- | --- | --- |

4)

”brottsliga handlingar”: alla former av kriminell inblandning i följande grova brott:

a)

Handlingar enligt definitionerna i artiklarna 1–4 i rambeslut 2002/475/RIF, ändrat genom rambeslut 2008/919/RIF.

| b) | Samtliga brott som avses i artikel 3.1 a i 1988 års FN-konvention mot olaglig hantering av narkotika och psykotropa ämnen. |
| --- | --- |

b)

Samtliga brott som avses i artikel 3.1 a i 1988 års FN-konvention mot olaglig hantering av narkotika och psykotropa ämnen.

| c) | Handlingar som utförs av kriminella organisationer enligt definitionen i artikel 1 i rådets gemensamma åtgärd 98/733/RIF (27). |
| --- | --- |

c)

Handlingar som utförs av kriminella organisationer enligt definitionen i artikel 1 i rådets gemensamma åtgärd 98/733/RIF (27).

| d) | Bedrägerier som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen, åtminstone allvarliga fall, enligt definitionen i artiklarna 1.1 och 2 i konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (28). |
| --- | --- |

d)

Bedrägerier som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen, åtminstone allvarliga fall, enligt definitionen i artiklarna 1.1 och 2 i konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (28).

| e) | Korruption. |
| --- | --- |

e)

Korruption.

| f) | Alla överträdelser

  brott
  , inbegripet skattebrott gällande direkta och indirekta skatter som är belagda med frihetsstraff eller annan frihetsberövande åtgärd med en lägsta straffsats på mer än ett år, eller i de medlemsstater som har en minimitröskel för brott i sitt rättssystem, alla brott som är belagda med frihetsstraff eller frihetsberövande åtgärd med en lägsta straffsats på mer än sex månader. [Ändr. 52] |
| --- | --- |

f)

Alla överträdelser

  brott
  , inbegripet skattebrott gällande direkta och indirekta skatter som är belagda med frihetsstraff eller annan frihetsberövande åtgärd med en lägsta straffsats på mer än ett år, eller i de medlemsstater som har en minimitröskel för brott i sitt rättssystem, alla brott som är belagda med frihetsstraff eller frihetsberövande åtgärd med en lägsta straffsats på mer än sex månader. [Ändr. 52]

| 4a) | ”självreglerande organ”: ett organ som har befogenhet, erkänd i nationell rätt, att fastställa skyldigheter och bestämmelser för en viss yrkeskår eller en särskild ekonomisk verksamhet, som fysiska eller juridiska personer inom denna kår eller verksamhet måste följa. [Ändr. 53] |
| --- | --- |

4a)

”självreglerande organ”: ett organ som har befogenhet, erkänd i nationell rätt, att fastställa skyldigheter och bestämmelser för en viss yrkeskår eller en särskild ekonomisk verksamhet, som fysiska eller juridiska personer inom denna kår eller verksamhet måste följa. [Ändr. 53]

| 5) | ”faktisk ägare”: alla fysiska personer som ytterst äger eller kontrollerar kunden och/eller den fysiska person för vars räkning en transaktion eller en aktivitet utförs. Den faktiska ägaren ska åtminstone avse följande:






  a) | När det gäller juridiska personer:






  i) | Fysiska personer som ytterst äger eller kontrollerar en juridisk enhet genom direkt eller indirekt ägande eller kontroll över en tillräcklig andel av aktierna eller rösträtter i denna, bland annat genom innehav av innehavaraktier, dock ej bolag noterade på en reglerad marknad som omfattas av informationsskyldighet enligt unionsrätten eller enligt motsvarande internationella normer.
  En andel

  fysisk persons aktieinnehav
  på 25 % + 1 aktie ska utgöra

  utgör under alla omständigheter
  ett bevis på ägande eller kontroll genom aktieinnehav när det gäller allt direkt och indirekt ägande.
  Ett aktieinnehav på 25 % + 1 aktie i kunden som innehas av en juridisk person, som står under en eller flera fysiska personers kontroll, eller av flera juridiska personer, som står under samma fysiska persons kontroll, ska utgöra en indikation på indirekt ägande. Begreppet kontroll ska bl.a. fastställas i enlighet med kriterierna i artikel 22.1–22.5 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU

   (29)

  . Detta ska dock inte påverka medlemsstaternas rätt att besluta att en lägre andel kan vara ett bevis på ägande eller kontroll. |
| --- | --- | --- | --- |

5)

”faktisk ägare”: alla fysiska personer som ytterst äger eller kontrollerar kunden och/eller den fysiska person för vars räkning en transaktion eller en aktivitet utförs. Den faktiska ägaren ska åtminstone avse följande:

a)

När det gäller juridiska personer:

i)

Fysiska personer som ytterst äger eller kontrollerar en juridisk enhet genom direkt eller indirekt ägande eller kontroll över en tillräcklig andel av aktierna eller rösträtter i denna, bland annat genom innehav av innehavaraktier, dock ej bolag noterade på en reglerad marknad som omfattas av informationsskyldighet enligt unionsrätten eller enligt motsvarande internationella normer.

En andel

  fysisk persons aktieinnehav
  på 25 % + 1 aktie ska utgöra

  utgör under alla omständigheter
  ett bevis på ägande eller kontroll genom aktieinnehav när det gäller allt direkt och indirekt ägande.
  Ett aktieinnehav på 25 % + 1 aktie i kunden som innehas av en juridisk person, som står under en eller flera fysiska personers kontroll, eller av flera juridiska personer, som står under samma fysiska persons kontroll, ska utgöra en indikation på indirekt ägande. Begreppet kontroll ska bl.a. fastställas i enlighet med kriterierna i artikel 22.1–22.5 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU

   (29)

  . Detta ska dock inte påverka medlemsstaternas rätt att besluta att en lägre andel kan vara ett bevis på ägande eller kontroll.

| ii) | Vid tvivel på att de personer som avses i punkt

  led
  i är verkliga ägare
  , eller om ingen person som avses i led i kan identifieras efter det att alla nödvändiga åtgärder har vidtagits
  , de fysiska personer som
  på annat sätt
  utövar kontroll över en juridisk enhets ledning
  , vilket kan inbegripa personer i företagsledningen
  . |
| --- | --- |

ii)

Vid tvivel på att de personer som avses i punkt

  led
  i är verkliga ägare
  , eller om ingen person som avses i led i kan identifieras efter det att alla nödvändiga åtgärder har vidtagits
  , de fysiska personer som
  på annat sätt
  utövar kontroll över en juridisk enhets ledning
  , vilket kan inbegripa personer i företagsledningen
  .

| iia) | Om ingen fysisk person identifieras enligt led i eller ii, den eller de fysiska personer som innehar en ledande tjänstemannabefattning, varvid de ansvariga enheterna ska dokumentera de åtgärder som vidtas för att identifiera det verkliga ägandet enligt led i och ii, i syfte att bevisa att det är omöjligt att identifiera sådana personer. |
| --- | --- |

iia)

Om ingen fysisk person identifieras enligt led i eller ii, den eller de fysiska personer som innehar en ledande tjänstemannabefattning, varvid de ansvariga enheterna ska dokumentera de åtgärder som vidtas för att identifiera det verkliga ägandet enligt led i och ii, i syfte att bevisa att det är omöjligt att identifiera sådana personer.

| b) | När det gäller juridiska enheter, exempelvis stiftelser, och juridiska konstruktioner, exempelvis stiftelser

  truster eller ömsesidiga bolag
  , som förvaltar och fördelar medel:






  i) | De fysiska personer som utövar kontroll över minst 25 % av tillgångarna i en juridisk konstruktion eller enhet, och |
| --- | --- | --- |

b)

När det gäller juridiska enheter, exempelvis stiftelser, och juridiska konstruktioner, exempelvis stiftelser

  truster eller ömsesidiga bolag
  , som förvaltar och fördelar medel:

i)

De fysiska personer som utövar kontroll över minst 25 % av tillgångarna i en juridisk konstruktion eller enhet, och

| ii) | om de framtida förmånstagarna redan har fastställts, de fysiska personer som är förmånstagare med avseende på minst 25 % av tillgångarna i en juridisk konstruktion eller juridisk enhet, eller |
| --- | --- |

ii)

om de framtida förmånstagarna redan har fastställts, de fysiska personer som är förmånstagare med avseende på minst 25 % av tillgångarna i en juridisk konstruktion eller juridisk enhet, eller

| iii) | om de enskilda personer ännu inte har fastställts som är förmånstagare med avseende på den juridiska konstruktionen eller enheten, de personer för vilka den juridiska konstruktionen eller enheten främst har inrättats eller verkar; för stiftelsers

  trusters
  förmånstagare som särskiljs genom egenskaper eller klass ska ansvariga enheter inhämta nöjaktig information om förmånstagarna så att de kan fastställa dessas identitet när utbetalning ska ske eller när förmånstagarna avser att hävda förvärvade rättigheter. |
| --- | --- |

iii)

om de enskilda personer ännu inte har fastställts som är förmånstagare med avseende på den juridiska konstruktionen eller enheten, de personer för vilka den juridiska konstruktionen eller enheten främst har inrättats eller verkar; för stiftelsers

  trusters
  förmånstagare som särskiljs genom egenskaper eller klass ska ansvariga enheter inhämta nöjaktig information om förmånstagarna så att de kan fastställa dessas identitet när utbetalning ska ske eller när förmånstagarna avser att hävda förvärvade rättigheter.

| iiia) | när det gäller truster, stiftarens, förvaltarens och beskyddarens (”protector”) (om tillämpligt) identitet, förmånstagarnas eller förmånstagarkategoriernas identitet, och identiteten för alla andra fysiska personer som ytterst utövar faktisk kontroll över trusten (inklusive genom en kontroll- eller ägandekedja). [Ändr. 54] |
| --- | --- |

iiia)

när det gäller truster, stiftarens, förvaltarens och beskyddarens (”protector”) (om tillämpligt) identitet, förmånstagarnas eller förmånstagarkategoriernas identitet, och identiteten för alla andra fysiska personer som ytterst utövar faktisk kontroll över trusten (inklusive genom en kontroll- eller ägandekedja). [Ändr. 54]

| 6) | ”tjänsteleverantörer till stiftelser eller bolag”: alla fysiska eller juridiska personer som affärsmässigt tillhandahåller någon av följande tjänster till tredje part:






  a) | Bildande av företag eller andra typer av juridiska personer. |
| --- | --- | --- |

6)

”tjänsteleverantörer till stiftelser eller bolag”: alla fysiska eller juridiska personer som affärsmässigt tillhandahåller någon av följande tjänster till tredje part:

a)

Bildande av företag eller andra typer av juridiska personer.

| b) | Arbete som styrelseledamot eller sekreterare på ett företag, partner i ett handelsbolag eller liknande ställning i andra juridiska personer, eller åtgärder för att någon annan ska kunna utöva en sådan funktion. |
| --- | --- |

b)

Arbete som styrelseledamot eller sekreterare på ett företag, partner i ett handelsbolag eller liknande ställning i andra juridiska personer, eller åtgärder för att någon annan ska kunna utöva en sådan funktion.

| c) | Tillhandahållande av säte, kontorsadress, postadress eller administrativ adress och andra anknutna tjänster till aktiebolag, handelsbolag eller annan form av juridisk person eller konstruktion. |
| --- | --- |

c)

Tillhandahållande av säte, kontorsadress, postadress eller administrativ adress och andra anknutna tjänster till aktiebolag, handelsbolag eller annan form av juridisk person eller konstruktion.

| d) | Förvaltning av en klassisk stiftelse eller liknande juridisk konstruktion, eller åtgärder för att någon annan ska kunna utöva en sådan funktion. |
| --- | --- |

d)

Förvaltning av en klassisk stiftelse eller liknande juridisk konstruktion, eller åtgärder för att någon annan ska kunna utöva en sådan funktion.

| e) | Funktion som nominell aktieägare för en annan person, som inte är ett företag noterat på en reglerad marknad som omfattas av informationsskyldighet enligt unionslagstiftningen eller enligt motsvarande internationella normer, eller åtgärder för att någon annan ska kunna utöva en sådan funktion. |
| --- | --- |

e)

Funktion som nominell aktieägare för en annan person, som inte är ett företag noterat på en reglerad marknad som omfattas av informationsskyldighet enligt unionslagstiftningen eller enligt motsvarande internationella normer, eller åtgärder för att någon annan ska kunna utöva en sådan funktion.

| 7) | a) | ”utländska personer i politiskt utsatt ställning”: fysiska personer som har harhaft viktiga offentliga funktioner i tredjeland. |
| --- | --- | --- |

7)

a)

”utländska personer i politiskt utsatt ställning”: fysiska personer som har harhaft viktiga offentliga funktioner i tredjeland.

| b) | ”inhemska personer i politiskt utsatt ställning”: fysiska personer som har eller har haft viktiga offentliga funktioner i en medlemsstat

  medlemsstaten
  . [Ändr. 55] |
| --- | --- |

b)

”inhemska personer i politiskt utsatt ställning”: fysiska personer som har eller har haft viktiga offentliga funktioner i en medlemsstat

  medlemsstaten
  . [Ändr. 55]

| c) | ”personer som har eller har haft viktiga funktioner i en internationell organisation”: direktörer, biträdande direktörer och styrelsemedlemmar eller motsvarande funktioner i en internationell organisation. |
| --- | --- |

c)

”personer som har eller har haft viktiga funktioner i en internationell organisation”: direktörer, biträdande direktörer och styrelsemedlemmar eller motsvarande funktioner i en internationell organisation.

| d) | ”Fysiska personer som har eller har haft viktiga offentliga funktioner” ska omfatta följande:






  i) | Stats- eller regeringschefer, ministrar samt vice och biträdande ministrar. |
| --- | --- | --- |

d)

”Fysiska personer som har eller har haft viktiga offentliga funktioner” ska omfatta följande:

i)

Stats- eller regeringschefer, ministrar samt vice och biträdande ministrar.

| ii) | Parlamentsledamöter
  eller ledamöter av liknande lagstiftande organ
  . [Ändr. 56] |
| --- | --- |

ii)

Parlamentsledamöter
  eller ledamöter av liknande lagstiftande organ
  . [Ändr. 56]

| iii) | Domare i högsta domstolen, författningsdomstolar eller andra rättsliga organ på hög nivå vars beslut inte kan överklagas, utom under exceptionella omständigheter. |
| --- | --- |

iii)

Domare i högsta domstolen, författningsdomstolar eller andra rättsliga organ på hög nivå vars beslut inte kan överklagas, utom under exceptionella omständigheter.

| iv) | Tjänstemän vid revisionsmyndigheter eller styrelseledamöter i centralbanker. |
| --- | --- |

iv)

Tjänstemän vid revisionsmyndigheter eller styrelseledamöter i centralbanker.

| v) | Ambassadörer, chargés d'affaires samt höga officerare inom försvarsmakten. |
| --- | --- |

v)

Ambassadörer, chargés d'affaires samt höga officerare inom försvarsmakten.

| vi) | Ledamöter
  i ledande ställning
  i statsägda företags förvaltnings-, lednings- och tillsynsorgan. [Ändr. 57] |
| --- | --- |

vi)

Ledamöter
  i ledande ställning
  i statsägda företags förvaltnings-, lednings- och tillsynsorgan. [Ändr. 57]

Ingen av kategorierna i punkterna i–vi får omfatta tjänstemän på mellannivå eller lägre tjänstemän.

| e) | ”familjemedlemmar” ska omfatta följande:






  i) | Make/maka. |
| --- | --- | --- |

e)

”familjemedlemmar” ska omfatta följande:

i)

Make/maka.

| ii) | Partner som likställs med make/maka. |
| --- | --- |

ii)

Partner som likställs med make/maka.

| iii) | Barn och deras makar eller partner.
  [Ändr. 58] |
| --- | --- |

iii)

Barn och deras makar eller partner.
  [Ändr. 58]

| iv) | Föräldrar.
  [Ändr. 59] |
| --- | --- |

iv)

Föräldrar.
  [Ändr. 59]

| f) | ”kända medarbetare”: ska omfatta






  i) | alla fysiska personer som veterligen är faktiska ägare av juridiska enheter eller konstruktioner, eller som har annan nära affärsförbindelse med en person som avses i punkterna 7 a–d ovan, |
| --- | --- | --- |

f)

”kända medarbetare”: ska omfatta

i)

alla fysiska personer som veterligen är faktiska ägare av juridiska enheter eller konstruktioner, eller som har annan nära affärsförbindelse med en person som avses i punkterna 7 a–d ovan,

| ii) | alla fysiska personer som är enda faktiska ägare av juridiska enheter eller konstruktioner som veterligen i praktiken har inrättats till förmån för den person som avses i punkterna 7 a–d ovan. [Ändr. 60] |
| --- | --- |

ii)

alla fysiska personer som är enda faktiska ägare av juridiska enheter eller konstruktioner som veterligen i praktiken har inrättats till förmån för den person som avses i punkterna 7 a–d ovan. [Ändr. 60]

| 8) | ”företagsledning”: en tjänsteman eller anställd som har tillräckliga kunskaper om institutets riskexponering mot penningtvätt och finansiering av terrorism och som har tillräckliga befogenheter för beslut som påverkar dess riskexponering, men som inte måste vara styrelseledamot. |
| --- | --- |

8)

”företagsledning”: en tjänsteman eller anställd som har tillräckliga kunskaper om institutets riskexponering mot penningtvätt och finansiering av terrorism och som har tillräckliga befogenheter för beslut som påverkar dess riskexponering, men som inte måste vara styrelseledamot.

| 9) | ”affärsförbindelse”: en affärsmässig, yrkesmässig eller handelsmässig förbindelse, som är förbunden med de ansvariga enheternas yrkesmässiga verksamhet och som när förbindelsen etableras förväntas ha en viss varaktighet. |
| --- | --- |

9)

”affärsförbindelse”: en affärsmässig, yrkesmässig eller handelsmässig förbindelse, som är förbunden med de ansvariga enheternas yrkesmässiga verksamhet och som när förbindelsen etableras förväntas ha en viss varaktighet.

| 10) | ”speltjänster”: alla tjänster som innebär att penningvärden satsas på hasardspel, inbegripet spel med inslag av skicklighet exempelvis lotterier, kasinospel, pokerspel och vadhållning som tillhandahålls på en fysisk plats eller annars på distans, på elektronisk eller annan teknisk väg för att underlätta kommunikation, och på enskild begäran av en tjänstemottagare. |
| --- | --- |

10)

”speltjänster”: alla tjänster som innebär att penningvärden satsas på hasardspel, inbegripet spel med inslag av skicklighet exempelvis lotterier, kasinospel, pokerspel och vadhållning som tillhandahålls på en fysisk plats eller annars på distans, på elektronisk eller annan teknisk väg för att underlätta kommunikation, och på enskild begäran av en tjänstemottagare.

| 10a) | ”vadhållningstransaktion”: en transaktion som innefattar samtliga stadier i den kommersiella förbindelsen mellan å ena sidan speltjänsteleverantören och å andra sidan kunden och den person som är registrerad som vadhållare och mottagare av eventuell vinst. [Ändr. 61] |
| --- | --- |

10a)

”vadhållningstransaktion”: en transaktion som innefattar samtliga stadier i den kommersiella förbindelsen mellan å ena sidan speltjänsteleverantören och å andra sidan kunden och den person som är registrerad som vadhållare och mottagare av eventuell vinst. [Ändr. 61]

| 11) | ”grupp (koncern)”: enligt betydelsen i artikel 2.12 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/87/EG (30). |
| --- | --- |

11)

”grupp (koncern)”: enligt betydelsen i artikel 2.12 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/87/EG (30).

| 11a) | ”indirekta affärsförbindelser eller transaktioner”: ingående av ett kontrakt eller genomförande av en transaktion, utan samtidig fysisk närvaro av leverantören eller förmedlaren och kunden, genom användning enkom av internet, telefonförsäljning eller andra elektroniska kommunikationsmedel, eller en kombination av dessa, fram till och med den tidpunkt då kontraktet ingås eller transaktionen genomförs. [Ändr. 62] |
| --- | --- |

11a)

”indirekta affärsförbindelser eller transaktioner”: ingående av ett kontrakt eller genomförande av en transaktion, utan samtidig fysisk närvaro av leverantören eller förmedlaren och kunden, genom användning enkom av internet, telefonförsäljning eller andra elektroniska kommunikationsmedel, eller en kombination av dessa, fram till och med den tidpunkt då kontraktet ingås eller transaktionen genomförs. [Ändr. 62]

Artikel 4

1.   Medlemsstaterna ska
  , i enlighet med den riskbaserade metoden,
  se till att bestämmelserna i detta direktiv helt eller delvis utvidgas till att omfatta andra yrken och företagskategorier än ansvariga enheter enligt artikel 2.1 och som bedriver verksamhet som med särskilt stor sannolikhet används för penningtvätt eller för finansiering av terrorism. [Ändr. 63]

2.   Om en medlemsstat beslutar att utvidga direktivets bestämmelser till att omfatta andra yrken och företagskategorier än de som avses i artikel 2.1, ska den meddela kommissionen detta.

Artikel 5

För förebyggande av penningtvätt och finansiering av terrorism får medlemsstaterna införa eller behålla strängare regler på det område som omfattas av detta direktiv
  , under förutsättning att dessa regler till fullo överensstämmer med unionsrätten, särskilt när det gäller unionens uppgiftsskyddslagstiftning och skyddet av de grundläggande rättigheterna i enlighet med stadgan
  .
  Sådana regler ska inte i onödan förhindra konsumenter från att få tillgång till finansiella tjänster och ska inte utgöra ett hinder för den inre marknaden. [Ändr. 64]

AVSNITT 2

RISKBEDÖMNING

Artikel 6

1.   
  Kommissionen ska genomföra en bedömning av riskerna för att penningtvätt och finansiering av terrorism påverkar den inre marknaden, med särskild inriktning på gränsöverskridande verksamhet. För att kunna göra en sådan bedömning ska kommissionen samråda med medlemsstaterna, de europeiska tillsynsmyndigheterna

  ska lämna ett gemensamt yttrande om riskerna för att penningtvätt och finansiering av terrorism påverkar den inre marknaden

  ), Europeiska datatillsynsmannen, artikel 29-gruppen, Europol och vid behov andra berörda myndigheter
  .

Den riskbedömning som avses i punkt 1 ska omfatta åtminstone följande:

| a) | Penningtvättens totala utbredning och de delar av den inre marknaden som är utsatta för större risk. |
| --- | --- |

a)

Penningtvättens totala utbredning och de delar av den inre marknaden som är utsatta för större risk.

| b) | De risker som är förknippade med varje relevant sektor, särskilt de icke-finansiella sektorerna och spelsektorn. |
| --- | --- |

b)

De risker som är förknippade med varje relevant sektor, särskilt de icke-finansiella sektorerna och spelsektorn.

| c) | De metoder som brottslingar oftast använder för att tvätta vinster från olaglig verksamhet. |
| --- | --- |

c)

De metoder som brottslingar oftast använder för att tvätta vinster från olaglig verksamhet.

| d) | Rekommendationerna till de behöriga myndigheterna om det effektivaste sättet att utnyttja resurserna. |
| --- | --- |

d)

Rekommendationerna till de behöriga myndigheterna om det effektivaste sättet att utnyttja resurserna.

| e) | Den roll eurosedlarna spelar för brottslig verksamhet och penningtvätt. |
| --- | --- |

e)

Den roll eurosedlarna spelar för brottslig verksamhet och penningtvätt.

Riskbedömningen ska även innehålla förslag till minimistandarder för de riskbedömningar som ska genomföras av de nationella behöriga myndigheterna. Dessa minimistandarder ska utvecklas i samarbete med medlemsstaterna och involvera branschen och andra relevanta aktörer genom offentliga samråd och möten med intressenterna, beroende på vad som är lämpligast.

Kommissionen ska utfärda Yttrandet

  riskbedömningen
  senast den ... (*1)

  och ska uppdatera den vartannat år eller oftare om så är lämpligt
  .

2.   Kommissionen ska göra yttrandet tillgängligt

  riskbedömningen tillgänglig
  för att hjälpa medlemsstater och ansvariga enheter med att kartlägga, hantera och minska riskerna för penningtvätt och finansiering av terrorism
  och så att andra aktörer, inklusive nationella lagstiftare, Europaparlamentet, de europeiska tillsynsmyndigheterna, Europol och kommittén för medlemsstaternas finansunderrättelseenheter, bättre kan förstå riskerna
  .
  En sammanfattning av bedömningen ska vara offentligt tillgänglig. Denna sammanfattning ska inte innehålla sekretessbelagda uppgifter.

2a.
     
  Kommissionen ska lämna en årlig rapport till Europaparlamentet och rådet om resultaten av de regelbundna riskbedömningarna och om de åtgärder som vidtagits på grundval av dessa resultat. [Ändr. 65]

Artikel 6a

1.
     
  Utan att det påverkar de överträdelseförfaranden som fastställs i EUF-fördraget, ska kommissionen se till att den nationella lagstiftning som medlemsstaterna på grundval av detta direktiv antar för att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism genomförs på ett effektivt sätt och i överensstämmelse med den europeiska ramen.

2.
     
  Vid tillämpningen av punkt 1 ska kommissionen i lämpliga fall biträdas av de europeiska tillsynsmyndigheterna, Europol, kommittén för medlemsstaternas finansunderrättelseenheter och varje annan behörig europeisk myndighet.

3.
     
  De utvärderingar av nationell rätt som antagits för att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism som föreskrivs i punkt 1 ska inte påverka de utvärderingar som genomförs av arbetsgruppen för finansiella åtgärder (FATF) eller Moneyval. [Ändr. 66]

Artikel 7

1.   Alla medlemsstater ska vidta lämpliga åtgärder för att kartlägga, bedöma,
  förstå
  och minska riskerna för att de berörs av penningtvätt och finansiering av terrorism
  , liksom farhågor kopplade till skyddet av personuppgifter,
  samt uppdatera denna bedömning.

2.   Alla medlemsstater ska utse en myndighet som samordnar de nationella åtgärderna mot de risker som avses i punkt 1. Myndigheten

  Myndighetens namn
  ska meddelas kommissionen, de europeiska tillsynsmyndigheterna
  , Europol
  och övriga medlemsstater.

3.   Vid sin bedömning enligt punkt 1 får medlemsstater

  ska medlemsstaterna
  använda yttrandet enligt

  den riskbedömning som avses i
  artikel 6.1.

4.   Alla medlemsstater ska göra den bedömning som avses i punkt 1 och

| a) | använda bedömningen till att förbättra sina åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism, särskilt genom att fastställa områden där ansvariga företag

  enheter
  ska tillämpa skärpta regler, i tillämpliga fall med angivande av vilka åtgärder som ska vidtas, |
| --- | --- |

a)

använda bedömningen till att förbättra sina åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism, särskilt genom att fastställa områden där ansvariga företag

  enheter
  ska tillämpa skärpta regler, i tillämpliga fall med angivande av vilka åtgärder som ska vidtas,

| aa) | där så är lämpligt identifiera sektorer eller områden med försumbar, mindre eller större risk för penningtvätt och finansiering av terrorism, |
| --- | --- |

aa)

där så är lämpligt identifiera sektorer eller områden med försumbar, mindre eller större risk för penningtvätt och finansiering av terrorism,

| b) | använda bedömningen vid fördelning och prioritering av resurser för att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism, |
| --- | --- |

b)

använda bedömningen vid fördelning och prioritering av resurser för att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism,

| ba) | använda bedömningen eller bedömningarna för att se till att lämpliga regler utarbetas för varje sektor eller område, i enlighet med risken för penningtvätt, |
| --- | --- |

ba)

använda bedömningen eller bedömningarna för att se till att lämpliga regler utarbetas för varje sektor eller område, i enlighet med risken för penningtvätt,

| c) | tillhandahålla lämplig information
  vid lämplig tidpunkt
  till ansvariga enheter för deras

  att de ska kunna genomföra
  egna riskbedömningar av penningtvätt och finansiering av terrorism. |
| --- | --- |

c)

tillhandahålla lämplig information
  vid lämplig tidpunkt
  till ansvariga enheter för deras

  att de ska kunna genomföra
  egna riskbedömningar av penningtvätt och finansiering av terrorism.

5.   Medlemsstaterna ska på begäran tillhandahålla resultaten av sina riskbedömningar till övriga medlemsstater, kommissionen och de europeiska tillsynsmyndigheterna.
  En sammanfattning av bedömningen ska offentliggöras. Denna sammanfattning får inte innehålla säkerhetsklassade uppgifter. [Ändr. 67]

Artikel 8

1.   Medlemsstaterna ska se till att ansvariga enheter vidtar lämpliga åtgärder för att kartlägga och bedöma sina risker när det gäller penningtvätt och finansiering av terrorism, med beaktande av riskfaktorer, inbegripet kunder, länder eller geografiska områden, produkter, tjänster, transaktioner eller distributionskanaler. Dessa åtgärder ska stå i proportion till de ansvariga enheternas typ och storlek.

2.   Bedömningarna enligt punkt 1 ska dokumenteras, uppdateras och
  på begäran
  tillhandahållas till behöriga myndigheter och självreglerande organ. [Ändr. 68]

3.   Medlemsstaterna ska se till att ansvariga enheter har politik, kontroller och förfaranden för att minska och effektivt hantera de risker för penningtvätt och finansiering av terrorism som belagts på unionsnivå, på medlemsstatsnivå och på

  inom
  ansvariga enheter. Politik, kontroller och förfaranden bör stå i proportion till de ansvariga enheternas typ och storlek
  och till risken för penningtvätt och finansiering av terrorism, och bör iaktta uppgiftsskyddsbestämmelserna
  . [Ändr. 69]

4.   Politik och förfaranden enligt punkt 3 ska omfatta åtminstone följande:

| a) | Utveckling av intern politik, förfaranden och kontroller, inbegripet
  rutiner för modellriskhantering,
  kundkontroll, rapportering, registrering, internkontroll, efterlevnadskontroll (inbegripet utnämning av en efterlevnadsansvarig på ledningsnivå om det motiveras av verksamhetens storlek och natur) samt undersökning av personal.
  De ansvariga enheterna får inte med stöd av dessa åtgärder begära att kunderna tillhandahåller fler personuppgifter än nödvändigt. [Ändr. 70] |
| --- | --- |

a)

Utveckling av intern politik, förfaranden och kontroller, inbegripet
  rutiner för modellriskhantering,
  kundkontroll, rapportering, registrering, internkontroll, efterlevnadskontroll (inbegripet utnämning av en efterlevnadsansvarig på ledningsnivå om det motiveras av verksamhetens storlek och natur) samt undersökning av personal.
  De ansvariga enheterna får inte med stöd av dessa åtgärder begära att kunderna tillhandahåller fler personuppgifter än nödvändigt. [Ändr. 70]

| b) | En oberoende granskningsfunktion för att granska den interna politiken, förfarandena och kontrollerna enligt led a, om detta är lämpligt med hänsyn till företagets storlek och verksamhet. |
| --- | --- |

b)

En oberoende granskningsfunktion för att granska den interna politiken, förfarandena och kontrollerna enligt led a, om detta är lämpligt med hänsyn till företagets storlek och verksamhet.

5.   Medlemsstaterna ska kräva att ansvariga enheter inhämtar sin lednings godkännande av den politik och de förfaranden som de inför, och ska i förekommande fall övervaka och skärpa vidtagna åtgärder.

Artikel 8a

1.
     
  För att kunna utarbeta en gemensam strategi och en gemensam politik mot icke samarbetsvilliga jurisdiktioner med brister i arbetet med att bekämpa penningtvätt ska medlemsstaterna periodvis godkänna och anta den förteckning över länder som ges ut av FATF.

2.
     
  Kommissionen ska samordna det förberedande arbetet på unionsnivå med identifiering av tredjeländer med allvarliga strategiska brister i sina system mot penningtvätt som utgör betydande risker för unionens finansiella system, med beaktande av de kriterier som avses i punkt 3 i bilaga III.

3.
     
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter för att utarbeta en förteckning över länder enligt definitionen i punkt 2.

4.
     
  Kommissionen ska regelbundet övervaka utvecklingen av förhållandena i de länder som avses i punkt 2 i denna artikel på grundval av de kriterier som fastställs punkt 3 i bilaga III och ska, där så är lämpligt, granska den förteckning som avses i punkt 3 i den här artikeln. [Ändr. 71]

KAPITEL II

KUNDKÄNNEDOM

AVSNITT 1

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 9

Medlemsstaterna ska förbjuda sina kreditinstitut och finansinstitut att föra anonyma konton eller utfärda

  och
  anonyma motböcker
  eller att utfärda anonyma betalkort som inte uppfyller villkoren i artikel 10a
  . Medlemsstaterna ska alltid kräva att ägarna och förmånstagarna till befintliga anonyma konton, eller anonyma motböcker
  eller anonyma betalkort
  kundkontrolleras snarast och under alla förhållanden innan kontona eller motböckerna nyttjas. [Ändr. 72]

Artikel 10

Medlemsstaterna ska se till att ansvariga enheter tillämpar kravet på kundkännedom i följande fall:

| a) | När en affärsförbindelse ingås. |
| --- | --- |

a)

När en affärsförbindelse ingås.

| b) | Vid enstaka transaktioner om minst 15 000 EUR, oavsett om transaktionen utförs vid ett tillfälle eller flera tillfällen som förefaller ha samband. |
| --- | --- |

b)

Vid enstaka transaktioner om minst 15 000 EUR, oavsett om transaktionen utförs vid ett tillfälle eller flera tillfällen som förefaller ha samband.

| c) | För fysiska eller juridiska personer som handlar med varor: vid enstaka transaktioner om minst 7 500 EUR i kontanter, oavsett om transaktionen genomförs vid ett tillfälle eller flera tillfällen som förefaller ha samband. |
| --- | --- |

c)

För fysiska eller juridiska personer som handlar med varor: vid enstaka transaktioner om minst 7 500 EUR i kontanter, oavsett om transaktionen genomförs vid ett tillfälle eller flera tillfällen som förefaller ha samband.

| d) | För tillhandahållare av speltjänster

  kasinon
  : vid enstaka transaktioner om minst 2 000 EUR i kontanter, oavsett om transaktionen genomförs vid ett tillfälle eller flera tillfällen som förefaller ha samband. |
| --- | --- |

d)

För tillhandahållare av speltjänster

  kasinon
  : vid enstaka transaktioner om minst 2 000 EUR i kontanter, oavsett om transaktionen genomförs vid ett tillfälle eller flera tillfällen som förefaller ha samband.

| da) | För onlinespeltjänster: vid ingåendet av affärsförbindelsen. |
| --- | --- |

da)

För onlinespeltjänster: vid ingåendet av affärsförbindelsen.

| db) | För övriga tillhandahållare av speltjänster: vid utbetalning av en vinst på minst 2 000 EUR. [Ändr. 73] |
| --- | --- |

db)

För övriga tillhandahållare av speltjänster: vid utbetalning av en vinst på minst 2 000 EUR. [Ändr. 73]

| e) | Om det finns misstankar om penningtvätt eller finansiering av terrorism, oavsett eventuella undantag, befrielser eller tröskelbelopp. |
| --- | --- |

e)

Om det finns misstankar om penningtvätt eller finansiering av terrorism, oavsett eventuella undantag, befrielser eller tröskelbelopp.

| f) | Om det råder osäkerhet om hur tillförlitliga eller tillräckliga tidigare erhållna kundidentifieringsuppgifter är. |
| --- | --- |

f)

Om det råder osäkerhet om hur tillförlitliga eller tillräckliga tidigare erhållna kundidentifieringsuppgifter är.

| fa) | När ett bolag bildas. [Ändr. 74] |
| --- | --- |

fa)

När ett bolag bildas. [Ändr. 74]

Artikel 10a

1.
     
  Medlemsstaterna får, på grund av en bevisat låg risk, tillåta undantag från kundkontroll för ansvariga enheter med avseende på elektroniska pengar enligt definitionen i artikel 2.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/110/EG

   (31)

  , om följande villkor är uppfyllda:

| a) | Betalningsinstrumentet kan inte återuppladdas. |
| --- | --- |

a)

Betalningsinstrumentet kan inte återuppladdas.

| b) | Det högsta belopp som lagras elektroniskt överstiger inte 250 EUR. Medlemsstaterna får höja denna gräns till 500 EUR för betalningsinstrument som endast kan användas i den berörda medlemsstaten. |
| --- | --- |

b)

Det högsta belopp som lagras elektroniskt överstiger inte 250 EUR. Medlemsstaterna får höja denna gräns till 500 EUR för betalningsinstrument som endast kan användas i den berörda medlemsstaten.

| c) | Betalningsinstrumentet används uteslutande för inköp av varor eller tjänster. |
| --- | --- |

c)

Betalningsinstrumentet används uteslutande för inköp av varor eller tjänster.

| d) | Betalningsinstrumentet kan inte finansieras med elektroniska pengar. |
| --- | --- |

d)

Betalningsinstrumentet kan inte finansieras med elektroniska pengar.

| e) | Kontantinlösen och kontantuttag är förbjudna om inte innehavaren identifieras och dennes identitet styrks, och tillräckliga och lämpliga principer och förfaranden rörande kontantinlösen och kontantuttag samt registerhållningskrav tillämpas. |
| --- | --- |

e)

Kontantinlösen och kontantuttag är förbjudna om inte innehavaren identifieras och dennes identitet styrks, och tillräckliga och lämpliga principer och förfaranden rörande kontantinlösen och kontantuttag samt registerhållningskrav tillämpas.

2.
     
  Medlemsstaterna ska se till att kraven på kundkontroll alltid tillämpas före inlösen av elektroniska pengar till ett penningvärde som överstiger 250 EUR.

3.
     
  Denna artikel ska inte hindra medlemsstaterna från att tillåta ansvariga enheter att tillämpa åtgärder för förenklad kundkontroll i fråga om elektroniska pengar i enlighet med artikel 13 i detta direktiv om villkoren i denna artikel inte är uppfyllda. [Ändr. 75]

Artikel 11

1.   Kundkontroll ska innebära följande:

| a) | Identifiering av kunden och styrkande av dennes identitet utifrån handlingar, uppgifter eller information som erhållits från en tillförlitlig och oberoende källa. |
| --- | --- |

a)

Identifiering av kunden och styrkande av dennes identitet utifrån handlingar, uppgifter eller information som erhållits från en tillförlitlig och oberoende källa.

| b) | Utöver
  identifiering av den faktiska ägaren och

  enligt uppgifterna i det register som avses i artikel 29, vidtagande av
  rimliga åtgärder för styrkande av dennes identitet, så att det institut eller den person som omfattas av detta direktiv har tillfredsställande vetskap om vem den faktiska ägaren är, inbegripet rimliga

  vidtagande av alla nödvändiga
  åtgärder för att förstå kundens ägar- och kontrollstruktur i fallet juridiska personer,
  truster,
  stiftelser,
  ömsesidiga bolag, holdingbolag
  och
  alla övriga
  liknande
  existerande eller framtida
  juridiska konstruktioner
  , genom bedömning och i förekommande fall inhämtande av information om affärsförbindelsens syfte och avsedda form
  . |
| --- | --- |

b)

Utöver
  identifiering av den faktiska ägaren och

  enligt uppgifterna i det register som avses i artikel 29, vidtagande av
  rimliga åtgärder för styrkande av dennes identitet, så att det institut eller den person som omfattas av detta direktiv har tillfredsställande vetskap om vem den faktiska ägaren är, inbegripet rimliga

  vidtagande av alla nödvändiga
  åtgärder för att förstå kundens ägar- och kontrollstruktur i fallet juridiska personer,
  truster,
  stiftelser,
  ömsesidiga bolag, holdingbolag
  och
  alla övriga
  liknande
  existerande eller framtida
  juridiska konstruktioner
  , genom bedömning och i förekommande fall inhämtande av information om affärsförbindelsens syfte och avsedda form
  .

| c) | Bedömning och i förekommande fall inhämtande av information om affärsförbindelsens syfte och avsedda form. |
| --- | --- |

c)

Bedömning och i förekommande fall inhämtande av information om affärsförbindelsens syfte och avsedda form.

| d) | Fortlöpande övervakning av affärsförbindelsen, inbegripet granskning av transaktioner under förbindelsens hela existens för att säkerställa att de transaktioner som utförs motsvarar institutets eller personens kundkännedom, affärs- och riskprofilen, vid behov även medlens ursprung och säkerställande av att handlingarna, uppgifterna eller informationen uppdateras. [Ändr. 76] |
| --- | --- |

d)

Fortlöpande övervakning av affärsförbindelsen, inbegripet granskning av transaktioner under förbindelsens hela existens för att säkerställa att de transaktioner som utförs motsvarar institutets eller personens kundkännedom, affärs- och riskprofilen, vid behov även medlens ursprung och säkerställande av att handlingarna, uppgifterna eller informationen uppdateras. [Ändr. 76]

1a.
     
  När de utför åtgärderna i punkt 1 a och b ska de ansvariga enheterna också vara skyldiga att bekräfta att en person som påstår sig handla å kundens vägnar verkligen är bemyndigad att göra detta och de ska vara skyldiga att identifiera denna person och styrka dennes identitet. [Ändr. 77]

2.   Medlemsstaterna ska se till att ansvariga enheter uppfyller alla kraven på kundkännedom enligt punkt 1, men de får själva reglera sådana åtgärders omfattning utifrån en risk- och känslighetsanalys.

3.   Vid bedömningen av riskerna för penningtvätt och finansiering av terrorism ska medlemsstaterna kräva att ansvariga enheter åtminstone beaktar de variabler som anges i bilaga I.

4.   Medlemsstaterna ska se till att ansvariga enheter för de behöriga myndigheterna eller självreglerande organen kan visa att åtgärderna är lämpliga med hänsyn till de konstaterade riskerna för penningtvätt och finansiering av terrorism.

5.   För livförsäkringsverksamhet eller annan investeringsrelaterad försäkringsverksamhet ska medlemsstaterna se till att finansinstitut, utöver den föreskrivna kundkontrollen av kunden och den faktiska ägaren, ska vidta följande kundkontroll av livförsäkringars och andra investeringsrelaterade försäkringars förmånstagare så snart som dessa har identifierats eller särskiljts:

| a) | För förmånstagare som identifieras som specifika och namngivna fysiska eller juridiska personer eller konstruktioner: fastställande av personens namn. |
| --- | --- |

a)

För förmånstagare som identifieras som specifika och namngivna fysiska eller juridiska personer eller konstruktioner: fastställande av personens namn.

| b) | För förmånstagare som särskiljs genom egenskaper eller klass eller på annat sätt: inhämtande av tillräcklig information om dessa förmånstagare, så att finansinstitutet kan avgöra förmånstagarens identitet vid utbetalningstillfället. |
| --- | --- |

b)

För förmånstagare som särskiljs genom egenskaper eller klass eller på annat sätt: inhämtande av tillräcklig information om dessa förmånstagare, så att finansinstitutet kan avgöra förmånstagarens identitet vid utbetalningstillfället.

I bägge fallen enligt led a och b i första stycket ska kontrollen av förmånstagarnas identitet ske vid utbetalningstillfället. Vid hel eller delvis överlåtelse av livförsäkring eller annan investeringsrelaterad försäkring till tredje part, ska finansinstitut med kunskap om överlåtelsen fastställa den faktiska ägarens identitet, när försäkringens värde övergår till den fysiska eller juridiska personen eller konstruktionen.

Artikel 12

1.   Medlemsstaterna ska kräva att styrkandet av kundens och den faktiska ägarens identitet sker innan en affärsförbindelse ingås eller en transaktion utförs.

2.   Genom undantag från punkt 1 får medlemsstaterna tillåta att styrkandet av kundens och den faktiska ägarens identitet slutförs när affärsförbindelsen ingås
  eller när transaktionen genomförs för enheter som omfattas av skyldigheterna enligt artikel 2.1 och, i alla händelser, innan eventuella vinster betalas ut
  , om detta är nödvändigt för att inte störa den normala affärsverksamheten och om risken för penningtvätt eller finansiering av terrorism är liten. I sådana situationer ska dessa förfaranden slutföras snarast möjligt efter den inledande kontakten. [Ändr. 78]

3.   Genom avvikelse från punkterna 1 och 2 får medlemsstaterna tillåta att ett bankkonto öppnas, om det finns tillräckliga garantier för att transaktioner inte kan utföras av kunden eller för kundens räkning innan kraven i punkterna 1 och 2 helt har uppfyllts.

4.   Om institutet eller den berörda personen inte kan uppfylla kraven i artikel 11.1 a, b och c, ska medlemsstaterna kräva att vederbörande inte får utföra en transaktion via bankkonto, ingå en affärsförbindelse eller utföra transaktionen, och ska överväga att avbryta affärsförbindelsen och om denna kund rapportera en misstänkt transaktion till FIU i enlighet med artikel 32.

Medlemsstaterna ska undantagsvis inte tillämpa det föregående stycket på notarier, andra oberoende jurister, revisorer och skatterådgivare när dessa utreder sin kunds rättsliga ställning, försvarar eller företräder denne i eller rörande rättsliga förfaranden, inbegripet rådgivning om att inleda eller undvika förfaranden.

5.   Medlemsstaterna ska kräva att ansvariga enheter inte bara tillämpar kravet på kundkännedom på alla nya kunder utan även på befintliga kunder, om det efter en risk- och känslighetsanalys anses lämpligt, bland annat när en kunds relevanta omständigheter förändras.

AVSNITT 2

FÖRENKLAD KUNDKONTROLL

Artikel 13

1.   Om en medlemsstat eller en ansvarig enhet konstaterar att riskerna är lägre på vissa områden, får medlemsstaten tillåta att ansvariga organ tillämpar förenklad kundkontroll.

2.   Innan de tillämpar förenklad kundkontroll, ska ansvariga enheter förvissa sig om att kundrelationen eller transaktionen har lägre risk.

3.   Medlemsstaterna ska se till att ansvariga enheter övervakar transaktionen

  transaktionerna
  eller affärsförbindelsen

  affärsförbindelserna
  så noga att de upptäcker ovanliga eller misstänkta transaktioner. [Ändr. 79]

Artikel 14

Vid bedömningen av riskerna för penningtvätt och finansiering av terrorism för olika typer av kunder, länder eller geografiska områden och särskilda produkter, tjänster, transaktioner eller distributionskanaler, ska medlemsstater och ansvariga enheter åtminstone beakta
  de faktorer i förbindelse med kund och produkt, tjänst, transaktion eller distributionskanal som utgör
  potentiella lågriskfaktorer enligt bilaga II. [Ändr. 80]

Artikel 15

För behöriga myndigheter och ansvariga enheter som avses i artikel 2.1.1 och 2.1.2 ska de europeiska tillsynsmyndigheterna senast den ... (*2) utfärda riktlinjer i enlighet med artikel 16 i förordning (EU) nr 1093/2010, förordning (EU) nr 1094/2010 och förordning (EU) nr 1095/2010 om de riskfaktorer som ska beaktas och/eller åtgärder som ska vidtas i situationer där förenklad kundkontroll är lämplig. Särskild hänsyn bör tas till företagets storlek och verksamhet, och där så är lämpligt och rimligt bör särskilda åtgärder fastställas. [Ändr. 81]

AVSNITT 3

SKÄRPT KUNDKONTROLL

Artikel 16

1.   I de fall som anges i artiklarna 17–23 i direktivet och i andra fall av större risker som medlemsstaterna eller ansvariga enheter konstaterat, ska medlemsstaterna kräva att de ansvariga organen tillämpar skärpt kundkontroll för att hantera och minska sådana risker på lämpligt sätt.

2.   Medlemsstaterna ska kräva att ansvariga enheter i möjligaste mån granskar bakgrunden till och syftet med alla komplexa, ovanligt stora transaktioner, och alla ovanliga transaktionsmönster som inte förefaller ha något ekonomiskt eller lagligt syfte
  , eller som utgör skattebrott i den mening som avses i artikel 3.4 f
  . De ska särskilt skärpa övervakningen av affärsförbindelsen för att avgöra om dessa transaktioner eller aktiviteter framstår som ovanliga eller misstänkta.
  Om en ansvarig enhet fastställer förekomsten av en sådan ovanlig eller misstänkt transaktion eller verksamhet ska den utan dröjsmål informera finansunderrättelseenheterna i samtliga medlemsstater som kan vara berörda. [Ändr. 82]

3.   Vid bedömningen
  av
  riskerna för penningtvätt och finansiering av terrorism ska medlemsstater och ansvariga enheter åtminstone beakta
  de faktorer i förbindelse med kund och produkt, tjänst, transaktion eller distributionskanal som utgör
  potentiellt riskfyllda situationer enligt bilaga III. [Ändr. 83]

4.   För behöriga myndigheter och ansvariga enheter som avses i artikel 2.1.1 och 2.1.2 ska de europeiska tillsynsmyndigheterna senast den ... (*3) utfärda riktlinjer i enlighet med artikel 16 i förordning (EU) nr 1093/2010, förordning (EU) nr 1094/2010 och förordning (EU) nr 1095/2010 om de riskfaktorer som ska beaktas och/eller åtgärder som ska vidtas i situationer där skärpt kundkontroll måste tillämpas. [Ändr. 84]

Artikel 17

När det gäller gränsöverskridande korrespondentbankförbindelser med motpartsinstitut i tredjeland ska medlemsstater, utöver kundkontrollen enligt artikel 11, kräva att deras kreditinstitut

| a) | samlar in så mycket information om ett motpartsinstitut att de har full insikt i dettas affärsverksamhet och utifrån offentligt tillgänglig information kan bedöma dess anseende och övervakningens kvalitet, |
| --- | --- |

a)

samlar in så mycket information om ett motpartsinstitut att de har full insikt i dettas affärsverksamhet och utifrån offentligt tillgänglig information kan bedöma dess anseende och övervakningens kvalitet,

| b) | gör en bedömning av institutets kontroller för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, |
| --- | --- |

b)

gör en bedömning av institutets kontroller för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism,

| c) | inhämtar godkännande från sin ledning, innan de ingår nya korrespondentbankförbindelser, |
| --- | --- |

c)

inhämtar godkännande från sin ledning, innan de ingår nya korrespondentbankförbindelser,

| d) | dokumenterar varje instituts respektive ansvar, |
| --- | --- |

d)

dokumenterar varje instituts respektive ansvar,

| e) | för ”payable-through”-konton försäkrar sig om att motpartsinstitutet har kontrollerat kundidentiteten och löpande kontrollerar de kunder som har direkt tillgång till korrespondentens räkenskaper och att det på begäran kan tillhandahålla relevanta kundkontrolluppgifter till korrespondentinstitutet. |
| --- | --- |

e)

för ”payable-through”-konton försäkrar sig om att motpartsinstitutet har kontrollerat kundidentiteten och löpande kontrollerar de kunder som har direkt tillgång till korrespondentens räkenskaper och att det på begäran kan tillhandahålla relevanta kundkontrolluppgifter till korrespondentinstitutet.

Artikel 18

När det gäller transaktioner eller affärsförbindelser med utländska personer i politiskt utsatt ställning, ska medlemsstaterna utöver kundkontrollåtgärderna enligt artikel 11 kräva att ansvariga enheter

| a) | har de riskbaserade förfaranden som krävs för att kunna avgöra om kunden eller kundens verklige förmånstagare är denna person, |
| --- | --- |

a)

har de riskbaserade förfaranden som krävs för att kunna avgöra om kunden eller kundens verklige förmånstagare är denna person,

| b) | inhämtar sin lednings godkännande av att affärsförbindelser med sådana kunder ingås eller fortlöper, |
| --- | --- |

b)

inhämtar sin lednings godkännande av att affärsförbindelser med sådana kunder ingås eller fortlöper,

| c) | vidtar lämpliga åtgärder för att fastställa varifrån förmögenheten och medlen härstammar som förknippas med affärsförbindelsen eller transaktionen, |
| --- | --- |

c)

vidtar lämpliga åtgärder för att fastställa varifrån förmögenheten och medlen härstammar som förknippas med affärsförbindelsen eller transaktionen,

| d) | bedriver löpande skärpt övervakning av affärsförbindelsen. |
| --- | --- |

d)

bedriver löpande skärpt övervakning av affärsförbindelsen.

Artikel 19

När det gäller transaktioner eller affärsförbindelser med inhemska personer i politiskt utsatt ställning eller personer som har eller har haft en framträdande funktion i en internationell organisation, ska medlemsstaterna utöver kundkontrollåtgärderna enligt artikel 11 kräva att ansvariga enheter

| a) | har riskbaserade förfaranden som krävs för att kunna avgöra om kunden eller kundens verklige förmånstagare är denna person, |
| --- | --- |

a)

har riskbaserade förfaranden som krävs för att kunna avgöra om kunden eller kundens verklige förmånstagare är denna person,

| b) | vid affärsförbindelser med sådana personer tillämpar de åtgärder som avses i artikel 18 b, c och d, om högre risk föreligger. |
| --- | --- |

b)

vid affärsförbindelser med sådana personer tillämpar de åtgärder som avses i artikel 18 b, c och d, om högre risk föreligger.

Artikel 19a

Kommissionen ska i samarbete med medlemsstaterna och internationella organisationer utarbeta en förteckning över inhemska personer i politiskt utsatt ställning och personer, bosatta i en medlemsstat, som har eller har haft en ledande roll i en internationell organisation. Behöriga myndigheter och ansvariga enheter ska ha tillgång till förteckningen.

Kommissionen ska underrätta de berörda personerna om att de har tagits upp på eller strukits från förteckningen.

Kraven i denna artikel ska inte undanta ansvariga enheter från deras skyldighet att genomföra kundkontroll, och ansvariga enheter ska inte uteslutande förlita sig på denna information i tron att den är tillräcklig för att uppfylla dessa skyldigheter.

Medlemsstaterna ska vidta alla lämpliga åtgärder för att förhindra handel med uppgifter kommersiella ändamål beträffande utländska personer i politiskt utsatt ställning, inhemska personer i politiskt utsatt ställning eller personer som har eller har haft en ledande roll i en internationell organisation. [Ändr. 85]

Artikel 20

Ansvariga enheter ska vidta rimliga åtgärder
  i enlighet med den riskbaserade metoden
  för att avgöra om livförsäkringars eller andra investeringsrelaterade försäkringars förmånstagare och/eller vid behov förmånstagarens verklige huvudman är personer i politiskt utsatt ställning. Sådana åtgärder ska vidtas senast då försäkringen helt eller delvis utbetalas eller överlåts. Om högre risker konstaterats, ska medlemsstaterna utöver normala kundkontrollåtgärder kräva att ansvariga enheter [Ändr. 86]

| a) | informerar sin ledning, innan försäkringsbeloppet utbetalas, |
| --- | --- |

a)

informerar sin ledning, innan försäkringsbeloppet utbetalas,

| b) | skärper kontrollen av hela affärsförbindelsen med försäkringstagaren. |
| --- | --- |

b)

skärper kontrollen av hela affärsförbindelsen med försäkringstagaren.

Artikel 21

Åtgärderna enligt artiklarna 18, 19 och 20
  , men inte de åtgärder som avses i artikel 19a,
  ska också tillämpas på familjemedlemmar och kända

  personer som, enligt framlagd bevisning, är
  medarbetare till sådana utländska eller inhemska personer i politiskt utsatt ställning. [Ändr. 87]

Artikel 22

Om en person som avses i artiklarna 18, 19, och 20 inte längre är
  en utländsk person i politiskt utsatt ställning, en inhemsk person i politiskt utsatt ställning
  eller en ledande roll i en internationell organisation, ska ansvariga enheter göra en bedömning av om personen fortfarande utgör en risk och tillämpa motsvarande lämpliga riskkänslighetsåtgärder, tills personen inte längre anses utgöra någon risk. Denna period får inte understiga 18

  12
  månader. [Ändr. 88]

Artikel 23

1.   Medlemsstaterna ska förbjuda kreditinstitut att ingå eller upprätthålla korrespondentbankförbindelser med brevlådebanker och ska kräva att kreditinstituten vidtar lämpliga åtgärder för att se till att de inte ingår eller fortsätter att upprätthålla korrespondentbankförbindelser med banker som veterligen tillåter att dess konton används av brevlådebanker.

2.   Vid tillämpningen av punkt 1 ska med ”brevlådebank” menas ett kreditinstitut, eller ett institut med liknande verksamhet, som är registrerat i en jurisdiktion där det saknar en meningsfull fysisk närvaro och ledning och inte är anknutet till en reglerad finansgrupp (koncern).

AVSNITT 4

UTFÖRANDE GENOM TREDJE PART

Artikel 24

Medlemsstaterna får tillåta ansvariga enheter att anlita tredje part för att uppfylla de krav som föreskrivs i artikel 11.1 a, b och c. Det slutliga ansvaret för att uppfylla dessa krav ska dock ligga hos den ansvariga enhet som anlitar denna tredje part.
  Dessutom ska medlemsstaterna se till att alla sådana tredje parter också hålls ansvariga för överträdelser av de nationella bestämmelser som antas enligt detta direktiv. [Ändr. 89]

Artikel 25

1.   Vid tillämpningen av detta avsnitt ska ”tredje part” avse

| a) | ansvariga enheter som är förtecknade i artikel 2
  eller |
| --- | --- |

a)

ansvariga enheter som är förtecknade i artikel 2
  eller

| b) | andra institut och personer i medlemsstaterna eller tredjeland som tillämpar kundkännedomskrav och registerhållningskrav som är likvärdiga med kraven i detta direktiv, och vars iakttagande av direktivet övervakas i enlighet med kapitel VI avsnitt 2. |
| --- | --- |

b)

andra institut och personer i medlemsstaterna eller tredjeland som tillämpar kundkännedomskrav och registerhållningskrav som är likvärdiga med kraven i detta direktiv, och vars iakttagande av direktivet övervakas i enlighet med kapitel VI avsnitt 2.

2.   Medlemsstaterna

  Kommissionen
  ska beakta tillgänglig information om geografisk risknivå, när de

  den
  avgör om ett tredjeland uppfyller villkoren enligt punkt 1 och ska underrätta varandra och även kommissionen

  medlemsstaterna, de ansvariga enheterna
  , de europeiska tillsynsmyndigheterna i den mån det är relevant för tillämpningen av detta direktiv och i enlighet med förordning (EU) nr 1093/2010, (EU) nr 1094/2010 och (EU) nr 1095/2010, om de

  den
  finner att ett tredjeland uppfyller dessa villkor.

2a.
     
  Kommissionen ska tillhandahålla en förteckning över jurisdiktioner i vilka det vidtas åtgärder för bekämpning av penningtvätt som är likvärdiga med bestämmelserna i detta direktiv och med andra unionsregler och -förordningar på området.

2b.
     
  Den förteckning som avses i punkt 2a ska regelbundet utvärderas och uppdateras i enlighet med den information som erhålls från medlemsstaterna i enlighet med punkt 2. [Ändr. 90]

Artikel 26

1.   Medlemsstaterna ska se till att ansvariga enheter från anlitad tredje part erhåller nödvändiga uppgifter om kraven enligt artikel 11.1 a, b och c.

2.   Medlemsstaterna ska se till att ansvariga enheter som kunden hänvisas till vidtar lämpliga åtgärder för att se till att relevanta kopior av identitets- och kontrolluppgifter och andra relevanta handlingar om kundens eller den faktiska ägarens identitet på begäran omedelbart överlämnas av tredje part.

Artikel 27

1.   Medlemsstaterna ska se till att hemmedlemsstatens behöriga myndighet (för koncernpolitik och koncernkontroller) samt värdmedlemsstatens behöriga myndighet (för filialer och dotterbolag) kan finna att en ansvarig enhet tillämpar åtgärderna enligt artiklarna 25.1 och 26 genom sitt koncernprogram, om följande villkor är uppfyllda:

| a) | En ansvarig enhet förlitar sig på de uppgifter som lämnats av en tredje part som ingår i samma koncern. |
| --- | --- |

a)

En ansvarig enhet förlitar sig på de uppgifter som lämnats av en tredje part som ingår i samma koncern.

| b) | Koncernen tillämpar kraven på kundkännedom, registerhållning och program mot penningtvätt och finansiering av terrorism i enlighet med direktivet eller likvärdiga bestämmelser. |
| --- | --- |

b)

Koncernen tillämpar kraven på kundkännedom, registerhållning och program mot penningtvätt och finansiering av terrorism i enlighet med direktivet eller likvärdiga bestämmelser.

| c) | Det effektiva genomförandet av kraven enligt led b övervakas på koncernnivå av en behörig myndighet
  i hemmedlemsstaten i samarbete med de behöriga myndigheterna i värdmedlemsstaterna
  . [Ändr. 91] |
| --- | --- |

c)

Det effektiva genomförandet av kraven enligt led b övervakas på koncernnivå av en behörig myndighet
  i hemmedlemsstaten i samarbete med de behöriga myndigheterna i värdmedlemsstaterna
  . [Ändr. 91]

1a.
     
  De europeiska tillsynsmyndigheterna ska senast den ...



   (*4)



  utfärda riktlinjer för införandet av det tillsynssystem som de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna ska tillämpa för koncerner, så att en konsekvent och effektiv koncerntillsyn kan garanteras. [Ändr. 92]

Artikel 28

Detta avsnitt ska inte tillämpas på utkontraktering eller agenturförhållanden, där den utkontrakterande tjänsteleverantören eller agenten enligt avtalet ska anses ingå i den ansvariga enheten.

KAPITEL III

UPPGIFTER OM FAKTISKT ÄGANDE

Artikel 29

1.   Medlemsstaterna ska se till att de bolag eller

  företag och andra
  juridiska enheter
  , inklusive truster eller enheter vars struktur eller funktion liknar den som gäller för truster, stiftelser, holdingbolag och alla andra befintliga eller framtida juridiska konstruktioner med liknande struktur eller funktion,
  som är etablerade
  eller registrerade
  på deras territorium
  eller som förvaltas enligt deras lagstiftning
  får, och har
  och till ett offentligt centralt register, handelsregister eller företagsregister på deras territorium översänder
  adekvata, korrekta, och aktuella
  och uppdaterade
  uppgifter om
  sig och om
  sina faktiska ägandeförhållanden
  vid etableringstillfället samt eventuella ändringar av ägarförhållandena
  .

1a.
     
  Registret ska innehålla åtminstone den information som är nödvändig för att klart och tydligt identifiera företaget och dess faktiska ägare, nämligen enhetens namn, registreringsnummer, juridiska form och status, registreringsbevis, adressen för företagets säte (och adressen för företagets huvudkontor om det inte ligger på samma plats som företagets säte), grundläggande bestämmelser för verksamheten (t.ex. stiftelseurkund och bolagsordning), en förteckning över direktörerna (inklusive deras nationalitet och födelsedatum) samt information om aktieägare/faktisk ägare, såsom namn, födelsedatum, nationalitet eller registreringsland, kontaktuppgifter, antal aktier, typ av aktier (inklusive vilka rösträtter som är förbundna med dessa) liksom andel av aktieinnehavet eller hur stor andel av rösterna de kontrollerar, om detta är tillämpligt.

Kraven i denna artikel ska inte undanta ansvariga enheter från deras skyldighet att genomföra kundkontroll, och ansvariga enheter ska inte uteslutande förlita sig på denna information i tron att den är tillräcklig för att uppfylla dessa skyldigheter.

1b.
     
  När det gäller truster eller andra typer av befintliga eller framtida juridiska enheter och konstruktioner med liknande struktur och funktion ska informationen innehålla uppgifter om trustens stiftares, förvaltares och beskyddares (”protector”) (om tillämpligt) identitet, förmånstagarnas eller förmånstagarkategoriernas identitet, och identiteten för alla andra fysiska personer som utövar faktisk kontroll över trusten. Medlemsstaterna ska se till att förvaltare lämnar uppgift om sin status till ansvariga enheter, om de som förvaltare har en affärsförbindelse eller utför tillfälliga transaktioner som överstiger den tröskel som fastställs i artikel 10 b, c och d. Den information som innehas bör omfatta födelsedatum och nationalitet för samtliga personer. Medlemsstaterna ska följa den riskbaserade metoden när de offentliggör stiftelseurkunden och stiftelseförordnandet och där så är tillämpligt ska de med iakttagande av skyddet av personuppgifter säkerställa att informationen lämnas till behöriga myndigheter, särskilt FIU, och ansvariga enheter.

2.   Medlemsstaterna ska se till att

  De uppgifter som avses i punkterna 1, 1a och 1b ska i god tid vara tillgängliga för
  behöriga myndigheter
  , särskilt FIU,
  och ansvariga enheter
  i alla medlemsstater

  i tid kan få tillgång till uppgifterna enligt punkt 1.
  Medlemsstaterna ska göra de register som avses i punkt 1 tillgängliga för allmänheten efter att först ha identifierat den person som önskar få ta del av uppgifterna via registrering online. Uppgifterna ska vara tillgängliga online för alla personer via ett öppet och säkert dataformat, i överensstämmelse med uppgiftsskyddsbestämmelserna, särskilt i fråga om effektivt skydd av den registrerades rätt att få ta del av personuppgifter och möjligheten att korrigera eller stryka felaktiga uppgifter. De avgifter som tas ut för att lämna ut uppgifterna får inte överstiga de administrativa kostnaderna för utlämnandet. Varje ändring av de redovisade uppgifterna ska anges tydligt i registret utan dröjsmål och under alla omständigheter senast inom 30 dagar.

De företagsregister som avses i punkt 1 i denna artikel ska vara sammankopplade via den europeiska plattformen, portalen och de valfria ingångar som inrättats av medlemsstaterna i enlighet med direktiv 2012/17/EU. Medlemsstaterna ska med stöd av kommissionen ansvara för att deras register är driftskompatibla inom systemet för sammankoppling av register via den europeiska plattformen.

2a.
     
  Kommissionen ska i samarbete med medlemsstaterna snabbt och på ett konstruktivt och effektivt sätt eftersträva samarbete med tredjeländer för att uppmuntra att likvärdiga centrala register med information om faktiskt ägande inrättas och att information av den typ som avses i punkterna 1 och 1a i denna artikel offentliggörs i deras länder.

Prioritet ska ges till tredjeländer som hyser ett betydande antal bolag eller juridiska enheter, inklusive truster, stiftelser, holdingbolag och alla andra organ som har en liknande struktur eller funktion och som har andelar som utgör en indikation på direkt ägande i enlighet med artikel 3.5 i bolag eller juridiska enheter som är etablerade i unionen.

2b.
     
  Medlemsstaterna ska fastställa regler för effektiva, proportionella och avskräckande sanktioner för fysiska och juridiska personer som ska tillämpas på överträdelser av de nationella bestämmelser som antas i enlighet med denna artikel, och ska vidta alla åtgärder som behövs för att säkerställa att sanktionerna i fråga tillämpas. Vid tillämpningen av denna artikel ska medlemsstaterna inrätta effektiva åtgärder mot missbruk i syfte att förebygga missbruk baserat på innehavaraktier och teckningsoptioner för innehavaraktier.

2c.
     
  Kommissionen ska senast den ...



   (*5)



  överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om genomförandet och tillämpningen av kraven enligt denna artikel, vid behov tillsammans med ett lagstiftningsförslag. [Ändr. 93]

Artikel 30

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att förvaltare av klassiska stiftelser som regleras av deras lagstiftning ska få och ha adekvata, korrekta och aktuella uppgifter om stiftelsens faktiska ägandeförhållanden. I dessa uppgifter ska ingå stiftelsens stiftares, förvaltares och beskyddares (”protector”) identitet (om tillämpligt), förmånstagarnas eller förmånstagarkategoriernas identitet, och identiteten för alla andra fysiska personer som utövar faktisk kontroll över stiftelsen.

2.   Medlemsstaterna ska se till att förvaltare lämnar uppgift om sin status i förhållande till ansvariga enheter, om de som förvaltare har en affärsförbindelse eller utför tillfälliga transaktioner som överstiger tröskeln enligt artikel 10 b, c och d.

3.   Medlemsstaterna ska se till att behöriga myndigheter och ansvariga enheter i tid kan få tillgång till uppgifterna enligt punkt 1.

4.   Medlemsstaterna ska se till att åtgärder motsvarande punkterna 1, 2 och 3 tillämpas på andra typer av juridiska konstruktioner med stiftelseliknande struktur och funktion.
  [Ändr. 94]

KAPITEL IV

RAPPORTERINGSKRAV

AVSNITT 1

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 31

1.   Alla medlemsstater ska inrätta en finansunderrättelseenhet (nedan kallad FIU) för att förebygga, avslöja och utreda penningtvätt och finansiering av terrorism

1a.
     
  De personer som avses i artikel 2.1.3 a, b och d ska informera FIU och/eller det lämpliga självreglerande organet för branschen i fråga, i enlighet med artikel 33.1, om de misstänker eller har välgrundad anledning att misstänka att deras tjänster missbrukas för brottsliga syften. [Ändr. 95]

2.   Medlemsstaterna ska skriftligen underrätta kommissionen om namn på och adress till de myndigheter som utsetts till FIU.

3.   FIU ska inrättas som en
  operativt oberoende och självständig
  central nationell enhet. Den ska ansvara för att ta emot (och i tillåten utsträckning begära),

  och
  analysera och till behöriga myndigheter sprida uppgifter om möjlig penningtvätt eller analysera
  misstänkta transaktioner som rapporterats och annan information som är relevant för eventuell penningtvätt,
  associerade förbrott samt

  eller
  möjlig finansiering av terrorism
  . FIU ska ansvara för att till alla behöriga myndigheter sprida resultaten av sina analyser
  ,
  när dessa utgör skäl för att misstänka penningtvätt, associerade förbrott
  , eller om så krävs enligt nationell lagstiftning

  finansiering av terrorism
  .
  Den ska kunna erhålla relevant ytterligare information från ansvariga enheter för dessa syften.
  FIU ska ges tillräckliga
  finansiella, tekniska och personella
  resurser för att kunna fullgöra sitt uppdrag.
  Medlemsstaterna ska se till att FIU är fri från otillbörlig påverkan. [Ändr. 96]

4.   Medlemsstaterna ska se till att FIU i tid har direkt eller indirekt tillgång till de finansiella och administrativa uppgifter samt brottsbekämpningsuppgifter som den behöver för att kunna fullgöra sitt uppdrag. Om brottsbekämpande myndigheter i medlemsstaten begär uppgifter, ska FIU dessutom lämna svar, om det inte finns sakliga skäl att anta att utlämnande av sådan information skulle inverka negativt på pågående undersökningar eller analyser, eller om uppgiftslämnandet i undantagsfall skulle vara klart oproportionerligt mot en fysisk eller juridisk persons legitima intressen eller också irrelevant för det ändamål för vilket det har begärts.
  Om FIU mottar en sådan begäran bör beslutet att göra en analys och/eller lämna ut information till den begärande brottsbekämpande myndigheten fattas inom FIU. Medlemsstaterna ska kräva att brottsbekämpande myndigheter lämnar återkoppling till FIU om användningen av de uppgifter som lämnats. [Ändr. 97]

5.   Medlemsstaterna ska se till att FIU har befogenheter att direkt eller indirekt vidta brådskande åtgärder, om man misstänker att en transaktion är kopplad till penningtvätt eller finansiering av terrorism, och uppskjuta eller vägra samtycka till att en transaktion börjar utföras för att kunna analysera den och styrka misstankar.

6.   FIU:s analys ska bestå av en operativ analys som är inriktad på enskilda fall och särskilda mål respektive en strategisk analys av trender och mönster i penningtvätt och finansiering av terrorism.

Artikel 32

1.   Medlemsstaterna ska kräva att ansvariga enheter, i tillämpliga fall dessas styrelseledamöter och anställda, samarbetar fullt ut på följande sätt:

| a) | Genom att utan dröjsmål självmant underrätta FIU, i de fall institutet eller personen som direktivet omfattar misstänker eller har rimliga skäl att misstänka att medel utgör vinning av brott eller har koppling till terrorism, och genom att skyndsamt besvara FIU:s begäran om ytterligare uppgifter i sådana fall. |
| --- | --- |

a)

Genom att utan dröjsmål självmant underrätta FIU, i de fall institutet eller personen som direktivet omfattar misstänker eller har rimliga skäl att misstänka att medel utgör vinning av brott eller har koppling till terrorism, och genom att skyndsamt besvara FIU:s begäran om ytterligare uppgifter i sådana fall.

| b) | Genom att på FIU:s begäran ge den all nödvändig information enligt de förfaranden som inrättats genom tillämplig lagstiftning. |
| --- | --- |

b)

Genom att på FIU:s begäran ge den all nödvändig information enligt de förfaranden som inrättats genom tillämplig lagstiftning.

2.   Informationen enligt punkt 1 ska lämnas vidare till FIU i den medlemsstat där
  det
  uppgiftslämnande
  institutet
  eller
  den
  uppgiftslämnande
  personen
  finns
  och till FIU i den medlemsstat där den ansvariga enheten är etablerad
  . Den eller de personer som utsetts enligt artikel 8.4 ska vidarebefordra informationen. [Ändr. 98]

Artikel 33

1.   När det gäller de personer som avses i artikel 2.1.3 a, b och, d
  och e
  ,
  och de yrken och företagskategorier som avses i artikel 4,
  får medlemsstaterna genom undantag från artikel 32.1 utse ett lämpligt självreglerande branschorgan till den myndighet som ska ta emot informationen enligt artikel 32.1.

Under alla omständigheter ska medlemsstaterna tillhandahålla medel för att se till att tystnadsplikten, konfidentialitet och den personliga integriteten skyddas. [Ändr. 99]

Utan påverkan på tillämpningen av punkt 2 ska det utsedda självreglerande organet enligt punkt 1 skyndsamt och i obearbetat skick överlämna uppgifterna till FIU.

2.   Medlemsstaterna ska undantagsvis inte tillämpa kraven i artikel 32.1 på notarier, andra oberoende jurister, revisorer och skatterådgivare, när det gäller information som dessa får eller erhåller från en kund i samband med att de utreder dennes rättsliga ställning, försvarar eller företräder denne i eller rörande rättsliga förfaranden, inbegripet rådgivning om att inleda eller undvika förfaranden, om sådana uppgifter fås eller erhålls före, under eller efter sådana förfaranden.

Artikel 34

1.   Medlemsstaterna ska kräva att ansvariga enheter avstår från att utföra sådana transaktioner som de vet (eller misstänker) har samband med penningtvätt eller finansiering av terrorism, tills de har avslutat de nödvändiga åtgärderna enligt artikel 32.1 a.

I enlighet med nationell rätt får instruktioner ges om att transaktionen inte ska utföras.

2.   Om en sådan transaktion misstänks bidra till penningtvätt eller finansiering av terrorism och ett sådant stoppande av transaktionen är omöjligt eller sannolikt motverkar försök att efterforska dem som gynnas av misstänkt penningtvätt eller finansiering av terrorism, ska de ansvariga berörda enheterna omedelbart därefter informera FIU.

Artikel 35

1.   Medlemsstaterna ska se till att de behöriga myndigheterna enligt artikel 45 omedelbart informerar FIU, om de vid sina inspektioner av de ansvariga enheterna eller på annat sätt upptäcker omständigheter som kan ha samband med penningtvätt eller finansiering av terrorism.

2.   Medlemsstaterna ska se till att tillsynsorgan som enligt bestämmelse i lag eller annan författning ska övervaka aktiehandeln, valutahandeln och den finansiella derivatmarknaden underrättar FIU, om de upptäcker omständigheter som kan ha samband med penningtvätt eller finansiering av terrorism.

Artikel 36

Om en ansvarig enhet, eller en anställd eller direktör på denna, i god tro lämnar ut informationen enligt artiklarna 32 och 33, ska detta inte innebära en överträdelse av någon regel om tystnadsplikt som följer av avtal, lag eller annan författning, och får inte medföra ansvar för den ansvariga enheten, dess ledning eller anställda.

Artikel 37

Medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att från hot eller fientliga åtgärder skydda sådana

  se till att enskilda personer, inbegripet
  anställda på den ansvariga enheten
  och företrädare för denna,
  som rapporterar misstänkt penningtvätt eller finansiering av terrorism antingen internt eller till FIU
  i vederbörlig ordning skyddas från hot eller fientliga åtgärder, ogynnsam behandling eller ogynnsamma följder och i synnerhet ogynnsamma eller diskriminerande anställningsåtgärder
  .
  Medlemsstaterna ska garantera kostnadsfri rättshjälp till sådana personer och ska tillhandahålla säkra kommunikationskanaler genom vilka personerna kan rapportera misstankar om penningtvätt eller finansiering av terrorism. Dessa kanaler ska säkerställa att de uppgiftslämnande personernas identitet är känd endast för de europeiska tillsynsmyndigheterna eller FIU. Medlemsstaterna ska se till att det finns lämpliga vittnesskyddsprogram. [Ändr. 100]

AVSNITT 2

MEDDELANDEFÖRBUD

Artikel 38

1.   Ansvariga enheter samt deras ledning och anställda får inte för berörd kund eller annan tredje person röja att uppgifter har lämnats i enlighet med artiklarna 32 och 33, eller att en undersökning om penningtvätt eller finansiering av terrorism pågår eller kan komma att göras.

2.   Förbudet enligt punkt 1 får inte omfatta uppgiftslämning till medlemsstaternas behöriga myndigheter, inbegripet de självreglerande organen,
  dataskyddsmyndigheter
  eller uppgiftslämning i brottsbekämpande syfte. [Ändr. 101]

3.   Förbudet enligt punkt 1 får inte hindra att uppgifter lämnas mellan institut inom samma koncern, inom medlemsstaterna eller i tredje länder som tillämpar krav som är likvärdiga med dem som föreskrivs i detta direktiv.

4.   Förbudet enligt punkt 1 får inte hindra att uppgifter lämnas mellan personer som avses i artikel 2.1.3 a och b, i medlemsstater eller i tredje länder som tillämpar krav som är likvärdiga med dem som fastställs i detta direktiv, och som bedriver sin yrkesverksamhet som anställda eller annat inom samma juridiska person eller ett nätverk.

Vid tillämpningen av första stycket ska med ”nätverk” menas den större struktur som personen tillhör och som har gemensamt ägande, gemensam ledning
  , gemensamma standarder och metoder
  eller
  gemensam
  efterlevnadskontroll. [Ändr. 102]

5.   För enheter eller personer som avses i artikel 2.1.1, 2.1.2 och 2.1.3 a och b i fall som avser samma kund och transaktion som omfattar två eller fler institut eller personer, får förbudet enligt punkt 1 inte hindra att uppgifter lämnas mellan berörda institut och personer, förutsatt att de återfinns i en medlemsstat eller i ett tredje land som tillämpar krav som är likvärdiga med dem som fastställs i detta direktiv, tillhör samma yrkeskategori och omfattas av krav på tystnadsplikt och skydd av personuppgifter.

5a.
     
  Vid tillämpningen av denna artikel ska uppgiftsskyddsbestämmelser ingå i de krav som tredjeländer tillämpar som är likvärdiga med kraven i detta direktiv. [Ändr. 103]

6.   Om de personer som avses i artikel 2.1.3 a och b försöker avråda en kund från att begå olagligheter, får detta inte betraktas som röjande av uppgifter i den mening som avses i punkt 1.

KAPITEL V

UPPGIFTSSKYDD,
  REGISTERHÅLLNING OCH STATISTIK [Ändr. 104]

Artikel 39

1.
     Medlemsstaterna ska kräva att ansvariga enheter sparar följande handlingar och uppgifter i enlighet med nationell lagstiftning för att FIU eller andra behöriga myndigheter ska kunna förebygga, avslöja och utreda möjlig penningtvätt eller finansiering av terrorism:

| a) | När det gäller kundkännedom: en kopia eller hänvisningar till erfordrade styrkande handlingar som ska sparas i fem år
  antingen
  efter det att affärsförbindelsen med kunden har upphört
  eller från den dag då den enstaka transaktionen genomfördes
  . Efter denna period ska personuppgifter förstöras, såvida inte annat föreskrivs i nationell lagstiftning som ska avgöra under vilka omständigheter ansvariga enheter därefter får eller ska spara uppgifter. Endast för att förebygga, avslöja eller utreda penningtvätt eller finansiering av terrorism
  och om förlängningen av den period uppgifter sparas motiveras för varje fall
  får medlemsstaterna tillåta eller kräva att utgifter sparas längre.
  Den period som
  uppgifter får inte sparas längre än tio

  får förlängas med högst fem
  år efter det att affärsförbindelsen har upphört. |
| --- | --- |

a)

När det gäller kundkännedom: en kopia eller hänvisningar till erfordrade styrkande handlingar som ska sparas i fem år
  antingen
  efter det att affärsförbindelsen med kunden har upphört
  eller från den dag då den enstaka transaktionen genomfördes
  . Efter denna period ska personuppgifter förstöras, såvida inte annat föreskrivs i nationell lagstiftning som ska avgöra under vilka omständigheter ansvariga enheter därefter får eller ska spara uppgifter. Endast för att förebygga, avslöja eller utreda penningtvätt eller finansiering av terrorism
  och om förlängningen av den period uppgifter sparas motiveras för varje fall
  får medlemsstaterna tillåta eller kräva att utgifter sparas längre.
  Den period som
  uppgifter får inte sparas längre än tio

  får förlängas med högst fem
  år efter det att affärsförbindelsen har upphört.

| b) | När det gäller affärsförbindelser och transaktioner: styrkande handlingar och uppgifter i form av originalhandlingar eller i rättsliga förfaranden godkända kopior enligt nationell rätt i fem år efter att affärsförbindelsen har upphört eller transaktionerna har utförts, varvid den kortaste tidsperioden ska gälla. Efter denna period ska personuppgifter förstöras, såvida inte annat föreskrivs i nationell lagstiftning som ska avgöra under vilka omständigheter ansvariga enheter därefter får eller ska spara uppgifter. Endast för att förebygga, avslöja eller utreda penningtvätt eller finansiering av terrorism
  och om förlängningen av den period uppgifter sparas motiveras för varje fall
  får medlemsstaterna tillåta eller kräva att utgifter sparas längre.
  Den period som
  uppgifter
  sparas
  får inte sparas längre än tio år efter att affärsförbindelsen har upphört eller transaktionerna har utförts, varvid den kortaste tidsperioden ska gälla

  förlängas med högst fem år
  . |
| --- | --- |

b)

När det gäller affärsförbindelser och transaktioner: styrkande handlingar och uppgifter i form av originalhandlingar eller i rättsliga förfaranden godkända kopior enligt nationell rätt i fem år efter att affärsförbindelsen har upphört eller transaktionerna har utförts, varvid den kortaste tidsperioden ska gälla. Efter denna period ska personuppgifter förstöras, såvida inte annat föreskrivs i nationell lagstiftning som ska avgöra under vilka omständigheter ansvariga enheter därefter får eller ska spara uppgifter. Endast för att förebygga, avslöja eller utreda penningtvätt eller finansiering av terrorism
  och om förlängningen av den period uppgifter sparas motiveras för varje fall
  får medlemsstaterna tillåta eller kräva att utgifter sparas längre.
  Den period som
  uppgifter
  sparas
  får inte sparas längre än tio år efter att affärsförbindelsen har upphört eller transaktionerna har utförts, varvid den kortaste tidsperioden ska gälla

  förlängas med högst fem år
  .

2.
     
  Personuppgifter som sparas får inte användas för andra syften än det syfte som de sparats för, och under inga omständigheter får de användas för kommersiella ändamål. [Ändr. 105]

Artikel 39a

1.
     
  När det gäller behandling av personuppgifter som utförs av medlemsstater inom ramen för detta direktiv ska bestämmelserna i direktiv 95/46/EG gälla. När det gäller behandling av personuppgifter som utförs av de europeiska tillsynsmyndigheterna ska bestämmelserna i förordning (EG) nr 45/2001 gälla. Insamling, behandling och överföring av uppgifter i syfte att bekämpa penningtvätt ska betraktas som en offentlig angelägenhet enligt dessa rättsakter.

2.
     
  Personuppgifter ska behandlas i enlighet med detta direktiv för det enda syftet att förhindra penningtvätt och finansiering av terrorism. Ansvariga enheter ska innan de ingår en affärsförbindelse informera nya kunder om att personuppgifter eventuellt kommer att utnyttjas i syfte att förebygga penningtvätt. Känsliga kategorier av uppgifter ska behandlas i enlighet med direktiv 95/46/EG.

3.
     
  Det ska vara förbjudet att i kommersiella syften behandla uppgifter som samlats in i enlighet med detta direktiv.

4.
     
  Den berörda person som av en ansvarig enhet eller en behörig myndighet nekats att få ta del av information om behandlingen av hans eller hennes uppgifter ska ha rätt att genom sin dataskyddsmyndighet begära kontroller av, tillgång till eller rättelser eller radering av personuppgifterna samt rätt till rättslig prövning.

5.
     
  Den berörda personens tillgång till uppgifter i en rapport om en misstänkt transaktion ska vara förbjuden. Det förbud som fastställs i denna punkt ska inte gälla uppgiftslämning till dataskyddsmyndigheterna.

6.
     
  Medlemsstaterna ska kräva att de ansvariga enheterna och de behöriga myndigheterna erkänner och följer dataskyddsmyndigheternas faktiska befogenheter i enlighet med direktiv 95/46/EG när det gäller säkerheten vid databehandlingen och personuppgifternas korrekthet, antingen ex officio eller på grundval av ett klagomål från den berörda personen. [Ändr. 106]

Artikel 40

-1.
     
  Medlemsstaterna ska förfoga över nationella och centraliserade mekanismer som möjliggör för dem att i god tid fastställa om fysiska eller juridiska personer innehar eller kontrollerar bankkonton som tillhandahålls av finansinstitut på deras territorium.

-1a.
     
  Medlemsstaterna ska också förfoga över mekanismer som möjliggör för de behöriga myndigheterna att identifiera egendom utan att först underrätta innehavaren.

1.
     Medlemsstaterna ska kräva att deras ansvariga enheter inför system för att snabbt och uttömmande kunna besvara förfrågningar från FIU eller andra myndigheter, i enlighet med sin nationella lagstiftning, om huruvida de under de senaste fem åren har eller har haft en affärsförbindelse med specifika fysiska eller juridiska personer och om omfattningen av denna förbindelse
  , genom säkra kanaler och på ett sätt som säkerställer att förfrågningarna behandlas konfidentiellt
  . [Ändr. 107]

Artikel 40a

Insamling, behandling och överföring av uppgifter i syfte att bekämpa penningtvätt ska betraktas som en offentlig angelägenhet enligt direktiv 95/46/EG. [Ändr. 108]

Artikel 41

1.   Medlemsstaterna ska för utarbetandet av nationella riskbedömningar enligt artikel 7 se till att de kan se över effektiviteten hos sina system för bekämpning av penningtvätt eller finansiering av terrorism, genom att föra omfattande statistik över frågor av betydelse för dessa systems effektivitet.

2.   Statistiken enligt punkt 1 ska omfatta följande:

| a) | Uppgifter om storlek och vikt när det gäller de olika sektorer som omfattas av detta direktiv, inklusive antalet enheter och personer samt varje sektors ekonomiska vikt. |
| --- | --- |

a)

Uppgifter om storlek och vikt när det gäller de olika sektorer som omfattas av detta direktiv, inklusive antalet enheter och personer samt varje sektors ekonomiska vikt.

| b) | Uppgifter om rapportering, utredningar och rättsfall i det nationella systemet för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, inklusive antalet misstänkta transaktioner som rapporterats till FIU, uppföljningen av sådana rapporter och på årsbasis antalet fall som utretts, antalet personer som åtalats, antalet personer som dömts för penningtvätt eller finansiering av terrorism samt värdet i euro på egendom som har frysts, beslagtagits eller förverkats. |
| --- | --- |

b)

Uppgifter om rapportering, utredningar och rättsfall i det nationella systemet för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, inklusive antalet misstänkta transaktioner som rapporterats till FIU, uppföljningen av sådana rapporter och på årsbasis antalet fall som utretts, antalet personer som åtalats, antalet personer som dömts för penningtvätt eller finansiering av terrorism samt värdet i euro på egendom som har frysts, beslagtagits eller förverkats.

| ba) | Uppgifter om antalet och procentandelen rapporter som leder till vidare utredning, inklusive en årsrapport till ansvariga enheter om hur deras rapporter har använts och följts upp. [Ändr. 109] |
| --- | --- |

ba)

Uppgifter om antalet och procentandelen rapporter som leder till vidare utredning, inklusive en årsrapport till ansvariga enheter om hur deras rapporter har använts och följts upp. [Ändr. 109]

| bb) | Uppgifter om antalet gränsöverskridande begäranden om uppgifter som har gjorts, tagits emot, avslagits eller helt eller delvis besvarats av FIU. [Ändr. 110] |
| --- | --- |

bb)

Uppgifter om antalet gränsöverskridande begäranden om uppgifter som har gjorts, tagits emot, avslagits eller helt eller delvis besvarats av FIU. [Ändr. 110]

3.   Medlemsstaterna ska se till att en konsoliderad översyn av dessa statistiska rapporter offentliggörs och ska lämna statistiken enligt punkt 2 till kommissionen.

KAPITEL VI

POLITIK, FÖRFARANDEN OCH TILLSYN

AVSNITT 1

INTERNA FÖRFARANDEN, UTBILDNING OCH ÅTERKOPPLING

Artikel 42

1.   Medlemsstaterna ska kräva att ansvariga enheter inom en koncern genomför koncernens politik och rutiner, inbegripet dataskyddspolitik, informationspolitik och informationsförfaranden inom koncernen för att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism. Dessa riktlinjer och förfaranden ska genomföras effektivt på filialnivå och på majoritetsägda dotterbolag i medlemsstater och tredjeländer.

2.   Om ansvariga enheter har filialer och majoritetsägda dotterbolag i tredjeländer där minimikraven på bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism är mindre stränga än i medlemsstaten, ska medlemsstaten se till att dessa enheters filialer och majoritetsägda dotterbolag i tredjeländer uppfyller medlemsstatens krav, inbegripet uppgiftsskydd, om tredjelandets lagar och andra författningar så tillåter.

3.   Medlemsstaterna och de europeiska tillsynsmyndigheterna ska underrätta varandra om fall där tredjelandets rätt inte tillåter att åtgärderna enligt punkt 1 tillämpas, och där samordnade åtgärder kan vidtas för att finna en lösning.

4.   Om tredjelandets rätt inte tillåter tillämpning av åtgärderna enligt punkt 1 första stycket, ska medlemsstaterna kräva att ansvariga enheter vidtar ytterligare åtgärder för att effektivt hantera risken för penningtvätt eller finansiering av terrorism, och att de informerar hemmedlemsstatens tillsynsmyndigheter. Om de kompletterande åtgärderna inte är tillräckliga, ska hemmedlemsstatens behöriga myndigheter överväga ytterligare tillsynsinsatser, bland annat att vid behov begära att finanskoncernen avvecklar sin verksamhet i värdlandet.

5.   De europeiska tillsynsmyndigheterna ska utarbeta förslag om tekniska tillsynsstandarder och ange typen av ytterligare åtgärder enligt punkt 4 och de minimiåtgärder som ska vidtas av ansvariga enheter enligt artikel 2.1.1 och 2.1.2, om ett tredjelands rätt inte tillåter tillämpning av de åtgärder som krävs enligt punkterna 1 och 2 i den här artikeln.

De europeiska tillsynsmyndigheterna ska till kommissionen lämna dessa förslag om tekniska tillsynsstandarder senast ... (*6). [Ändr. 111]

6.   Till kommissionen delegeras befogenhet att anta de tekniska tillsynsstandarderna enligt punkt 5 i enlighet med artiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1093/2010, (EU) nr 1094/2010 och (EU) nr 1095/2010.

7.   Medlemsstaterna ska se till att informationsutbyte inom koncernen tillåts om det inte påverkar undersökning eller utredning av möjlig penningtvätt eller finansiering av terrorism som görs av FIU eller andra behöriga myndigheter i enlighet med nationell lagstiftning.

8.   Medlemsstaterna får kräva att en central kontaktpunkt utses på deras territorium för att övervaka att reglerna om bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism efterlevs, och utses av utgivare av elektroniska pengar enligt definitionen i artikel 2.3 i direktiv 2009/110/EG och betaltjänstleverantörer enligt definitionen i artikel 4.9 i direktiv 2007/64/EG som är etablerade på deras territorier och vars huvudkontor ligger i en annan medlemsstat eller utanför unionen.

9.   De europeiska tillsynsmyndigheterna ska utarbeta förslag om tekniska tillsynsstandarder om kriterier för att avgöra när en central kontaktpunkt enligt punkt 8 bör inrättas och om vilka funktioner denna bör ha.

De europeiska tillsynsmyndigheterna ska till kommissionen lämna dessa förslag om tekniska tillsynsstandarder senast ... (*7).

10.   Till kommissionen delegeras befogenhet att anta de tekniska tillsynsstandarderna enligt punkt 9 i enlighet med artiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1093/2010, (EU) nr 1094/2010 och (EU) nr 1095/2010.

Artikel 43

1.   Medlemsstaterna ska kräva att ansvariga enheter vidtar åtgärder som är proportionerliga mot deras risker, storlek och verksamhet, så berörda anställda är medvetna om gällande bestämmelser som antagits i enlighet med detta direktiv, inbegripet relevanta krav på skydd av personuppgifter.

Åtgärderna ska inbegripa att berörda anställda deltar i särskilda fortlöpande utbildningsprogram för att hjälpa dem att för upptäcka transaktioner som kan avse penningtvätt eller finansiering av terrorism samt ge dem vägledning om hur de då ska agera.

Om en fysisk person tillhör någon av kategorierna enligt artikel 2.1.3 och utövar sitt yrke som anställd hos en juridisk person, ska skyldigheterna enligt det här avsnittet gälla den juridiska och inte den fysiska personen.

2.   Medlemsstaterna ska se till att ansvariga enheter har tillgång till aktuell information om praxis vid penningtvätt och finansiering av terrorism samt om indikationer på misstänkta transaktioner.

3.   Medlemsstaterna ska se till att i möjligaste mån lämplig återkoppling sker
  i god tid till de ansvariga enheterna
  om ändamålsenligheten med och uppföljningen av rapporter om misstänkt penningtvätt eller finansiering av terrorism. [Ändr. 112]

3a.
     
  Medlemsstaterna ska kräva att de ansvariga enheterna utser den eller de styrelseledamöter som ska ansvara för det genomförande av lagar och andra författningar som krävs för att följa detta direktiv. [Ändr. 113]

AVSNITT 2

TILLSYN

Artikel 44

1.   Medlemsstaterna ska se till att valutaväxlingskontor och tjänsteleverantörer till stiftelser eller bolag har tillstånd eller är registrerade och att tillhandahållare av speltjänster är auktoriserade.

2.   Medlemsstaterna ska kräva att de behöriga myndigheterna ser till att de personer är lämpade som faktiskt leder eller kommer att leda affärsverksamheten på sådana enheter som avses i punkt 1 eller som är deras faktiska ägare.

3.   När det gäller ansvariga enheter enligt artikel 2.1.3 a, b, d och e
  och g
  , ska medlemsstaterna se till att de behöriga myndigheterna
  och självreglerande organen
  vidtar nödvändiga åtgärder för att hindra
  dömda
  brottslingar
  på de ovannämnda områdena
  och deras medhjälpare från att inneha eller faktiskt äga en betydande eller kontrollerande andel, eller ha en ledande befattning i dessa ansvariga enheter. [Ändr. 114]

Artikel 45

1.   Medlemsstaterna ska kräva att de behöriga myndigheterna övervakar effektivt och vidtar nödvändiga åtgärder för att säkerställa att kraven i detta direktiv efterlevs.

2.   Medlemsstaterna ska se till att de behöriga myndigheterna har tillräckliga befogenheter, exempelvis kräva att uppgifter lämnas som är relevanta för övervakning av efterlevnaden och för utförande av kontroller, samt har tillräckliga ekonomiska, personella och tekniska resurser för att fullgöra sitt uppdrag. Medlemsstaterna ska se till att myndighetspersonalen har hög kompetens, bland annat när det gäller konfidentialitet och uppgiftsskydd, samt har stor integritet och rätt kompetens.

3.   För kreditinstitut, finansinstitut och tillhandahållare av speltjänster ska de behöriga myndigheterna ha förstärkta tillsynsbefogenheter, särskilt att kunna göra inspektioner på plats.
  Behöriga myndigheter som ansvarar för tillsyn av kredit- och finansinstitut ska övervaka hur adekvat den juridiska rådgivningen till dessa institut är, med syftet att minska det rättsliga arbitraget och regleringsarbitraget när det gäller aggressiv skatteplanering och skatteflykt. [Ändr. 115]

4.   Medlemsstaterna ska se till

  kräva
  att ansvariga enheter som har filialer eller dotterbolag i andra medlemsstater iakttar dessa medlemsstaters bestämmelser med avseende på detta direktiv. [Ändr. 116]

5.   Medlemsstaterna ska se till att de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där filialen eller dotterbolaget är etablerade samarbetar med de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där den ansvariga personen har sitt säte, för att säkerställa effektiv övervakning av kraven i detta direktiv.

6.   Medlemsstaterna ska se till att de behöriga myndigheter som

  myndigheterna, när de
  tillämpar en risk- och känslighetsanalys av

  riskbaserad metod för
  tillsynen [Ändr. 117]

| a) | har en klar uppfattning om riskerna för penningtvätt och finansiering av terrorism i landet, |
| --- | --- |

a)

har en klar uppfattning om riskerna för penningtvätt och finansiering av terrorism i landet,

| b) | har intern och extern tillgång till all relevant information om de specifika nationella och internationella riskerna med de ansvariga enheternas kunder, produkter och tjänster, |
| --- | --- |

b)

har intern och extern tillgång till all relevant information om de specifika nationella och internationella riskerna med de ansvariga enheternas kunder, produkter och tjänster,

| c) | baserar den interna och externa tillsynens frekvens och intensitet på den ansvariga enhetens riskprofil och på landets risker för penningtvätt och finansiering av terrorism. |
| --- | --- |

c)

baserar den interna och externa tillsynens frekvens och intensitet på den ansvariga enhetens riskprofil och på landets risker för penningtvätt och finansiering av terrorism.

7.   Bedömningen av de ansvariga enheternas riskprofil för penningtvätt och finansiering av terrorism, inklusive riskerna för bristande efterlevnad, ska ses över regelbundet och vid viktiga händelser eller förändringar när det gäller den ansvariga enhetens ledning och verksamhet.

8.   Medlemsstaterna ska se till att de behöriga myndigheterna beaktar den ansvariga enhetens manöverutrymme och adekvat granskar de underliggande riskbedömningarna, samt dess politiks, interna kontrollers och förfarandens lämplighet och genomförande.

9.   För de ansvariga enheter som avses i artikel 2.1.3 a, b och d får medlemsstaterna tillåta att uppgifterna i punkt 1 utförs av självreglerande organ, under förutsättning att dessa uppfyller bestämmelserna i punkt 2.

10.   När det gäller vilka faktorer som ska ingå vid tillsyn baserad på risk- och känslighetsanalys, ska de europeiska tillsynsmyndigheterna senast den ... (*8) utfärda riktlinjer för de behöriga myndigheterna i enlighet med artikel 16 i förordning (EU) nr 1093/2010, (EU) nr 1094/2010 och (EU) nr 1095/2010. Särskild hänsyn bör tas till företagets storlek och verksamhet, och där så är lämpligt och rimligt bör särskilda åtgärder fastställas.

AVSNITT 3

SAMARBETE

Underavsnitt I

Nationellt samarbete

Artikel 46

Medlemsstaterna ska se till att beslutsfattare, FIU, brottsbekämpande myndigheter, tillsynsmyndigheter
  , dataskyddsmyndigheter
  och andra behöriga myndigheter som arbetar med bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism har effektiva samarbets- och samordningsmekanismer för att utveckla och genomföra politik och åtgärder för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. [Ändr. 118]

Underavsnitt II

Samarbete med de europeiska tillsynsmyndigheterna

Artikel 47

Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna om uppgiftsskydd ska
  de behöriga myndigheterna ska förse de europeiska tillsynsmyndigheterna med alla
  relevanta
  uppgifter de behöver för att utföra sina uppgifter enligt detta direktiv. [Ändr. 119]

Underavsnitt III

Samarbete mellan kommissionen och FIU

Artikel 48

Kommissionen kan

  ska
  lämna den hjälp som behövs för att underlätta samordningen, bland annat informationsutbytet mellan medlemsstaternas finansunderrättelseenheter i unionen. Den får

  ska
  regelbundet sammankalla möten med

  inom EU:s FIU-plattform bestående av
  företrädare för medlemsstaternas finansunderrättelseenheter för att underlätta samarbete och åsiktsutbyte om samarbetsrelaterade frågor

  och vid behov möten mellan EU:s FIU-plattform och EBA, Eiopa eller Esma
  .
  EU:s FIU-plattform har inrättats för att utarbeta riktlinjer om genomförandefrågor som är relevanta för FIU och rapporterande enheter, underlätta FIU:s verksamhet, särskilt i fråga om internationellt samarbete och gemensamma analyser, utbyta information om trender och riskfaktorer på den inre marknaden och säkerställa FIU:s deltagande i förvaltningen av systemet FIU.net. [Ändr. 120]

Artikel 49

Medlemsstaterna ska se till att deras finansunderrättelseenheter i största möjliga utsträckning samarbetar med varandra
  och med finansunderrättelseenheter i tredjeland
  , oavsett om de är administrativa, brottsbekämpande eller rättsliga myndigheter eller myndighetsliknande organ
  , utan att detta påverkar unionens uppgiftsskyddsbestämmelser
  . [Ändr. 121]

Artikel 50

1.   Medlemsstaterna ska se till att finansunderrättelseenheterna spontant

  automatiskt
  eller på begäran utbyter alla upplysningar
  med finansunderrättelseenheter i både medlemsstater och tredjeländer
  som kan vara relevanta för dessas bearbetning eller analys av information eller utredning av finansiella transaktioner kopplade till penningtvätt eller finansiering av terrorism och av berörda fysiska eller juridiska personer. En begäran om upplysningar ska innehålla relevanta fakta, bakgrundsinformation, motiven till begäran och hur de begärda uppgifterna ska användas. [Ändr. 122]

2.   Medlemsstaterna ska se till att den FIU som begäran ställs till använder alla sina inhemska befogenheter för inhämtande och analys av information, när den besvarar en begäran om upplysningar enligt punkt 1 från en annan FIU i unionen. Den FIU som begäran ställs till ska svara i tid och både frågande och tillfrågad FIU ska i möjligaste mån använda säkra digitala verktyg för informationsutbyte. [Ändr. 123]

När en medlemsstats FIU önskar få ytterligare information från en ansvarig enhet från en annan medlemsstat som verkar på dess territorium, ska förfrågan riktas till FIU i den medlemsstat på vars territorium den ansvariga enheten är belägen. Denna FIU ska skyndsamt och utan filtrering förmedla förfrågningar och svar. [Ändr. 124]

3.   En FIU får vägra att lämna ut information som kan försvåra en pågående brottsutredning i den anmodade medlemsstaten, eller om lämnandet av information i undantagsfall klart skulle strida mot den fysiska eller juridiska personens eller medlemsstatens legitima intressen eller vara irrelevant för de avsedda syftena. En sådan vägran ska tillräckligt motiveras för den FIU som begär upplysningarna.

Artikel 51

Upplysningar och handlingar som mottas i enlighet med artiklarna 49 och 50 ska användas till att utföra finansunderrättelseenheternas uppgifter enligt detta direktiv. Vid överföringen av upplysningar och handlingar enligt artiklarna 49 och 50 får sändande FIU uppställa restriktioner och villkor för användningen. Mottagande FIU ska iaktta dessa begränsningar och villkor. Detta får inte påverka brottsutredningar och åtal kopplade till finansunderrättelseenheternas uppgift att förebygga, avslöja och utreda penningtvätt och finansiering av terrorism.

Artikel 52

Medlemsstaterna ska se till att finansunderrättelseenheterna vidtar alla nödvändiga åtgärder, däribland säkerhetsåtgärder, för att säkerställa att de upplysningar som lämnas enligt artiklarna 49 och 50 inte är tillgängliga för någon annan myndighet, annat organ eller annan avdelning, om det inte godkänts på förhand av den FIU som lämnar upplysningarna.

Artikel 53

1.   Medlemsstaterna ska uppmuntra sina

  kräva att deras
  finansunderrättelseenheter att använda

  använder
  skyddade kommunikationskanaler mellan finansunderrättelseenheterna och att använda det decentraliserade datanätverket FIU.net

  sinsemellan
  . [Ändr. 125]

2.   Medlemsstaterna ska se till att deras enheter samarbetar om avancerad teknik
  sinsemellan och, inom dess mandat, i samverkan med Europol
  för att utföra uppgifterna enligt detta direktiv. Denna teknik ska ge finansunderrättelseenheterna möjlighet att anonymt jämföra sina uppgifter med andra finansunderrättelseenheters vid fullgott skydd av personuppgifter, för att spåra föremål för deras intresse i andra medlemsstater och fastställa föremålens inkomster och tillgångar. [Ändr. 126]

Artikel 54

Medlemsstaterna ska se till att deras

  uppmuntra sina
  finansunderrättelseenheter
  att

  samarbetar

  samarbeta
  med Europol vid
  analyser av pågående fall med en
  gränsöverskridande analyser

  dimension
  som berör minst två medlemsstater. [Ändr. 127]

Artikel 54a

Kommissionen bör öka sina påtryckningar på skatteparadis att förbättra sitt samarbete och informationsutbyte för att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism. [Ändr. 128]

AVSNITT 4

SANKTIONER

Artikel 55

1.   Medlemsstaterna ska se till att ansvariga enheter kan hållas ansvariga för överträdelser av de nationella bestämmelser som antas enligt detta direktiv.
  Sanktionerna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande. [Ändr. 129]

2.   Utan att det påverkar medlemsstaternas rätt att tillämpa straffrättsliga påföljder, ska medlemsstaterna se till att behöriga myndigheter kan vidta lämpliga administrativa åtgärder och utfärda sanktioner, om ansvariga enheter bryter mot de nationella bestämmelser som antagits vid genomförandet av detta direktiv, och ska se till att dessa tillämpas. Dessa åtgärder och sanktioner ska vara effektiva, proportionella och avskräckande.

3.   Om skyldigheter gäller juridiska personer, ska medlemsstaterna se till att sanktioner tillämpas på ledningen och alla andra individer som enligt nationell lag bär ansvar för överträdelsen.

4.   Medlemsstaterna ska se till att de behöriga myndigheterna har alla de undersökningsbefogenheter som de behöver för att kunna fullgöra sitt uppdrag. När de behöriga myndigheterna utövar sina sanktionsbefogenheter, ska de i nära samarbete se till att administrativa åtgärder eller sanktioner ger önskat resultat, och de ska samordna sina åtgärder när de hanterar gränsöverskridande fall.

Artikel 56

1.   Denna artikel ska åtminstone tillämpa på situationer, där ansvariga enheter uppvisar systematiska brister när det gäller kraven i följande artiklar:

| a) | Artiklarna 9–23 (krav på kundkännedom). |
| --- | --- |

a)

Artiklarna 9–23 (krav på kundkännedom).

| b) | Artiklarna 32, 33 och 34 (rapportering av misstänkta transaktioner). |
| --- | --- |

b)

Artiklarna 32, 33 och 34 (rapportering av misstänkta transaktioner).

| c) | Artikel 39 (registerhållning). |
| --- | --- |

c)

Artikel 39 (registerhållning).

| d) | Artiklarna 42 och 43 (interna kontroller). |
| --- | --- |

d)

Artiklarna 42 och 43 (interna kontroller).

2.   I de fall som avses i punkt 1 ska medlemsstaterna se till att de administrativa påföljder och åtgärder som kan tillämpas åtminstone inbegriper följande:

| a) | Ett offentligt meddelande med uppgift om den fysiska eller juridiska personen och överträdelsens karaktär
  , om detta anses nödvändigt och proportionellt efter en bedömning från fall till fall
  . [Ändr. 130] |
| --- | --- |

a)

Ett offentligt meddelande med uppgift om den fysiska eller juridiska personen och överträdelsens karaktär
  , om detta anses nödvändigt och proportionellt efter en bedömning från fall till fall
  . [Ändr. 130]

| b) | En anmodan om att den fysiska eller juridiska personen ska upphöra med sitt agerande och inte upprepa detta. |
| --- | --- |

b)

En anmodan om att den fysiska eller juridiska personen ska upphöra med sitt agerande och inte upprepa detta.

| c) | Återkallande av auktorisering, om ansvariga enheter måste vara auktoriserade. |
| --- | --- |

c)

Återkallande av auktorisering, om ansvariga enheter måste vara auktoriserade.

| d) | Tillfälligt förbud för skyldiga personer i den ansvariga enhetens ledning att utöva uppdrag på institut. |
| --- | --- |

d)

Tillfälligt förbud för skyldiga personer i den ansvariga enhetens ledning att utöva uppdrag på institut.

| e) | För juridiska personer administrativa böter på maximalt 10 % av den juridiska personens totala årsomsättning under föregående räkenskapsår. |
| --- | --- |

e)

För juridiska personer administrativa böter på maximalt 10 % av den juridiska personens totala årsomsättning under föregående räkenskapsår.

| f) | För fysiska personer administrativa böter på maximalt 5 000 000 EUR eller, i medlemsstater där den officiella valutan inte är euro, motsvarande värde i nationell valuta den ... (*9). |
| --- | --- |

f)

För fysiska personer administrativa böter på maximalt 5 000 000 EUR eller, i medlemsstater där den officiella valutan inte är euro, motsvarande värde i nationell valuta den ... (*9).

| g) | Administrativa böter på högst två gånger den vinst som har erhållits eller de förluster som har undvikits genom överträdelsen, om detta kan beräknas. |
| --- | --- |

g)

Administrativa böter på högst två gånger den vinst som har erhållits eller de förluster som har undvikits genom överträdelsen, om detta kan beräknas.

När den juridiska personen är ett dotterbolag till ett moderbolag, ska vid tillämpningen av punkt e i första stycket den relevanta totala årsomsättningen motsvara den totala årsomsättningen i det övergripande moderbolagets konsoliderade

  dotterbolagets
  redovisning under föregående räkenskapsår. [Ändr. 131]

Artikel 57

1.   Medlemsstaterna ska
  , om det anses nödvändigt och proportionellt efter en bedömning från fall till fall,
  se till att de behöriga myndigheterna utan dröjsmål offentliggör alla sanktioner eller åtgärder som utdömts för brott mot nationella bestämmelser som antagits vid genomförandet av detta direktiv, inklusive information om vilken typ
  av
  och
  vilken
  slags överträdelse det gäller och de ansvariga personernas identitet, såvida inte ett sådant offentliggörande allvarligt skulle äventyra finansmarknadernas stabilitet. Om offentliggörandet skulle vålla de berörda parterna orimlig skada,
  får

  ska de behöriga myndigheterna offentliggöra sanktionerna utan namns nämnande. [Ändr. 132]

2.   När de behöriga myndigheterna fastställer typen av administrativ sanktion eller åtgärd och de administrativa böternas nivå, ska medlemsstaterna se till att de beaktar alla relevanta omständigheter, däribland följande:

| a) | Överträdelsens allvarlighetsgrad och varaktighet. |
| --- | --- |

a)

Överträdelsens allvarlighetsgrad och varaktighet.

| b) | Den ansvariga fysiska eller juridiska personens respektive ansvar. |
| --- | --- |

b)

Den ansvariga fysiska eller juridiska personens respektive ansvar.

| c) | Den ansvariga fysiska eller juridiska personens finansiella ställning, med dennes totala omsättning eller årsinkomst som indikation. |
| --- | --- |

c)

Den ansvariga fysiska eller juridiska personens finansiella ställning, med dennes totala omsättning eller årsinkomst som indikation.

| d) | Omfattningen av den ansvariga fysiska eller juridiska personens vinster som erhållits eller förluster som undvikits, om dessa kan beräknas. |
| --- | --- |

d)

Omfattningen av den ansvariga fysiska eller juridiska personens vinster som erhållits eller förluster som undvikits, om dessa kan beräknas.

| e) | Förluster för tredje parter som överträdelsen vållat, om detta kan beräknas. |
| --- | --- |

e)

Förluster för tredje parter som överträdelsen vållat, om detta kan beräknas.

| f) | Den fysiska eller juridiska personens vilja att samarbeta med den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

f)

Den fysiska eller juridiska personens vilja att samarbeta med den behöriga myndigheten.

| g) | Den ansvariga fysiska eller juridiska personens tidigare överträdelser. |
| --- | --- |

g)

Den ansvariga fysiska eller juridiska personens tidigare överträdelser.

3.   I enlighet med artikel 16 i förordning (EU) nr 1093/2010, (EU) nr 1094/2010 och (EU) nr 1095/2010 ska de europeiska tillsynsmyndigheterna senast den ...

   (*10)

  utfärda riktlinjer för de behöriga myndigheterna om typerna av administrativa åtgärder och påföljder och den administrativa bötesnivån, tillämpliga på ansvariga enheter enligt artikel 2.1.1 och 2.1.2
  för att säkerställa deras enhetliga tillämpning och avskräckande effekt i hela unionen
  . [Ändr. 133]

4.   Medlemsstaterna ska se till att juridiska personer kan ställas till svars för överträdelser enligt artikel 56.1 som begås till deras förmån av någon som agerar antingen enskilt eller som en del av den juridiska personens organisation och har en ledande ställning i denna, grundad på

| a) | befogenhet att företräda den juridiska personen, |
| --- | --- |

a)

befogenhet att företräda den juridiska personen,

| b) | befogenhet att besluta för den juridiska personens räkning, eller |
| --- | --- |

b)

befogenhet att besluta för den juridiska personens räkning, eller

| c) | kontrollbefogenheter inom den juridiska personen. |
| --- | --- |

c)

kontrollbefogenheter inom den juridiska personen.

5.   Utöver fall enligt punkt 4 i den här artikeln ska medlemsstaterna se till att juridiska personer kan ställas till ansvar, om brister i tillsyn eller kontroll som ska utföras av en person enligt punkt 4 har gjort det möjligt för en underställd person att begå överträdelser enligt artikel 56.1 till förmån för en juridisk person.

Artikel 58

1.   Medlemsstaterna ska se till att de behöriga myndigheterna etablerar effektiva mekanismer för att uppmuntra rapportering till de behöriga myndigheterna om överträdelser av de nationella bestämmelserna för genomförandet av detta direktiv.

2.   Mekanismerna enligt punkt 1 ska åtminstone omfatta följande:

| a) | Särskilda förfaranden för mottagande av rapporter om överträdelser och uppföljning av dem. |
| --- | --- |

a)

Särskilda förfaranden för mottagande av rapporter om överträdelser och uppföljning av dem.

| b) | Tillbörligt skydd av anställda på institut som anmäler överträdelser på institutet. |
| --- | --- |

b)

Tillbörligt skydd av anställda på institut som anmäler överträdelser på institutet.

| ba) | Lämpligt skydd för den anklagade personen. [Ändr. 134] |
| --- | --- |

ba)

Lämpligt skydd för den anklagade personen. [Ändr. 134]

| c) | Skydd av personuppgifter om både den person som rapporterar en överträdelse och den fysiska person som påstås bära ansvaret för den, i enlighet med principerna i direktiv 95/46/EG. |
| --- | --- |

c)

Skydd av personuppgifter om både den person som rapporterar en överträdelse och den fysiska person som påstås bära ansvaret för den, i enlighet med principerna i direktiv 95/46/EG.

3.   Medlemsstaterna ska kräva att ansvariga enheter inrättar lämpliga rutiner, så deras anställda kan anmäla överträdelser internt genom en särskild, självständig och anonym kanal.

KAPITEL VII

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 59

Senast den ... (*11) ska kommissionen ta fram en rapport om direktivets tillämpning och lämna den till Europaparlamentet och rådet.

Kommissionen ska senast den ...



   (*12)



  överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om bestämmelserna om allvarliga skattebrott och straff i medlemsstaterna, skattebrottens gränsöverskridande betydelse och det eventuella behovet av ett samordnat tillvägagångssätt i unionen, vid behov tillsammans med ett lagstiftningsförslag. [Ändr. 135]

Artikel 60

Direktiven 2005/60/EG och 2006/70/EG ska upphöra att gälla från och med den ... (*13).

Hänvisningar till de upphävda direktiven ska anses som hänvisningar till det här direktivet och ska läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga IV.

Artikel 61

1.   Medlemsstaterna ska senast den ... (*13) sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser, ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 62

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 63

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 166, 12.6.2013, s. 2.

1

(2)  EUT C 271,19.9.2013, s. 31.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 11 mars 2014.

3

(4)  Rådets direktiv 91/308/EEG av den 10 juni 1991 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för tvättning av pengar (EGT L 166, 28.6.1991, s. 77).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/97/EG av den 4 december 2001 om ändring av rådets direktiv 91/308/EEG om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för tvättning av pengar (EGT L 344, 28.12.2001, s. 76).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG av den 26 oktober 2005 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism (EUT L 309, 25.11.2005, s. 15).

6

(7)  Kommissionens direktiv 2006/70/EG av den 1 augusti 2006 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG med avseende på definitionen av person i politiskt utsatt ställning, samt tekniska kriterier för att kunna tillämpa lägre krav på kundkontroll och göra undantag på grund av finansiell verksamhet som drivs tillfälligt eller i mycket begränsad omfattning (EUT L 214, 4.8.2006, s. 29).

7

(8)  
  Källa: Skatteparadis og utvikling, NOU, Norges offentlige utredninger, 2009.

8

Källa: Skatteparadis og utvikling, NOU, Norges offentlige utredninger, 2009.

(9)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/17/EU av den 13 juni 2012 om ändring av rådets direktiv 89/666/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/56/EG och 2009/101/EG vad avser sammankoppling av centrala register, handelsregister och företagsregister (EUT L 156, 16.6.2012, s. 1).

9

Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/17/EU av den 13 juni 2012 om ändring av rådets direktiv 89/666/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/56/EG och 2009/101/EG vad avser sammankoppling av centrala register, handelsregister och företagsregister (EUT L 156, 16.6.2012, s. 1).

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/78/EG (EUT L 331, 15.12.2010, s. 12).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1094/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/79/EG (EUT L 331, 15.12.2010, s. 48).

11

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/77/EG (EUT L 331, 15.12.2010, s. 84).

12

(13)  Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (EGT L 281, 23.11.1995, s. 31).

13

(14)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (EGT L 8, 12.1.2001, s. 1).

14

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (EGT L 8, 12.1.2001, s. 1).

(15)  
  Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).

15

Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).

(16)  Rådets beslut 2000/642/RIF av den 17 oktober 2000 om en samarbetsordning för medlemsstaternas finansunderrättelseenheter avseende utbyte av information (EGT L 271, 24.10.2000, s. 4).

16

(17)  
  Rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (EGT L 180, 19.7.2000, s. 22).

17

Rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (EGT L 180, 19.7.2000, s. 22).

(18)  EUT C 32, 4.2.2014, s. 9.

18

(19)  Rådets rambeslut 2002/475/RIF av den 13 juni 2002 om bekämpande av terrorism (EGT L 164, 22.6.2002, s. 3).

19

(20)  Rådets rambeslut 2008/919/RIF av den 28 november 2008 om ändring av rambeslut 2002/475/RIF om bekämpande av terrorism (EUT L 330, 9.12.2008, s. 21).

20

(21)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/64/EG av den 13 november 2007 om betaltjänster på den inre marknaden och om ändring av direktiven 97/7/EG, 2002/65/EG, 2005/60/EG och 2006/48/EG samt upphävande av direktiv 97/5/EG (EUT L 319, 5.12.2007, s. 1).

21

(22)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1).

22

(23)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG (EUT L 176, 27.6.2013, s. 338).

23

(24)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG av den 25 november 2009 om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II) (EGT L 335, 17.12.2009, s. 1).

24

(25)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU av den 15 maj 2014 om marknader för finansiella instrument och om ändring av direktiv 2002/92/EG och av direktiv 2011/61/EU (EUT L 173, 12.6.2014, s. 349).

25

(26)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/92/EG av den 9 december 2002 om försäkringsförmedling (EGT L 9, 15.1.2003, s. 3).

26

(27)  rådets gemensamma åtgärd 98/733/RIF av den 21 december 1998 om att göra deltagande i en kriminell organisation i Europeiska unionens medlemsstater till ett brott (EGT L 351, 29.12.1998, s. 1).

27

(28)  EGT C 316, 27.11.1995, s. 49.

28

(29)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU av den 26 juni 2013 om årsbokslut, koncernredovisning och rapporter i vissa typer av företag, om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG och om upphävande av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG (EUT L 182, 29.6.2013, s. 19).

29

Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU av den 26 juni 2013 om årsbokslut, koncernredovisning och rapporter i vissa typer av företag, om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG och om upphävande av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG (EUT L 182, 29.6.2013, s. 19).

(30)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/87/EG av den 16 december 2002 om extra tillsyn över kreditinstitut, försäkringsföretag och värdepappersföretag i ett finansiellt konglomerat och om ändring av rådets direktiv 73/239/EEG, 79/267/EEG, 92/49/EEG, 92/96/EEG, 93/6/EEG och 93/22/EEG samt Europaparlamentets och rådets direktiv 98/78/EG och 2000/12/EG (EUT L 35, 11.2.2003, s. 1).

30

(*1)  
  12 månader
  efter
  det
  att detta direktiv har trätt i kraft.

*1

12 månader

det

(31)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/110/EG av den 16 september 2009 om rätten att starta och driva affärsverksamhet i institut för elektroniska pengar samt om tillsyn av sådan verksamhet, om ändring av direktiven 2005/60/EG och 2006/48/EG och om upphävande av direktiv 2000/46/EG (EUT L 267, 10.10.2009, s. 7).

31

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/110/EG av den 16 september 2009 om rätten att starta och driva affärsverksamhet i institut för elektroniska pengar samt om tillsyn av sådan verksamhet, om ändring av direktiven 2005/60/EG och 2006/48/EG och om upphävande av direktiv 2000/46/EG (EUT L 267, 10.10.2009, s. 7).

(*2)  
  12 månader
  efter detta direktivs ikraftträdande.

*2

12 månader

(*3)  
  12 månader
  efter detta direktivs ikraftträdande.

*3

12 månader

(*4)  
  12 månader efter detta direktivs ikraftträdande.

*4

12 månader efter detta direktivs ikraftträdande.

(*5)  
  Tre år efter detta direktivs ikraftträdande.

*5

Tre år efter detta direktivs ikraftträdande.

(*6)  
  18 månader
  efter att direktivet trätt i kraft.

*6

18 månader

(*7)  Två år efter att direktivet trätt i kraft.

*7

(*8)  Två år efter detta direktivs ikraftträdande.

*8

(*9)  Dag då detta direktiv träder i kraft.

*9

(*10)  
  12 månader
  efter detta direktivs ikraftträdande.

*10

12 månader

(*11)  Fyra år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

*11

(*12)  
  Ett år efter detta direktivs ikraftträdande.

*12

Ett år efter detta direktivs ikraftträdande.

(*13)  Två år efter detta direktivs ikraftträdande.

*13

BILAGA I

Följande är en icke uttömmande lista över riskvariabler som ansvariga enheter ska beakta, när de fastställer omfattningen av kundkontroll enligt artikel 11.3:

| i) | Syftet med ett konto eller en förbindelse. |
| --- | --- |

i)

Syftet med ett konto eller en förbindelse.

| ii) | Hur stora tillgångar som en kund deponerar eller transaktionernas storlek. |
| --- | --- |

ii)

Hur stora tillgångar som en kund deponerar eller transaktionernas storlek.

| iii) | Affärsrelationens regelbundenhet eller varaktighet. |
| --- | --- |

iii)

Affärsrelationens regelbundenhet eller varaktighet.

BILAGA II

Följande är en icke uttömmande lista över faktorer och typer av indikatorer på potentiellt lägre risk enligt artikel 14:

| (1) | Kundriskfaktorer:






  (a) | Offentliga företag noterade på en fondbörs och med krav på uppgiftslämning (enligt fondbörsbestämmelser, lagstiftning eller annat tvingande sätt), som innebär krav på adekvat öppen redovisning av faktiskt ägande. |
| --- | --- | --- |

(1)

Kundriskfaktorer:

(a)

Offentliga företag noterade på en fondbörs och med krav på uppgiftslämning (enligt fondbörsbestämmelser, lagstiftning eller annat tvingande sätt), som innebär krav på adekvat öppen redovisning av faktiskt ägande.

| (b) | Offentliga förvaltningar eller företag. |
| --- | --- |

(b)

Offentliga förvaltningar eller företag.

| (c) | Kunder etablerade i geografiska områden med lägre risk som anges i punkt 3. |
| --- | --- |

(c)

Kunder etablerade i geografiska områden med lägre risk som anges i punkt 3.

| (ca) | Faktiska ägare till gemensamma konton som förvaltas av notarier och andra oberoende jurister i medlemsstaterna, eller i tredjeländer, förutsatt att de omfattas av krav på att bekämpa penningtvätt eller finansiering av terrorism som är förenliga med internationella normer och att deras efterlevnad av dessa krav är föremål för tillsyn, och förutsatt att uppgifter om den faktiska ägarens identitet finns tillgängliga på begäran för de institut som fungerar som förvaringsinstitut för de gemensamma kontona. [Ändr. 136] |
| --- | --- |

(ca)

Faktiska ägare till gemensamma konton som förvaltas av notarier och andra oberoende jurister i medlemsstaterna, eller i tredjeländer, förutsatt att de omfattas av krav på att bekämpa penningtvätt eller finansiering av terrorism som är förenliga med internationella normer och att deras efterlevnad av dessa krav är föremål för tillsyn, och förutsatt att uppgifter om den faktiska ägarens identitet finns tillgängliga på begäran för de institut som fungerar som förvaringsinstitut för de gemensamma kontona. [Ändr. 136]

| (cb) | Ansvariga enheter som omfattas av krav på att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism enligt detta direktiv och som effektivt har genomfört dessa krav. [Ändr. 137] |
| --- | --- |

(cb)

Ansvariga enheter som omfattas av krav på att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism enligt detta direktiv och som effektivt har genomfört dessa krav. [Ändr. 137]

| (2) | Riskfaktorer för produkter, tjänster, transaktioner eller distributionskanaler:






  (a) | Livförsäkringar med låg premie. |
| --- | --- | --- |

(2)

Riskfaktorer för produkter, tjänster, transaktioner eller distributionskanaler:

(a)

Livförsäkringar med låg premie.

| (b) | Pensionsförsäkringar, om förtida återköp inte är möjligt och försäkringen inte får användas som säkerhet. |
| --- | --- |

(b)

Pensionsförsäkringar, om förtida återköp inte är möjligt och försäkringen inte får användas som säkerhet.

| (c) | Pensionsordningar, pensionskassor eller liknande system som innebär pensionsförmåner för anställda, där inbetalning sker i form av löneavdrag och systemet inte tillåter överlåtelse av rättigheter. |
| --- | --- |

(c)

Pensionsordningar, pensionskassor eller liknande system som innebär pensionsförmåner för anställda, där inbetalning sker i form av löneavdrag och systemet inte tillåter överlåtelse av rättigheter.

| (d) | Finansiella produkter eller tjänster som innebär väl definierade och begränsade tjänster för vissa typer av kunder, för förbättrad ekonomisk integration. |
| --- | --- |

(d)

Finansiella produkter eller tjänster som innebär väl definierade och begränsade tjänster för vissa typer av kunder, för förbättrad ekonomisk integration.

| (e) | Produkter där riskerna för penningtvätt eller finansiering av terrorism styrs av andra faktorer, som ekonomiska begränsningar eller insyn i ägandet (exempelvis vissa typer av elektroniska pengar enligt definitionen i artikel 2.2 i direktiv 2009/110/EG). |
| --- | --- |

(e)

Produkter där riskerna för penningtvätt eller finansiering av terrorism styrs av andra faktorer, som ekonomiska begränsningar eller insyn i ägandet (exempelvis vissa typer av elektroniska pengar enligt definitionen i artikel 2.2 i direktiv 2009/110/EG).

| (ea) | Långsiktiga och målorienterade avtal om sparande, som till exempel utgör en säkerhet för pension eller för förvärv av fastighet för eget bruk och där de inkommande betalningarna kommer från ett betalningskonto som identifierats i enlighet med artiklarna 11 och 12 i detta direktiv. [Ändr. 138] |
| --- | --- |

(ea)

Långsiktiga och målorienterade avtal om sparande, som till exempel utgör en säkerhet för pension eller för förvärv av fastighet för eget bruk och där de inkommande betalningarna kommer från ett betalningskonto som identifierats i enlighet med artiklarna 11 och 12 i detta direktiv. [Ändr. 138]

| (eb) | Finansiella produkter till lågt värde där återbetalning sker genom ett bankkonto i kundens namn. [Ändr. 139] |
| --- | --- |

(eb)

Finansiella produkter till lågt värde där återbetalning sker genom ett bankkonto i kundens namn. [Ändr. 139]

| (ec) | Finansiella produkter som är förknippade med finansiella fysiska tillgångar i form av leasingavtal eller konsumentkrediter till låga belopp, förutsatt att transaktionerna genomförs genom bankkonton. [Ändr. 140] |
| --- | --- |

(ec)

Finansiella produkter som är förknippade med finansiella fysiska tillgångar i form av leasingavtal eller konsumentkrediter till låga belopp, förutsatt att transaktionerna genomförs genom bankkonton. [Ändr. 140]

| (ed) | Indirekta affärsförbindelser eller transaktioner där identiteten kan kontrolleras elektroniskt. [Ändr. 141] |
| --- | --- |

(ed)

Indirekta affärsförbindelser eller transaktioner där identiteten kan kontrolleras elektroniskt. [Ändr. 141]

| (ee) | Sådana produkter, tjänster och transaktioner som konstateras ha låg risk av de behöriga myndigheterna i de ansvariga enheternas hemmedlemsstat. [Ändr. 142] |
| --- | --- |

(ee)

Sådana produkter, tjänster och transaktioner som konstateras ha låg risk av de behöriga myndigheterna i de ansvariga enheternas hemmedlemsstat. [Ändr. 142]

| (3) | Geografiska riskfaktorer:






  (a) | Andra Medlemsstater. [Ändr. 143] |
| --- | --- | --- |

(3)

Geografiska riskfaktorer:

(a)

Andra Medlemsstater. [Ändr. 143]

| (b) | Länder

  Tredjeländer
  med effektiva krav

  system
  för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism
  enligt trovärdiga källor, exempelvis offentliga FATF-uttalanden, ömsesidiga utvärderingar, detaljerade bedömningsrapporter eller offentliggjorda uppföljningsrapporter
  . [Ändr. 144] |
| --- | --- |

(b)

Länder

  Tredjeländer
  med effektiva krav

  system
  för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism
  enligt trovärdiga källor, exempelvis offentliga FATF-uttalanden, ömsesidiga utvärderingar, detaljerade bedömningsrapporter eller offentliggjorda uppföljningsrapporter
  . [Ändr. 144]

| (c) | Tredjeländer som enligt trovärdiga källor har låg korruption eller annan brottslig verksamhet. |
| --- | --- |

(c)

Tredjeländer som enligt trovärdiga källor har låg korruption eller annan brottslig verksamhet.

| (d) | Tredjeländer som omfattas av krav på bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism i överensstämmelse med rekommendationerna från FATF (arbetsgruppen för finansiella åtgärder), och som effektivt har genomfört dessa krav och är föremål för ändamålsenlig tillsyn eller övervakas i enlighet med rekommendationerna om att säkerställa att de uppfyller dessa krav. |
| --- | --- |

(d)

Tredjeländer som omfattas av krav på bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism i överensstämmelse med rekommendationerna från FATF (arbetsgruppen för finansiella åtgärder), och som effektivt har genomfört dessa krav och är föremål för ändamålsenlig tillsyn eller övervakas i enlighet med rekommendationerna om att säkerställa att de uppfyller dessa krav.

| (da) | Jurisdiktioner som kommissionen har konstaterat har åtgärder mot penningtvätt som motsvarar de åtgärder som fastställts i detta direktiv och andra därtill knutna lagar och författningar på unionsnivå. [Ändr. 145] |
| --- | --- |

(da)

Jurisdiktioner som kommissionen har konstaterat har åtgärder mot penningtvätt som motsvarar de åtgärder som fastställts i detta direktiv och andra därtill knutna lagar och författningar på unionsnivå. [Ändr. 145]

BILAGA III

Följande är en icke uttömmande lista över faktorer och typer av indikatorer på potentiellt högre risk enligt artikel 16.3:

| (1) | Kundriskfaktorer:






  (a) | Affärsförbindelsen försiggår under ovanliga omständigheter. |
| --- | --- | --- |

(1)

Kundriskfaktorer:

(a)

Affärsförbindelsen försiggår under ovanliga omständigheter.

| (b) | Kunder etablerade i länder som anges i punkt 3. |
| --- | --- |

(b)

Kunder etablerade i länder som anges i punkt 3.

| (c) | Juridiska personer eller konstruktioner som är personliga lösningar på tillgångsförvaltning. |
| --- | --- |

(c)

Juridiska personer eller konstruktioner som är personliga lösningar på tillgångsförvaltning.

| (d) | Företag som har nominella aktieägare eller andelar utställda på innehavaren. |
| --- | --- |

(d)

Företag som har nominella aktieägare eller andelar utställda på innehavaren.

| (e) | Kontantintensiva företag. |
| --- | --- |

(e)

Kontantintensiva företag.

| (f) | Företagets ägarstruktur framstår som ovanlig eller alltför komplicerad för dess verksamhet. |
| --- | --- |

(f)

Företagets ägarstruktur framstår som ovanlig eller alltför komplicerad för dess verksamhet.

| (2) | Riskfaktorer för produkter, tjänster, transaktioner eller distributionskanaler:






  (a) | Bankverksamhet inriktad på privatpersoner. |
| --- | --- | --- |

(2)

Riskfaktorer för produkter, tjänster, transaktioner eller distributionskanaler:

(a)

Bankverksamhet inriktad på privatpersoner.

| (b) | Produkter eller transaktioner som kan
  möjliggöra eller
  gynna anonymitet. [Ändr. 146] |
| --- | --- |

(b)

Produkter eller transaktioner som kan
  möjliggöra eller
  gynna anonymitet. [Ändr. 146]

| (c) | Indirekta affärsförbindelser eller transaktioner
  utan vissa säkerhetsåtgärder, t
  .
  ex. elektroniska underskrifter
  . [Ändr. 147] |
| --- | --- |

(c)

Indirekta affärsförbindelser eller transaktioner
  utan vissa säkerhetsåtgärder, t
  .
  ex. elektroniska underskrifter
  . [Ändr. 147]

| (d) | Betalningar från okända eller oberoende tredje parter. |
| --- | --- |

(d)

Betalningar från okända eller oberoende tredje parter.

| (e) | Nya produkter och nya affärsmetoder, inklusive nya leveranssystem och användning av ny teknik eller teknik under utveckling för både nya och befintliga produkter.
  [Ändr. 148] |
| --- | --- |

(e)

Nya produkter och nya affärsmetoder, inklusive nya leveranssystem och användning av ny teknik eller teknik under utveckling för både nya och befintliga produkter.
  [Ändr. 148]

| (3) | Geografiska riskfaktorer:






  (a) | Länder utan effektiva system för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism enligt trovärdiga källor, exempelvis offentliga FATF-uttalanden, ömsesidiga utvärderingar, detaljerade bedömningsrapporter eller offentliggjorda uppföljningsrapporter. |
| --- | --- | --- |

(3)

Geografiska riskfaktorer:

(a)

Länder utan effektiva system för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism enligt trovärdiga källor, exempelvis offentliga FATF-uttalanden, ömsesidiga utvärderingar, detaljerade bedömningsrapporter eller offentliggjorda uppföljningsrapporter.

| (b) | Tredjeländer som enligt trovärdiga källor har betydande korruption eller annan brottslig verksamhet. |
| --- | --- |

(b)

Tredjeländer som enligt trovärdiga källor har betydande korruption eller annan brottslig verksamhet.

| (c) | Länder som är föremål för sanktioner, vapenembargon eller liknande åtgärder från exempelvis
  unionens eller
  Förenta nationernas sida. [Ändr. 149] |
| --- | --- |

(c)

Länder som är föremål för sanktioner, vapenembargon eller liknande åtgärder från exempelvis
  unionens eller
  Förenta nationernas sida. [Ändr. 149]

| (d) | Länder som finansierar eller stödjer terroristverksamhet eller med uttalade terroristorganisationer verksamma i landet. |
| --- | --- |

(d)

Länder som finansierar eller stödjer terroristverksamhet eller med uttalade terroristorganisationer verksamma i landet.

BILAGA IIIA

Nedan följer exempel på typer av skärpta åtgärder för kundkontroll som medlemsstaterna som ett minimum bör genomföra för tillämpningen av artikel 16:

| — | Se till att få ytterligare information om kunden (t.ex. sysselsättning, tillgångarnas omfattning, information tillgänglig via offentliga databaser, internet, etc.) och mer regelbundet uppdatera uppgifterna för identifiering av kunder och faktiska ägare. |
| --- | --- |

—

Se till att få ytterligare information om kunden (t.ex. sysselsättning, tillgångarnas omfattning, information tillgänglig via offentliga databaser, internet, etc.) och mer regelbundet uppdatera uppgifterna för identifiering av kunder och faktiska ägare.

| — | Se till att få ytterligare information om affärsförbindelsens avsedda form. |
| --- | --- |

—

Se till att få ytterligare information om affärsförbindelsens avsedda form.

| — | Se till att få information om varifrån kundens pengar eller förmögenhet kommer. |
| --- | --- |

—

Se till att få information om varifrån kundens pengar eller förmögenhet kommer.

| — | Se till att få information om skälen till planerade eller genomförda transaktioner. |
| --- | --- |

—

Se till att få information om skälen till planerade eller genomförda transaktioner.

| — | Inhämta godkännande från den högsta ledningen att inleda eller fortsätta en affärsförbindelse. |
| --- | --- |

—

Inhämta godkännande från den högsta ledningen att inleda eller fortsätta en affärsförbindelse.

| — | Genomföra förstärkt övervakning av affärsförbindelsen genom att öka antalet kontroller och förbättra tidpunkten för deras genomförande samt välja ut de transaktionsmönster som bör analyseras ytterligare. |
| --- | --- |

—

Genomföra förstärkt övervakning av affärsförbindelsen genom att öka antalet kontroller och förbättra tidpunkten för deras genomförande samt välja ut de transaktionsmönster som bör analyseras ytterligare.

| — | Kräva att den första betalningen genomförs genom ett konto som öppnats i kundens namn hos en bank som är underställd liknande kundkontrollkrav. [Ändr. 150] |
| --- | --- |

—

Kräva att den första betalningen genomförs genom ett konto som öppnats i kundens namn hos en bank som är underställd liknande kundkontrollkrav. [Ändr. 150]

BILAGA IV

Jämförelsetabell som avses i artikel 60.

| Direktiv 2005/60/EG | Detta direktiv |
| --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 |
| Artikel 2 | Artikel 2 |
| Artikel 3 | Artikel 3 |
| Artikel 4 | Artikel 4 |
| Artikel 5 | Artikel 5 |
| | Artiklarna 6–8 |
| Artikel 6 | Artikel 9 |
| Artikel 7 | Artikel 10 |
| Artikel 8 | Artikel 11 |
| Artikel 9 | Artikel 12 |
| Artikel 10.1 | Artikel 10 d |
| Artikel 10.2 | — |
| Artikel 11 | Artiklarna 13, 14 och 15 |
| Artikel 12 | — |
| Artikel 13 | Artiklarna 16–23 |
| Artikel 14 | Artikel 24 |
| Artikel 15 | — |
| Artikel 16 | Artikel 25 |
| Artikel 17 | — |
| Artikel 18 | Artikel 26 |
| | Artikel 27 |
| Artikel 19 | Artikel 28 |
| | Artikel 29 |
| | Artikel 30 |
| Artikel 20 | — |
| Artikel 21 | Artikel 31 |
| Artikel 22 | Artikel 32 |
| Artikel 23 | Artikel 33 |
| Artikel 24 | Artikel 34 |
| Artikel 25 | Artikel 35 |
| Artikel 26 | Artikel 36 |
| Artikel 27 | Artikel 37 |
| Artikel 28 | Artikel 38 |
| Artikel 29 | — |
| Artikel 30 | Artikel 39 |
| Artikel 31 | Artikel 42 |
| Artikel 32 | Artikel 40 |
| Artikel 33 | Artikel 41 |
| Artikel 34 | Artikel 42 |
| Artikel 35 | Artikel 43 |
| Artikel 36 | Artikel 44 |
| Artikel 37 | Artikel 45 |
| | Artikel 46 |
| Artikel 37a | Artikel 47 |
| Artikel 38 | Artikel 48 |
| | Artiklarna 49–54 |
| Artikel 39 | Artiklarna 55–58 |
| Artikel 40 | — |
| Artikel 41 | — |
| Artikel 41a | — |
| Artikel 41b | — |
| Artikel 42 | Artikel 59 |
| Artikel 43 | — |
| Artikel 44 | Artikel 60 |
| Artikel 45 | Artikel 61 |
| Artikel 46 | Artikel 62 |
| Artikel 47 | Artikel 63 |

Direktiv 2005/60/EG

Detta direktiv

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 2

Artikel 2

Artikel 3

Artikel 3

Artikel 4

Artikel 4

Artikel 5

Artikel 5

Artiklarna 6–8

Artikel 6

Artikel 9

Artikel 7

Artikel 10

Artikel 8

Artikel 11

Artikel 9

Artikel 12

Artikel 10.1

Artikel 10 d

Artikel 10.2

—

Artikel 11

Artiklarna 13, 14 och 15

Artikel 12

—

Artikel 13

Artiklarna 16–23

Artikel 14

Artikel 24

Artikel 15

—

Artikel 16

Artikel 25

Artikel 17

—

Artikel 18

Artikel 26

Artikel 27

Artikel 19

Artikel 28

Artikel 29

Artikel 30

Artikel 20

—

Artikel 21

Artikel 31

Artikel 22

Artikel 32

Artikel 23

Artikel 33

Artikel 24

Artikel 34

Artikel 25

Artikel 35

Artikel 26

Artikel 36

Artikel 27

Artikel 37

Artikel 28

Artikel 38

Artikel 29

—

Artikel 30

Artikel 39

Artikel 31

Artikel 42

Artikel 32

Artikel 40

Artikel 33

Artikel 41

Artikel 34

Artikel 42

Artikel 35

Artikel 43

Artikel 36

Artikel 44

Artikel 37

Artikel 45

Artikel 46

Artikel 37a

Artikel 47

Artikel 38

Artikel 48

Artiklarna 49–54

Artikel 39

Artiklarna 55–58

Artikel 40

—

Artikel 41

—

Artikel 41a

—

Artikel 41b

—

Artikel 42

Artikel 59

Artikel 43

—

Artikel 44

Artikel 60

Artikel 45

Artikel 61

Artikel 46

Artikel 62

Artikel 47

Artikel 63

| Direktiv 2006/70/EG | Detta direktiv |
| --- | --- |
| Artikel 1 | — |
| Artikel 2.1, 2.2 och 2.3 | Artikel 3.7 d, e och f |
| Artikel 2.4 | — |
| Artikel 3 | — |
| Artikel 4 | Artikel 2.2–2.8 |
| Artikel 5 | — |
| Artikel 6 | — |
| Artikel 7 | — |

Direktiv 2006/70/EG

Detta direktiv

Artikel 1

—

Artikel 2.1, 2.2 och 2.3

Artikel 3.7 d, e och f

Artikel 2.4

—

Artikel 3

—

Artikel 4

Artikel 2.2–2.8

Artikel 5

—

Artikel 6

—

Artikel 7

—

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/380 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/380

---

P7_TA(2014)0192

EU-garanti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån och lånegarantier till projekt utanför EU ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om beviljande av en EU-garanti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån och lånegarantier till projekt utanför EU (COM(2013)0293 – C7-0145/2013 – 2013/0152(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2017/C 378/46)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0293), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0293),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 209 och 212 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0145/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 209 och 212 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0145/2013),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 20 december 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, samt det därmed sammanhörande uttalande som fogats till protokollet från Coreper, vilket delgavs parlamentet genom skrivelse av samma datum, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 20 december 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, samt det därmed sammanhörande uttalande som fogats till protokollet från Coreper, vilket delgavs parlamentet genom skrivelse av samma datum,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling, utskottet för internationell handel och utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0392/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling, utskottet för internationell handel och utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0392/2013).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

P7_TC1-COD(2013)0152

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2014/EU om beviljande av en EU-garanti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån och lånegarantier till projekt utanför EU

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, beslut nr 466/2014/EU.)

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/381 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/381

---

P7_TA(2014)0193

Tillträde till genetiska resurser samt rimlig och rättvis fördelning av den nytta som uppstår vid deras användning i unionen ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tillträde till genetiska resurser samt rimlig och rättvis fördelning av den nytta som uppstår vid deras användning i unionen (COM(2012)0576 – C7-0322/2012 – 2012/0278(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2017/C 378/47)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0576), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0576),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0322/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0322/2012),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av de motiverade yttranden från den franska senaten, den italienska senaten och Sveriges riksdag som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de motiverade yttranden från den franska senaten, den italienska senaten och Sveriges riksdag som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 20 mars 2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 20 mars 2013 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 11 december 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 11 december 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för utveckling, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och fiskeriutskottet (A7-0263/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för utveckling, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och fiskeriutskottet (A7-0263/2013).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (2). |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (2).

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 161, 6.6.2013, s. 73.

(2)  Denna ståndpunkt ersätter ändringsförslagen som antogs den 12 september 2013 (Antagna texter P7_TA(2013)0373).

---

P7_TC1-COD(2012)0278

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om åtgärder för användarnas efterlevnad i Nagoyaprotokollet om tillträde till och rimlig och rättvis fördelning av vinster från utnyttjande av genetiska resurser i unionen

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 511/2014.)

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/382 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/382

---

P7_TA(2014)0194

Trafiksäkerhetsprovning av motorfordon och släpvagnar ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om periodisk provning av motorfordons och tillhörande släpvagnars trafiksäkerhet och om upphävande av direktiv 2009/40/EG (COM(2012)0380 – C7-0186/2012 – 2012/0184(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2017/C 378/48)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0380), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0380),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 91 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0186/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 91 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0186/2012),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av de motiverande yttranden från den franska senaten, det cypriotiska parlamentet, den nederländska första kammaren, den nederländska andra kammaren och Sveriges riksdag som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de motiverande yttranden från den franska senaten, det cypriotiska parlamentet, den nederländska första kammaren, den nederländska andra kammaren och Sveriges riksdag som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 12 december 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 12 december 2012 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 19 december 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt vid andra behandlingen i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 19 december 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt vid andra behandlingen i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för internationell handel (A7-0210/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för internationell handel (A7-0210/2013).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (2). |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (2).

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 44, 15.2.2013, s. 128.

(2)  Denna ståndpunkt ersätter ändringsförslagen som antogs den 2 juli 2013 (Antagna texter P7_TA(2013)0297).

---

P7_TC1-COD(2012)0184

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/.../EU om periodisk provning av motorfordons och tillhörande släpvagnars trafiksäkerhet och om upphävande av direktiv 2009/40/EG

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv 2014/45/EU.)

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/383 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/383

---

P7_TA(2014)0195

Registreringsbevis för fordon ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 1999/37/EG om registreringsbevis för fordon (COM(2012)0381 – C7-0187/2012 – 2012/0185(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2017/C 378/49)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0381), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0381),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 91 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0187/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 91 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0187/2012),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av de motiverande yttrandena från Cyperns parlament och den nederländska första kammaren och andra kammaren som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de motiverande yttrandena från Cyperns parlament och den nederländska första kammaren och andra kammaren som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 12 december 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 12 december 2012 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 19 december 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 19 december 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A7-0199/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A7-0199/2013).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (2). |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (2).

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 44, 15.2.2013, s. 128.

(2)  Denna ståndpunkt ersätter ändringsförslagen som antogs den 2 juli 2013 (Antagna texter P7_TA(2013)0295).

---

P7_TC1-COD(2012)0185

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/.../EU om ändring av rådets direktiv 1999/37/EG om registreringsbevis för fordon

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv 2014/46/EU.)

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/384 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/384

---

P7_TA(2014)0196

Trafiksäkerheten hos nyttofordon ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om vägkontroller av trafiksäkerheten hos nyttofordon i trafik i unionen och om upphävande av direktiv 2000/30/EG (COM(2012)0382 – C7-0188/2012 – 2012/0186(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2017/C 378/50)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0382), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0382),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 91 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0188/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 91 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0188/2012),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av de motiverade yttranden från det cypriotiska parlamentet och den nederländska första kammaren och den nederländska andra kammaren som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de motiverade yttranden från det cypriotiska parlamentet och den nederländska första kammaren och den nederländska andra kammaren som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 12 december 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 12 december 2012 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 19 december 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 19 december 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A7-0207/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A7-0207/2013).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (2). |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (2).

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 44, 15.2.2012, s. 128.

(2)  Denna ståndpunkt ersätter ändringsförslagen som antogs den 2 juli 2013 (Antagna texter, P7_TA(2013)0296).

---

P7_TC1-COD(2012)0186

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/.../EU om tekniska vägkontroller av trafiksäkerheten hos nyttofordon i trafik i unionen och om upphävande av direktiv 2000/30/EG

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv 2014/47/EU.)

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/385 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/385

---

P7_TA(2014)0197

Järnvägstransportstatistik ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 91/2003 om järnvägstransportstatistik vad gäller insamling av uppgifter om gods, passagerare och olyckor (COM(2013)0611 – C7-0249/2013 – 2013/0297(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2017/C 378/51)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0611), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0611),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 338.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0249/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 338.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0249/2013),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A7-0002/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A7-0002/2014),

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

P7_TC1-COD(2013)0297

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om ändring av förordning (EG) nr 91/2003 om järnvägstransportstatistik vad gäller insamling av uppgifter om gods, passagerare och olyckor

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 338.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (1), och

av följande skäl:

| (1) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 91/2003 (2) fastställs en gemensam ram för produktion, överföring, kontroll och spridning av jämförbar järnvägstransportstatistik i unionen. |
| --- | --- |

(1)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 91/2003 (2) fastställs en gemensam ram för produktion, överföring, kontroll och spridning av jämförbar järnvägstransportstatistik i unionen.

| (2) | Statistik om transporter av gods och passagerare på järnväg behövs för att kommissionen ska kunna övervaka och utveckla både den gemensamma transportpolitiken och de transportpolitiska inslagen i regionalpolitiken och politiken för transeuropeiska nät. |
| --- | --- |

(2)

Statistik om transporter av gods och passagerare på järnväg behövs för att kommissionen ska kunna övervaka och utveckla både den gemensamma transportpolitiken och de transportpolitiska inslagen i regionalpolitiken och politiken för transeuropeiska nät.

| (3) | Statistik om järnvägssäkerhet behövs också för att kommissionen ska kunna utarbeta och övervaka unionsinsatser på transportsäkerhetens område. Europeiska järnvägsbyrån samlar in uppgifter om olyckor enligt statistikbilagan till Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/49/EG (3) vad gäller gemensamma säkerhetsindikatorer och gemensamma metoder för beräkning av olyckornas kostnader. |
| --- | --- |

(3)

Statistik om järnvägssäkerhet behövs också för att kommissionen ska kunna utarbeta och övervaka unionsinsatser på transportsäkerhetens område. Europeiska järnvägsbyrån samlar in uppgifter om olyckor enligt statistikbilagan till Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/49/EG (3) vad gäller gemensamma säkerhetsindikatorer och gemensamma metoder för beräkning av olyckornas kostnader.

| (3a) | Eurostat bör ha ett nära samarbete med Europeiska järnvägsbyrån vid insamlandet av statistik över järnvägsolyckor, så att den erhållna statistiken blir entydig och fullt jämförbar. Europeiska järnvägsbyråns roll inom järnvägssäkerhetsområdet bör stadigt ökas. [Ändr. 1] |
| --- | --- |

(3a)

Eurostat bör ha ett nära samarbete med Europeiska järnvägsbyrån vid insamlandet av statistik över järnvägsolyckor, så att den erhållna statistiken blir entydig och fullt jämförbar. Europeiska järnvägsbyråns roll inom järnvägssäkerhetsområdet bör stadigt ökas. [Ändr. 1]

| (4) | De flesta medlemsstater som lämnar passageraruppgifter till kommissionen (Eurostat) enligt förordning (EG) nr 91/2003 har regelbundet lämnat samma uppgifter i både de preliminära och slutliga omgångarna. |
| --- | --- |

(4)

De flesta medlemsstater som lämnar passageraruppgifter till kommissionen (Eurostat) enligt förordning (EG) nr 91/2003 har regelbundet lämnat samma uppgifter i både de preliminära och slutliga omgångarna.

| (5) | När europeisk statistik produceras bör det göras en avvägning mellan användarnas behov och belastningen på uppgiftslämnarna. |
| --- | --- |

(5)

När europeisk statistik produceras bör det göras en avvägning mellan användarnas behov och belastningen på uppgiftslämnarna.

| (6) | Eurostat har utfört en teknisk analys av befintliga uppgifter om järnvägar som samlas in enligt unionslagstiftningen och av spridningspolicyn inom sina arbetsgrupper för järnvägstransportstatistik, i syfte att i möjligaste mån förenkla de arbetsmoment som krävs för produktion av statistiken och samtidigt se till att slutprodukten överensstämmer med användarnas behov nu och i framtiden. |
| --- | --- |

(6)

Eurostat har utfört en teknisk analys av befintliga uppgifter om järnvägar som samlas in enligt unionslagstiftningen och av spridningspolicyn inom sina arbetsgrupper för järnvägstransportstatistik, i syfte att i möjligaste mån förenkla de arbetsmoment som krävs för produktion av statistiken och samtidigt se till att slutprodukten överensstämmer med användarnas behov nu och i framtiden.

| (7) | Kommissionen nämner i sin rapport till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av förordning (EG) nr 91/2003 att den långsiktiga utvecklingen antagligen kommer att medföra att de uppgifter som i dag samlas in enligt förordningen utgår eller förenklas, och att avsikten är att förkorta tiden för överföring av årsuppgifter om järnvägspassagerare.
  Kommissionen bör fortsätta att regelbundet tillhandahålla rapporter över hur denna förordning genomförs. [Ändr. 2] |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen nämner i sin rapport till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av förordning (EG) nr 91/2003 att den långsiktiga utvecklingen antagligen kommer att medföra att de uppgifter som i dag samlas in enligt förordningen utgår eller förenklas, och att avsikten är att förkorta tiden för överföring av årsuppgifter om järnvägspassagerare.
  Kommissionen bör fortsätta att regelbundet tillhandahålla rapporter över hur denna förordning genomförs. [Ändr. 2]

| (8) | Genom förordning (EG) nr 91/2003 ges kommissionen befogenheter att genomföra några av förordningens bestämmelser. I och med att fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat fördraget) antagits behöver de befogenheter som kommissionen tilldelats enligt förordningen anpassas till artiklarna 290 och 291 i fördraget. |
| --- | --- |

(8)

Genom förordning (EG) nr 91/2003 ges kommissionen befogenheter att genomföra några av förordningens bestämmelser. I och med att fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat fördraget) antagits behöver de befogenheter som kommissionen tilldelats enligt förordningen anpassas till artiklarna 290 och 291 i fördraget.

| (9) | I syfte att ta hänsyn till utvecklingen i medlemsstaterna och samtidigt bibehålla insamlingen av harmoniserade uppgifter om järnvägar i hela unionen och bevara den höga kvaliteten på medlemsstaternas uppgifter, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget delegeras till kommissionen med avseende på anpassning av definitioner, trösklar för rapportering, bilagornas innehåll och specifikationer för de uppgifter som ska lämnas. |
| --- | --- |

(9)

I syfte att ta hänsyn till utvecklingen i medlemsstaterna och samtidigt bibehålla insamlingen av harmoniserade uppgifter om järnvägar i hela unionen och bevara den höga kvaliteten på medlemsstaternas uppgifter, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget delegeras till kommissionen med avseende på anpassning av definitioner, trösklar för rapportering, bilagornas innehåll och specifikationer för de uppgifter som ska lämnas.

| (10) | Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå
  , samt beaktar järnvägssektorns ställning
  . Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerade akter, se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. [Ändr. 3] |
| --- | --- |

(10)

Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå
  , samt beaktar järnvägssektorns ställning
  . Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerade akter, se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. [Ändr. 3]

| (11) | Kommissionen bör se till att de delegerade akterna inte medför någon betydande ytterligare administrativ börda för medlemsstaterna eller uppgiftslämnarna. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen bör se till att de delegerade akterna inte medför någon betydande ytterligare administrativ börda för medlemsstaterna eller uppgiftslämnarna.

| (12) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av förordning (EG) nr 91/2003 bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter vad gäller angivelse av de uppgifter som ska lämnas för rapporterna om kvalitet och resultatens jämförbarhet
  och om upplägget för spridning av resultaten från kommissionen (Eurostat)
  . Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (4).
  Eftersom dessa akter är av allmän karaktär bör granskningsförfarandet användas vid antagandet av dem. [Ändr. 4] |
| --- | --- |

(12)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av förordning (EG) nr 91/2003 bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter vad gäller angivelse av de uppgifter som ska lämnas för rapporterna om kvalitet och resultatens jämförbarhet
  och om upplägget för spridning av resultaten från kommissionen (Eurostat)
  . Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (4).
  Eftersom dessa akter är av allmän karaktär bör granskningsförfarandet användas vid antagandet av dem. [Ändr. 4]

| (13) | Kommittén för det europeiska statistiksystemet har rådfrågats. |
| --- | --- |

(13)

Kommittén för det europeiska statistiksystemet har rådfrågats.

| (14) | Förordning (EG) nr 91/2003 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(14)

Förordning (EG) nr 91/2003 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 91/2003 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 3 ska ändras på följande sätt:







  a) | I punkt 1 ska leden 24–30 utgå.
  [Ändr. 5] |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 3 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 ska leden 24–30 utgå.
  [Ändr. 5]

| b) | Punkt 2 ska ersättas med följande:
  ”2.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 10 för att anpassa definitionerna i punkt 1 och införa kompletterande definitioner när så krävs för att ta hänsyn till utveckling som föranleder att en viss teknisk detaljgrad definieras för att garantera harmoniserad statistik.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 10 för att anpassa definitionerna i punkt 1 och införa kompletterande definitioner när så krävs för att ta hänsyn till utveckling som föranleder att en viss teknisk detaljgrad definieras för att garantera harmoniserad statistik.”

| 2. | Artikel 4 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 ska leden b, d och h

  och d
  utgå. [Ändr. 6] |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 4 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 ska leden b, d och h

  och d
  utgå. [Ändr. 6]

| (aa) | I punkt 1 ska följande led införas:










  ”(ga) | Statistik över järnvägsinfrastruktur (bilaga Ga).” [Ändr. 7] |
| --- | --- | --- |

(aa)

I punkt 1 ska följande led införas:

”(ga)

Statistik över järnvägsinfrastruktur (bilaga Ga).” [Ändr. 7]

| (ab) | Följande punkt ska införas:




  ”1a.
     


  Eurostat ska ha ett nära samarbete med Europeiska järnvägsbyrån vid insamlandet av statistik över järnvägsolyckor, inklusive statistikkvalificering, för att se till att den statistik om järnvägsolyckor som samlas in av Europeiska järnvägsbyrån i enlighet med bilagan till kommissionens direktiv 2009/149/EG (*1)



  om järnvägssäkerhet är fullt jämförbar med den olycksstatistik som Eurostat samlar in för andra transportslag.





  (*1)  
  Kommissionens direktiv 2009/149/EG av den 27 november 2009 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/49/EG när det gäller gemensamma säkerhetsindikatorer och gemensamma metoder för beräkning av kostnaderna för olyckor (EUT L 313, 28.11.2009, s. 65).” [Ändr. 8]" |
| --- | --- |

(ab)

Följande punkt ska införas:

”1a.
     


  Eurostat ska ha ett nära samarbete med Europeiska järnvägsbyrån vid insamlandet av statistik över järnvägsolyckor, inklusive statistikkvalificering, för att se till att den statistik om järnvägsolyckor som samlas in av Europeiska järnvägsbyrån i enlighet med bilagan till kommissionens direktiv 2009/149/EG (*1)



  om järnvägssäkerhet är fullt jämförbar med den olycksstatistik som Eurostat samlar in för andra transportslag.

(*1)  
  Kommissionens direktiv 2009/149/EG av den 27 november 2009 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/49/EG när det gäller gemensamma säkerhetsindikatorer och gemensamma metoder för beräkning av kostnaderna för olyckor (EUT L 313, 28.11.2009, s. 65).” [Ändr. 8]"

| b) | Punkt 2 ska ersättas med följande:
  ”2.   Medlemsstaterna ska enligt bilagorna A och C rapportera uppgifter för företag






  a) | vars totala godstransportvolym är minst 200 miljoner tonkilometer eller minst 500 000 ton, |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.   Medlemsstaterna ska enligt bilagorna A och C rapportera uppgifter för företag

a)

vars totala godstransportvolym är minst 200 miljoner tonkilometer eller minst 500 000 ton,

| b) | vars totala persontransportvolym är minst 100 miljoner passagerarkilometer, |
| --- | --- |

b)

vars totala persontransportvolym är minst 100 miljoner passagerarkilometer,

| c) | rapportering enligt bilaga A och bilaga C är valfri under dessa trösklar.” |
| --- | --- |

c)

rapportering enligt bilaga A och bilaga C är valfri under dessa trösklar.”

| c) | Punkt 3 ska ersättas med följande:
  ”3.   I bilaga L ska medlemsstaterna tillhandahålla totala uppgifter för företag under den tröskel som avses i punkt 2, om dessa uppgifter inte rapporteras enligt bilagorna A och C, i enlighet med bilaga L.” |
| --- | --- |

c)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   I bilaga L ska medlemsstaterna tillhandahålla totala uppgifter för företag under den tröskel som avses i punkt 2, om dessa uppgifter inte rapporteras enligt bilagorna A och C, i enlighet med bilaga L.”

| d) | Punkt 5 ska ersättas med följande:
  ”5.   Kommissionen ska ges befogenhet att
  vid behov
  anta delegerade akter enligt artikel 10 för att anpassa innehållet i bilagorna och trösklarna för rapportering enligt punkterna 1 och 3, för att ta hänsyn till den ekonomiska och tekniska utvecklingen.”[Ändr. 9] |
| --- | --- |

d)

Punkt 5 ska ersättas med följande:

”5.   Kommissionen ska ges befogenhet att
  vid behov
  anta delegerade akter enligt artikel 10 för att anpassa innehållet i bilagorna och trösklarna för rapportering enligt punkterna 1 och 3, för att ta hänsyn till den ekonomiska och tekniska utvecklingen.”[Ändr. 9]

| e) | Följande punkt ska läggas till:
  ”6.   När kommissionen utövar sina befogenheter enligt detta stycke ska den se till att de delegerade akterna inte medför någon betydande ytterligare administrativ börda på medlemsstaterna eller uppgiftslämnarna.” |
| --- | --- |

e)

Följande punkt ska läggas till:

”6.   När kommissionen utövar sina befogenheter enligt detta stycke ska den se till att de delegerade akterna inte medför någon betydande ytterligare administrativ börda på medlemsstaterna eller uppgiftslämnarna.”

| 3. | Artikel 5.2 b ska ersättas med följande:






  ”b) | Administrativa uppgifter, inklusive uppgifter som insamlats av tillsynsmyndigheter, särskilt uppgifter från järnvägsfraktsedeln om sådan finns.” |
| --- | --- | --- |

3.

Artikel 5.2 b ska ersättas med följande:

”b)

Administrativa uppgifter, inklusive uppgifter som insamlats av tillsynsmyndigheter, särskilt uppgifter från järnvägsfraktsedeln om sådan finns.”

| 4. | Artikel 7 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 7
  Spridning
  Statistik som grundar sig på de uppgifter som anges i bilagorna A, C, E, F, G
  , GA, H
  och L ska spridas av kommissionen (Eurostat)
  senast 12 månader efter slutet av den period som resultaten avser
  .


  Kommissionen ska anta rutiner för spridning av resultat i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 11.2.” [Ändr. 10] |
| --- | --- |

4.

Artikel 7 ska ersättas med följande:

”Artikel 7

Spridning

Statistik som grundar sig på de uppgifter som anges i bilagorna A, C, E, F, G
  , GA, H
  och L ska spridas av kommissionen (Eurostat)
  senast 12 månader efter slutet av den period som resultaten avser
  .

Kommissionen ska anta rutiner för spridning av resultat i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 11.2.” [Ändr. 10]

| 4a. | I artikel 8 ska följande punkt införas:




  ”1a.
     
  Medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa kvaliteten på de uppgifter som överförs.” [Ändr. 11] |
| --- | --- |

4a.

I artikel 8 ska följande punkt införas:

”1a.
     
  Medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa kvaliteten på de uppgifter som överförs.” [Ändr. 11]

| 5. | I artikel 8 ska följande punkter läggas till:
  ”3   Vid tillämpningen av den här förordningen är de kvalitetskriterier som ska tillämpas på uppgifter som ska överlämnas de som avses i artikel 12.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 (*2).
  4.   Kommission ska i genomförandeakter fastställa element i de standardiserade kvalitetsrapporterna som rör formkrav, struktur, tidsintervall och jämförbarhet. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 11.

  (*2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 av den 11 mars 2009 om europeisk statistik och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG, Euratom) nr 1101/2008 om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor, rådets förordning (EG) nr 322/97 om gemenskapsstatistik och rådets beslut 89/382/EEG, Euratom om inrättande av en kommitté för Europeiska gemenskapernas statistiska program (EUT L 87, 31.3.2009, s. 164).”" |
| --- | --- |

5.

I artikel 8 ska följande punkter läggas till:

”3   Vid tillämpningen av den här förordningen är de kvalitetskriterier som ska tillämpas på uppgifter som ska överlämnas de som avses i artikel 12.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 (*2).

4.   Kommission ska i genomförandeakter fastställa element i de standardiserade kvalitetsrapporterna som rör formkrav, struktur, tidsintervall och jämförbarhet. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 11.

(*2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 av den 11 mars 2009 om europeisk statistik och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG, Euratom) nr 1101/2008 om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor, rådets förordning (EG) nr 322/97 om gemenskapsstatistik och rådets beslut 89/382/EEG, Euratom om inrättande av en kommitté för Europeiska gemenskapernas statistiska program (EUT L 87, 31.3.2009, s. 164).”"

| 6. | Artikel 9 ska utgå

  ersättas med följande
  .


  ”Artikel 9




  Rapport




  Senast den...

   (*3)

  och därefter vart tredje år, samt efter att ha hört kommittén för det statistiska programmet, ska kommissionen lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om genomförandet av denna förordning. Rapporten ska särskilt innehålla










  a) | en bedömning av den nytta i förhållande till kostnaderna som unionen, medlemsstaterna samt leverantörer och användare av statistisk information har av den framtagna statistiken, |
| --- | --- | --- |

6.

Artikel 9 ska utgå

  ersättas med följande
  .

”Artikel 9

Rapport

Senast den...

   (*3)

  och därefter vart tredje år, samt efter att ha hört kommittén för det statistiska programmet, ska kommissionen lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om genomförandet av denna förordning. Rapporten ska särskilt innehålla

a)

en bedömning av den nytta i förhållande till kostnaderna som unionen, medlemsstaterna samt leverantörer och användare av statistisk information har av den framtagna statistiken,

| b) | en utvärdering av kvaliteten på den framtagna statistiken, i synnerhet när det gäller dataförluster på grund av att den förenklade rapporteringen har tagits bort, |
| --- | --- |

b)

en utvärdering av kvaliteten på den framtagna statistiken, i synnerhet när det gäller dataförluster på grund av att den förenklade rapporteringen har tagits bort,

| c) | en kartläggning av områden som kan förbättras och ändringar som anses nödvändiga med hänsyn till de resultat som erhållits.” [Ändr. 12] |
| --- | --- |

c)

en kartläggning av områden som kan förbättras och ändringar som anses nödvändiga med hänsyn till de resultat som erhållits.” [Ändr. 12]

(*3)  
  Tre år efter att denna förordning har trätt i kraft.
  "

| 7. | Artikel 10 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 10
  Delegeringens utövande
  1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.
  2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 3.2 och 4.5 ska ges till kommissionen tills vidare

  för en period av fem år
  från och med den ... (*4).
  Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga. [Ändr. 13]

  3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 3.2 och 4.5 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.
  4.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.
  5.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 3.2 och 4.5 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.”

  (*4)  Exakt datum då denna ändringsförordning träder i kraft." |
| --- | --- |

7.

Artikel 10 ska ersättas med följande:

”Artikel 10

Delegeringens utövande

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 3.2 och 4.5 ska ges till kommissionen tills vidare

  för en period av fem år
  från och med den ... (*4).
  Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga. [Ändr. 13]

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 3.2 och 4.5 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

5.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 3.2 och 4.5 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.”

(*4)  Exakt datum då denna ändringsförordning träder i kraft."

| 8. | Artikel 11 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 11
  Kommittéförfarande
  1.   Kommissionen ska biträdas av kommittén för det europeiska statistiksystemet, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (*5).
  2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

  (*5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).”" |
| --- | --- |

8.

Artikel 11 ska ersättas med följande:

”Artikel 11

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av kommittén för det europeiska statistiksystemet, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (*5).

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

(*5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).”"

| 9. | Artikel 12 ska utgå. |
| --- | --- |

9.

Artikel 12 ska utgå.

| 10. | Bilagorna B, D, H och I ska utgå. [Ändr. 15] |
| --- | --- |

10.

Bilagorna B, D, H och I ska utgå. [Ändr. 15]

| 11. | Bilaga C ska ersättas enligt bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

11.

Bilaga C ska ersättas enligt bilagan till den här förordningen.

| 11a. | Bilaga F ska ändras på följande sätt:










  a) | I kolumn 2, rad 1, stycke 1 ska följande strecksats läggas till:










  ”— | tonkilometer” |
| --- | --- | --- | --- |

11a.

Bilaga F ska ändras på följande sätt:

a)

I kolumn 2, rad 1, stycke 1 ska följande strecksats läggas till:

”—

tonkilometer”

| (b) | I kolumn 2, rad 1, stycke 2 ska följande strecksats läggas till:










  ”— | personkilometer” [Ändr. 16] |
| --- | --- | --- |

(b)

I kolumn 2, rad 1, stycke 2 ska följande strecksats läggas till:

”—

personkilometer” [Ändr. 16]

| (c) | I kolumn 2, rad 1 ska följande stycke läggas till:










  ”— | avståndsbaserad andel av godstransporterna som sker på järnväg, i tonkilometer och uppdelat på följande avståndsintervall: |
| --- | --- | --- |

(c)

I kolumn 2, rad 1 ska följande stycke läggas till:

”—

avståndsbaserad andel av godstransporterna som sker på järnväg, i tonkilometer och uppdelat på följande avståndsintervall:

| — | d ≤ 50 km |
| --- | --- |

—

d ≤ 50 km

| — | 50 km < d ≤ 150 km |
| --- | --- |

—

50 km < d ≤ 150 km

| — | 150 km < d ≤ 300 km |
| --- | --- |

—

150 km < d ≤ 300 km

| — | 300 km < d ≤ 500 km |
| --- | --- |

—

300 km < d ≤ 500 km

| — | 500 km < d ≤ 750 km |
| --- | --- |

—

500 km < d ≤ 750 km

| — | 750 km < d ≤ 1 000 km |
| --- | --- |

—

750 km < d ≤ 1 000 km

| — | d > 1 000 km;” [Ändr. 17] |
| --- | --- |

—

d > 1 000 km;” [Ändr. 17]

| (d) | Kolumn 2, rad 3 ska ersättas med följande:










  ”— | För ’ton’ och ’tonkilometer’: varje år |
| --- | --- | --- |

(d)

Kolumn 2, rad 3 ska ersättas med följande:

”—

För ’ton’ och ’tonkilometer’: varje år

| — | För ’antal passagerare’ och ’passagerarkilometer’: vart femte år.” [Ändr. 18] |
| --- | --- |

—

För ’antal passagerare’ och ’passagerarkilometer’: vart femte år.” [Ändr. 18]

| 11b. | Följande bilaga ska införas:




  ”Bilaga Ga




  Statistik över järnvägsinfrastruktur










  1. | Antal kilometer järnvägsinfrastruktur som är utrustad med ERTMS. |
| --- | --- | --- |

11b.

Följande bilaga ska införas:

”Bilaga Ga

Statistik över järnvägsinfrastruktur

1.

Antal kilometer järnvägsinfrastruktur som är utrustad med ERTMS.

| 2. | Längd i kilometer på det järnvägsnät som kontinuerligt är utrustat med ERTMS (i medlemsstaterna). |
| --- | --- |

2.

Längd i kilometer på det järnvägsnät som kontinuerligt är utrustat med ERTMS (i medlemsstaterna).

| 3. | Antal gränsövergångar för järnvägar som trafikeras av passagerartåg oftare än en gång i timmen, oftare än en gång varannan timme respektive mer sällan än varannan timme. |
| --- | --- |

3.

Antal gränsövergångar för järnvägar som trafikeras av passagerartåg oftare än en gång i timmen, oftare än en gång varannan timme respektive mer sällan än varannan timme.

| 4. | Antal gränsövergångar vid järnvägar som inte längre används för passagerar- eller godstransporter, eller borttagen järnvägsinfrastruktur. |
| --- | --- |

4.

Antal gränsövergångar vid järnvägar som inte längre används för passagerar- eller godstransporter, eller borttagen järnvägsinfrastruktur.

| 5. | Antal stationer som ger obehindrad tillgänglighet för personer med nedsatt rörlighet eller funktionshinder.” [Ändr. 23] |
| --- | --- |

5.

Antal stationer som ger obehindrad tillgänglighet för personer med nedsatt rörlighet eller funktionshinder.” [Ändr. 23]

| 11c. | Bilaga H ska ändras på följande sätt:










  (a) | I kolumn 2, rad 1 ska följande strecksats läggas till:










  ”— | Antal tillbud (tabell H2)” |
| --- | --- | --- | --- |

11c.

Bilaga H ska ändras på följande sätt:

(a)

I kolumn 2, rad 1 ska följande strecksats läggas till:

”—

Antal tillbud (tabell H2)”

| (b) | Kolumn 2, rad 4, stycke 2 ska ersättas med följande:



  ”Tabell H2: antal olyckor och tillbud i samband med transport av farligt gods” |
| --- | --- |

(b)

Kolumn 2, rad 4, stycke 2 ska ersättas med följande:

| (c) | I kolumn 2, rad 7, stycke 1 ska tredje strecksatsen ersättas med följande:










  ”— | plankorsningsolyckor och olyckor som inte orsakats av tåg” |
| --- | --- | --- |

(c)

I kolumn 2, rad 7, stycke 1 ska tredje strecksatsen ersättas med följande:

”—

plankorsningsolyckor och olyckor som inte orsakats av tåg”

| (d) | I kolumn 2, rad 7, stycke 2 ska första strecksatsen ersättas med följande:










  ”— | totalt antal olyckor och tillbud där minst en järnvägsvagn som transporterar farligt gods är inblandad, vilket specificeras i listan över gods i bilaga K” |
| --- | --- | --- |

(d)

I kolumn 2, rad 7, stycke 2 ska första strecksatsen ersättas med följande:

”—

totalt antal olyckor och tillbud där minst en järnvägsvagn som transporterar farligt gods är inblandad, vilket specificeras i listan över gods i bilaga K”

| (e) | I kolumn 2, rad 7, stycke 2 ska andra strecksatsen ersättas med följande:










  ”— | antal sådana olyckor och tillbud där utsläpp av farligt gods sker” [Ändr. 19] |
| --- | --- | --- |

(e)

I kolumn 2, rad 7, stycke 2 ska andra strecksatsen ersättas med följande:

”—

antal sådana olyckor och tillbud där utsläpp av farligt gods sker” [Ändr. 19]

| 12. | Bilaga L ska läggas till enligt bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

12.

Bilaga L ska läggas till enligt bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
  Den ska konsolideras med förordning (EG) nr 91/2003 inom tre månader från dess offentliggörande. [Ändr. 21]

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 11 mars 2014.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 91/2003 av den 16 december 2002 om järnvägstransportstatistik, EGT L 14, 21.1.2003, s. 1.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/49/EG av den 29 april 2004 om säkerhet på gemenskapens järnvägar och om ändring av rådets direktiv 95/18/EG om tillstånd för järnvägsföretag och direktiv 2001/14/EG om tilldelning av infrastrukturkapacitet, uttag av avgifter för utnyttjande av järnvägsinfrastruktur och utfärdande av säkerhetsintyg (järnvägssäkerhetsdirektivet) (EUT L 164, 30.4.2004, s. 44).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

4

BILAGA

”Bilaga C

| ÅRSSTATISTIK ÖVER PERSONTRANSPORTER – DETALJERAD RAPPORTERING |
| --- |
| Lista över variabler och måttenheter | Transporterade passagerare i:






  — | antal passagerare, |

ÅRSSTATISTIK ÖVER PERSONTRANSPORTER – DETALJERAD RAPPORTERING

Lista över variabler och måttenheter

Transporterade passagerare i:

—

antal passagerare,

| — | passagerarkilometer |
| --- | --- |

—

passagerarkilometer

Persontågstrafik i:

| — | tågkilometer |
| --- | --- |

—

tågkilometer

Lok som är utrustade med ERTMS i:

| — | antal [Ändr. 22] |
| --- | --- |

—

antal [Ändr. 22]

Referensperiod

År

Frekvens

Varje år

Lista över tabeller med indelning för varje tabell

Tabell C3: transporterade passagerare, efter transporttyp

Tabell C4: transporterade internationella passagerare, efter land för påstigning och land för avstigning

Tabell C5: persontågstrafik

Sista datum för överföring av uppgifter

Åtta månader efter det att referensperioden gått ut.

Första referensperiod

2012

Kommentarer

| 1. | Transporttyp indelas enligt följande:






  — | nationell |
| --- | --- | --- |

1.

Transporttyp indelas enligt följande:

—

nationell

| — | internationell |
| --- | --- |

—

internationell

| 2. | När det gäller tabellerna C3 och C4 ska medlemsstaterna lämna in slutliga konsoliderade uppgifter som inkluderar uppgifter över biljettförsäljning utanför det uppgiftslämnande landet. Denna information får inhämtas antingen direkt från de nationella myndigheterna i andra länder eller genom internationella ersättningsarrangemang för biljetter.” |
| --- | --- |

2.

När det gäller tabellerna C3 och C4 ska medlemsstaterna lämna in slutliga konsoliderade uppgifter som inkluderar uppgifter över biljettförsäljning utanför det uppgiftslämnande landet. Denna information får inhämtas antingen direkt från de nationella myndigheterna i andra länder eller genom internationella ersättningsarrangemang för biljetter.”

”Bilaga L

Tabell L.1

| JÄRNVÄGSVERKSAMHET I FRÅGA OM GODSTRANSPORT |
| --- |
| Lista över variabler och måttenheter | Transporterat gods i:






  — | antal ton |

JÄRNVÄGSVERKSAMHET I FRÅGA OM GODSTRANSPORT

Lista över variabler och måttenheter

Transporterat gods i:

—

antal ton

| — | antal tonkilometer
  Godstågstrafik i: |
| --- | --- |

—

antal tonkilometer

Godstågstrafik i:

| — | antal tågkilometer |
| --- | --- |

—

antal tågkilometer

Referensperiod

Ett år

Frekvens

Varje år

Sista datum för överföring av uppgifter

Fem månader efter det att referensperioden gått ut

Första referensperiod

201X

Kommentarer

Endast för företag med en total volym av godstransport på mindre än 200 miljoner tonkilometer och mindre än 500 000  ton som inte rapporterar enligt bilaga A (detaljerad rapportering).

Tabell L.2

| JÄRNVÄGSVERKSAMHET I FRÅGA OM PERSONTRANSPORT |
| --- |
| Lista över variabler och måttenheter | Transporterade passagerare i:






  — | antal passagerare |

JÄRNVÄGSVERKSAMHET I FRÅGA OM PERSONTRANSPORT

Lista över variabler och måttenheter

Transporterade passagerare i:

—

antal passagerare

| — | antal passagerarkilometer
  Persontågstrafik i: |
| --- | --- |

—

antal passagerarkilometer

Persontågstrafik i:

| — | antal tågkilometer |
| --- | --- |

—

antal tågkilometer

Referensperiod

Ett år

Frekvens

Varje år

Sista datum för överföring av uppgifter

Åtta månader efter det att referensperioden gått ut.

Första referensperiod

201X

Kommentarer

Endast för företag med en total volym av persontransport på mindre än 100 miljoner passagerarkilometer som inte rapporterar enligt bilaga C (detaljerad rapportering).”

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/395 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/395

---

P7_TA(2014)0198

Elektronisk fakturering vid offentlig upphandling ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om elektronisk fakturering vid offentlig upphandling (COM(2013)0449 – C7-0208/2013 – 2013/0213(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2017/C 378/52)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0449), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0449),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0208/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0208/2013),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 16 oktober 2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 16 oktober 2013 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 28 november 2013 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 28 november 2013 (2),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 24 januari 2014 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 24 januari 2014 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0004/2014). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0004/2014).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 79, 6.3.2014, s. 67.

(2)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

---

P7_TC1-COD(2013)0213

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/.../EU om elektronisk fakturering vid offentlig upphandling

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv 2014/55/EU.)

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/396 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/396

---

P7_TA(2014)0199

Undersökningar om jordbrukets struktur och en undersökning om produktionsmetoder inom jordbruket ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1166/2008 om undersökningar om jordbrukets struktur och en undersökning om produktionsmetoder inom jordbruket, vad gäller finansieringsramen för perioden 2014–2018 (COM(2013)0757 – C7-0390/2013 – 2013/0367(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2017/C 378/53)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0757), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0757),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 338.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0390/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 338.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0390/2013),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A7-0111/2014). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A7-0111/2014).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

P7_TC1-COD(2013)0367

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om ändring av förordning (EG) nr 1166/2008 vad gäller finansieringsramen för perioden 2014–2018.

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 378/2014.)

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/397 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/397

---

P7_TA(2014)0200

Varor som framställs genom bearbetning av jordbruksprodukter ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om systemet för handeln med vissa varor som framställs genom bearbetning av jordbruksprodukter (COM(2013)0106 – C7-0048/2013 – 2013/0063(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2017/C 378/54)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0106), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0106),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 43.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0048/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 43.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0048/2013),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 10 juli 2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 10 juli 2013 (1),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 4 december 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 4 december 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandet från utskottet för internationell handel (A7-0260/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandet från utskottet för internationell handel (A7-0260/2013).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 327, 12.11.2013, s. 90.

---

P7_TC1-COD(2013)0063

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om systemet för handeln med vissa varor som framställs genom bearbetning av jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 1216/2009 och (EG) nr 614/2009

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 510/2014.)

---

Bilaga til lagstiftningsresolutionen

Uttalande från kommissionens om delegerade akter

När det gäller denna förordning erinrar kommissionen om att den i punkt 15 i ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen har förbundit sig att ge Europaparlamentet fullständig information och dokumentation om sina möten med nationella experter inom ramen för arbetet med att förbereda delegerade akter.

---

Onsdagen den 12 mars 2014

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/399 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/399

---

P7_TA(2014)0212

Skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (allmän uppgiftsskyddsförordning) (COM(2012)0011 – C7-0025/2012 – 2012/0011(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2017/C 378/55)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0011),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 16.2 och 114.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0025/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 16.2 och 114.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0025/2012),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av de motiverade yttranden från den belgiska deputeradekammaren, det tyska förbundsrådet, den franska senaten, den italienska deputeradekammaren och Sveriges riksdag som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de motiverade yttranden från den belgiska deputeradekammaren, det tyska förbundsrådet, den franska senaten, den italienska deputeradekammaren och Sveriges riksdag som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 23 maj 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 23 maj 2012 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av Europeiska datatillsynsmannens yttrande av den 7 mars 2012 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska datatillsynsmannens yttrande av den 7 mars 2012 (2),

| — | med beaktande av yttrandet av den 1 oktober 2012 från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet av den 1 oktober 2012 från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och utskottet för rättsliga frågor (A7-0402/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och utskottet för rättsliga frågor (A7-0402/2013).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 229, 31.7.2012, s. 90.

(2)  EUT C 192, 30.6.2012, s. 7.

---

P7_TC1-COD(2012)0011

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (allmän uppgiftsskyddsförordning)

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 16.2 och 114.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

med beaktande av Europeiska datatillsynsmannens yttrande (2),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (3), och

av följande skäl:

| (1) | Skyddet av fysiska personer vid behandling av personuppgifter är en grundläggande rättighet. Artiklarna 8.1 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (nedan kallad stadgan) och artikel 16.1 i fördraget garanterar var och en rätten till skydd av de personuppgifter som rör honom eller henne. |
| --- | --- |

(1)

Skyddet av fysiska personer vid behandling av personuppgifter är en grundläggande rättighet. Artiklarna 8.1 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (nedan kallad stadgan) och artikel 16.1 i fördraget garanterar var och en rätten till skydd av de personuppgifter som rör honom eller henne.

| (2) | Avsikten med att behandla personuppgifter är att betjäna människor. Principerna och reglerna för skyddet av enskilda personer vid behandling av deras personuppgifter bör, oavsett medborgarskap eller hemvist, respektera deras grundläggande rättigheter och friheter, främst deras rätt till skydd av personuppgifter. Behandlingen av personuppgifter bör bidra till att skapa ett område av frihet, säkerhet och rättvisa och en ekonomisk union, till ekonomiska och sociala framsteg, till förstärkning och konvergens av ekonomierna inom den inre marknaden samt till enskilda människors välbefinnande. |
| --- | --- |

(2)

Avsikten med att behandla personuppgifter är att betjäna människor. Principerna och reglerna för skyddet av enskilda personer vid behandling av deras personuppgifter bör, oavsett medborgarskap eller hemvist, respektera deras grundläggande rättigheter och friheter, främst deras rätt till skydd av personuppgifter. Behandlingen av personuppgifter bör bidra till att skapa ett område av frihet, säkerhet och rättvisa och en ekonomisk union, till ekonomiska och sociala framsteg, till förstärkning och konvergens av ekonomierna inom den inre marknaden samt till enskilda människors välbefinnande.

| (3) | Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG (4) syftar till att harmonisera skyddet av fysiska personers grundläggande rättigheter och friheter vid uppgiftsbehandling och att garantera det fria flödet av personuppgifter mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(3)

Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG (4) syftar till att harmonisera skyddet av fysiska personers grundläggande rättigheter och friheter vid uppgiftsbehandling och att garantera det fria flödet av personuppgifter mellan medlemsstaterna.

| (4) | Den ekonomiska och sociala integration som uppstått tack vare den inre marknaden har lett till en betydande ökning av de gränsöverskridande flödena. Utbytet av uppgifter mellan ekonomiska och sociala, offentliga och privata aktörer över hela unionen har ökat. Nationella myndigheter i medlemsstaterna uppmanas i unionslagstiftningen att samarbeta och utbyta personuppgifter för att vara i stånd att fullgöra sina uppdrag eller utföra arbetsuppgifter för en myndighet som finns i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

(4)

Den ekonomiska och sociala integration som uppstått tack vare den inre marknaden har lett till en betydande ökning av de gränsöverskridande flödena. Utbytet av uppgifter mellan ekonomiska och sociala, offentliga och privata aktörer över hela unionen har ökat. Nationella myndigheter i medlemsstaterna uppmanas i unionslagstiftningen att samarbeta och utbyta personuppgifter för att vara i stånd att fullgöra sina uppdrag eller utföra arbetsuppgifter för en myndighet som finns i en annan medlemsstat.

| (5) | Den snabba tekniska utvecklingen och globaliseringen har ställt oss inför nya utmaningar vad gäller skyddet av personuppgifter. Omfattningen på datadelning och insamling av uppgifter har ökat spektakulärt. Tekniken gör det möjligt för både företag och myndigheter att i sitt arbete använda sig av personuppgifter i en helt ny omfattning. Allt fler privatpersoner behandlar sina personliga uppgifter på ett sätt som gör att de blir tillgängliga för var och en, oberoende av plats i världen. Tekniken har omvandlat både ekonomin och det sociala livet, vilket gör det nödvändigt att ytterligare underlätta det fria flödet av uppgifter inom unionen samt överföringar till tredjeländer och internationella organisationer, parallellt med att en hög skyddsnivå säkerställs för personuppgifter. |
| --- | --- |

(5)

Den snabba tekniska utvecklingen och globaliseringen har ställt oss inför nya utmaningar vad gäller skyddet av personuppgifter. Omfattningen på datadelning och insamling av uppgifter har ökat spektakulärt. Tekniken gör det möjligt för både företag och myndigheter att i sitt arbete använda sig av personuppgifter i en helt ny omfattning. Allt fler privatpersoner behandlar sina personliga uppgifter på ett sätt som gör att de blir tillgängliga för var och en, oberoende av plats i världen. Tekniken har omvandlat både ekonomin och det sociala livet, vilket gör det nödvändigt att ytterligare underlätta det fria flödet av uppgifter inom unionen samt överföringar till tredjeländer och internationella organisationer, parallellt med att en hög skyddsnivå säkerställs för personuppgifter.

| (6) | Dessa förändringar kräver en stark och mer sammanhängande ram för uppgiftsskyddet inom unionen, uppbackad av kraftfullt tillsynsarbete, eftersom det är viktigt att skapa den tillit som behövs som för att utveckla den digitala ekonomin över hela den inre marknaden. Enskilda bör ha kontroll över sina egna personuppgifter och rättssäkerheten och smidigheten för enskilda, ekonomiska operatörer och myndigheter bör stärkas. |
| --- | --- |

(6)

Dessa förändringar kräver en stark och mer sammanhängande ram för uppgiftsskyddet inom unionen, uppbackad av kraftfullt tillsynsarbete, eftersom det är viktigt att skapa den tillit som behövs som för att utveckla den digitala ekonomin över hela den inre marknaden. Enskilda bör ha kontroll över sina egna personuppgifter och rättssäkerheten och smidigheten för enskilda, ekonomiska operatörer och myndigheter bör stärkas.

| (7) | Målen och principerna för direktiv 95/46/EG fungerar ännu på ett tillfredsställande sätt, men detta har inte kunnat förhindra bristande enhetlighet i genomförandet av uppgiftsskyddet i olika delar av unionen, rättsosäkerhet och allmänt spridda uppfattningar om att betydande risker kvarstår, särskilt vid användning av internet. Skillnader i skyddet av enskildas rättigheter och friheter, främst rätten till skydd av personuppgifter, vid behandling av personuppgifter i olika medlemsstater kan förhindra det fria flödet av personuppgifter över hela unionen. Dessa skillnader kan därför utgöra ett hinder för att bedriva ekonomisk verksamhet över hela unionen, de kan snedvrida konkurrensen och hindra myndigheterna att fullgöra de skyldigheter som de har enligt unionslagstiftningen. De varierande skyddsnivåerna beror på skillnader i genomförandet och tillämpningen av direktiv 95/46/EG. |
| --- | --- |

(7)

Målen och principerna för direktiv 95/46/EG fungerar ännu på ett tillfredsställande sätt, men detta har inte kunnat förhindra bristande enhetlighet i genomförandet av uppgiftsskyddet i olika delar av unionen, rättsosäkerhet och allmänt spridda uppfattningar om att betydande risker kvarstår, särskilt vid användning av internet. Skillnader i skyddet av enskildas rättigheter och friheter, främst rätten till skydd av personuppgifter, vid behandling av personuppgifter i olika medlemsstater kan förhindra det fria flödet av personuppgifter över hela unionen. Dessa skillnader kan därför utgöra ett hinder för att bedriva ekonomisk verksamhet över hela unionen, de kan snedvrida konkurrensen och hindra myndigheterna att fullgöra de skyldigheter som de har enligt unionslagstiftningen. De varierande skyddsnivåerna beror på skillnader i genomförandet och tillämpningen av direktiv 95/46/EG.

| (8) | För att säkra en enhetlig och hög skyddsnivå för enskilda och för att undanröja hindren för flödena av personuppgifter bör nivån på skyddet av enskildas fri- och rättigheter vid behandling av personuppgifter vara likvärdig i alla medlemsstater. En enhetlig och likartad tillämpning av bestämmelserna om skydd av fysiska personers grundläggande fri- och rättigheter vid behandling av personuppgifter bör garanteras i hela unionen. |
| --- | --- |

(8)

För att säkra en enhetlig och hög skyddsnivå för enskilda och för att undanröja hindren för flödena av personuppgifter bör nivån på skyddet av enskildas fri- och rättigheter vid behandling av personuppgifter vara likvärdig i alla medlemsstater. En enhetlig och likartad tillämpning av bestämmelserna om skydd av fysiska personers grundläggande fri- och rättigheter vid behandling av personuppgifter bör garanteras i hela unionen.

| (9) | Ett effektivt skydd av personuppgifter över hela unionen förutsätter att de registrerades rättigheter förstärks och specificeras och att de registeransvarigas och registerförarnas skyldigheter vid behandling av personuppgifter klargörs, men också att det finns likvärdiga befogenheter för övervakning och ser till att reglerna för skyddet av personuppgifter efterlevs och att påföljderna är likvärdiga i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(9)

Ett effektivt skydd av personuppgifter över hela unionen förutsätter att de registrerades rättigheter förstärks och specificeras och att de registeransvarigas och registerförarnas skyldigheter vid behandling av personuppgifter klargörs, men också att det finns likvärdiga befogenheter för övervakning och ser till att reglerna för skyddet av personuppgifter efterlevs och att påföljderna är likvärdiga i medlemsstaterna.

| (10) | I artikel 16.2 i fördraget bemyndigas Europaparlamentet och rådet att fastställa regler om skydd av enskilda vid behandling av personuppgifter och regler som rör personuppgifters fria rörlighet. |
| --- | --- |

(10)

I artikel 16.2 i fördraget bemyndigas Europaparlamentet och rådet att fastställa regler om skydd av enskilda vid behandling av personuppgifter och regler som rör personuppgifters fria rörlighet.

| (11) | För att säkra en enhetlig nivå på skyddet av enskilda över hela unionen och undvika avvikelser som hindrar den fria rörligheten av uppgifter inom den inre marknaden behövs en förordning som skapar rättssäkerhet och öppenhet för ekonomiska aktörer, däribland mikroföretag samt små och medelstora företag, och som ger enskilda personer i alla medlemsstater samma rättsligt verkställbara rättigheter och skyldigheter samt ålägger registeransvariga och registerförare samma ansvar, så att övervakningen av behandling av personuppgifter blir enhetlig, påföljderna i alla medlemsstater likvärdiga och samarbetet mellan tillsynsmyndigheterna i olika medlemsstater mer effektivt. För att ta hänsyn till mikroföretagens samt de små och medelstora företagens särskilda situation innehåller förordningen ett antal undantag. Dessutom uppmanas unionens institutioner och organ samt medlemsstaterna och deras tillsynsmyndigheter att vid tillämpningen av denna förordning ta hänsyn till mikroföretagens samt de små och medelstora företagens särskilda behov. Begreppet ”mikroföretag samt små och medelstora företag” bör bygga på kommissionens rekommendation 2003/361/EG (5). |
| --- | --- |

(11)

För att säkra en enhetlig nivå på skyddet av enskilda över hela unionen och undvika avvikelser som hindrar den fria rörligheten av uppgifter inom den inre marknaden behövs en förordning som skapar rättssäkerhet och öppenhet för ekonomiska aktörer, däribland mikroföretag samt små och medelstora företag, och som ger enskilda personer i alla medlemsstater samma rättsligt verkställbara rättigheter och skyldigheter samt ålägger registeransvariga och registerförare samma ansvar, så att övervakningen av behandling av personuppgifter blir enhetlig, påföljderna i alla medlemsstater likvärdiga och samarbetet mellan tillsynsmyndigheterna i olika medlemsstater mer effektivt. För att ta hänsyn till mikroföretagens samt de små och medelstora företagens särskilda situation innehåller förordningen ett antal undantag. Dessutom uppmanas unionens institutioner och organ samt medlemsstaterna och deras tillsynsmyndigheter att vid tillämpningen av denna förordning ta hänsyn till mikroföretagens samt de små och medelstora företagens särskilda behov. Begreppet ”mikroföretag samt små och medelstora företag” bör bygga på kommissionens rekommendation 2003/361/EG (5).

| (12) | Det skydd som ska tillhandahållas enligt denna förordning gäller för fysiska personer, oavsett medborgarskap eller hemvist, vid behandling av personuppgifter. När det gäller behandling av uppgifter rörande juridiska personer, exempelvis uppgifter om namn och typ av juridisk person samt kontaktuppgifter, bör denna förordning inte kunna tillämpas. Det gäller särskilt fråga om företag som bildats som juridiska personer. Detta bör också gälla när namnet på den juridiska personen innehåller namnet på en eller flera fysiska personer. |
| --- | --- |

(12)

Det skydd som ska tillhandahållas enligt denna förordning gäller för fysiska personer, oavsett medborgarskap eller hemvist, vid behandling av personuppgifter. När det gäller behandling av uppgifter rörande juridiska personer, exempelvis uppgifter om namn och typ av juridisk person samt kontaktuppgifter, bör denna förordning inte kunna tillämpas. Det gäller särskilt fråga om företag som bildats som juridiska personer. Detta bör också gälla när namnet på den juridiska personen innehåller namnet på en eller flera fysiska personer.

| (13) | Skyddet av enskilda bör vara tekniskt neutralt, det vill säga inte vara beroende av den teknik som används, eftersom detta skulle kunna skapa en allvarlig risk för att reglerna kan kringgås. Skyddet av enskilda bör vara tillämpligt på både automatisk och manuell behandling av personuppgifter, om uppgifterna ingår i eller är avsedda att ingå i ett register. Akter eller grupper av akter liksom deras omslag, som inte är strukturerade enligt särskilda kriterier, bör inte omfattas av denna förordning. |
| --- | --- |

(13)

Skyddet av enskilda bör vara tekniskt neutralt, det vill säga inte vara beroende av den teknik som används, eftersom detta skulle kunna skapa en allvarlig risk för att reglerna kan kringgås. Skyddet av enskilda bör vara tillämpligt på både automatisk och manuell behandling av personuppgifter, om uppgifterna ingår i eller är avsedda att ingå i ett register. Akter eller grupper av akter liksom deras omslag, som inte är strukturerade enligt särskilda kriterier, bör inte omfattas av denna förordning.

| (14) | Denna förordning tar inte upp frågor som rör skyddet av grundläggande rättigheter och friheter eller det fria flödet av uppgifter på områden som inte omfattas av unionslagstiftningen, och den tar heller inte upp behandling av personuppgifter som sker i EU:s institutioner, organ och byråer, som omfattas av

  . Europaparlamentets och rådets
  förordning (EG) nr 45/2001

   (6)


  , och inte heller medlemsstaternas behandling av personuppgifter när de agerar inom ramen för unionen gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik

  bör göras förenlig med bestämmelserna i denna förordning och tillämpas i enlighet med denna förordning
  . [Ändr. 1] |
| --- | --- |

(14)

Denna förordning tar inte upp frågor som rör skyddet av grundläggande rättigheter och friheter eller det fria flödet av uppgifter på områden som inte omfattas av unionslagstiftningen, och den tar heller inte upp behandling av personuppgifter som sker i EU:s institutioner, organ och byråer, som omfattas av

  . Europaparlamentets och rådets
  förordning (EG) nr 45/2001

   (6)


  , och inte heller medlemsstaternas behandling av personuppgifter när de agerar inom ramen för unionen gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik

  bör göras förenlig med bestämmelserna i denna förordning och tillämpas i enlighet med denna förordning
  . [Ändr. 1]

| (15) | Denna förordning bör inte vara tillämplig på fysiska personers behandling av personuppgifter, som är helt personliga
  , familjerelaterade
  eller privata, t.ex. korrespondens, och adressförteckningar
  och privatförsäljningar
  , och som helt saknar vinstintresse och därmed också koppling till yrkes- eller affärsmässig verksamhet. Undantaget

  Denna förordning
  bör heller inte

  dock
  vara tillämpligt

  tillämplig
  på registeransvariga eller

  och
  registerförare som tillhandahåller utrustning för behandling av personuppgifter får

  för
  sådana personliga eller privata verksamheter. [Ändr. 2] |
| --- | --- |

(15)

Denna förordning bör inte vara tillämplig på fysiska personers behandling av personuppgifter, som är helt personliga
  , familjerelaterade
  eller privata, t.ex. korrespondens, och adressförteckningar
  och privatförsäljningar
  , och som helt saknar vinstintresse och därmed också koppling till yrkes- eller affärsmässig verksamhet. Undantaget

  Denna förordning
  bör heller inte

  dock
  vara tillämpligt

  tillämplig
  på registeransvariga eller

  och
  registerförare som tillhandahåller utrustning för behandling av personuppgifter får

  för
  sådana personliga eller privata verksamheter. [Ändr. 2]

| (16) | Skyddet av enskilda personer när det gäller behöriga myndigheters behandling av personuppgifter i syfte att förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, samt fri rörlighet för sådana uppgifter, säkerställs på unionsnivå av ett särskilt rättsinstrument. Av denna anledning bör denna förordning inte vara tillämplig på behandling som sker för dessa ändamål. Uppgifter som av myndigheter behandlats enligt denna förordning för att användas i syfte att förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder bör dock regleras genom ett mer specifikt rättsligt instrument på unionsnivå (Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/.../EU om skydd för enskilda personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter). |
| --- | --- |

(16)

Skyddet av enskilda personer när det gäller behöriga myndigheters behandling av personuppgifter i syfte att förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, samt fri rörlighet för sådana uppgifter, säkerställs på unionsnivå av ett särskilt rättsinstrument. Av denna anledning bör denna förordning inte vara tillämplig på behandling som sker för dessa ändamål. Uppgifter som av myndigheter behandlats enligt denna förordning för att användas i syfte att förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder bör dock regleras genom ett mer specifikt rättsligt instrument på unionsnivå (Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/.../EU om skydd för enskilda personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter).

| (17) | Denna förordning bör inte påverka tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG (7), särskilt bestämmelserna om tjänstelevererande mellanhänders ansvar i artiklarna 12–15 i det direktivet. |
| --- | --- |

(17)

Denna förordning bör inte påverka tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG (7), särskilt bestämmelserna om tjänstelevererande mellanhänders ansvar i artiklarna 12–15 i det direktivet.

| (18) | Denna förordning gör det möjligt att vid tillämpningen av bestämmelserna i den ta hänsyn till principen om allmänhetens rätt att få tillgång till allmänna handlingar.
  Personuppgifter i handlingar som innehas av en offentlig myndighet eller ett offentligt organ får lämnas ut av den myndigheten eller det organet i enlighet med unionslagstiftningen eller en medlemsstats lagstiftning om allmänhetens tillgång till offentliga handlingar för att förena uppgiftsskyddsrätten med allmänhetens rätt till tillgång till offentliga handlingar, förutsatt att en lämplig avvägning av de berörda parternas intressen kan säkerställas. [Ändr. 3] |
| --- | --- |

(18)

Denna förordning gör det möjligt att vid tillämpningen av bestämmelserna i den ta hänsyn till principen om allmänhetens rätt att få tillgång till allmänna handlingar.
  Personuppgifter i handlingar som innehas av en offentlig myndighet eller ett offentligt organ får lämnas ut av den myndigheten eller det organet i enlighet med unionslagstiftningen eller en medlemsstats lagstiftning om allmänhetens tillgång till offentliga handlingar för att förena uppgiftsskyddsrätten med allmänhetens rätt till tillgång till offentliga handlingar, förutsatt att en lämplig avvägning av de berörda parternas intressen kan säkerställas. [Ändr. 3]

| (19) | All behandling av personuppgifter som sker inom ramen för arbetet på registeransvarigas eller registerförares verksamhetsställen inom unionen bör ske i överensstämmelse med denna förordning, oavsett om behandlingen i sig äger rum inom unionen eller inte. ”Verksamhetsställe” innebär det faktiska och reella utförandet av verksamhet med hjälp av en stabil struktur. Den rättsliga formen för en sådan struktur, oavsett om det är en filial eller ett dotterbolag med status som juridisk person, bör här inte vara den avgörande faktorn. |
| --- | --- |

(19)

All behandling av personuppgifter som sker inom ramen för arbetet på registeransvarigas eller registerförares verksamhetsställen inom unionen bör ske i överensstämmelse med denna förordning, oavsett om behandlingen i sig äger rum inom unionen eller inte. ”Verksamhetsställe” innebär det faktiska och reella utförandet av verksamhet med hjälp av en stabil struktur. Den rättsliga formen för en sådan struktur, oavsett om det är en filial eller ett dotterbolag med status som juridisk person, bör här inte vara den avgörande faktorn.

| (20) | För att enskilda inte ska fråntas det skydd denna förordning ger dem bör behandling av personuppgifter om inom unionen boende registrerade som görs av en registeransvarig som inte är etablerad inom unionen omfattas av denna förordning när behandlingen avser utbjudande av varor eller tjänster
  , oavsett om det sker mot betalning eller inte,
  till de aktuella registrerade, eller övervakning av deras beteende

  de aktuella registrerade
  .
  I syfte att fastställa om en registeransvarig erbjuder varor eller tjänster till registrerade inom unionen bör man fastställa om det är uppenbart att den registeransvarige avser att erbjuda tjänster till registrerade i en eller flera av unionens medlemsstater. [Ändr. 4] |
| --- | --- |

(20)

För att enskilda inte ska fråntas det skydd denna förordning ger dem bör behandling av personuppgifter om inom unionen boende registrerade som görs av en registeransvarig som inte är etablerad inom unionen omfattas av denna förordning när behandlingen avser utbjudande av varor eller tjänster
  , oavsett om det sker mot betalning eller inte,
  till de aktuella registrerade, eller övervakning av deras beteende

  de aktuella registrerade
  .
  I syfte att fastställa om en registeransvarig erbjuder varor eller tjänster till registrerade inom unionen bör man fastställa om det är uppenbart att den registeransvarige avser att erbjuda tjänster till registrerade i en eller flera av unionens medlemsstater. [Ändr. 4]

| (21) | För att avgöra huruvida en viss behandling kan anses ”övervaka beteendet”hos registrerade, bör det utrönas om enskilda personer spåras på internet med hjälp

  , oavsett uppgifternas ursprung, eller om andra uppgifter samlas in om dem, även från offentliga register och meddelanden som offentliggörs i unionen och finns tillgängliga utanför unionen, även i syfte att använda eller för eventuell senare användning
  av uppgiftsbehandlingsteknik som består i att en ”profil” appliceras på en enskild person, främst i syfte att fatta beslut rörande honom eller henne eller för att analysera eller förutsäga hans eller hennes personliga preferenser, beteende och attityder. [Ändr. 5] |
| --- | --- |

(21)

För att avgöra huruvida en viss behandling kan anses ”övervaka beteendet”hos registrerade, bör det utrönas om enskilda personer spåras på internet med hjälp

  , oavsett uppgifternas ursprung, eller om andra uppgifter samlas in om dem, även från offentliga register och meddelanden som offentliggörs i unionen och finns tillgängliga utanför unionen, även i syfte att använda eller för eventuell senare användning
  av uppgiftsbehandlingsteknik som består i att en ”profil” appliceras på en enskild person, främst i syfte att fatta beslut rörande honom eller henne eller för att analysera eller förutsäga hans eller hennes personliga preferenser, beteende och attityder. [Ändr. 5]

| (22) | När nationell lagstiftning i en medlemsstat är tillämplig i kraft av folkrätten bör denna förordning också vara tillämplig på registeransvariga som inte är etablerade inom unionen, exempelvis i en medlemsstats diplomatiska beskickning eller konsulat. |
| --- | --- |

(22)

När nationell lagstiftning i en medlemsstat är tillämplig i kraft av folkrätten bör denna förordning också vara tillämplig på registeransvariga som inte är etablerade inom unionen, exempelvis i en medlemsstats diplomatiska beskickning eller konsulat.

| (23) | Principerna för skyddet

  uppgiftsskyddet
  bör gälla all information som rör en identifierad eller identifierbar
  fysisk
  person. För att avgöra om en person är identifierbar bör man uppmärksamma alla hjälpmedel som, antingen av den registeransvarige eller av någon annan person, rimligen kan komma att använda

  användas
  för att
  direkt eller indirekt
  identifiera
  eller särskilja
  vederbörande.
  För att fastställa om hjälpmedel rimligen kan komma att användas för att identifiera vederbörande bör man ta i beaktande samtliga objektiva faktorer som kostnader och tidsåtgång för identifiering, med beaktande av såväl tillgänglig teknik vid tidpunkten för behandlingen som den tekniska utvecklingen.
  Skyddsprinciperna bör
  därför
  inte gälla för
  anonyma
  uppgifter, som gjorts anonyma på ett sådant sätt att den registrerade

  är uppgifter som
  inte längre är
  kopplade till en identifierad eller
  identifierbar
  fysisk person
  .
  Denna förordning berör därför inte behandling av sådana anonyma uppgifter, inbegripet uppgifter för statistiska ändamål och forskningsändamål. [Ändr. 6] |
| --- | --- |

(23)

Principerna för skyddet

  uppgiftsskyddet
  bör gälla all information som rör en identifierad eller identifierbar
  fysisk
  person. För att avgöra om en person är identifierbar bör man uppmärksamma alla hjälpmedel som, antingen av den registeransvarige eller av någon annan person, rimligen kan komma att använda

  användas
  för att
  direkt eller indirekt
  identifiera
  eller särskilja
  vederbörande.
  För att fastställa om hjälpmedel rimligen kan komma att användas för att identifiera vederbörande bör man ta i beaktande samtliga objektiva faktorer som kostnader och tidsåtgång för identifiering, med beaktande av såväl tillgänglig teknik vid tidpunkten för behandlingen som den tekniska utvecklingen.
  Skyddsprinciperna bör
  därför
  inte gälla för
  anonyma
  uppgifter, som gjorts anonyma på ett sådant sätt att den registrerade

  är uppgifter som
  inte längre är
  kopplade till en identifierad eller
  identifierbar
  fysisk person
  .
  Denna förordning berör därför inte behandling av sådana anonyma uppgifter, inbegripet uppgifter för statistiska ändamål och forskningsändamål. [Ändr. 6]

| (24) | Vid användning av nättjänster kan enskilda personer knytas till nätidentifierare

  Denna förordning bör vara tillämplig på behandling som inbegriper identifierare
  som lämnas av deras utrustning, applikationer, verktyg och protokoll, t.ex. ip-adresser eller, kakor. Detta kan efterlämna spår som i kombination med unika identifierare och andra uppgifter som tas emot av servrarna kan användas för att skapa profiler för enskilda personer och identifiera dem. Således utgör inte alltid identifieringsnummer, lokaliseringsuppgifter, nätidentifierare eller andra särskilda uppgifter i sig nödvändigtvis personuppgifter

  och radiofrekvensidentifiering, såvida inte dessa identifierare är kopplade till en identifierad eller identifierbar fysisk person
  . [Ändr. 7] |
| --- | --- |

(24)

Vid användning av nättjänster kan enskilda personer knytas till nätidentifierare

  Denna förordning bör vara tillämplig på behandling som inbegriper identifierare
  som lämnas av deras utrustning, applikationer, verktyg och protokoll, t.ex. ip-adresser eller, kakor. Detta kan efterlämna spår som i kombination med unika identifierare och andra uppgifter som tas emot av servrarna kan användas för att skapa profiler för enskilda personer och identifiera dem. Således utgör inte alltid identifieringsnummer, lokaliseringsuppgifter, nätidentifierare eller andra särskilda uppgifter i sig nödvändigtvis personuppgifter

  och radiofrekvensidentifiering, såvida inte dessa identifierare är kopplade till en identifierad eller identifierbar fysisk person
  . [Ändr. 7]

| (25) | Samtycke bör lämnas uttryckligen med lämplig metod som möjliggör en frivillig, särskild och informerad viljeyttring från de registrerades sida, antingen genom ett uttalande eller genom en entydig affirmativ handling som
  är resultatet av de registrerades val och
  visar att de är medvetna om att de ger sitt samtycke till behandlingen av personuppgifter, exempelvis

  . En entydig affirmativ handling skulle kunna inbegripa
  en ruta som klickas i vid besök på en internetsida eller genom något annat uttalande eller beteende som i sammanhanget tydligt visar att de registrerade godtar den föreslagna behandlingen av deras personuppgifter. Tystnad
  , enbart användning av en tjänst
  eller inaktivitet bör därför inte utgöra samtycke. Samtycket bör gälla all behandling som utförs för samma ändamål. Om den registrerade ska lämna sitt samtycke efter en elektronisk begäran måste denna vara tydlig, koncis och får inte onödigtvis störa användningen av den tjänst som den avser. [Ändr. 8] |
| --- | --- |

(25)

Samtycke bör lämnas uttryckligen med lämplig metod som möjliggör en frivillig, särskild och informerad viljeyttring från de registrerades sida, antingen genom ett uttalande eller genom en entydig affirmativ handling som
  är resultatet av de registrerades val och
  visar att de är medvetna om att de ger sitt samtycke till behandlingen av personuppgifter, exempelvis

  . En entydig affirmativ handling skulle kunna inbegripa
  en ruta som klickas i vid besök på en internetsida eller genom något annat uttalande eller beteende som i sammanhanget tydligt visar att de registrerade godtar den föreslagna behandlingen av deras personuppgifter. Tystnad
  , enbart användning av en tjänst
  eller inaktivitet bör därför inte utgöra samtycke. Samtycket bör gälla all behandling som utförs för samma ändamål. Om den registrerade ska lämna sitt samtycke efter en elektronisk begäran måste denna vara tydlig, koncis och får inte onödigtvis störa användningen av den tjänst som den avser. [Ändr. 8]

| (26) | Personuppgifter som rör hälsan bör framför allt innefatta alla uppgifter som hänför sig till en registrerad persons hälsotillstånd, uppgifter om registrering av personen för tillhandahållande av hälso- och sjukvårdstjänster, uppgifter om betalning för eller rätt till hälso- och sjukvård avseende personen i fråga, ett nummer, en symbol eller ett kännetecken som personen tilldelats för att identifiera denne för hälso- och sjukvårdsändamål, alla uppgifter om personen som insamlats i samband med tillhandahållande av hälso- och sjukvårdstjänster till denne, uppgifter som härrör från tester eller undersökning av en kroppsdel eller kroppssubstans, däribland biologiska prov, identifiering av en person som tillhandahåller hälso- och sjukvård till personen, eller andra uppgifter om t.ex. en sjukdom, funktionshinder, sjukdomsrisk, sjukdomshistoria, klinisk behandling, eller den registrerades faktiska fysiologiska eller biomedicinska tillstånd oberoende av källan, exempelvis från en läkare eller annan sjukvårdspersonal, ett sjukhus, en medicinteknisk produkt eller ett diagnostiskt in vitro-test. |
| --- | --- |

(26)

Personuppgifter som rör hälsan bör framför allt innefatta alla uppgifter som hänför sig till en registrerad persons hälsotillstånd, uppgifter om registrering av personen för tillhandahållande av hälso- och sjukvårdstjänster, uppgifter om betalning för eller rätt till hälso- och sjukvård avseende personen i fråga, ett nummer, en symbol eller ett kännetecken som personen tilldelats för att identifiera denne för hälso- och sjukvårdsändamål, alla uppgifter om personen som insamlats i samband med tillhandahållande av hälso- och sjukvårdstjänster till denne, uppgifter som härrör från tester eller undersökning av en kroppsdel eller kroppssubstans, däribland biologiska prov, identifiering av en person som tillhandahåller hälso- och sjukvård till personen, eller andra uppgifter om t.ex. en sjukdom, funktionshinder, sjukdomsrisk, sjukdomshistoria, klinisk behandling, eller den registrerades faktiska fysiologiska eller biomedicinska tillstånd oberoende av källan, exempelvis från en läkare eller annan sjukvårdspersonal, ett sjukhus, en medicinteknisk produkt eller ett diagnostiskt in vitro-test.

| (27) | En registeransvarigs huvudsakliga verksamhetsställe inom unionen bör avgöras med objektiva kriterier och bör inbegripa den effektiva och faktiska ledning som fattar de huvudsakliga besluten vad avser ändamål, villkor och medel för behandlingen med hjälp av en stabil struktur. Detta kriterium bör inte vara avhängigt om behandlingen av personuppgifter faktiskt utförs på det stället. Att tekniska medel samt teknik för behandling av personuppgifter eller behandlingsverksamhet finns och används, visar i sig inte att det rör sig om ett sådant huvudsakligt verksamhetsställe och utgör därför inte avgörande kriterier för ett huvudsakligt verksamhetsställe. Registerförares huvudsakliga verksamhetsställe bör vara den ort i unionen där de har sin centrala förvaltning. |
| --- | --- |

(27)

En registeransvarigs huvudsakliga verksamhetsställe inom unionen bör avgöras med objektiva kriterier och bör inbegripa den effektiva och faktiska ledning som fattar de huvudsakliga besluten vad avser ändamål, villkor och medel för behandlingen med hjälp av en stabil struktur. Detta kriterium bör inte vara avhängigt om behandlingen av personuppgifter faktiskt utförs på det stället. Att tekniska medel samt teknik för behandling av personuppgifter eller behandlingsverksamhet finns och används, visar i sig inte att det rör sig om ett sådant huvudsakligt verksamhetsställe och utgör därför inte avgörande kriterier för ett huvudsakligt verksamhetsställe. Registerförares huvudsakliga verksamhetsställe bör vara den ort i unionen där de har sin centrala förvaltning.

| (28) | En företagsgrupp bör innefatta ett kontrollerande företag samt de företag detta företag kontrollerar (kontrollerade företag), varvid det kontrollerande företaget bör vara det företag som kan utöva ett dominerande inflytande på övriga företag i kraft av exempelvis ägarskap, finansiellt deltagande eller de bestämmelser som det regleras av eller befogenheten att införa regler som rör personuppgiftsskyddet. |
| --- | --- |

(28)

En företagsgrupp bör innefatta ett kontrollerande företag samt de företag detta företag kontrollerar (kontrollerade företag), varvid det kontrollerande företaget bör vara det företag som kan utöva ett dominerande inflytande på övriga företag i kraft av exempelvis ägarskap, finansiellt deltagande eller de bestämmelser som det regleras av eller befogenheten att införa regler som rör personuppgiftsskyddet.

| (29) | Barns personuppgifter förtjänar ett särskilt skydd, eftersom de kan vara mindre medvetna om risker, följder, skyddsåtgärder samt sina rättigheter när det gäller behandling av personuppgifter. Definitionen av vem som betraktas som barn bör vara densamma som i FN:s konvention om barnets rättigheter.

  Om uppgiftsbehandlingen grundar sig på den registrerades samtycke när det gäller erbjudande av varor eller tjänster direkt till ett barn bör samtycke ges eller godkännas av barnets förälder eller vårdnadshavare i fall där barnet är under 13 år. Åldersanpassat språk bör användas om de avsedda mottagarna är barn. Andra grunder för laglig behandling, såsom samhällsintressen, bör fortsatt vara tillämpliga, till exempel för behandling inom ramen för förebyggande eller rådgivande tjänster som erbjuds direkt till ett barn. [Ändr. 9] |
| --- | --- |

(29)

Barns personuppgifter förtjänar ett särskilt skydd, eftersom de kan vara mindre medvetna om risker, följder, skyddsåtgärder samt sina rättigheter när det gäller behandling av personuppgifter. Definitionen av vem som betraktas som barn bör vara densamma som i FN:s konvention om barnets rättigheter.

  Om uppgiftsbehandlingen grundar sig på den registrerades samtycke när det gäller erbjudande av varor eller tjänster direkt till ett barn bör samtycke ges eller godkännas av barnets förälder eller vårdnadshavare i fall där barnet är under 13 år. Åldersanpassat språk bör användas om de avsedda mottagarna är barn. Andra grunder för laglig behandling, såsom samhällsintressen, bör fortsatt vara tillämpliga, till exempel för behandling inom ramen för förebyggande eller rådgivande tjänster som erbjuds direkt till ett barn. [Ändr. 9]

| (30) | Varje behandling av personuppgifter måste vara laglig, rättvis och öppen i förhållande till berörda enskilda. De specifika ändamål som uppgifterna behandlas för, bör vara uttryckliga och legitima och ha bestämts vid den tidpunkt då uppgifterna samlades in. Uppgifterna bör vara adekvata, relevanta och begränsa sig till vad som är strikt nödvändigt för de ändamål som uppgifterna behandlas för. Detta innebär bl.a. att de uppgifter som insamlats inte är orimligt omfattande och att den period de lagras är begränsad till ett strikt minimum. Personuppgifter bör endast behandlas om syftet med behandlingen inte kan uppnås genom andra medel. Alla rimliga åtgärder bör vidtas för att rätta eller radera felaktiga uppgifter. För att säkerställa att uppgifter inte sparas längre än nödvändigt bör den registeransvarige införa tidsfrister för radering eller för regelbunden kontroll. |
| --- | --- |

(30)

Varje behandling av personuppgifter måste vara laglig, rättvis och öppen i förhållande till berörda enskilda. De specifika ändamål som uppgifterna behandlas för, bör vara uttryckliga och legitima och ha bestämts vid den tidpunkt då uppgifterna samlades in. Uppgifterna bör vara adekvata, relevanta och begränsa sig till vad som är strikt nödvändigt för de ändamål som uppgifterna behandlas för. Detta innebär bl.a. att de uppgifter som insamlats inte är orimligt omfattande och att den period de lagras är begränsad till ett strikt minimum. Personuppgifter bör endast behandlas om syftet med behandlingen inte kan uppnås genom andra medel. Alla rimliga åtgärder bör vidtas för att rätta eller radera felaktiga uppgifter. För att säkerställa att uppgifter inte sparas längre än nödvändigt bör den registeransvarige införa tidsfrister för radering eller för regelbunden kontroll.

| (31) | För att behandling ska vara laglig bör personuppgifterna behandlas efter samtycke från berörd person eller på någon annan legitim lagfäst grund, antingen denna förordning eller annan unionslagstiftning eller nationell lagstiftning som aves i denna förordning.
  När det gäller barn eller personer som saknar rättskapacitet bör relevant unionslagstiftning eller nationell lagstiftning fastställa villkoren för hur samtycke ska ges eller godkännas av vederbörande. [Ändr. 10] |
| --- | --- |

(31)

För att behandling ska vara laglig bör personuppgifterna behandlas efter samtycke från berörd person eller på någon annan legitim lagfäst grund, antingen denna förordning eller annan unionslagstiftning eller nationell lagstiftning som aves i denna förordning.
  När det gäller barn eller personer som saknar rättskapacitet bör relevant unionslagstiftning eller nationell lagstiftning fastställa villkoren för hur samtycke ska ges eller godkännas av vederbörande. [Ändr. 10]

| (32) | När behandling sker efter samtycke från registrerade bör registeransvariga ha bevisbördan när det gäller att visa att de registrerade har lämnat sitt samtycke till behandlingen. Vid skriftliga deklarationer som också rör andra frågor bör skyddsåtgärder finnas som ser till att de registrerade är medvetna om detta och hur långt samtycket sträcker sig.
  För att följa principen om uppgiftsminimering bör bevisbördan inte tolkas som att det krävs en positiv identifiering av registrerade om så inte är nödvändigt. I likhet med civilrättsliga bestämmelser (till exempel rådets direktiv 93/13/EEG



   (8)



  ) bör uppgiftsskyddsstrategier vara så tydliga och insynsvänliga som möjligt. De bör inte innehålla några dolda eller ofördelaktiga bestämmelser. Samtycke kan inte ges för behandling av tredje personers personuppgifter. [Ändr. 11] |
| --- | --- |

(32)

När behandling sker efter samtycke från registrerade bör registeransvariga ha bevisbördan när det gäller att visa att de registrerade har lämnat sitt samtycke till behandlingen. Vid skriftliga deklarationer som också rör andra frågor bör skyddsåtgärder finnas som ser till att de registrerade är medvetna om detta och hur långt samtycket sträcker sig.
  För att följa principen om uppgiftsminimering bör bevisbördan inte tolkas som att det krävs en positiv identifiering av registrerade om så inte är nödvändigt. I likhet med civilrättsliga bestämmelser (till exempel rådets direktiv 93/13/EEG



   (8)



  ) bör uppgiftsskyddsstrategier vara så tydliga och insynsvänliga som möjligt. De bör inte innehålla några dolda eller ofördelaktiga bestämmelser. Samtycke kan inte ges för behandling av tredje personers personuppgifter. [Ändr. 11]

| (33) | För att säkerställa att samtycket är frivilligt bör det klargöras att ett samtycke inte är giltig rättslig grund om den enskilde inte har något genuin och fri valmöjlighet och därför inte utan problem kan vägra eller ta tillbaka sitt samtycke.
  Detta är särskilt fallet om den registeransvarige är en offentlig myndighet som i kraft av sina offentliga befogenheter kan ålägga skyldigheter och samtycket inte kan anses ha lämnats frivilligt. Användning av standardalternativ som den registrerade måste ändra för att vägra behandling, såsom förkryssade rutor, utgör inte frivilligt samtycke. Samtycke till behandling av ytterligare personuppgifter som inte är nödvändiga för tillhandahållandet av en tjänst bör inte krävas för användning av tjänsten. Om samtycket tas tillbaka kan detta utgöra en grund för tjänsteleverantören att säga upp eller att inte fullfölja en tjänst som är beroende av uppgifterna. Om det inte kan fastställas tydligt att det avsedda ändamålet har uppnåtts bör den registeransvarige regelbundet förse den registrerade med information om behandlingen och begära en ny bekräftelse av det ursprungliga samtycket från den registrerade. [Ändr. 12] |
| --- | --- |

(33)

För att säkerställa att samtycket är frivilligt bör det klargöras att ett samtycke inte är giltig rättslig grund om den enskilde inte har något genuin och fri valmöjlighet och därför inte utan problem kan vägra eller ta tillbaka sitt samtycke.
  Detta är särskilt fallet om den registeransvarige är en offentlig myndighet som i kraft av sina offentliga befogenheter kan ålägga skyldigheter och samtycket inte kan anses ha lämnats frivilligt. Användning av standardalternativ som den registrerade måste ändra för att vägra behandling, såsom förkryssade rutor, utgör inte frivilligt samtycke. Samtycke till behandling av ytterligare personuppgifter som inte är nödvändiga för tillhandahållandet av en tjänst bör inte krävas för användning av tjänsten. Om samtycket tas tillbaka kan detta utgöra en grund för tjänsteleverantören att säga upp eller att inte fullfölja en tjänst som är beroende av uppgifterna. Om det inte kan fastställas tydligt att det avsedda ändamålet har uppnåtts bör den registeransvarige regelbundet förse den registrerade med information om behandlingen och begära en ny bekräftelse av det ursprungliga samtycket från den registrerade. [Ändr. 12]

| (34) | Samtycke bör inte utgöra giltig rättslig grund för behandling av personuppgifter om det finns en betydande obalans mellan den registrerade och den registeransvarige. Detta är särskilt fallet när den registrerade befinner sig i ett beroendeförhållande till den registeransvarige, bl.a. när arbetstagares personuppgifter behandlas av arbetsgivare inom ramen för en anställning. Är den registeransvarige en myndighet torde obalans endast uppkomma vid specifika uppgiftsbehandlingar där myndigheten i kraft av sina offentliga befogenheter kan ålägga skyldigheter och samtycket, med hänsyn tagen till den registrerades intresse, inte kan anses ha lämnats frivilligt.
  [Ändr. 13] |
| --- | --- |

(34)

Samtycke bör inte utgöra giltig rättslig grund för behandling av personuppgifter om det finns en betydande obalans mellan den registrerade och den registeransvarige. Detta är särskilt fallet när den registrerade befinner sig i ett beroendeförhållande till den registeransvarige, bl.a. när arbetstagares personuppgifter behandlas av arbetsgivare inom ramen för en anställning. Är den registeransvarige en myndighet torde obalans endast uppkomma vid specifika uppgiftsbehandlingar där myndigheten i kraft av sina offentliga befogenheter kan ålägga skyldigheter och samtycket, med hänsyn tagen till den registrerades intresse, inte kan anses ha lämnats frivilligt.
  [Ändr. 13]

| (35) | Behandling bör vara laglig när den är nödvändig i samband med avtal eller när avsikten är att avtal ska ingås. |
| --- | --- |

(35)

Behandling bör vara laglig när den är nödvändig i samband med avtal eller när avsikten är att avtal ska ingås.

| (36) | Behandling som grundar sig på en lagstadgad skyldighet som den registeransvarige måste följa eller när behandling krävs för att utföra en arbetsuppgift av samhällsintresse eller när en myndighet utövar sitt uppdrag, bör behandlingen, om den begränsar rättigheter och friheter, ha rättslig grund i unionell eller nationell lagstiftning som uppfyller kraven i stadgan.
  Detta bör även inbegripa kollektivavtal som enligt nationell lagstiftning skulle kunna erkännas som allmänt giltiga.
  Unionslagstiftning eller nationell lagstiftning bör också reglera frågan huruvida en registeransvarig som utför en arbetsuppgift i det allmännas intresse eller vid myndighetsutövning ska vara en offentlig förvaltning eller någon annan fysisk eller juridisk person som omfattas av offentligrättslig lagstiftning eller om det kan vara en fysisk eller juridisk person som lyder under civilrättslig lagstiftning, exempelvis en yrkesorganisation. [Ändr. 14] |
| --- | --- |

(36)

Behandling som grundar sig på en lagstadgad skyldighet som den registeransvarige måste följa eller när behandling krävs för att utföra en arbetsuppgift av samhällsintresse eller när en myndighet utövar sitt uppdrag, bör behandlingen, om den begränsar rättigheter och friheter, ha rättslig grund i unionell eller nationell lagstiftning som uppfyller kraven i stadgan.
  Detta bör även inbegripa kollektivavtal som enligt nationell lagstiftning skulle kunna erkännas som allmänt giltiga.
  Unionslagstiftning eller nationell lagstiftning bör också reglera frågan huruvida en registeransvarig som utför en arbetsuppgift i det allmännas intresse eller vid myndighetsutövning ska vara en offentlig förvaltning eller någon annan fysisk eller juridisk person som omfattas av offentligrättslig lagstiftning eller om det kan vara en fysisk eller juridisk person som lyder under civilrättslig lagstiftning, exempelvis en yrkesorganisation. [Ändr. 14]

| (37) | Behandling av personuppgifter bör även anses tillåten när den är nödvändig för att skydda ett intresse som är av avgörande betydelse för den registrerades liv. |
| --- | --- |

(37)

Behandling av personuppgifter bör även anses tillåten när den är nödvändig för att skydda ett intresse som är av avgörande betydelse för den registrerades liv.

| (38) | De berättigade intressena för registeransvariga
  eller, i fall av utlämnande, för tredje parter till vilka uppgifterna lämnats ut
  kan utgöra rättslig grund för behandling, på villkor
  att de uppfyller den registrerades rimliga förväntningar baserat på dennes förhållande till de registeransvariga och
  att de registrerades intressen eller grundläggande rättigheter och friheter inte åsidosätts. För detta krävs en noggrann bedömning, särskilt när den registrerade är ett barn, mot bakgrund av att barn förtjänar specifikt skydd.
  Under förutsättning att de registrerades intressen eller grundläggande rättigheter och friheter inte åsidosätts bör behandling som är begränsad till pseudonymiserade uppgifter antas uppfylla den registrerades rimliga förväntningar baserat på dennes förhållande till de registeransvariga.
  Den registrerade bör kostnadsfritt och av skäl som rör vederbörandes särskilda situation ha rätt att göra invändningar mot behandling. För att säkra öppenheten bör registeransvariga vara skyldiga att uttryckligen informera de registrerade om vilka berättigade intressen som man eftersträvar att tillvarata och om rätten att göra invändningar. De bör även vara skyldiga att dokumentera dessa berättigade intressen.
  De registrerades intressen och grundläggande rättigheter skulle i synnerhet kunna väga tyngre än de registeransvarigas intressen om personuppgifter behandlas under omständigheter där de registrerade inte rimligen förväntar sig ytterligare behandling.
  Mot bakgrund av att det är lagstiftaren som genom lagstiftning fastställer den rättsliga grunden för myndigheters behandling av uppgifter bör denna förordning inte vara tillämplig när myndigheter behandlar uppgifter inom ramen för sin myndighetsutövning. [Ändr. 15] |
| --- | --- |

(38)

De berättigade intressena för registeransvariga
  eller, i fall av utlämnande, för tredje parter till vilka uppgifterna lämnats ut
  kan utgöra rättslig grund för behandling, på villkor
  att de uppfyller den registrerades rimliga förväntningar baserat på dennes förhållande till de registeransvariga och
  att de registrerades intressen eller grundläggande rättigheter och friheter inte åsidosätts. För detta krävs en noggrann bedömning, särskilt när den registrerade är ett barn, mot bakgrund av att barn förtjänar specifikt skydd.
  Under förutsättning att de registrerades intressen eller grundläggande rättigheter och friheter inte åsidosätts bör behandling som är begränsad till pseudonymiserade uppgifter antas uppfylla den registrerades rimliga förväntningar baserat på dennes förhållande till de registeransvariga.
  Den registrerade bör kostnadsfritt och av skäl som rör vederbörandes särskilda situation ha rätt att göra invändningar mot behandling. För att säkra öppenheten bör registeransvariga vara skyldiga att uttryckligen informera de registrerade om vilka berättigade intressen som man eftersträvar att tillvarata och om rätten att göra invändningar. De bör även vara skyldiga att dokumentera dessa berättigade intressen.
  De registrerades intressen och grundläggande rättigheter skulle i synnerhet kunna väga tyngre än de registeransvarigas intressen om personuppgifter behandlas under omständigheter där de registrerade inte rimligen förväntar sig ytterligare behandling.
  Mot bakgrund av att det är lagstiftaren som genom lagstiftning fastställer den rättsliga grunden för myndigheters behandling av uppgifter bör denna förordning inte vara tillämplig när myndigheter behandlar uppgifter inom ramen för sin myndighetsutövning. [Ändr. 15]

| (39) | Behandling av uppgifter utgör ett berättigat intresse för berörd registeransvarig i den mån den är nödvändig
  och proportionerlig
  för att säkerställa nät- och informationssäkerheten, dvs. förmågan hos ett nät eller ett informationssystem att, vid en viss tillförlitlighetsnivå, tåla olyckshändelser, olagliga handlingar eller illvilligt uppträdande som äventyrar tillgängligheten, autenticiteten, integriteten och konfidentialiteten hos lagrade eller överförda data och besläktade tjänster som tillhandahålls av eller är tillgängliga via dessa nät och system av myndigheter, incidenthanteringsorganisationer (Cert), enheter för hantering av datasäkerhetsincidenter, tillhandahållare av elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster och av tillhandahållare av säkerhetsteknik och säkerhetstjänster. Detta skulle t.ex. kunna innefatta förhindrande av obehörigt tillträde till elektroniska kommunikationsnät och felaktig kodfördelning och att sätta stopp för överbelastningsattacker och skador på datasystem och elektroniska kommunikationssystem.
  Denna princip är tillämplig även på behandling av personuppgifter för att begränsa oegentlig tillgång till och användning av offentligt tillgängliga nätverks- eller informationssystem, såsom svartlistning av elektroniska identifierare. [Ändr. 16] |
| --- | --- |

(39)

Behandling av uppgifter utgör ett berättigat intresse för berörd registeransvarig i den mån den är nödvändig
  och proportionerlig
  för att säkerställa nät- och informationssäkerheten, dvs. förmågan hos ett nät eller ett informationssystem att, vid en viss tillförlitlighetsnivå, tåla olyckshändelser, olagliga handlingar eller illvilligt uppträdande som äventyrar tillgängligheten, autenticiteten, integriteten och konfidentialiteten hos lagrade eller överförda data och besläktade tjänster som tillhandahålls av eller är tillgängliga via dessa nät och system av myndigheter, incidenthanteringsorganisationer (Cert), enheter för hantering av datasäkerhetsincidenter, tillhandahållare av elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster och av tillhandahållare av säkerhetsteknik och säkerhetstjänster. Detta skulle t.ex. kunna innefatta förhindrande av obehörigt tillträde till elektroniska kommunikationsnät och felaktig kodfördelning och att sätta stopp för överbelastningsattacker och skador på datasystem och elektroniska kommunikationssystem.
  Denna princip är tillämplig även på behandling av personuppgifter för att begränsa oegentlig tillgång till och användning av offentligt tillgängliga nätverks- eller informationssystem, såsom svartlistning av elektroniska identifierare. [Ändr. 16]

| (39a) | Under förutsättning att de registrerades intressen eller grundläggande rättigheter och friheter inte åsidosätts bör förebyggande eller begränsning av skada från den registeransvariges sida antas vara utförd för de berättigade intressena för den registeransvarige eller, i fall av utlämnande, för den tredje part till vilka uppgifterna lämnats ut, och bör antas uppfylla de registrerades rimliga förväntningar baserat på dessas förhållande till den registeransvarige. Samma princip är tillämplig även på verkställandet av rättsliga krav gentemot en registrerad, såsom skuldindrivning eller civilrättsligt skadestånd och rättsmedel. [Ändr. 17] |
| --- | --- |

(39a)

Under förutsättning att de registrerades intressen eller grundläggande rättigheter och friheter inte åsidosätts bör förebyggande eller begränsning av skada från den registeransvariges sida antas vara utförd för de berättigade intressena för den registeransvarige eller, i fall av utlämnande, för den tredje part till vilka uppgifterna lämnats ut, och bör antas uppfylla de registrerades rimliga förväntningar baserat på dessas förhållande till den registeransvarige. Samma princip är tillämplig även på verkställandet av rättsliga krav gentemot en registrerad, såsom skuldindrivning eller civilrättsligt skadestånd och rättsmedel. [Ändr. 17]

| (39b) | Under förutsättning att de registrerades intressen eller grundläggande rättigheter och friheter inte åsidosätts bör behandling av personuppgifter för direkt marknadsföring av egna eller liknande produkter och tjänster eller för direkt marknadsföring per post antas vara utförd för de berättigade intressena för den registeransvarige eller, i fall av utlämnande, för den tredje part till vilka uppgifterna lämnats ut, och bör antas uppfylla de registrerades rimliga förväntningar baserat på dessas förhållande till den registeransvarige om mycket tydlig information ges om såväl rätten att göra invändningar som källan till personuppgifterna. Behandling av affärskontaktuppgifter bör i allmänhet betraktas som utförd för de berättigade intressena för den registeransvarige eller, i fall av utlämnande, för den tredje part till vilka uppgifterna lämnats ut, och bör i allmänhet anses uppfylla de registrerades rimliga förväntningar baserat på dessas förhållande till den registeransvarige. Samma princip bör vara tillämplig på behandling av personuppgifter som på ett tydligt sätt har offentliggjorts av den registrerade. [Ändr. 18] |
| --- | --- |

(39b)

Under förutsättning att de registrerades intressen eller grundläggande rättigheter och friheter inte åsidosätts bör behandling av personuppgifter för direkt marknadsföring av egna eller liknande produkter och tjänster eller för direkt marknadsföring per post antas vara utförd för de berättigade intressena för den registeransvarige eller, i fall av utlämnande, för den tredje part till vilka uppgifterna lämnats ut, och bör antas uppfylla de registrerades rimliga förväntningar baserat på dessas förhållande till den registeransvarige om mycket tydlig information ges om såväl rätten att göra invändningar som källan till personuppgifterna. Behandling av affärskontaktuppgifter bör i allmänhet betraktas som utförd för de berättigade intressena för den registeransvarige eller, i fall av utlämnande, för den tredje part till vilka uppgifterna lämnats ut, och bör i allmänhet anses uppfylla de registrerades rimliga förväntningar baserat på dessas förhållande till den registeransvarige. Samma princip bör vara tillämplig på behandling av personuppgifter som på ett tydligt sätt har offentliggjorts av den registrerade. [Ändr. 18]

| (40) | Behandling av personuppgifter för andra ändamål bör endast vara tillåten när detta är förenligt med de ändamål som uppgifterna ursprungligen samlades in för, särskilt när behandlingen är nödvändig för historiska, statistiska eller vetenskapliga forskningsändamål. När ett annat ändamål inte är förenligt med det ursprungliga som uppgifterna samlas in för, bör den registeransvarige skaffa sig den registrerades samtycke för detta andra ändamål eller åberopa en annan legitim grund för laglig behandling, exempelvis föreskrifter i unionslagstiftning eller i den medlemsstats lagstiftning som den registeransvarige omfattas av. Under alla omständigheter bör principerna i denna förordning tillämpas, särskilt när det gäller informationen till den registrerade om dessa andra ändamål.
  [Ändr. 19] |
| --- | --- |

(40)

Behandling av personuppgifter för andra ändamål bör endast vara tillåten när detta är förenligt med de ändamål som uppgifterna ursprungligen samlades in för, särskilt när behandlingen är nödvändig för historiska, statistiska eller vetenskapliga forskningsändamål. När ett annat ändamål inte är förenligt med det ursprungliga som uppgifterna samlas in för, bör den registeransvarige skaffa sig den registrerades samtycke för detta andra ändamål eller åberopa en annan legitim grund för laglig behandling, exempelvis föreskrifter i unionslagstiftning eller i den medlemsstats lagstiftning som den registeransvarige omfattas av. Under alla omständigheter bör principerna i denna förordning tillämpas, särskilt när det gäller informationen till den registrerade om dessa andra ändamål.
  [Ändr. 19]

| (41) | Personuppgifter som till sin karaktär är särskilt känsliga och ömtåliga i förhållande till de grundläggande rättigheterna eller integriteten, förtjänar särskilt skydd. Sådana uppgifter bör inte behandlas, såvida inte den registrerade lämnar sitt uttryckliga samtycke. Undantag från detta förbud bör dock uttryckligen föreskrivas för att tillgodose specifika behov, främst när behandling inom ramen för legitima verksamheter utförs av vissa sammanslutningar eller stiftelser vars ändamål är att göra det möjlig att utöva grundläggande friheter.
  [Ändr. 20] |
| --- | --- |

(41)

Personuppgifter som till sin karaktär är särskilt känsliga och ömtåliga i förhållande till de grundläggande rättigheterna eller integriteten, förtjänar särskilt skydd. Sådana uppgifter bör inte behandlas, såvida inte den registrerade lämnar sitt uttryckliga samtycke. Undantag från detta förbud bör dock uttryckligen föreskrivas för att tillgodose specifika behov, främst när behandling inom ramen för legitima verksamheter utförs av vissa sammanslutningar eller stiftelser vars ändamål är att göra det möjlig att utöva grundläggande friheter.
  [Ändr. 20]

| (42) | Undantag från förbudet att behandla känsliga uppgiftskategorier bör även tillåtas om de grundar sig på lagstiftning och underkastas lämpliga skyddsåtgärder för att skydda personuppgifter och övriga grundläggande rättigheter, när samhälleliga intressen motiverar detta och i synnerhet för hälsosyften, bl.a. folkhälsa och social trygghet samt administration av hälso- och sjukvårdstjänster, särskilt för att säkerställa kvalitet och kostnadseffektivitet för de förfaranden som används vid prövning av ansökningar om förmåner och tjänster inom sjukförsäkringssystemet, eller för historiska, statistiska och vetenskapliga forskningsändamål
  eller för arkivtjänster
  . [Ändr. 21] |
| --- | --- |

(42)

Undantag från förbudet att behandla känsliga uppgiftskategorier bör även tillåtas om de grundar sig på lagstiftning och underkastas lämpliga skyddsåtgärder för att skydda personuppgifter och övriga grundläggande rättigheter, när samhälleliga intressen motiverar detta och i synnerhet för hälsosyften, bl.a. folkhälsa och social trygghet samt administration av hälso- och sjukvårdstjänster, särskilt för att säkerställa kvalitet och kostnadseffektivitet för de förfaranden som används vid prövning av ansökningar om förmåner och tjänster inom sjukförsäkringssystemet, eller för historiska, statistiska och vetenskapliga forskningsändamål
  eller för arkivtjänster
  . [Ändr. 21]

| (43) | Myndigheters behandling av personuppgifter på officiellt erkända religiösa sammanslutningars vägnar för att uppfylla målsättningar som uttrycks i grundlag eller genom folkrätten anses också grunda sig på samhälleliga intressen. |
| --- | --- |

(43)

Myndigheters behandling av personuppgifter på officiellt erkända religiösa sammanslutningars vägnar för att uppfylla målsättningar som uttrycks i grundlag eller genom folkrätten anses också grunda sig på samhälleliga intressen.

| (44) | Om det för att det demokratiska systemet ska fungera i samband med allmänna val är nödvändigt att politiska partier i vissa medlemsstater samlar in uppgifter om enskilda personers politiska uppfattningar får behandling av sådana uppgifter tillåtas i det allmännas intresse, på villkor att bestämmelser finns om lämpliga skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

(44)

Om det för att det demokratiska systemet ska fungera i samband med allmänna val är nödvändigt att politiska partier i vissa medlemsstater samlar in uppgifter om enskilda personers politiska uppfattningar får behandling av sådana uppgifter tillåtas i det allmännas intresse, på villkor att bestämmelser finns om lämpliga skyddsåtgärder.

| (45) | Om de uppgifter som behandlas av registeransvariga inte innebär att de kan identifiera fysiska personer bör de registeransvariga inte vara tvungna att skaffa ytterligare information för att kunna identifiera den registrerade, om ändamålet endast är att följa någon av bestämmelserna i denna förordning. Om en registeransvarig mottar en begäran om tillgång bör denne ha rätt att be den begärande registrerade personen om ytterligare information för att kunna lokalisera de personuppgifter som denne söker.
  Om det är möjligt för den registrerade att tillhandahålla sådana uppgifter bör de registeransvariga inte kunna åberopa avsaknad av information för att vägra tillmötesgå en begäran om tillgång. [Ändr. 22] |
| --- | --- |

(45)

Om de uppgifter som behandlas av registeransvariga inte innebär att de kan identifiera fysiska personer bör de registeransvariga inte vara tvungna att skaffa ytterligare information för att kunna identifiera den registrerade, om ändamålet endast är att följa någon av bestämmelserna i denna förordning. Om en registeransvarig mottar en begäran om tillgång bör denne ha rätt att be den begärande registrerade personen om ytterligare information för att kunna lokalisera de personuppgifter som denne söker.
  Om det är möjligt för den registrerade att tillhandahålla sådana uppgifter bör de registeransvariga inte kunna åberopa avsaknad av information för att vägra tillmötesgå en begäran om tillgång. [Ändr. 22]

| (46) | Öppenhetsprincipen kräver att all information som riktar sig till allmänheten eller till registrerade är lätt åtkomlig och lättbegriplig samt utformad på ett tydligt och enkelt språk. Detta är särskilt relevant när mängden av olika aktörer och den tekniska komplexiteten i vissa situationer, exempelvis i fråga om reklam på nätet, försvårar för de registrerade att känna till och förstå om personuppgifter som rör dem samlas in, vem som gör det och för vilket syfte. Mot bakgrund av att barn förtjänar särskilt skydd bör all information och kommunikation som riktar sig särskilt till barn ges på ett tydligt och enkelt språk som barnet lätt kan förstå. |
| --- | --- |

(46)

Öppenhetsprincipen kräver att all information som riktar sig till allmänheten eller till registrerade är lätt åtkomlig och lättbegriplig samt utformad på ett tydligt och enkelt språk. Detta är särskilt relevant när mängden av olika aktörer och den tekniska komplexiteten i vissa situationer, exempelvis i fråga om reklam på nätet, försvårar för de registrerade att känna till och förstå om personuppgifter som rör dem samlas in, vem som gör det och för vilket syfte. Mot bakgrund av att barn förtjänar särskilt skydd bör all information och kommunikation som riktar sig särskilt till barn ges på ett tydligt och enkelt språk som barnet lätt kan förstå.

| (47) | Förfaranden bör fastställas som gör det lättare för registrerades att utöva sina rättigheter enligt denna förordning, bl.a. mekanismer för att kostnadsfritt särskilt begära

  få
  tillgång till uppgifterna, rättelser, radering och att utöva rätten att göra invändningar. Registeransvariga bör inom en fastställd tidsfrist

  rimlig tid
  vara skyldiga att besvara registrerades önskemål och lämna en motivering om den registrerades önskemål inte kan uppfyllas. [Ändr. 23] |
| --- | --- |

(47)

Förfaranden bör fastställas som gör det lättare för registrerades att utöva sina rättigheter enligt denna förordning, bl.a. mekanismer för att kostnadsfritt särskilt begära

  få
  tillgång till uppgifterna, rättelser, radering och att utöva rätten att göra invändningar. Registeransvariga bör inom en fastställd tidsfrist

  rimlig tid
  vara skyldiga att besvara registrerades önskemål och lämna en motivering om den registrerades önskemål inte kan uppfyllas. [Ändr. 23]

| (48) | Principerna om rättvis och öppen behandling fordrar att den registrerade informeras särskilt om att behandling sker och syftet med den, hur länge uppgifterna
  sannolikt
  kommer att lagras
  för varje syfte, om uppgifterna kommer att överföras till tredje parter eller tredjeländer
  ,
  befintliga verktyg för att göra invändningar och
  rätten att få tillgång till dem, rätta eller radera dem samt rätten att lämna in klagomål. När uppgifterna samlas in från de registrerade bör dessa även informeras om huruvida de är skyldiga att lämna uppgifterna, och om konsekvenserna i det fall de inte lämnar dem.
  Denna information bör tillhandahållas, vilket även kan innebära göras lättillgänglig för, de registrerade efter det att förenklad information tillhandahållits i form av standardiserade symboler. Detta bör också innebära att personuppgifterna behandlas på ett sätt som ger de registrerade möjlighet att effektivt utöva sina rättigheter. [Ändr. 24] |
| --- | --- |

(48)

Principerna om rättvis och öppen behandling fordrar att den registrerade informeras särskilt om att behandling sker och syftet med den, hur länge uppgifterna
  sannolikt
  kommer att lagras
  för varje syfte, om uppgifterna kommer att överföras till tredje parter eller tredjeländer
  ,
  befintliga verktyg för att göra invändningar och
  rätten att få tillgång till dem, rätta eller radera dem samt rätten att lämna in klagomål. När uppgifterna samlas in från de registrerade bör dessa även informeras om huruvida de är skyldiga att lämna uppgifterna, och om konsekvenserna i det fall de inte lämnar dem.
  Denna information bör tillhandahållas, vilket även kan innebära göras lättillgänglig för, de registrerade efter det att förenklad information tillhandahållits i form av standardiserade symboler. Detta bör också innebära att personuppgifterna behandlas på ett sätt som ger de registrerade möjlighet att effektivt utöva sina rättigheter. [Ändr. 24]

| (49) | Information om behandling av personuppgifter som rör registrerade bör lämnas till dem vid den tidpunkt då uppgifterna samlas in, eller om uppgifterna inte samlas in direkt från de registrerade, inom en rimlig period, beroende på omständigheterna i fallet. När uppgifter legitimt kan lämnas ut till en annan mottagare bör de registrerade informeras första gången uppgifterna lämnas ut till den mottagaren. |
| --- | --- |

(49)

Information om behandling av personuppgifter som rör registrerade bör lämnas till dem vid den tidpunkt då uppgifterna samlas in, eller om uppgifterna inte samlas in direkt från de registrerade, inom en rimlig period, beroende på omständigheterna i fallet. När uppgifter legitimt kan lämnas ut till en annan mottagare bör de registrerade informeras första gången uppgifterna lämnas ut till den mottagaren.

| (50) | Det är dock inte nödvändigt att införa någon sådan skyldighet när de registrerade redan förfogar över

  känner till
  denna information eller när registreringen eller utlämnandet av uppgifterna uttryckligen föreskrivs i lag eller när det visar sig vara omöjlig eller skulle medföra orimliga ansträngningar att tillhandahålla de registrerade informationen. Det sistnämnda skulle särskilt kunna vara fallet när behandlingen sker för historiska, statistiska eller vetenskapliga forskningsändamål. Vid bedömningen kan hänsyn tas till antalet registrerade, uppgifternas ålder och eventuella kompenseringsåtgärder.
  [Ändr. 25] |
| --- | --- |

(50)

Det är dock inte nödvändigt att införa någon sådan skyldighet när de registrerade redan förfogar över

  känner till
  denna information eller när registreringen eller utlämnandet av uppgifterna uttryckligen föreskrivs i lag eller när det visar sig vara omöjlig eller skulle medföra orimliga ansträngningar att tillhandahålla de registrerade informationen. Det sistnämnda skulle särskilt kunna vara fallet när behandlingen sker för historiska, statistiska eller vetenskapliga forskningsändamål. Vid bedömningen kan hänsyn tas till antalet registrerade, uppgifternas ålder och eventuella kompenseringsåtgärder.
  [Ändr. 25]

| (51) | Alla bör ha rätt att få tillgång till uppgifter som insamlats om dem och enkelt kunna utöva denna rätt så att de är medvetna om att behandling sker och kan kontrollera att den är laglig. Alla registrerade bör därför ha rätt att känna till och få underrättelse om framför allt orsaken till att uppgifterna behandlas, vilken tidsperiod behandlingen pågår

  beräknas pågå
  , vilka som mottar uppgifterna

  personuppgifterna
  , de behandlade uppgifternas

  personuppgifternas allmänna
  bakomliggande logik och, åtminstone när behandlingen bygger på profilering, vilka konsekvenserna kan bli. Denna rättighet bör inte inverka menligt på andra rättigheter och friheter, t.ex. affärshemligheter eller immateriell äganderätt och särskilt inte på

  , exempelvis när det gäller
  upphovsrätt som skyddar programvaran. Dessa överväganden bör dock inte utmynna i att den registrerade förvägras all information. [Ändr. 26] |
| --- | --- |

(51)

Alla bör ha rätt att få tillgång till uppgifter som insamlats om dem och enkelt kunna utöva denna rätt så att de är medvetna om att behandling sker och kan kontrollera att den är laglig. Alla registrerade bör därför ha rätt att känna till och få underrättelse om framför allt orsaken till att uppgifterna behandlas, vilken tidsperiod behandlingen pågår

  beräknas pågå
  , vilka som mottar uppgifterna

  personuppgifterna
  , de behandlade uppgifternas

  personuppgifternas allmänna
  bakomliggande logik och, åtminstone när behandlingen bygger på profilering, vilka konsekvenserna kan bli. Denna rättighet bör inte inverka menligt på andra rättigheter och friheter, t.ex. affärshemligheter eller immateriell äganderätt och särskilt inte på

  , exempelvis när det gäller
  upphovsrätt som skyddar programvaran. Dessa överväganden bör dock inte utmynna i att den registrerade förvägras all information. [Ändr. 26]

| (52) | Registeransvariga bör vidta alla rimliga åtgärder för att kontrollera identiteten på en registrerad som begär tillgång, särskilt inom ramen för nättjänster och i fråga om nätidentifierare. Registeransvariga bör inte behålla personuppgifter enbart för att kunna agera vid en potentiell sådan begäran. |
| --- | --- |

(52)

Registeransvariga bör vidta alla rimliga åtgärder för att kontrollera identiteten på en registrerad som begär tillgång, särskilt inom ramen för nättjänster och i fråga om nätidentifierare. Registeransvariga bör inte behålla personuppgifter enbart för att kunna agera vid en potentiell sådan begäran.

| (53) | Alla bör ha rätt till rättelse av sina personuppgifter och en ”rätt att bli bortglömd

  till radering
  ” när lagring av uppgifterna inte stämmer överens med denna förordning. Registrerade bör särskilt ha rätt att få sina personuppgifter raderade och kunna begära att dessa uppgifter inte behandlas om de inte längre behövs med tanke på de ändamål för vilka de samlats in eller på annat sätt behandlats, om de registrerade har återtagit sitt samtycke till behandling eller om de registrerade invänder mot behandling av personuppgifter som rör dem eller när behandlingen av deras personuppgifter på annat sätt inte överensstämmer med denna förordning. Denna rättighet är särskilt relevant när den registrerade har gett sitt samtycke som barn, utan att vara fullständigt medveten om riskerna med behandlingen, och senare vill ta bort dessa personuppgifter, särskilt på internet. Ytterligare lagring av uppgifterna bör dock tillåtas när så behövs för historiska, statistiska och vetenskapliga forskningsändamål, i det allmännas intresse på folkhälsoområdet, för utövandet av yttrandefriheten, när lagen så kräver eller när det finns anledning att begränsa behandlingen av uppgifterna i ställe för att radera dem.
  Rätten till radering bör heller inte tillämpas om det är nödvändigt att lagra personuppgifterna för verkställande av ett avtal med den registrerade eller om det finns en rättslig förpliktelse att lagra uppgifterna. [Ändr. 27] |
| --- | --- |

(53)

Alla bör ha rätt till rättelse av sina personuppgifter och en ”rätt att bli bortglömd

  till radering
  ” när lagring av uppgifterna inte stämmer överens med denna förordning. Registrerade bör särskilt ha rätt att få sina personuppgifter raderade och kunna begära att dessa uppgifter inte behandlas om de inte längre behövs med tanke på de ändamål för vilka de samlats in eller på annat sätt behandlats, om de registrerade har återtagit sitt samtycke till behandling eller om de registrerade invänder mot behandling av personuppgifter som rör dem eller när behandlingen av deras personuppgifter på annat sätt inte överensstämmer med denna förordning. Denna rättighet är särskilt relevant när den registrerade har gett sitt samtycke som barn, utan att vara fullständigt medveten om riskerna med behandlingen, och senare vill ta bort dessa personuppgifter, särskilt på internet. Ytterligare lagring av uppgifterna bör dock tillåtas när så behövs för historiska, statistiska och vetenskapliga forskningsändamål, i det allmännas intresse på folkhälsoområdet, för utövandet av yttrandefriheten, när lagen så kräver eller när det finns anledning att begränsa behandlingen av uppgifterna i ställe för att radera dem.
  Rätten till radering bör heller inte tillämpas om det är nödvändigt att lagra personuppgifterna för verkställande av ett avtal med den registrerade eller om det finns en rättslig förpliktelse att lagra uppgifterna. [Ändr. 27]

| (54) | För att stärka ”rätten att bli bortglömd

  till radering
  ” i nätmiljön bör rätten till radering även utvidgas på ett sådant sätt att registeransvariga som offentliggjort personuppgifter
  utan stöd i lagen
  bör vara förpliktigade att informera tredje part som behandlar dessa uppgifter om att en registrerad person begärt att de ska radera alla länkar till och kopior eller reproduktioner av dessa personuppgifter. För att säkerställa informationen i fråga bör registeransvariga vidta alla rimliga åtgärder, däribland tekniska sådana, vad avser de uppgifter som de är ansvariga för. När tredje part offentliggör personuppgifter bör de registeransvariga anses bära ansvaret för offentliggörandet om de har lämnat tillstånd till det

  vidta alla åtgärder som krävs för att uppgifterna ska raderas, även genom tredje parts försorg, dock utan att det påverkar den registrerades rätt att kräva ersättning
  . [Ändr. 28] |
| --- | --- |

(54)

För att stärka ”rätten att bli bortglömd

  till radering
  ” i nätmiljön bör rätten till radering även utvidgas på ett sådant sätt att registeransvariga som offentliggjort personuppgifter
  utan stöd i lagen
  bör vara förpliktigade att informera tredje part som behandlar dessa uppgifter om att en registrerad person begärt att de ska radera alla länkar till och kopior eller reproduktioner av dessa personuppgifter. För att säkerställa informationen i fråga bör registeransvariga vidta alla rimliga åtgärder, däribland tekniska sådana, vad avser de uppgifter som de är ansvariga för. När tredje part offentliggör personuppgifter bör de registeransvariga anses bära ansvaret för offentliggörandet om de har lämnat tillstånd till det

  vidta alla åtgärder som krävs för att uppgifterna ska raderas, även genom tredje parts försorg, dock utan att det påverkar den registrerades rätt att kräva ersättning
  . [Ändr. 28]

| (54a) | Uppgifter som den registrerade hävdar är inkorrekta och vars korrekthet eller inkorrekthet inte går att fastställa bör blockeras tills frågan klargjorts. [Ändr. 29] |
| --- | --- |

(54a)

Uppgifter som den registrerade hävdar är inkorrekta och vars korrekthet eller inkorrekthet inte går att fastställa bör blockeras tills frågan klargjorts. [Ändr. 29]

| (55) | För att ytterligare stärka de registrerades kontroll över sina egna uppgifter och rätt till tillgång bör de, när personuppgifter behandlas genom elektroniska medel och i strukturerat och gängse format, också ha rätt att få en kopia av uppgifter som rör dem i gängse elektroniskt format. Den registrerade bör även tillåtas överföra uppgifter som han eller hon själv har tillhandahållit från en automastisk tillämpning, exempelvis ett socialt nätverk, till en annan.
  Registeransvariga bör uppmuntras att utveckla interoperabla format som möjliggör uppgiftsportabilitet.
  Detta bör vara tillämpligt när de registrerade har lämnat uppgifterna till ett automastiskt databehandlingssystem, antingen efter att ha lämnat sitt samtycke eller inom ramen för genomförandet av ett avtal.
  De som tillhandahåller informationssamhällets tjänster bör inte göra överföring av dessa uppgifter till ett obligatoriskt villkor för tillhandahållandet av sina tjänster. [Ändr. 30] |
| --- | --- |

(55)

För att ytterligare stärka de registrerades kontroll över sina egna uppgifter och rätt till tillgång bör de, när personuppgifter behandlas genom elektroniska medel och i strukturerat och gängse format, också ha rätt att få en kopia av uppgifter som rör dem i gängse elektroniskt format. Den registrerade bör även tillåtas överföra uppgifter som han eller hon själv har tillhandahållit från en automastisk tillämpning, exempelvis ett socialt nätverk, till en annan.
  Registeransvariga bör uppmuntras att utveckla interoperabla format som möjliggör uppgiftsportabilitet.
  Detta bör vara tillämpligt när de registrerade har lämnat uppgifterna till ett automastiskt databehandlingssystem, antingen efter att ha lämnat sitt samtycke eller inom ramen för genomförandet av ett avtal.
  De som tillhandahåller informationssamhällets tjänster bör inte göra överföring av dessa uppgifter till ett obligatoriskt villkor för tillhandahållandet av sina tjänster. [Ändr. 30]

| (56) | I de fall när personuppgifter lagligen får behandlas för att skydda den registrerades grundläggande intressen eller på grund av samhälleliga intressen, myndighetsutövning eller en registeransvarigs berättigade intressen bör alla registrerade personer likväl ha rätt att
  kostnadsfritt och på ett enkelt och verkningsfullt sätt
  göra invändningar mot behandling av alla uppgifter som rör dem. Den registeransvarige bör åläggas bevisbördan när det gäller att visa att deras berättigade intressen kan överskugga den registrerades intressen eller grundläggande rättigheter och friheter. [Ändr. 31] |
| --- | --- |

(56)

I de fall när personuppgifter lagligen får behandlas för att skydda den registrerades grundläggande intressen eller på grund av samhälleliga intressen, myndighetsutövning eller en registeransvarigs berättigade intressen bör alla registrerade personer likväl ha rätt att
  kostnadsfritt och på ett enkelt och verkningsfullt sätt
  göra invändningar mot behandling av alla uppgifter som rör dem. Den registeransvarige bör åläggas bevisbördan när det gäller att visa att deras berättigade intressen kan överskugga den registrerades intressen eller grundläggande rättigheter och friheter. [Ändr. 31]

| (57) | När personuppgifter behandlas för direkt marknadsföring bör den registrerade ha

  har
  rätt att kostnadsfritt och på ett enkelt och effektivt sätt resa invändningar mot behandlingen
  bör den registeransvarige uttryckligen erbjuda den registrerade detta på ett begripligt sätt och i en begriplig form genom att använda ett klart och tydligt språk samt tydligt åtskilja detta från övrig information
  . [Ändr. 32] |
| --- | --- |

(57)

När personuppgifter behandlas för direkt marknadsföring bör den registrerade ha

  har
  rätt att kostnadsfritt och på ett enkelt och effektivt sätt resa invändningar mot behandlingen
  bör den registeransvarige uttryckligen erbjuda den registrerade detta på ett begripligt sätt och i en begriplig form genom att använda ett klart och tydligt språk samt tydligt åtskilja detta från övrig information
  . [Ändr. 32]

| (58) | Utan att det påverkar uppgiftsbehandlingens lagenlighet bör
  fysiska personer bör inte vara tvungna

  ha rätt
  att underkasta sig åtgärder som bygger på

  resa invändningar mot
  profilering genom automatisk behandling. Sådana

  Profilering som leder till
  åtgärder
  som har rättsliga följder för den registrerade eller på liknande sätt i betydande grad påverkar den berörda registrerades intressen, rättigheter eller friheter
  bör dock

  endast
  godtas när de uttryckligen är tillåtna enligt lag, när de vidtas vid ingåendet eller genomförandet av ett avtal eller när den registrerade har gett sitt samtycke. Denna form av uppgiftsbehandling bör emellertid omgärdas av lämpliga skyddsåtgärder, bl.a. särskild information till den registrerade, rätt till personlig kontakt

  bedömning
  samt att garantier för att åtgärderna inte berör barn.
  Sådana åtgärder bör inte leda till diskriminering av enskilda på grund av ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religion eller övertygelse, medlemskap i fackföreningar, sexuell läggning eller könsidentitet. [Ändr. 33] |
| --- | --- |

(58)

Utan att det påverkar uppgiftsbehandlingens lagenlighet bör
  fysiska personer bör inte vara tvungna

  ha rätt
  att underkasta sig åtgärder som bygger på

  resa invändningar mot
  profilering genom automatisk behandling. Sådana

  Profilering som leder till
  åtgärder
  som har rättsliga följder för den registrerade eller på liknande sätt i betydande grad påverkar den berörda registrerades intressen, rättigheter eller friheter
  bör dock

  endast
  godtas när de uttryckligen är tillåtna enligt lag, när de vidtas vid ingåendet eller genomförandet av ett avtal eller när den registrerade har gett sitt samtycke. Denna form av uppgiftsbehandling bör emellertid omgärdas av lämpliga skyddsåtgärder, bl.a. särskild information till den registrerade, rätt till personlig kontakt

  bedömning
  samt att garantier för att åtgärderna inte berör barn.
  Sådana åtgärder bör inte leda till diskriminering av enskilda på grund av ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religion eller övertygelse, medlemskap i fackföreningar, sexuell läggning eller könsidentitet. [Ändr. 33]

| (58a) | Profilering som bygger enbart på behandling av pseudonymiserade uppgifter bör antas inte i betydande grad påverka den registrerades intressen, rättigheter eller friheter. Om profileringen, baserad på antingen pseudonymiserade uppgifter från en enda källa eller aggregering av pseudonymiserade uppgifter från olika källor, gör det möjligt för den registeransvarige att hänföra pseudonymiserade uppgifter till en specifik registrerad bör de behandlade uppgifterna inte längre betraktas som pseudonymiserade. [Ändr. 34] |
| --- | --- |

(58a)

Profilering som bygger enbart på behandling av pseudonymiserade uppgifter bör antas inte i betydande grad påverka den registrerades intressen, rättigheter eller friheter. Om profileringen, baserad på antingen pseudonymiserade uppgifter från en enda källa eller aggregering av pseudonymiserade uppgifter från olika källor, gör det möjligt för den registeransvarige att hänföra pseudonymiserade uppgifter till en specifik registrerad bör de behandlade uppgifterna inte längre betraktas som pseudonymiserade. [Ändr. 34]

| (59) | Begränsningar av specifika principer och av rätten till information, tillgång, rättelse och radering eller av rätten
  att få tillgång
  till uppgiftsportabilitet

  och erhålla uppgifter
  , av rätten att göra invändningar, av profileringsbaserade åtgärder

  profilering
  samt information till den registrerade om personuppgiftsbrott och av vissa av den registeransvariges relaterade skyldigheter kan införas genom unionslagstiftning eller nationell lagstiftning, i den mån de är nödvändiga och proportionella i ett demokratiskt samhälle för att upprätthålla den allmänna säkerheten, exempelvis för att skydda människoliv särskilt vid naturkatastrofer eller katastrofer framkallade av människan, vid förebyggande, utredning och lagföring av brott eller överträdelser av etiska principer för reglerade yrken, vad gäller unionens eller en medlemsstats övriga
  specifika och väldefinierade
  allmänna intressen, särskilt om de är av stort ekonomiskt eller finansiellt intresse för unionen eller en medlemsstat, eller vad gäller skydd av den registrerade eller andras rättigheter och friheter. Dessa begränsningar bör stå i samklang med kraven i stadgan och den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. [Ändr. 35] |
| --- | --- |

(59)

Begränsningar av specifika principer och av rätten till information, tillgång, rättelse och radering eller av rätten
  att få tillgång
  till uppgiftsportabilitet

  och erhålla uppgifter
  , av rätten att göra invändningar, av profileringsbaserade åtgärder

  profilering
  samt information till den registrerade om personuppgiftsbrott och av vissa av den registeransvariges relaterade skyldigheter kan införas genom unionslagstiftning eller nationell lagstiftning, i den mån de är nödvändiga och proportionella i ett demokratiskt samhälle för att upprätthålla den allmänna säkerheten, exempelvis för att skydda människoliv särskilt vid naturkatastrofer eller katastrofer framkallade av människan, vid förebyggande, utredning och lagföring av brott eller överträdelser av etiska principer för reglerade yrken, vad gäller unionens eller en medlemsstats övriga
  specifika och väldefinierade
  allmänna intressen, särskilt om de är av stort ekonomiskt eller finansiellt intresse för unionen eller en medlemsstat, eller vad gäller skydd av den registrerade eller andras rättigheter och friheter. Dessa begränsningar bör stå i samklang med kraven i stadgan och den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. [Ändr. 35]

| (60) | Registeransvariga bör åläggas ett heltäckande ansvar för all behandling av personuppgifter som de utför eller som utförs på deras vägnar
  , särskilt när det gäller dokumentation, uppgiftsskydd, konsekvensbedömningar, uppgiftsskyddsombudet och tillsyn genom försorg av myndigheter som ansvarar för uppgiftsskydd
  . Registeransvariga bör särskilt säkerställa och vara skyldiga att och
  kunna
  visa att varje behandling är förenlig med denna förordning.
  Detta bör kontrolleras av oberoende interna eller externa granskare. [Ändr. 36] |
| --- | --- |

(60)

Registeransvariga bör åläggas ett heltäckande ansvar för all behandling av personuppgifter som de utför eller som utförs på deras vägnar
  , särskilt när det gäller dokumentation, uppgiftsskydd, konsekvensbedömningar, uppgiftsskyddsombudet och tillsyn genom försorg av myndigheter som ansvarar för uppgiftsskydd
  . Registeransvariga bör särskilt säkerställa och vara skyldiga att och
  kunna
  visa att varje behandling är förenlig med denna förordning.
  Detta bör kontrolleras av oberoende interna eller externa granskare. [Ändr. 36]

| (61) | Skyddet av de registrerades fri- och rättigheter i samband med behandling av personuppgifter kräver lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder vidtas både när behandlingen utformas och i själva behandlingsögonblicket så att kraven i denna förordning uppfylls. För att säkerställa och visa att denna förordning följs, bör den registeransvarige anta interna strategier och vidta lämpliga åtgärder, särskilt för att uppfylla principerna om inbyggt uppgiftsskydd och uppgiftsskydd som standard.
  Principen om inbyggt uppgiftsskydd kräver att uppgiftsskyddet beaktas under teknikens hela livscykel, från det tidiga utformningsstadiet till slutgiltigt ibruktagande, användning och slutligt bortskaffande. Detta bör även inbegripa ansvaret för de produkter och tjänster som den registeransvarige eller registerföraren använder. Principen om uppgiftsskydd som standard kräver dessutom att integritetsinställningarna för tjänster och produkter i standardfallet bör överensstämma med de allmänna uppgiftsskyddsprinciperna, såsom uppgiftsminimering och ändamålsbegränsning. [Ändr. 37] |
| --- | --- |

(61)

Skyddet av de registrerades fri- och rättigheter i samband med behandling av personuppgifter kräver lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder vidtas både när behandlingen utformas och i själva behandlingsögonblicket så att kraven i denna förordning uppfylls. För att säkerställa och visa att denna förordning följs, bör den registeransvarige anta interna strategier och vidta lämpliga åtgärder, särskilt för att uppfylla principerna om inbyggt uppgiftsskydd och uppgiftsskydd som standard.
  Principen om inbyggt uppgiftsskydd kräver att uppgiftsskyddet beaktas under teknikens hela livscykel, från det tidiga utformningsstadiet till slutgiltigt ibruktagande, användning och slutligt bortskaffande. Detta bör även inbegripa ansvaret för de produkter och tjänster som den registeransvarige eller registerföraren använder. Principen om uppgiftsskydd som standard kräver dessutom att integritetsinställningarna för tjänster och produkter i standardfallet bör överensstämma med de allmänna uppgiftsskyddsprinciperna, såsom uppgiftsminimering och ändamålsbegränsning. [Ändr. 37]

| (62) | Skyddet av de registrerades rättigheter och friheter samt de registeransvarigas och registerförarna ansvar, också i förhållande till tillsynsmyndigheternas övervakning och åtgärder, kräver ett tydligt fastställande av vem som bär ansvaret enligt denna förordning, bl.a. när registeransvariga bestämmer ändamål, villkor och medel för en behandling gemensamt tillsammans med andra registeransvariga eller när en behandling utförs på en registeransvarigs vägnar.
  Arrangemanget mellan de gemensamma registeransvariga bör återspegla de gemensamma registeransvarigas roller och relationer i praktiken. Behandlingen av personuppgifter enligt denna förordning bör inbegripa tillstånd för en registeransvarig att överföra uppgifterna till en gemensam registeransvarig eller till en registerförare för behandling av uppgifterna på deras vägnar. [Ändr. 38] |
| --- | --- |

(62)

Skyddet av de registrerades rättigheter och friheter samt de registeransvarigas och registerförarna ansvar, också i förhållande till tillsynsmyndigheternas övervakning och åtgärder, kräver ett tydligt fastställande av vem som bär ansvaret enligt denna förordning, bl.a. när registeransvariga bestämmer ändamål, villkor och medel för en behandling gemensamt tillsammans med andra registeransvariga eller när en behandling utförs på en registeransvarigs vägnar.
  Arrangemanget mellan de gemensamma registeransvariga bör återspegla de gemensamma registeransvarigas roller och relationer i praktiken. Behandlingen av personuppgifter enligt denna förordning bör inbegripa tillstånd för en registeransvarig att överföra uppgifterna till en gemensam registeransvarig eller till en registerförare för behandling av uppgifterna på deras vägnar. [Ändr. 38]

| (63) | När registeransvariga som inte är etablerade inom unionen behandlar personuppgifter om registrerade som bor inom unionen, och det bakomliggande syftet med uppgiftsbehandlingen är att erbjuda de registrerade personerna varor och tjänster eller att övervaka deras beteende, bör de registeransvariga utnämna en företrädare, såvida inte de
  inte
  är etablerade i ett tredjeland som har en adekvat skyddsnivå,
  – eller uppgiftsbehandlingen gäller färre än 5 000 registrerade under en sammanhängande period på 12 månader och inte utförs på särskilda kategorier av personuppgifter –
  eller de registeransvariga är ett litet eller medelstort företag eller en myndighet eller ett organ, eller när de registeransvariga bara undantagsvis erbjuder varor eller tjänster till de registrerade. Företrädaren bör agera på den registeransvariges vägnar och kan kontaktas av samtliga tillsynsmyndigheter. [Ändr. 39] |
| --- | --- |

(63)

När registeransvariga som inte är etablerade inom unionen behandlar personuppgifter om registrerade som bor inom unionen, och det bakomliggande syftet med uppgiftsbehandlingen är att erbjuda de registrerade personerna varor och tjänster eller att övervaka deras beteende, bör de registeransvariga utnämna en företrädare, såvida inte de
  inte
  är etablerade i ett tredjeland som har en adekvat skyddsnivå,
  – eller uppgiftsbehandlingen gäller färre än 5 000 registrerade under en sammanhängande period på 12 månader och inte utförs på särskilda kategorier av personuppgifter –
  eller de registeransvariga är ett litet eller medelstort företag eller en myndighet eller ett organ, eller när de registeransvariga bara undantagsvis erbjuder varor eller tjänster till de registrerade. Företrädaren bör agera på den registeransvariges vägnar och kan kontaktas av samtliga tillsynsmyndigheter. [Ändr. 39]

| (64) | För att avgöra om registeransvariga endast undantagsvis erbjuder varor och tjänster till registrerade som bor inom unionen bör det utrönas om det är uppenbart med anledning av den registeransvariges övergripande verksamheter att erbjudandet av varor och tjänster till dessa registrerade personer är sidoverksamhet till huvudverksamheten. [Ändr. 40] |
| --- | --- |

(64)

För att avgöra om registeransvariga endast undantagsvis erbjuder varor och tjänster till registrerade som bor inom unionen bör det utrönas om det är uppenbart med anledning av den registeransvariges övergripande verksamheter att erbjudandet av varor och tjänster till dessa registrerade personer är sidoverksamhet till huvudverksamheten. [Ändr. 40]

| (65) | För att
  kunna
  påvisa att denna förordning följs, bör de registeransvariga eller registerförarna dokumentera varje behandling

  upprätthålla den dokumentation som krävs för att uppfylla kraven i denna förordning
  . Alla registeransvariga och registerförare bör vara skyldiga att samarbeta med tillsynsmyndigheten och på dennas begäran göra dokumenteringen tillgänglig så att den kan tjäna som grund för övervakningen av behandlingen

  utvärderingen av huruvida denna förordning följs
  .
  Lika stor vikt bör dock fästas vid god praxis och efterlevnad och inte bara vid slutförande av dokumentationen. [Ändr. 41] |
| --- | --- |

(65)

För att
  kunna
  påvisa att denna förordning följs, bör de registeransvariga eller registerförarna dokumentera varje behandling

  upprätthålla den dokumentation som krävs för att uppfylla kraven i denna förordning
  . Alla registeransvariga och registerförare bör vara skyldiga att samarbeta med tillsynsmyndigheten och på dennas begäran göra dokumenteringen tillgänglig så att den kan tjäna som grund för övervakningen av behandlingen

  utvärderingen av huruvida denna förordning följs
  .
  Lika stor vikt bör dock fästas vid god praxis och efterlevnad och inte bara vid slutförande av dokumentationen. [Ändr. 41]

| (66) | För att bibehålla säkerheten och förhindra behandling som bryter mot denna förordning bör registeransvariga eller registerförare utvärdera de risker som hör till behandlingen och vidta åtgärder för att mildra dem. Åtgärderna bör leda till en lämplig säkerhetsnivå med hänsyn till dagens tekniska utveckling och till kostnaderna för genomförandet med hänsyn till riskerna och vilken typ av personuppgifter som ska skyddas. Vid införandet av tekniska standarder och organisatoriska åtgärder som ska borga för säkerheten vid behandling bör kommissionen främja teknikneutralitet, interoperabilitet och innovation
  främjas
  , och om så är lämpligt samarbeta

  samarbete
  med tredjeland

  tredjeländer uppmuntras
  . [Ändr. 42] |
| --- | --- |

(66)

För att bibehålla säkerheten och förhindra behandling som bryter mot denna förordning bör registeransvariga eller registerförare utvärdera de risker som hör till behandlingen och vidta åtgärder för att mildra dem. Åtgärderna bör leda till en lämplig säkerhetsnivå med hänsyn till dagens tekniska utveckling och till kostnaderna för genomförandet med hänsyn till riskerna och vilken typ av personuppgifter som ska skyddas. Vid införandet av tekniska standarder och organisatoriska åtgärder som ska borga för säkerheten vid behandling bör kommissionen främja teknikneutralitet, interoperabilitet och innovation
  främjas
  , och om så är lämpligt samarbeta

  samarbete
  med tredjeland

  tredjeländer uppmuntras
  . [Ändr. 42]

| (67) | Ett personuppgiftsbrott som inte snabbt åtgärdas på lämpligt sätt kan för den enskilde leda till betydande ekonomisk förlust eller social skada. Registeransvariga bör därför så snart de blir medvetna om ett sådant brott anmäla det till tillsynsmyndigheten utan onödigt dröjsmål och, när så är möjligt, inom 24

  vilket bör antas vara senast efter 72
   timmar. Om detta inte kan uppnås inom 24 timmar

  tillämpligt
  bör en förklaring av skälen till fördröjningen åtfölja anmälan. Enskilda personer vars personuppgifter kan påverkas negativt av brottet bör meddelas utan onödig fördröjning så att de kan vidta nödvändiga försiktighetsåtgärder. Ett brott bör anses negativt påverka en registrerad persons personuppgifter eller integritet när det exempelvis kan leda till identitetsstöld eller bedrägeri, fysik skada, betydande förödmjukelse eller skadat anseende. Anmälan bör beskriva personuppgiftsbrottets art och formulera rekommendationer för berörd enskild person om hur de potentiella negativa effekterna kan mildras. De registrerade bör meddelas så snart detta rimligtvis är möjligt, i nära samarbete med tillsynsmyndigheten och i enlighet med den vägledning som lämnats av den eller andra relevanta myndigheter (t.ex. brottsbekämpande myndigheter). För att den drabbade personen ska kunna mildra en omedelbar skaderisk bör han eller hon meddelas omedelbart. Däremot kan behovet att vidta lämpliga åtgärder vid fortlöpande eller likartade personuppgiftsbrott motivera en viss fördröjning. [Ändr. 43] |
| --- | --- |

(67)

Ett personuppgiftsbrott som inte snabbt åtgärdas på lämpligt sätt kan för den enskilde leda till betydande ekonomisk förlust eller social skada. Registeransvariga bör därför så snart de blir medvetna om ett sådant brott anmäla det till tillsynsmyndigheten utan onödigt dröjsmål och, när så är möjligt, inom 24

  vilket bör antas vara senast efter 72
   timmar. Om detta inte kan uppnås inom 24 timmar

  tillämpligt
  bör en förklaring av skälen till fördröjningen åtfölja anmälan. Enskilda personer vars personuppgifter kan påverkas negativt av brottet bör meddelas utan onödig fördröjning så att de kan vidta nödvändiga försiktighetsåtgärder. Ett brott bör anses negativt påverka en registrerad persons personuppgifter eller integritet när det exempelvis kan leda till identitetsstöld eller bedrägeri, fysik skada, betydande förödmjukelse eller skadat anseende. Anmälan bör beskriva personuppgiftsbrottets art och formulera rekommendationer för berörd enskild person om hur de potentiella negativa effekterna kan mildras. De registrerade bör meddelas så snart detta rimligtvis är möjligt, i nära samarbete med tillsynsmyndigheten och i enlighet med den vägledning som lämnats av den eller andra relevanta myndigheter (t.ex. brottsbekämpande myndigheter). För att den drabbade personen ska kunna mildra en omedelbar skaderisk bör han eller hon meddelas omedelbart. Däremot kan behovet att vidta lämpliga åtgärder vid fortlöpande eller likartade personuppgiftsbrott motivera en viss fördröjning. [Ändr. 43]

| (68) | För att avgöra om tillsynsmyndigheten och den registrerade fått meddelande om ett personuppgiftsbrott utan onödigt dröjsmål bör det utrönas om den registeransvarige har infört och tillämpat lämpligt tekniskt skydd och lämpliga organisatoriska åtgärder för att omedelbart fastställa om ett personuppgiftsbrott har ägt rum och skyndsamt informera tillsynsmyndigheten och den registrerade innan några skador uppstår på personliga och ekonomiska intressen, med hänsyn tagen bl.a. till personuppgiftsbrottets art och svårhetsgrad och dess följder och negativa effekter på den registrerade. |
| --- | --- |

(68)

För att avgöra om tillsynsmyndigheten och den registrerade fått meddelande om ett personuppgiftsbrott utan onödigt dröjsmål bör det utrönas om den registeransvarige har infört och tillämpat lämpligt tekniskt skydd och lämpliga organisatoriska åtgärder för att omedelbart fastställa om ett personuppgiftsbrott har ägt rum och skyndsamt informera tillsynsmyndigheten och den registrerade innan några skador uppstår på personliga och ekonomiska intressen, med hänsyn tagen bl.a. till personuppgiftsbrottets art och svårhetsgrad och dess följder och negativa effekter på den registrerade.

| (69) | När ingående regler fastställs för format och förfaranden för anmälan av personuppgiftsbrott, bör vederbörlig hänsyn tas till omständigheterna kring brottet, däribland om personuppgifterna var skyddade av lämpliga tekniska skyddsåtgärder som betydligt begränsar sannolikheten för identitetsbedrägeri eller andra former av missbruk. Dessutom bör sådana regler och förfaranden beakta brottsbekämpande myndigheters berättigade intressen i fall där en för tidig redovisning kan riskera att i onödan hämma utredning av omständigheterna kring ett brott. |
| --- | --- |

(69)

När ingående regler fastställs för format och förfaranden för anmälan av personuppgiftsbrott, bör vederbörlig hänsyn tas till omständigheterna kring brottet, däribland om personuppgifterna var skyddade av lämpliga tekniska skyddsåtgärder som betydligt begränsar sannolikheten för identitetsbedrägeri eller andra former av missbruk. Dessutom bör sådana regler och förfaranden beakta brottsbekämpande myndigheters berättigade intressen i fall där en för tidig redovisning kan riskera att i onödan hämma utredning av omständigheterna kring ett brott.

| (70) | Direktiv 95/46/EG innehöll bestämmelser om en allmän skyldighet att anmäla behandling av personuppgifter till tillsynsmyndigheterna. Denna skyldighet medförde administrativa och ekonomiska bördor, men förbättrade inte alltid personuppgiftsskyddet. Denna övergripande och allmänna anmälningsskyldighet bör därför avskaffas och ersättas av effektiva förfaranden och en mekanism som i stället fokuseras på de behandlingar som sannolikt utsätter de registrerades rättigheter och friheter för särskilda risker i kraft av sin karaktär, omfattning eller ändamål. I sådana fall bör den registeransvarige eller registerföraren före behandlingen göra en konsekvensbedömning avseende uppgiftsskydd, som främst bör innefatta de planerade åtgärder, skyddsåtgärder och mekanismer som ska säkerställa personuppgiftskyddet och som ska visa att denna förordning efterlevs. |
| --- | --- |

(70)

Direktiv 95/46/EG innehöll bestämmelser om en allmän skyldighet att anmäla behandling av personuppgifter till tillsynsmyndigheterna. Denna skyldighet medförde administrativa och ekonomiska bördor, men förbättrade inte alltid personuppgiftsskyddet. Denna övergripande och allmänna anmälningsskyldighet bör därför avskaffas och ersättas av effektiva förfaranden och en mekanism som i stället fokuseras på de behandlingar som sannolikt utsätter de registrerades rättigheter och friheter för särskilda risker i kraft av sin karaktär, omfattning eller ändamål. I sådana fall bör den registeransvarige eller registerföraren före behandlingen göra en konsekvensbedömning avseende uppgiftsskydd, som främst bör innefatta de planerade åtgärder, skyddsåtgärder och mekanismer som ska säkerställa personuppgiftskyddet och som ska visa att denna förordning efterlevs.

| (71) | Detta bör särskilt vara tillämpligt på nyligen etablerade storskaliga register, vars syfte är behandla betydande mängder personuppgifter på regional, nationell eller övernationell nivå och som skulle kunna påverka ett stort antal av de registrerade. |
| --- | --- |

(71)

Detta bör särskilt vara tillämpligt på nyligen etablerade storskaliga register, vars syfte är behandla betydande mängder personuppgifter på regional, nationell eller övernationell nivå och som skulle kunna påverka ett stort antal av de registrerade.

| (71a) | Konsekvensbedömningar är en oumbärlig del av varje hållbar ram för uppgiftsskydd, eftersom de säkerställer att företag redan från början är medvetna om alla möjliga konsekvenser av uppgiftsbehandlingen. Genom grundliga konsekvensbedömningar kan risken för personuppgiftsbrott eller integritetskränkande åtgärder begränsas väsentligt. I konsekvensbedömningar avseende uppgiftsskydd bör man följaktligen alltid ta hänsyn till hela livscykelhanteringen av personuppgifter, från insamling och behandling till radering, och i detalj beskriva vilka behandlingar som planeras, vilka risker de innebär för de registrerades rättigheter och friheter, vilka åtgärder som vidtas för att hantera riskerna samt vilka skyddsåtgärder, säkerhetsåtgärder och rutiner som tillämpas för att se till att denna förordning följs. [Ändr. 44] |
| --- | --- |

(71a)

Konsekvensbedömningar är en oumbärlig del av varje hållbar ram för uppgiftsskydd, eftersom de säkerställer att företag redan från början är medvetna om alla möjliga konsekvenser av uppgiftsbehandlingen. Genom grundliga konsekvensbedömningar kan risken för personuppgiftsbrott eller integritetskränkande åtgärder begränsas väsentligt. I konsekvensbedömningar avseende uppgiftsskydd bör man följaktligen alltid ta hänsyn till hela livscykelhanteringen av personuppgifter, från insamling och behandling till radering, och i detalj beskriva vilka behandlingar som planeras, vilka risker de innebär för de registrerades rättigheter och friheter, vilka åtgärder som vidtas för att hantera riskerna samt vilka skyddsåtgärder, säkerhetsåtgärder och rutiner som tillämpas för att se till att denna förordning följs. [Ändr. 44]

| (71b) | Registeransvariga bör fokusera på att skydda personuppgifter under hela deras livscykel, från insamling och behandling till radering, genom att redan från början investera i en hållbar ram för uppgiftshantering och genom att följa upp med heltäckande rutiner för överensstämmelse. [Ändr. 45] |
| --- | --- |

(71b)

Registeransvariga bör fokusera på att skydda personuppgifter under hela deras livscykel, från insamling och behandling till radering, genom att redan från början investera i en hållbar ram för uppgiftshantering och genom att följa upp med heltäckande rutiner för överensstämmelse. [Ändr. 45]

| (72) | Ibland kan det vara förnuftigt och ekonomiskt att en konsekvensbedömning avseende uppgiftsskydd inriktar sig på ett vidare område än ett enda projekt, exempelvis när myndigheter eller organ avser att skapa en gemensam tillämpnings- eller behandlingsplattform eller när flera registeransvariga planerar att införa en gemensam tillämpnings- eller behandlingsmiljö för en hel bransch eller ett helt segment eller för en allmänt utnyttjad horisontell verksamhet. |
| --- | --- |

(72)

Ibland kan det vara förnuftigt och ekonomiskt att en konsekvensbedömning avseende uppgiftsskydd inriktar sig på ett vidare område än ett enda projekt, exempelvis när myndigheter eller organ avser att skapa en gemensam tillämpnings- eller behandlingsplattform eller när flera registeransvariga planerar att införa en gemensam tillämpnings- eller behandlingsmiljö för en hel bransch eller ett helt segment eller för en allmänt utnyttjad horisontell verksamhet.

| (73) | Konsekvensbedömningar avseende uppgiftsskydd bör göras av en myndighet eller ett offentligt organ om en sådan bedömning inte redan har gjorts i samband med antagandet av den nationella lagstiftning som utförandet av myndighetens eller det offentliga organets arbetsuppgifter bygger på, och som reglerar den aktuella specifika behandlingsåtgärden eller serien av åtgärder.
  [Ändr. 46] |
| --- | --- |

(73)

Konsekvensbedömningar avseende uppgiftsskydd bör göras av en myndighet eller ett offentligt organ om en sådan bedömning inte redan har gjorts i samband med antagandet av den nationella lagstiftning som utförandet av myndighetens eller det offentliga organets arbetsuppgifter bygger på, och som reglerar den aktuella specifika behandlingsåtgärden eller serien av åtgärder.
  [Ändr. 46]

| (74) | Om det av en konsekvensbedömning avseende uppgiftsskydd framgår att behandlingen innebär att de registrerades rättigheter och friheter utsätts för höggradiga särskilda risker, exempelvis att enskilda fråntas sina rättigheter eller genom att särskild ny teknik används, bör innan behandlingen inleds samråd ske med
  uppgiftsskyddsombudet eller
  tillsynsmyndigheten om den behandling som medför risker och eventuellt inte överensstämmer med denna förordning och förslag lämnas som åtgärdar situationen. Denna typ av Samråd
  med tillsynsmyndigheten
  bör även ske som ett led i det nationella parlamentets förberedande arbete med en åtgärd eller som ett led i arbetet med en åtgärd som grundas på en sådan lagstiftande åtgärd som definierar behandlingens art och anger lämpliga skyddsåtgärder. [Ändr. 47] |
| --- | --- |

(74)

Om det av en konsekvensbedömning avseende uppgiftsskydd framgår att behandlingen innebär att de registrerades rättigheter och friheter utsätts för höggradiga särskilda risker, exempelvis att enskilda fråntas sina rättigheter eller genom att särskild ny teknik används, bör innan behandlingen inleds samråd ske med
  uppgiftsskyddsombudet eller
  tillsynsmyndigheten om den behandling som medför risker och eventuellt inte överensstämmer med denna förordning och förslag lämnas som åtgärdar situationen. Denna typ av Samråd
  med tillsynsmyndigheten
  bör även ske som ett led i det nationella parlamentets förberedande arbete med en åtgärd eller som ett led i arbetet med en åtgärd som grundas på en sådan lagstiftande åtgärd som definierar behandlingens art och anger lämpliga skyddsåtgärder. [Ändr. 47]

| (74a) | Konsekvensbedömningar kan vara till hjälp endast om registeransvariga ser till att de åtaganden som fastställs i dem fullgörs. Därför bör registeransvariga genomföra periodiska översyner av uppgiftsskyddet som visar att de befintliga rutinerna för uppgiftsbehandling överensstämmer med utfästelserna i konsekvensbedömningen avseende uppgiftsskydd. De bör även visa på den registeransvariges förmåga att respektera de självständiga val som görs av de registrerade. Om bristande överensstämmelse upptäcks vid översynen bör de framhäva detta och lägga fram rekommendationer om hur fullständig överensstämmelse ska kunna uppnås. [Ändr. 48] |
| --- | --- |

(74a)

Konsekvensbedömningar kan vara till hjälp endast om registeransvariga ser till att de åtaganden som fastställs i dem fullgörs. Därför bör registeransvariga genomföra periodiska översyner av uppgiftsskyddet som visar att de befintliga rutinerna för uppgiftsbehandling överensstämmer med utfästelserna i konsekvensbedömningen avseende uppgiftsskydd. De bör även visa på den registeransvariges förmåga att respektera de självständiga val som görs av de registrerade. Om bristande överensstämmelse upptäcks vid översynen bör de framhäva detta och lägga fram rekommendationer om hur fullständig överensstämmelse ska kunna uppnås. [Ändr. 48]

| (75) | När en behandling utförs inom den offentliga sektorn eller av ett stort företag

  när en behandling
  inom den privata sektorn
  omfattar fler än 5 000 registrerade under en period på 12 månader
  , eller när ett företags kärnverksamheter, oavsett företagets storlek, inbegriper behandling
  av känsliga uppgifter eller behandling
  som kräver regelbunden och systematisk övervakning bör en person bistå den registeransvarige eller registerföraren för att övervaka den interna efterlevnaden av denna förordning.
  Arkiverade uppgifter som är begränsade på ett sådant sätt att de inte omfattas av den registeransvariges gängse tillgång till uppgifter och behandling och uppgifter som inte längre kan ändras bör inte beaktas vid fastställandet av om uppgifter om ett stort antal registrerade behandlas.
  Denna typ av uppgiftsskyddsombud bör, vare sig de är anställda av den registeransvarige eller ej
  och vare sig de arbetar heltid eller ej
  , kunna fullgöra sitt uppdrag och utföra sina arbetsuppgifter på ett oberoende sätt
  och ha ett särskilt anställningsskydd
  .
  Det slutgiltiga ansvaret bör ligga hos organisationens ledning. För att säkerställa att principerna om inbyggt integritetsskydd och integritetsskydd som standard efterlevs bör uppgiftsskyddsombudet rådfrågas särskilt före utformning, upphandling, utveckling och inrättande av system för automatisk behandling av personuppgifter. [Ändr. 49] |
| --- | --- |

(75)

När en behandling utförs inom den offentliga sektorn eller av ett stort företag

  när en behandling
  inom den privata sektorn
  omfattar fler än 5 000 registrerade under en period på 12 månader
  , eller när ett företags kärnverksamheter, oavsett företagets storlek, inbegriper behandling
  av känsliga uppgifter eller behandling
  som kräver regelbunden och systematisk övervakning bör en person bistå den registeransvarige eller registerföraren för att övervaka den interna efterlevnaden av denna förordning.
  Arkiverade uppgifter som är begränsade på ett sådant sätt att de inte omfattas av den registeransvariges gängse tillgång till uppgifter och behandling och uppgifter som inte längre kan ändras bör inte beaktas vid fastställandet av om uppgifter om ett stort antal registrerade behandlas.
  Denna typ av uppgiftsskyddsombud bör, vare sig de är anställda av den registeransvarige eller ej
  och vare sig de arbetar heltid eller ej
  , kunna fullgöra sitt uppdrag och utföra sina arbetsuppgifter på ett oberoende sätt
  och ha ett särskilt anställningsskydd
  .
  Det slutgiltiga ansvaret bör ligga hos organisationens ledning. För att säkerställa att principerna om inbyggt integritetsskydd och integritetsskydd som standard efterlevs bör uppgiftsskyddsombudet rådfrågas särskilt före utformning, upphandling, utveckling och inrättande av system för automatisk behandling av personuppgifter. [Ändr. 49]

| (75a) | Uppgiftsskyddsombudet bör minst ha följande kvalifikationer: omfattande kunskap om uppgiftsskyddslagstiftningens innehåll och tillämpning, inklusive tekniska och organisatoriska åtgärder och förfaranden, kunskap om de tekniska kraven för inbyggt integritetsskydd, integritetsskydd som standard samt datasäkerhet, branschspecifik kunskap som står i proportion till omfattningen av den registeransvariges eller registerförarens verksamhet samt hur känsliga de uppgifter som ska behandlas är, förmåga att utföra inspektioner, sökningar, dokumentering och analys av loggfiler samt förmåga att arbeta med personalombudsfrågor. Den registeransvarige bör ge uppgiftsskyddsombudet möjlighet att delta i avancerad utbildning så att han eller hon kan upprätthålla den specialiserade kunskap som behövs i arbetet. Utnämningen till uppgiftsskyddsombud kräver inte nödvändigtvis heltidssysselsättning för respektive anställd. [Ändr. 50] |
| --- | --- |

(75a)

Uppgiftsskyddsombudet bör minst ha följande kvalifikationer: omfattande kunskap om uppgiftsskyddslagstiftningens innehåll och tillämpning, inklusive tekniska och organisatoriska åtgärder och förfaranden, kunskap om de tekniska kraven för inbyggt integritetsskydd, integritetsskydd som standard samt datasäkerhet, branschspecifik kunskap som står i proportion till omfattningen av den registeransvariges eller registerförarens verksamhet samt hur känsliga de uppgifter som ska behandlas är, förmåga att utföra inspektioner, sökningar, dokumentering och analys av loggfiler samt förmåga att arbeta med personalombudsfrågor. Den registeransvarige bör ge uppgiftsskyddsombudet möjlighet att delta i avancerad utbildning så att han eller hon kan upprätthålla den specialiserade kunskap som behövs i arbetet. Utnämningen till uppgiftsskyddsombud kräver inte nödvändigtvis heltidssysselsättning för respektive anställd. [Ändr. 50]

| (76) | Sammanslutningar eller andra organ som företräder kategorier av registeransvariga bör uppmuntras att
  , efter samråd med de anställdas företrädare,
  utarbeta uppförandekodexar inom gränserna för denna förordning, så att tillämpningen av förordningen effektiviseras, under beaktande av de särdrag som finns vid behandling som sker inom vissa sektorer.
  Sådana kodexar bör göra det lättare för branschen att efterleva denna förordning. [Ändr. 51] |
| --- | --- |

(76)

Sammanslutningar eller andra organ som företräder kategorier av registeransvariga bör uppmuntras att
  , efter samråd med de anställdas företrädare,
  utarbeta uppförandekodexar inom gränserna för denna förordning, så att tillämpningen av förordningen effektiviseras, under beaktande av de särdrag som finns vid behandling som sker inom vissa sektorer.
  Sådana kodexar bör göra det lättare för branschen att efterleva denna förordning. [Ändr. 51]

| (77) | För att förbättra öppenheten och efterlevnaden av denna förordning bör införandet av certifieringsmekanismer, uppgiftsskyddsförsegling och uppgiftsskyddsmärkning

  standardiserad märkning
  uppmuntras, så att registrerade snabbt
  , tillförlitligt och verifierbart
  kan bedöma nivån på relevanta produkters och tjänsters uppgiftsskydd.
  En europeisk uppgiftsskyddsförsegling bör inrättas på europeisk nivå för att skapa förtroende hos de registrerade och klarhet om rättsläget för de registeransvariga och samtidigt exportera unionens uppgiftsskyddsstandarder genom att företag från länder utanför unionen lättare kan ta sig in på unionsmarknaderna om de är certifierade. [Ändr. 52] |
| --- | --- |

(77)

För att förbättra öppenheten och efterlevnaden av denna förordning bör införandet av certifieringsmekanismer, uppgiftsskyddsförsegling och uppgiftsskyddsmärkning

  standardiserad märkning
  uppmuntras, så att registrerade snabbt
  , tillförlitligt och verifierbart
  kan bedöma nivån på relevanta produkters och tjänsters uppgiftsskydd.
  En europeisk uppgiftsskyddsförsegling bör inrättas på europeisk nivå för att skapa förtroende hos de registrerade och klarhet om rättsläget för de registeransvariga och samtidigt exportera unionens uppgiftsskyddsstandarder genom att företag från länder utanför unionen lättare kan ta sig in på unionsmarknaderna om de är certifierade. [Ändr. 52]

| (78) | Gränsöverskridande flöden av personuppgifter är nödvändiga för utvecklingen av internationell handel och internationellt samarbete. Ökningen av dessa flöden har medfört nya utmaningar och nya farhågor när det gäller skyddet av personuppgifter. Det är viktigt att den skyddsnivå som enskilda garanteras inom unionen genom denna förordning inte undergrävs när personuppgifter överförs från unionen till tredjeland eller till internationella organisationer. Överföringar till tredjeländer får under alla omständigheter endast utföras i full överensstämmelse med denna förordning. |
| --- | --- |

(78)

Gränsöverskridande flöden av personuppgifter är nödvändiga för utvecklingen av internationell handel och internationellt samarbete. Ökningen av dessa flöden har medfört nya utmaningar och nya farhågor när det gäller skyddet av personuppgifter. Det är viktigt att den skyddsnivå som enskilda garanteras inom unionen genom denna förordning inte undergrävs när personuppgifter överförs från unionen till tredjeland eller till internationella organisationer. Överföringar till tredjeländer får under alla omständigheter endast utföras i full överensstämmelse med denna förordning.

| (79) | Denna förordning påverkar inte internationella avtal mellan unionen och tredjeländer som reglerar överföring av personuppgifter, däribland lämpliga skyddsåtgärder som gagnar de registrerade
  , med garantier för en adekvat skyddsnivå för medborgarnas grundläggande rättigheter
  . [Ändr. 53] |
| --- | --- |

(79)

Denna förordning påverkar inte internationella avtal mellan unionen och tredjeländer som reglerar överföring av personuppgifter, däribland lämpliga skyddsåtgärder som gagnar de registrerade
  , med garantier för en adekvat skyddsnivå för medborgarnas grundläggande rättigheter
  . [Ändr. 53]

| (80) | Kommissionen kan med verkan för hela unionen fastställa att vissa tredjeländer, ett visst territorium eller en viss behandlande sektor i ett tredjeland eller en internationell organisation kan garantera adekvat uppgiftsskydd, och på så sätt skapa rättssäkerhet och enhetlighet i hela unionen vad gäller dessa tredjeländer eller internationella organisationer. I dessa fall får överföringar av personuppgifter till dessa länder ske utan vidare tillstånd.

  Kommissionen kan också efter att ha varslat tredjelandet i fråga och lämnat en fullständig motivering besluta att ett sådant beslut ska återkallas. [Ändr. 54] |
| --- | --- |

(80)

Kommissionen kan med verkan för hela unionen fastställa att vissa tredjeländer, ett visst territorium eller en viss behandlande sektor i ett tredjeland eller en internationell organisation kan garantera adekvat uppgiftsskydd, och på så sätt skapa rättssäkerhet och enhetlighet i hela unionen vad gäller dessa tredjeländer eller internationella organisationer. I dessa fall får överföringar av personuppgifter till dessa länder ske utan vidare tillstånd.

  Kommissionen kan också efter att ha varslat tredjelandet i fråga och lämnat en fullständig motivering besluta att ett sådant beslut ska återkallas. [Ändr. 54]

| (81) | I linje med de grundläggande värderingar som unionen bygger på, bl.a. skyddet av mänskliga rättigheter, bör kommissionen i sin bedömning av tredjeländer beakta hur ett visst tredjeland respekterar rättsstatsprincipen, tillgången till rättslig prövning samt internationella människorättsnormer och -standarder. |
| --- | --- |

(81)

I linje med de grundläggande värderingar som unionen bygger på, bl.a. skyddet av mänskliga rättigheter, bör kommissionen i sin bedömning av tredjeländer beakta hur ett visst tredjeland respekterar rättsstatsprincipen, tillgången till rättslig prövning samt internationella människorättsnormer och -standarder.

| (82) | Kommissionen kan likaså konstatera att ett tredjeland, ett visst territorium eller en viss behandlande sektor i ett tredjeland eller en internationell organisation inte garanterar adekvat skyddsnivå.
  Lagstiftning som föreskriver extraterritoriell åtkomst till personuppgifter som behandlas i unionen utan tillstånd enligt unionens eller medlemsstaternas lagstiftning bör betraktas som ett tecken på att adekvat skyddsnivå saknas.
  Överföring av personuppgifter till detta tredjeland bör då förbjudas. I så fall bör det finnas möjlighet till samråd mellan kommissionen och dessa tredjeländer eller internationella organisationer. [Ändr. 55] |
| --- | --- |

(82)

Kommissionen kan likaså konstatera att ett tredjeland, ett visst territorium eller en viss behandlande sektor i ett tredjeland eller en internationell organisation inte garanterar adekvat skyddsnivå.
  Lagstiftning som föreskriver extraterritoriell åtkomst till personuppgifter som behandlas i unionen utan tillstånd enligt unionens eller medlemsstaternas lagstiftning bör betraktas som ett tecken på att adekvat skyddsnivå saknas.
  Överföring av personuppgifter till detta tredjeland bör då förbjudas. I så fall bör det finnas möjlighet till samråd mellan kommissionen och dessa tredjeländer eller internationella organisationer. [Ändr. 55]

| (83) | Saknas beslut om adekvat skyddsnivå bör den registeransvarige eller registerföraren vidta åtgärder för att kompensera för det bristande uppgiftsskyddet i ett tredjeland med hjälp av lämpliga skyddsåtgärder för den registrerade. Sådana lämpliga skyddsåtgärder kan bestå i tillämpning av bindande företagsbestämmelser, standardbestämmelser om uppgiftsskydd som antagits av kommissionen, standardbestämmelser om uppgiftsskydd som antagits av en tillsynsmyndighet,
  eller
  avtalsbestämmelser som godkänts av en tillsynsmyndighet eller andra passande och proportionella åtgärder som kan vara motiverade med hänsyn till alla omständigheterna kring en uppgiftsöverföring eller en serie av uppgiftsöverföringar och som har godkänts av en tillsynsmyndighet.
  Genom dessa lämpliga skyddsåtgärder bör respekten upprätthållas för de registrerades rättigheter på ett adekvat sätt för behandling av uppgifter inom unionen, i synnerhet när det gäller ändamålsbegränsning, rätten till tillgång, rättelse eller radering och rätten att begära ersättning. Dessa skyddsåtgärder bör i synnerhet garantera respekten för principerna för behandling av personuppgifter, trygga de registrerades rättigheter och säkerställa ändamålsenliga prövningsmekanismer, garantera respekten för principerna om inbyggt uppgiftsskydd och uppgiftsskydd som standard och säkerställa att det finns ett uppgiftsskyddsombud. [Ändr. 56] |
| --- | --- |

(83)

Saknas beslut om adekvat skyddsnivå bör den registeransvarige eller registerföraren vidta åtgärder för att kompensera för det bristande uppgiftsskyddet i ett tredjeland med hjälp av lämpliga skyddsåtgärder för den registrerade. Sådana lämpliga skyddsåtgärder kan bestå i tillämpning av bindande företagsbestämmelser, standardbestämmelser om uppgiftsskydd som antagits av kommissionen, standardbestämmelser om uppgiftsskydd som antagits av en tillsynsmyndighet,
  eller
  avtalsbestämmelser som godkänts av en tillsynsmyndighet eller andra passande och proportionella åtgärder som kan vara motiverade med hänsyn till alla omständigheterna kring en uppgiftsöverföring eller en serie av uppgiftsöverföringar och som har godkänts av en tillsynsmyndighet.
  Genom dessa lämpliga skyddsåtgärder bör respekten upprätthållas för de registrerades rättigheter på ett adekvat sätt för behandling av uppgifter inom unionen, i synnerhet när det gäller ändamålsbegränsning, rätten till tillgång, rättelse eller radering och rätten att begära ersättning. Dessa skyddsåtgärder bör i synnerhet garantera respekten för principerna för behandling av personuppgifter, trygga de registrerades rättigheter och säkerställa ändamålsenliga prövningsmekanismer, garantera respekten för principerna om inbyggt uppgiftsskydd och uppgiftsskydd som standard och säkerställa att det finns ett uppgiftsskyddsombud. [Ändr. 56]

| (84) | Registeransvarigas eller registerförares möjlighet att använda standardiserade uppgiftsskyddsbestämmelser som antagits av kommissionen eller av en tillsynsmyndighet bör inte hindra att de infogar standardiserade uppgiftsskyddsbestämmelser i ett vidare avtal eller lägger till andra bestämmelser
  eller kompletterande skyddsåtgärder
  såvida dessa inte, direkt eller indirekt, står i strid mot standardavtalsklausuler som antagits av kommissionen eller av en tillsynsmyndighet eller påverkar de registrerades grundläggande rättigheter eller friheter.
  De standardiserade uppgiftsskyddsbestämmelser som kommissionen antar skulle kunna omfatta olika situationer, närmare bestämt överföringar från registeransvariga etablerade i unionen till registeransvariga etablerade utanför unionen och från registeransvariga etablerade i unionen till registerförare – inklusive deras underleverantörer – etablerade utanför unionen. Registeransvariga och registerförare bör uppmuntras att tillhandahålla ännu mer kraftfulla skyddsåtgärder via ytterligare avtalsmässiga åtaganden som kompletterar de standardiserade skyddsbestämmelserna. [Ändr. 57] |
| --- | --- |

(84)

Registeransvarigas eller registerförares möjlighet att använda standardiserade uppgiftsskyddsbestämmelser som antagits av kommissionen eller av en tillsynsmyndighet bör inte hindra att de infogar standardiserade uppgiftsskyddsbestämmelser i ett vidare avtal eller lägger till andra bestämmelser
  eller kompletterande skyddsåtgärder
  såvida dessa inte, direkt eller indirekt, står i strid mot standardavtalsklausuler som antagits av kommissionen eller av en tillsynsmyndighet eller påverkar de registrerades grundläggande rättigheter eller friheter.
  De standardiserade uppgiftsskyddsbestämmelser som kommissionen antar skulle kunna omfatta olika situationer, närmare bestämt överföringar från registeransvariga etablerade i unionen till registeransvariga etablerade utanför unionen och från registeransvariga etablerade i unionen till registerförare – inklusive deras underleverantörer – etablerade utanför unionen. Registeransvariga och registerförare bör uppmuntras att tillhandahålla ännu mer kraftfulla skyddsåtgärder via ytterligare avtalsmässiga åtaganden som kompletterar de standardiserade skyddsbestämmelserna. [Ändr. 57]

| (85) | En företagsgrupp bör kunna använda sig av godkända bindande företagsregler

  företagsbestämmelser
  för sina internationella överföringar från unionen till organisationer inom samma företagsgrupp, i den mån företagsreglerna

  företagsbestämmelserna
  inbegriper
  alla
  nödvändiga principer och bindande rättigheter som garanterar lämpliga skyddsåtgärder för överföringar eller serier av överföringar av personuppgifter. [Ändr. 58] |
| --- | --- |

(85)

En företagsgrupp bör kunna använda sig av godkända bindande företagsregler

  företagsbestämmelser
  för sina internationella överföringar från unionen till organisationer inom samma företagsgrupp, i den mån företagsreglerna

  företagsbestämmelserna
  inbegriper
  alla
  nödvändiga principer och bindande rättigheter som garanterar lämpliga skyddsåtgärder för överföringar eller serier av överföringar av personuppgifter. [Ändr. 58]

| (86) | Bestämmelser bör införas som ger möjlighet att under vissa omständigheter göra överföringar om den registrerade har lämnat sitt samtycke, när överföringen är nödvändig med hänsyn till ett avtal eller ett rättsligt anspråk, när viktiga samhälleliga intressen fastställda genom unionell eller nationell lag så kräver eller när överföringen görs från ett register som inrättats genom lag och är avsett att konsulteras av allmänheten eller av personer med ett berättigat intresse. I sistnämnda fall bör en sådan överföring inte omfatta alla uppgifter eller hela kategorier av uppgifter som finns i registret. När registret är avsett att vara tillgängligt för personer med ett berättigat intresse ska

  bör
  överföringen göras endast på begäran av dessa personer eller om de själva är mottagarna
  , samtidigt som fullständig hänsyn tas till den registrerades intressen och grundläggande rättigheter
  . [Ändr. 59] |
| --- | --- |

(86)

Bestämmelser bör införas som ger möjlighet att under vissa omständigheter göra överföringar om den registrerade har lämnat sitt samtycke, när överföringen är nödvändig med hänsyn till ett avtal eller ett rättsligt anspråk, när viktiga samhälleliga intressen fastställda genom unionell eller nationell lag så kräver eller när överföringen görs från ett register som inrättats genom lag och är avsett att konsulteras av allmänheten eller av personer med ett berättigat intresse. I sistnämnda fall bör en sådan överföring inte omfatta alla uppgifter eller hela kategorier av uppgifter som finns i registret. När registret är avsett att vara tillgängligt för personer med ett berättigat intresse ska

  bör
  överföringen göras endast på begäran av dessa personer eller om de själva är mottagarna
  , samtidigt som fullständig hänsyn tas till den registrerades intressen och grundläggande rättigheter
  . [Ändr. 59]

| (87) | Dessa undantag bör främst vara tillämpliga på uppgiftsöverföringar som krävs och är nödvändiga för att skydda viktiga samhälleliga intressen, exempelvis vid internationella uppgiftsöverföringar mellan konkurrensmyndigheter, skatte- eller tullmyndigheter, finanstillsynsmyndigheter, mellan socialförsäkringsmyndigheter
  eller folkhälsomyndigheter
  , eller till myndigheter som är behöriga att förebygga, utreda, avslöja och lagföra brott
  , inbegripet för förebyggande av penningtvätt och för kampen mot finansiering av terrorism
  .
  En överföring av personuppgifter bör likaså betraktas som lagenlig om den är nödvändig för att skydda ett intresse som är väsentligt för den registrerades eller en annan persons liv, om den registrerade är oförmögen att ge sitt samtycke. Överföring av personuppgifter som grundas på sådana viktiga samhällsintressen bör användas endast för enstaka överföringar. I varje enskilt fall bör en omsorgsfull bedömning göras av alla omständigheter för den överföring som ska utföras. [Ändr. 60] |
| --- | --- |

(87)

Dessa undantag bör främst vara tillämpliga på uppgiftsöverföringar som krävs och är nödvändiga för att skydda viktiga samhälleliga intressen, exempelvis vid internationella uppgiftsöverföringar mellan konkurrensmyndigheter, skatte- eller tullmyndigheter, finanstillsynsmyndigheter, mellan socialförsäkringsmyndigheter
  eller folkhälsomyndigheter
  , eller till myndigheter som är behöriga att förebygga, utreda, avslöja och lagföra brott
  , inbegripet för förebyggande av penningtvätt och för kampen mot finansiering av terrorism
  .
  En överföring av personuppgifter bör likaså betraktas som lagenlig om den är nödvändig för att skydda ett intresse som är väsentligt för den registrerades eller en annan persons liv, om den registrerade är oförmögen att ge sitt samtycke. Överföring av personuppgifter som grundas på sådana viktiga samhällsintressen bör användas endast för enstaka överföringar. I varje enskilt fall bör en omsorgsfull bedömning göras av alla omständigheter för den överföring som ska utföras. [Ändr. 60]

| (88) | Överföringar som inte kan anses vara ofta återkommande eller omfattande bör också vara möjliga när registeransvariga eller registerförare har berättigade intressen för detta och sedan de har bedömt omständigheterna kring uppgiftsöverföringen. Vid behandling för historiska, statistiska och vetenskapliga forskningsändamål bör hänsyn tas till samhällets legitima förväntningar om kunskapsökning. [Ändr. 61] |
| --- | --- |

(88)

Överföringar som inte kan anses vara ofta återkommande eller omfattande bör också vara möjliga när registeransvariga eller registerförare har berättigade intressen för detta och sedan de har bedömt omständigheterna kring uppgiftsöverföringen. Vid behandling för historiska, statistiska och vetenskapliga forskningsändamål bör hänsyn tas till samhällets legitima förväntningar om kunskapsökning. [Ändr. 61]

| (89) | Om kommissionen inte har fattat beslut om adekvat uppgiftsskyddsnivå i ett tredjeland bör den registeransvarige eller registerföraren i alla fall använda sig av lösningar som ger de registrerade en
  rättsligt bindande
  garanti för att de fortsatt kan utöva sina grundläggande rättigheter och att skyddsåtgärderna kvarstår vad gäller behandling av deras personuppgifter inom unionen när dessa uppgifter väl har överförts
  , i den mån behandlingen inte är omfattande, upprepad eller systematisk
  .
  Denna garanti bör omfatta ekonomisk gottgörelse vid förlust eller otillåten tillgång till eller behandling av uppgifter samt en skyldighet, oavsett nationell lagstiftning, att lämna ut all information om vilka uppgifter som myndigheterna i tredjelandet har haft tillgång till. [Ändr. 62] |
| --- | --- |

(89)

Om kommissionen inte har fattat beslut om adekvat uppgiftsskyddsnivå i ett tredjeland bör den registeransvarige eller registerföraren i alla fall använda sig av lösningar som ger de registrerade en
  rättsligt bindande
  garanti för att de fortsatt kan utöva sina grundläggande rättigheter och att skyddsåtgärderna kvarstår vad gäller behandling av deras personuppgifter inom unionen när dessa uppgifter väl har överförts
  , i den mån behandlingen inte är omfattande, upprepad eller systematisk
  .
  Denna garanti bör omfatta ekonomisk gottgörelse vid förlust eller otillåten tillgång till eller behandling av uppgifter samt en skyldighet, oavsett nationell lagstiftning, att lämna ut all information om vilka uppgifter som myndigheterna i tredjelandet har haft tillgång till. [Ändr. 62]

| (90) | Vissa tredjeländer har antagit lagar och andra författningar som syftar till att direkt reglera uppgiftsbehandling som utövas av fysiska och juridiska personer under medlemsstaternas jurisdiktion. Extraterritoriell tillämpning av dessa lagar och andra författningar kan strida mot internationell rätt och inverka menligt på det skydd av enskilda som garanteras inom unionen genom denna förordning. Överföringar bör endast tillåtas om villkoren i denna förordning för en överföring till tredjeländer är uppfyllda. Detta kan bl.a. vara fallet när utlämnande är nödvändigt på grund av ett viktigt samhällsintresse som erkänns i unionslagstiftningen eller i en medlemsstats lagstiftning som den registeransvarige omfattas av. Villkoren för att ett viktigt samhällsintresse ska anses föreligga bör ytterligare specificeras av kommissionen i en delegerad akt.
  I de fall då registeransvariga eller registerförare ställs inför motstridiga efterlevnadskrav mellan å ena sidan unionens jurisdiktion och å andra sidan ett tredjelands jurisdiktion bör kommissionen se till att unionsrätten alltid har företräde. Kommissionen bör tillhandahålla vägledning och stöd till den registeransvarige och registerföraren och sträva efter att lösa behörighetskonflikten med tredjelandet i fråga. [Ändr. 63] |
| --- | --- |

(90)

Vissa tredjeländer har antagit lagar och andra författningar som syftar till att direkt reglera uppgiftsbehandling som utövas av fysiska och juridiska personer under medlemsstaternas jurisdiktion. Extraterritoriell tillämpning av dessa lagar och andra författningar kan strida mot internationell rätt och inverka menligt på det skydd av enskilda som garanteras inom unionen genom denna förordning. Överföringar bör endast tillåtas om villkoren i denna förordning för en överföring till tredjeländer är uppfyllda. Detta kan bl.a. vara fallet när utlämnande är nödvändigt på grund av ett viktigt samhällsintresse som erkänns i unionslagstiftningen eller i en medlemsstats lagstiftning som den registeransvarige omfattas av. Villkoren för att ett viktigt samhällsintresse ska anses föreligga bör ytterligare specificeras av kommissionen i en delegerad akt.
  I de fall då registeransvariga eller registerförare ställs inför motstridiga efterlevnadskrav mellan å ena sidan unionens jurisdiktion och å andra sidan ett tredjelands jurisdiktion bör kommissionen se till att unionsrätten alltid har företräde. Kommissionen bör tillhandahålla vägledning och stöd till den registeransvarige och registerföraren och sträva efter att lösa behörighetskonflikten med tredjelandet i fråga. [Ändr. 63]

| (91) | När personuppgifter förs över gränser kan detta öka risken för att enskilda inte ska kunna utöva sina uppgiftsskyddsrättigheter, i första hand för att skydda sig från otillåten användning eller otillåtet utlämnande av denna information. Samtidigt kan tillsynsmyndigheter finna att de inte är i stånd att handlägga klagomål eller göra utredningar som gäller verksamheter utanför gränserna för deras land. Deras strävan att arbeta tillsammans över gränserna kan också hindras av otillräckliga preventiva eller korrigerande befogenheter, oenhetliga rättsliga regelverk, och praktiska hinder som exempelvis bristande resurser. Närmare samarbete måste därför främjas mellan uppgiftsskyddstillsynsmyndigheter för att hjälpa dem att utbyta information och utföra utredningar med sina internationella motsvarigheter. |
| --- | --- |

(91)

När personuppgifter förs över gränser kan detta öka risken för att enskilda inte ska kunna utöva sina uppgiftsskyddsrättigheter, i första hand för att skydda sig från otillåten användning eller otillåtet utlämnande av denna information. Samtidigt kan tillsynsmyndigheter finna att de inte är i stånd att handlägga klagomål eller göra utredningar som gäller verksamheter utanför gränserna för deras land. Deras strävan att arbeta tillsammans över gränserna kan också hindras av otillräckliga preventiva eller korrigerande befogenheter, oenhetliga rättsliga regelverk, och praktiska hinder som exempelvis bristande resurser. Närmare samarbete måste därför främjas mellan uppgiftsskyddstillsynsmyndigheter för att hjälpa dem att utbyta information och utföra utredningar med sina internationella motsvarigheter.

| (92) | För att skydda enskilda vid behandlingen av personuppgifter är det avgörande att medlemsstaterna inrättar tillsynsmyndigheter som utför sitt uppdrag under fullständigt oberoende. Medlemsstaterna kan inrätta fler än en tillsynsmyndighet om det behövs för att ta hänsyn till den egna konstitutionella, organisatoriska och administrativa strukturen.
  Tillsynsmyndigheterna bör ha tillräckliga ekonomiska och personella resurser för att kunna fullgöra sitt uppdrag, med hänsyn till befolkningens storlek och omfattningen på behandlingen av personuppgifter. [Ändr. 64] |
| --- | --- |

(92)

För att skydda enskilda vid behandlingen av personuppgifter är det avgörande att medlemsstaterna inrättar tillsynsmyndigheter som utför sitt uppdrag under fullständigt oberoende. Medlemsstaterna kan inrätta fler än en tillsynsmyndighet om det behövs för att ta hänsyn till den egna konstitutionella, organisatoriska och administrativa strukturen.
  Tillsynsmyndigheterna bör ha tillräckliga ekonomiska och personella resurser för att kunna fullgöra sitt uppdrag, med hänsyn till befolkningens storlek och omfattningen på behandlingen av personuppgifter. [Ändr. 64]

| (93) | I det fall en medlemsstat inrättar flera tillsynsmyndigheter bör den lagstiftningsvägen införa åtgärder som säkerställer att dessa tillsynsmyndigheter effektivt deltar i mekanismen för enhetlighet. Medlemsstaten bör i detta fall utnämna en tillsynsmyndighet som fungerar som samlande kontaktpunkt för dessa myndigheters effektiva deltagande i mekanismen för att säkra ett snabbt och smidigt samarbete med övriga tillsynsmyndigheter, Europeiska dataskyddsstyrelsen och kommissionen. |
| --- | --- |

(93)

I det fall en medlemsstat inrättar flera tillsynsmyndigheter bör den lagstiftningsvägen införa åtgärder som säkerställer att dessa tillsynsmyndigheter effektivt deltar i mekanismen för enhetlighet. Medlemsstaten bör i detta fall utnämna en tillsynsmyndighet som fungerar som samlande kontaktpunkt för dessa myndigheters effektiva deltagande i mekanismen för att säkra ett snabbt och smidigt samarbete med övriga tillsynsmyndigheter, Europeiska dataskyddsstyrelsen och kommissionen.

| (94) | Varje tillsynsmyndighet bör tilldelas de ekonomiska och personella resurser
  – med särskilt fokus på adekvat teknisk
  och
  juridisk kompetens hos personalen – och de
  lokalutrymmen samt den infrastruktur som krävs för att den effektivt ska kunna utföra sina arbetsuppgifter, däribland de arbetsuppgifter som är knutna till ömsesidigt bistånd och samarbete med övriga tillsynsmyndigheter i hela unionen. [Ändr. 65] |
| --- | --- |

(94)

Varje tillsynsmyndighet bör tilldelas de ekonomiska och personella resurser
  – med särskilt fokus på adekvat teknisk
  och
  juridisk kompetens hos personalen – och de
  lokalutrymmen samt den infrastruktur som krävs för att den effektivt ska kunna utföra sina arbetsuppgifter, däribland de arbetsuppgifter som är knutna till ömsesidigt bistånd och samarbete med övriga tillsynsmyndigheter i hela unionen. [Ändr. 65]

| (95) | De allmänna villkoren för tillsynsmyndighetens ledamöter bör fastställas genom lag i varje medlemsstat. Bestämmelserna bör bl.a. föreskriva att de ska utnämnas antingen av parlamentet eller av medlemsstatens regering,
  varvid risken för politisk inblandning bör minimeras på vederbörligt sätt,
  och inkludera regler om deras personliga kvalifikationer och

  , undvikande av intressekonflikter samt deras
  ställning. [Ändr. 66] |
| --- | --- |

(95)

De allmänna villkoren för tillsynsmyndighetens ledamöter bör fastställas genom lag i varje medlemsstat. Bestämmelserna bör bl.a. föreskriva att de ska utnämnas antingen av parlamentet eller av medlemsstatens regering,
  varvid risken för politisk inblandning bör minimeras på vederbörligt sätt,
  och inkludera regler om deras personliga kvalifikationer och

  , undvikande av intressekonflikter samt deras
  ställning. [Ändr. 66]

| (96) | Tillsynsmyndigheterna bör övervaka tillämpningen av bestämmelserna i denna förordning och bidra till att tillämpningen blir enhetlig over hela unionen för att skydda fysiska personer vid behandling av deras personuppgifter och för att underlätta det fria flödet av personuppgifter inom den inre marknaden. För detta ändamål bör tillsynsmyndigheterna samarbeta såväl sinsemellan som med kommissionen. |
| --- | --- |

(96)

Tillsynsmyndigheterna bör övervaka tillämpningen av bestämmelserna i denna förordning och bidra till att tillämpningen blir enhetlig over hela unionen för att skydda fysiska personer vid behandling av deras personuppgifter och för att underlätta det fria flödet av personuppgifter inom den inre marknaden. För detta ändamål bör tillsynsmyndigheterna samarbeta såväl sinsemellan som med kommissionen.

| (97) | Om behandlingen av personuppgifter inom ramen för den verksamhet som en registeransvarig eller registerförare bedriver inom unionen äger rum i fler än en medlemsstat bör en enda tillsynsmyndighet vara behörig att övervaka den registeransvariges eller registerförarens verksamheter

  agera som den gemensamma kontaktpunkten och den ansvariga myndigheten med ansvar för tillsynen över registeransvariga och registerförare
  i hela unionen och fatta alla därmed sammanhängande beslut. Detta för att öka enhetligheten i tillämpningen, skapa rättssäkerhet och minska den administrativa bördan för dessa registeransvariga och registerförare. [Ändr. 67] |
| --- | --- |

(97)

Om behandlingen av personuppgifter inom ramen för den verksamhet som en registeransvarig eller registerförare bedriver inom unionen äger rum i fler än en medlemsstat bör en enda tillsynsmyndighet vara behörig att övervaka den registeransvariges eller registerförarens verksamheter

  agera som den gemensamma kontaktpunkten och den ansvariga myndigheten med ansvar för tillsynen över registeransvariga och registerförare
  i hela unionen och fatta alla därmed sammanhängande beslut. Detta för att öka enhetligheten i tillämpningen, skapa rättssäkerhet och minska den administrativa bördan för dessa registeransvariga och registerförare. [Ändr. 67]

| (98) | Den behöriga

  ansvariga
  myndighet som tar på sig detta bör vara tillsynsmyndigheten i den medlemsstat där den registeransvarige eller registerföraren har sitt huvudsakliga verksamhetsställe
  eller sin företrädare
  .
  I vissa fall kan Europeiska dataskyddsstyrelsen, genom mekanismen för enhetlighet, utse den ansvariga myndigheten på begäran av en behörig myndighet. [Ändr. 68] |
| --- | --- |

(98)

Den behöriga

  ansvariga
  myndighet som tar på sig detta bör vara tillsynsmyndigheten i den medlemsstat där den registeransvarige eller registerföraren har sitt huvudsakliga verksamhetsställe
  eller sin företrädare
  .
  I vissa fall kan Europeiska dataskyddsstyrelsen, genom mekanismen för enhetlighet, utse den ansvariga myndigheten på begäran av en behörig myndighet. [Ändr. 68]

| (98a) | Registrerade vilkas personuppgifter behandlas av en registeransvarig eller en registerförare i en annan medlemsstat bör kunna lämna in klagomål till valfri tillsynsmyndighet. Den ansvariga dataskyddsmyndigheten bör samordna sitt arbete med övriga involverade myndigheter. [Ändr. 69] |
| --- | --- |

(98a)

Registrerade vilkas personuppgifter behandlas av en registeransvarig eller en registerförare i en annan medlemsstat bör kunna lämna in klagomål till valfri tillsynsmyndighet. Den ansvariga dataskyddsmyndigheten bör samordna sitt arbete med övriga involverade myndigheter. [Ändr. 69]

| (99) | Denna förordning är visserligen tillämplig på nationella domstolars verksamheter, men tillsynsmyndigheterna bör inte ha behörighet att övervaka behandling av personuppgifter i domstolarna när detta sker som en del av deras dömande verksamhet. Syftet är att garantera domarnas oberoende när de utför sina rättsliga arbetsuppgifter. Detta undantag bör dock vara strikt inskränkt till genuint rättsliga verksamheter i domstolsmål och inte vara tillämpligt på övriga verksamheter där domare i enlighet med nationell lagstiftning kan medverka. |
| --- | --- |

(99)

Denna förordning är visserligen tillämplig på nationella domstolars verksamheter, men tillsynsmyndigheterna bör inte ha behörighet att övervaka behandling av personuppgifter i domstolarna när detta sker som en del av deras dömande verksamhet. Syftet är att garantera domarnas oberoende när de utför sina rättsliga arbetsuppgifter. Detta undantag bör dock vara strikt inskränkt till genuint rättsliga verksamheter i domstolsmål och inte vara tillämpligt på övriga verksamheter där domare i enlighet med nationell lagstiftning kan medverka.

| (100) | För att denna förordning ska övervakas och verkställas på ett enhetligt sätt i hela unionen bör tillsynsmyndigheterna i alla medlemsstater ha samma uppdrag och effektiva befogenheter, bl.a. befogenheter att utreda, vidta rättsligt bindande åtgärder, fatta beslut och ålägga påföljder, särskilt vid klagomål från enskilda, samt delta i rättsliga förfaranden. Tillsynsmyndigheternas utredningsbefogenheter vad avser tillträde till lokaler bör utövas överensstämmelse med unionens och medlemsstaternas lagstiftning. Detta gäller särskilt kravet på att inhämta förhandstillstånd från rättsliga myndigheter. |
| --- | --- |

(100)

För att denna förordning ska övervakas och verkställas på ett enhetligt sätt i hela unionen bör tillsynsmyndigheterna i alla medlemsstater ha samma uppdrag och effektiva befogenheter, bl.a. befogenheter att utreda, vidta rättsligt bindande åtgärder, fatta beslut och ålägga påföljder, särskilt vid klagomål från enskilda, samt delta i rättsliga förfaranden. Tillsynsmyndigheternas utredningsbefogenheter vad avser tillträde till lokaler bör utövas överensstämmelse med unionens och medlemsstaternas lagstiftning. Detta gäller särskilt kravet på att inhämta förhandstillstånd från rättsliga myndigheter.

| (101) | Tillsynsmyndigheterna bör ta emot klagomål som lämnas in av registrerade
  eller av sammanslutningar som agerar i allmänintresset
  och utreda ärendena i fråga. Utredningen av ett klagomål bör, med förbehåll för eventuell domstolsprövning, ske i den utsträckning som är lämplig i det enskilda fallet. Tillsynsmyndigheten bör i rimlig tid informera den registrerade
  eller sammanslutningen
  om hur arbetet med klagomålet fortskrider och vad resultatet blir. Om ärendet fordrar ytterligare utredning eller samordning med en annan tillsynsmyndighet bör den registrerade underrättas även om detta. [Ändr. 70] |
| --- | --- |

(101)

Tillsynsmyndigheterna bör ta emot klagomål som lämnas in av registrerade
  eller av sammanslutningar som agerar i allmänintresset
  och utreda ärendena i fråga. Utredningen av ett klagomål bör, med förbehåll för eventuell domstolsprövning, ske i den utsträckning som är lämplig i det enskilda fallet. Tillsynsmyndigheten bör i rimlig tid informera den registrerade
  eller sammanslutningen
  om hur arbetet med klagomålet fortskrider och vad resultatet blir. Om ärendet fordrar ytterligare utredning eller samordning med en annan tillsynsmyndighet bör den registrerade underrättas även om detta. [Ändr. 70]

| (102) | Medvetandehöjande kampanjer som tillsynsmyndigheter genomför bör innefatta särskilda åtgärder riktade dels till registeransvariga och registerförare, exempelvis mikroföretag samt små och medelstora företag, dels till de registrerade. |
| --- | --- |

(102)

Medvetandehöjande kampanjer som tillsynsmyndigheter genomför bör innefatta särskilda åtgärder riktade dels till registeransvariga och registerförare, exempelvis mikroföretag samt små och medelstora företag, dels till de registrerade.

| (103) | Tillsynsmyndigheterna bör hjälpa varandra att utföra sina uppdrag och ge ömsesidigt bistånd så att denna förordning tillämpas och verkställs enhetligt på den inre marknaden. |
| --- | --- |

(103)

Tillsynsmyndigheterna bör hjälpa varandra att utföra sina uppdrag och ge ömsesidigt bistånd så att denna förordning tillämpas och verkställs enhetligt på den inre marknaden.

| (104) | Alla tillsynsmyndigheter bör ha rätt att delta i gemensamma insatser mellan tillsynsmyndigheter. Den anmodade tillsynsmyndigheten bör vara skyldig att besvara en begäran inom en fastställd tidsperiod. |
| --- | --- |

(104)

Alla tillsynsmyndigheter bör ha rätt att delta i gemensamma insatser mellan tillsynsmyndigheter. Den anmodade tillsynsmyndigheten bör vara skyldig att besvara en begäran inom en fastställd tidsperiod.

| (105) | För att denna förordning ska tillämpas enhetligt i hela unionen bör en mekanism för enhetlighet för samarbete mellan tillsynsmyndigheterna själva och kommissionen skapas. Denna mekanism bör främst vara tillämplig när en tillsynsmyndighet avser att vidta en åtgärd gällande behandlingar som avser erbjudande av varor eller tjänster till registrerade i flera medlemsstater, eller som avser övervakning av registrerade, eller som påtagligt kan påverka personuppgifternas fria flöde. Den bör också vara tillämplig när en tillsynsmyndighet eller kommissionen begär att ärendet bör hanteras inom ramen för mekanismen för enhetlighet.
  De registrerade bör vidare ha rätt till enhetlighet om de anser att en åtgärd som vidtagits av en medlemsstats dataskyddsmyndighet inte har uppfyllt detta villkor.
  Mekanismen bör inte påverka åtgärder som kommissionen kan komma att vidta när den utövar sina befogenheter enligt fördragen. [Ändr. 71] |
| --- | --- |

(105)

För att denna förordning ska tillämpas enhetligt i hela unionen bör en mekanism för enhetlighet för samarbete mellan tillsynsmyndigheterna själva och kommissionen skapas. Denna mekanism bör främst vara tillämplig när en tillsynsmyndighet avser att vidta en åtgärd gällande behandlingar som avser erbjudande av varor eller tjänster till registrerade i flera medlemsstater, eller som avser övervakning av registrerade, eller som påtagligt kan påverka personuppgifternas fria flöde. Den bör också vara tillämplig när en tillsynsmyndighet eller kommissionen begär att ärendet bör hanteras inom ramen för mekanismen för enhetlighet.
  De registrerade bör vidare ha rätt till enhetlighet om de anser att en åtgärd som vidtagits av en medlemsstats dataskyddsmyndighet inte har uppfyllt detta villkor.
  Mekanismen bör inte påverka åtgärder som kommissionen kan komma att vidta när den utövar sina befogenheter enligt fördragen. [Ändr. 71]

| (106) | Vid tillämpningen av mekanismen för enhetlighet bör Europeiska dataskyddsstyrelsen inom en fastställd tidsperiod avge ett yttrande, om en enkel majoritet av dess ledamöter så beslutar eller om någon tillsynsmyndighet eller kommissionen begär detta. |
| --- | --- |

(106)

Vid tillämpningen av mekanismen för enhetlighet bör Europeiska dataskyddsstyrelsen inom en fastställd tidsperiod avge ett yttrande, om en enkel majoritet av dess ledamöter så beslutar eller om någon tillsynsmyndighet eller kommissionen begär detta.

| (106a) | För att säkerställa en enhetlig tillämpning av denna förordning kan Europeiska dataskyddsstyrelsen i enskilda fall anta beslut som är bindande för de behöriga tillsynsmyndigheterna. [Ändr. 72] |
| --- | --- |

(106a)

För att säkerställa en enhetlig tillämpning av denna förordning kan Europeiska dataskyddsstyrelsen i enskilda fall anta beslut som är bindande för de behöriga tillsynsmyndigheterna. [Ändr. 72]

| (107) | Kommissionen kan för att se till att denna förordning följs avge ett yttrande i denna fråga, eller fatta ett beslut som ålägger tillsynsmyndigheten att skjuta upp utkastet till åtgärd.
  [Ändr. 73] |
| --- | --- |

(107)

Kommissionen kan för att se till att denna förordning följs avge ett yttrande i denna fråga, eller fatta ett beslut som ålägger tillsynsmyndigheten att skjuta upp utkastet till åtgärd.
  [Ändr. 73]

| (108) | Brådskande behov att agera kan uppstå för att skydda de registrerades intressen, särskilt när fara föreligger att säkerställandet av en registrerad persons rättighet kan komma att försvåras avsevärt. En tillsynsmyndighet bör därför kunna vidta preliminära åtgärder med viss giltighetsperiod när den tillämpar mekanismen för enhetlighet. |
| --- | --- |

(108)

Brådskande behov att agera kan uppstå för att skydda de registrerades intressen, särskilt när fara föreligger att säkerställandet av en registrerad persons rättighet kan komma att försvåras avsevärt. En tillsynsmyndighet bör därför kunna vidta preliminära åtgärder med viss giltighetsperiod när den tillämpar mekanismen för enhetlighet.

| (109) | Tillämpningen av denna mekanism bör vara ett villkor för att en tillsynsmyndighets beslut ska var rättsligt giltiga och kunna verkställas. I andra ärenden som inbegriper flera länder kan ömsesidigt bistånd och gemensamma insatser komma ifråga mellan berörda tillsynsmyndigheter på bilateral eller multilateral basis utan att mekanismen för enhetlighet utlöses. |
| --- | --- |

(109)

Tillämpningen av denna mekanism bör vara ett villkor för att en tillsynsmyndighets beslut ska var rättsligt giltiga och kunna verkställas. I andra ärenden som inbegriper flera länder kan ömsesidigt bistånd och gemensamma insatser komma ifråga mellan berörda tillsynsmyndigheter på bilateral eller multilateral basis utan att mekanismen för enhetlighet utlöses.

| (110) | På unionsnivå bör en europeisk dataskyddsstyrelse inrättas. Den bör ersätta arbetsgruppen för skydd av enskilda med avseende på behandlingen av personuppgifter som inrättas genom direktiv 95/46/EG. Den bör bestå av en chef för en tillsynsmyndighet i varje medlemsstat och av Europeiska datatillsynsmannen. Kommissionen bör delta i dess verksamheter. Europeiska dataskyddsstyrelsen bör bidra till denna förordnings enhetliga tillämpning i hela unionen, bl.a. genom att lämna råd till kommissionen

  unionens institutioner
  och främja samarbetet mellan tillsynsmyndigheterna i hela unionen
  , inbegripet samordning av gemensamma insatser
  . Europeiska dataskyddsstyrelsen bör agera oberoende när den utför sina arbetsuppgifter.
  Europeiska dataskyddsstyrelsen bör stärka dialogen med berörda parter, t.ex. sammanslutningar för registrerade, konsumentorganisationer, registeransvariga och andra berörda parter och experter. [Ändr. 74] |
| --- | --- |

(110)

På unionsnivå bör en europeisk dataskyddsstyrelse inrättas. Den bör ersätta arbetsgruppen för skydd av enskilda med avseende på behandlingen av personuppgifter som inrättas genom direktiv 95/46/EG. Den bör bestå av en chef för en tillsynsmyndighet i varje medlemsstat och av Europeiska datatillsynsmannen. Kommissionen bör delta i dess verksamheter. Europeiska dataskyddsstyrelsen bör bidra till denna förordnings enhetliga tillämpning i hela unionen, bl.a. genom att lämna råd till kommissionen

  unionens institutioner
  och främja samarbetet mellan tillsynsmyndigheterna i hela unionen
  , inbegripet samordning av gemensamma insatser
  . Europeiska dataskyddsstyrelsen bör agera oberoende när den utför sina arbetsuppgifter.
  Europeiska dataskyddsstyrelsen bör stärka dialogen med berörda parter, t.ex. sammanslutningar för registrerade, konsumentorganisationer, registeransvariga och andra berörda parter och experter. [Ändr. 74]

| (111) | Alla Registrerade bör ha rätt klaga hos en tillsynsmyndighet i en medlemsstat och ha rätt till domstolsprövning

  ett effektivt rättsmedel i enlighet med artikel 47 i stadgan
  om de anser att deras rättigheter enligt denna förordning har kränkts eller om tillsynsmyndigheten inte reagerar på ett klagomål eller inte agerar när så är nödvändigt för att skydda de registrerades rättigheter. [Ändr. 75] |
| --- | --- |

(111)

Alla Registrerade bör ha rätt klaga hos en tillsynsmyndighet i en medlemsstat och ha rätt till domstolsprövning

  ett effektivt rättsmedel i enlighet med artikel 47 i stadgan
  om de anser att deras rättigheter enligt denna förordning har kränkts eller om tillsynsmyndigheten inte reagerar på ett klagomål eller inte agerar när så är nödvändigt för att skydda de registrerades rättigheter. [Ändr. 75]

| (112) | Alla organ, organisationer eller sammanslutningar som syftar till att skydda registrerades rättigheter vad gäller personuppgifter

  agerar i det allmännas intresse
  och som inrättats i enlighet med lagstiftningen i en medlemsstat bör ha rätt att klaga hos en tillsynsmyndighet eller på de registrerades vägnar
  om dessa gett sitt samtycke till detta eller
  utöva rätten till domstolsprövning
  om de registrerade gett dem ett sådant mandat
  , eller att oberoende av en registrerad persons klagomål själv klaga när de anser att ett personuppgiftsbrott har skett

  en överträdelse av denna förordning ägt rum
  . [Ändr. 76] |
| --- | --- |

(112)

Alla organ, organisationer eller sammanslutningar som syftar till att skydda registrerades rättigheter vad gäller personuppgifter

  agerar i det allmännas intresse
  och som inrättats i enlighet med lagstiftningen i en medlemsstat bör ha rätt att klaga hos en tillsynsmyndighet eller på de registrerades vägnar
  om dessa gett sitt samtycke till detta eller
  utöva rätten till domstolsprövning
  om de registrerade gett dem ett sådant mandat
  , eller att oberoende av en registrerad persons klagomål själv klaga när de anser att ett personuppgiftsbrott har skett

  en överträdelse av denna förordning ägt rum
  . [Ändr. 76]

| (113) | Varje fysisk eller juridisk person bör ha rätt till ett rättsmedel mot beslut rörande dem som meddelats av en tillsynsmyndighet. En eventuell talan mot en tillsynsmyndighet bör väckas vid domstolarna i den medlemsstat där tillsynsmyndigheten har sitt säte. |
| --- | --- |

(113)

Varje fysisk eller juridisk person bör ha rätt till ett rättsmedel mot beslut rörande dem som meddelats av en tillsynsmyndighet. En eventuell talan mot en tillsynsmyndighet bör väckas vid domstolarna i den medlemsstat där tillsynsmyndigheten har sitt säte.

| (114) | För att stärka de registrerades rättsliga skydd i situationer då den behöriga tillsynsmyndigheten är belägen i en annan medlemsstat än den där den

  de
  registrerade bor, kan dessa begära att

  ge
  organ, organisationer eller sammanslutningar vars syfte är att skydda deras rättigheter och intressen vad gäller personuppgifter på deras vägnar väcker

  som agerar i allmänintresset mandat att väcka
  talan mot den tillsynsmyndigheten vid behörig domstol i den andra medlemsstaten. [Ändr. 77] |
| --- | --- |

(114)

För att stärka de registrerades rättsliga skydd i situationer då den behöriga tillsynsmyndigheten är belägen i en annan medlemsstat än den där den

  de
  registrerade bor, kan dessa begära att

  ge
  organ, organisationer eller sammanslutningar vars syfte är att skydda deras rättigheter och intressen vad gäller personuppgifter på deras vägnar väcker

  som agerar i allmänintresset mandat att väcka
  talan mot den tillsynsmyndigheten vid behörig domstol i den andra medlemsstaten. [Ändr. 77]

| (115) | I situationer då en behörig tillsynsmyndighet belägen i en annan medlemsstat underlåter att agera eller har vidtagit otillräckliga åtgärder i samband med klagomål kan de registrerade anmoda tillsynsmyndigheten i den medlemsstat där de har hemvist att väcka talan mot den tillsynsmyndigheten vid behörig domstol i den andra medlemsstaten.
  Detta är inte tillämpligt på personer som inte är bosatta i unionen.
  Den anmodade tillsynsmyndigheten kan fatta beslut om huruvida denna begäran bör hörsammas eller ej. Beslutet bör kunna bli föremål för domstolsprövning. [Ändr. 78] |
| --- | --- |

(115)

I situationer då en behörig tillsynsmyndighet belägen i en annan medlemsstat underlåter att agera eller har vidtagit otillräckliga åtgärder i samband med klagomål kan de registrerade anmoda tillsynsmyndigheten i den medlemsstat där de har hemvist att väcka talan mot den tillsynsmyndigheten vid behörig domstol i den andra medlemsstaten.
  Detta är inte tillämpligt på personer som inte är bosatta i unionen.
  Den anmodade tillsynsmyndigheten kan fatta beslut om huruvida denna begäran bör hörsammas eller ej. Beslutet bör kunna bli föremål för domstolsprövning. [Ändr. 78]

| (116) | Vid rättsliga förfaranden mot en registeransvarig eller en registerförare bör käranden kunna välja att väcka talan antingen vid domstolarna i de medlemsstater där den registeransvarige eller registerföraren är etablerad eller
  , om det rör sig om en person som är bosatt i unionen,
  där den registrerade bor, såvida inte den registeransvarige är en
  unionsmyndighet eller en
  myndighet
  i en medlemsstat
  som agerar inom ramen för sin myndighetsutövning. [Ändr. 79] |
| --- | --- |

(116)

Vid rättsliga förfaranden mot en registeransvarig eller en registerförare bör käranden kunna välja att väcka talan antingen vid domstolarna i de medlemsstater där den registeransvarige eller registerföraren är etablerad eller
  , om det rör sig om en person som är bosatt i unionen,
  där den registrerade bor, såvida inte den registeransvarige är en
  unionsmyndighet eller en
  myndighet
  i en medlemsstat
  som agerar inom ramen för sin myndighetsutövning. [Ändr. 79]

| (117) | Vid indikationer på att parallella rättsliga förfaranden pågår vid domstolar i olika medlemsstater bör domstolarna vara skyldiga att kontakta varandra. Domstolarna bör ha möjlighet att skjuta upp ett mål när ett parallellt mål handläggs i en annan medlemsstat. Medlemsstaterna bör se till att domstolsförfaranden, för att vara effektiva, medger att åtgärder snabbt vidtas för att åtgärda eller förhindra överträdelser av denna förordning. |
| --- | --- |

(117)

Vid indikationer på att parallella rättsliga förfaranden pågår vid domstolar i olika medlemsstater bör domstolarna vara skyldiga att kontakta varandra. Domstolarna bör ha möjlighet att skjuta upp ett mål när ett parallellt mål handläggs i en annan medlemsstat. Medlemsstaterna bör se till att domstolsförfaranden, för att vara effektiva, medger att åtgärder snabbt vidtas för att åtgärda eller förhindra överträdelser av denna förordning.

| (118) | Personer som lider
  ekonomisk skada eller annan
  skada till följd av otillåten behandling bör ha rätt till ersättning av registeransvariga eller registerförare, som dock kan befrias från skadeståndsskyldighet
  endast
  om de kan visa att de inte är ansvariga för skadan, särskilt om de kan påvisa att ett fel begåtts av den registrerade eller om det föreligger ett fall av force majeure. [Ändr. 80] |
| --- | --- |

(118)

Personer som lider
  ekonomisk skada eller annan
  skada till följd av otillåten behandling bör ha rätt till ersättning av registeransvariga eller registerförare, som dock kan befrias från skadeståndsskyldighet
  endast
  om de kan visa att de inte är ansvariga för skadan, särskilt om de kan påvisa att ett fel begåtts av den registrerade eller om det föreligger ett fall av force majeure. [Ändr. 80]

| (119) | Om någon underlåter att följa denna förordning bör detta leda till påföljder, oavsett om personen omfattas av privaträttslig eller offentligrättslig lagstiftning. Medlemsstaterna bör se till att påföljderna är effektiva, proportionella och avskräckande och bör vidta alla åtgärder som krävs för att påföljderna ska verkställas.
  Föreskrifterna om påföljder bör omfattas av lämpliga rättssäkerhetsgarantier i överensstämmelse med de allmänna principerna i unionsrätten och i stadgan, däribland principerna om rätten till ett effektivt rättsmedel och ett korrekt rättsförfarande och principen ne bis in idem. [Ändr. 81] |
| --- | --- |

(119)

Om någon underlåter att följa denna förordning bör detta leda till påföljder, oavsett om personen omfattas av privaträttslig eller offentligrättslig lagstiftning. Medlemsstaterna bör se till att påföljderna är effektiva, proportionella och avskräckande och bör vidta alla åtgärder som krävs för att påföljderna ska verkställas.
  Föreskrifterna om påföljder bör omfattas av lämpliga rättssäkerhetsgarantier i överensstämmelse med de allmänna principerna i unionsrätten och i stadgan, däribland principerna om rätten till ett effektivt rättsmedel och ett korrekt rättsförfarande och principen ne bis in idem. [Ändr. 81]

| (119a) | Vid tillämpningen av påföljder bör medlemsstaterna till fullo respektera lämpliga rättssäkerhetsgarantier, däribland rätten till ett effektivt rättsmedel och ett korrekt rättsförfarande och principen ne bis in idem. [Ändr. 82] |
| --- | --- |

(119a)

Vid tillämpningen av påföljder bör medlemsstaterna till fullo respektera lämpliga rättssäkerhetsgarantier, däribland rätten till ett effektivt rättsmedel och ett korrekt rättsförfarande och principen ne bis in idem. [Ändr. 82]

| (120) | För att förstärka och harmonisera de administrativa sanktioner som kan föranledas av överträdelser av denna förordning bör samtliga tillsynsmyndigheter ha befogenhet att utfärda sanktioner för administrativa överträdelser. I denna förordning bör det anges vilka dessa överträdelser är och en övre gräns för de administrativa böter som i varje enskilt fall bör fastställas proportionellt i det enskilda fallet, med vederbörlig hänsyn bl.a. till överträdelsens natur, svårhetsgrad och varaktighet. Avvikelser i tillämpningen av de administrativa sanktionerna kan också tas upp inom ramen för mekanismen för enhetlighet. |
| --- | --- |

(120)

För att förstärka och harmonisera de administrativa sanktioner som kan föranledas av överträdelser av denna förordning bör samtliga tillsynsmyndigheter ha befogenhet att utfärda sanktioner för administrativa överträdelser. I denna förordning bör det anges vilka dessa överträdelser är och en övre gräns för de administrativa böter som i varje enskilt fall bör fastställas proportionellt i det enskilda fallet, med vederbörlig hänsyn bl.a. till överträdelsens natur, svårhetsgrad och varaktighet. Avvikelser i tillämpningen av de administrativa sanktionerna kan också tas upp inom ramen för mekanismen för enhetlighet.

| (121) | Behandling av personuppgifter enkom för journalistiska, konstnärliga eller litterära ändamål

  När så är nödvändigt
  bör undantas

  det föreskrivas befrielser eller undantag
  från vissa av kraven i denna förordning
  när det gäller behandling av personuppgifter
  , så att rätten till skydd av personuppgifter kan förenas med rätten till yttrandefrihet, särskilt rätten att ta emot och lämna upplysningar, som särskilt garanteras genom artikel 11 i stadgan. Detta bör särskilt gälla vid behandling av personuppgifter inom det audiovisuella området och i nyhetsarkiv och pressbibliotek. Medlemsstaterna bör därför anta lagstiftningsåtgärder som fastställer de olika undantag som behövs för att skapa en balans mellan dessa grundläggande rättigheter. Medlemsstaterna bör fastställa sådana undantag med avseende på: allmänna principer, de registrerades rättigheter, registeransvariga och registerförare, överföring av uppgifter till tredjeländer eller internationella organisationer, de oberoende tillsynsmyndigheterna samt, samarbete och enhetlighet
  samt specifika uppgiftsbehandlingssituationer
  . Detta får dock inte föranleda medlemsstaterna att fastställa undantag från andra bestämmelser i denna förordning. För att ta hänsyn till yttrandefrihetens betydelse i varje demokratiskt samhälle måste en bred tolkning tillämpas av vad som innefattas i denna frihet, som till exempel ”journalism”. Medlemsstaterna bör därför med avseende på de undantag som ska fastställas enligt denna förordning klassificera

  så att den omfattar alla
  verksamheter som ”journalistiska” om målet för dem är

  syftar till
  att bland allmänheten sprida information, åsikter eller idéer, oavsett vilket medium som används för att nå detta mål

  överföra dem, också med beaktande av den tekniska utvecklingen
  . Kategorin bör inte begränsas till medieföretag, och såväl vinstdrivande verksamhet som verksamhet som drivs utan vinstintresse bör inbegripas. [Ändr. 83] |
| --- | --- |

(121)

Behandling av personuppgifter enkom för journalistiska, konstnärliga eller litterära ändamål

  När så är nödvändigt
  bör undantas

  det föreskrivas befrielser eller undantag
  från vissa av kraven i denna förordning
  när det gäller behandling av personuppgifter
  , så att rätten till skydd av personuppgifter kan förenas med rätten till yttrandefrihet, särskilt rätten att ta emot och lämna upplysningar, som särskilt garanteras genom artikel 11 i stadgan. Detta bör särskilt gälla vid behandling av personuppgifter inom det audiovisuella området och i nyhetsarkiv och pressbibliotek. Medlemsstaterna bör därför anta lagstiftningsåtgärder som fastställer de olika undantag som behövs för att skapa en balans mellan dessa grundläggande rättigheter. Medlemsstaterna bör fastställa sådana undantag med avseende på: allmänna principer, de registrerades rättigheter, registeransvariga och registerförare, överföring av uppgifter till tredjeländer eller internationella organisationer, de oberoende tillsynsmyndigheterna samt, samarbete och enhetlighet
  samt specifika uppgiftsbehandlingssituationer
  . Detta får dock inte föranleda medlemsstaterna att fastställa undantag från andra bestämmelser i denna förordning. För att ta hänsyn till yttrandefrihetens betydelse i varje demokratiskt samhälle måste en bred tolkning tillämpas av vad som innefattas i denna frihet, som till exempel ”journalism”. Medlemsstaterna bör därför med avseende på de undantag som ska fastställas enligt denna förordning klassificera

  så att den omfattar alla
  verksamheter som ”journalistiska” om målet för dem är

  syftar till
  att bland allmänheten sprida information, åsikter eller idéer, oavsett vilket medium som används för att nå detta mål

  överföra dem, också med beaktande av den tekniska utvecklingen
  . Kategorin bör inte begränsas till medieföretag, och såväl vinstdrivande verksamhet som verksamhet som drivs utan vinstintresse bör inbegripas. [Ändr. 83]

| (122) | Behandling av personuppgifter som rör hälsa, som är en särskild kategori av uppgifter som förtjänar ett mer omfattande skydd, kan ofta motiveras med ett antal legitima skäl som gagnar de enskilda och samhället i stort, framför allt säkerställande av kontinuitet vid gränsöverskridande hälsovård. Denna förordning bör därför innehålla harmoniserade villkor för behandling av personuppgifter som rör hälsa, som omgärdas med särskilda och lämpliga skyddsåtgärder som skyddar enskildas grundläggande rättigheter och personuppgifter. Detta innefattar rätten för enskilda att få tillgång till sina personuppgifter som rör hälsa, exempelvis uppgifter i deras läkarjournaler med t.ex. diagnoser, undersökningsresultat, bedömningar av behandlande läkare och eventuella vårdbehandlingar eller interventioner som gjorts. |
| --- | --- |

(122)

Behandling av personuppgifter som rör hälsa, som är en särskild kategori av uppgifter som förtjänar ett mer omfattande skydd, kan ofta motiveras med ett antal legitima skäl som gagnar de enskilda och samhället i stort, framför allt säkerställande av kontinuitet vid gränsöverskridande hälsovård. Denna förordning bör därför innehålla harmoniserade villkor för behandling av personuppgifter som rör hälsa, som omgärdas med särskilda och lämpliga skyddsåtgärder som skyddar enskildas grundläggande rättigheter och personuppgifter. Detta innefattar rätten för enskilda att få tillgång till sina personuppgifter som rör hälsa, exempelvis uppgifter i deras läkarjournaler med t.ex. diagnoser, undersökningsresultat, bedömningar av behandlande läkare och eventuella vårdbehandlingar eller interventioner som gjorts.

| (122a) | Personer som yrkesmässigt behandlar personuppgifter om hälsa bör om möjligt få anonymiserade eller pseudonymiserade uppgifter, så att endast den allmänläkare eller specialistläkare som har begärt uppgiftsbehandlingen känner till den registrerades identitet. [Ändr. 84] |
| --- | --- |

(122a)

Personer som yrkesmässigt behandlar personuppgifter om hälsa bör om möjligt få anonymiserade eller pseudonymiserade uppgifter, så att endast den allmänläkare eller specialistläkare som har begärt uppgiftsbehandlingen känner till den registrerades identitet. [Ändr. 84]

| (123) | På folkhälsoområdet kan det bli nödvändigt att med hänsyn till det allmännas intresse behandla personuppgifter som rör hälsa utan att den registrerades samtycke inhämtas. I det sammanhanget bör ”folkhälsan” tolkas enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1338/2008 av den 16 december 2008 om gemenskapsstatistik om folkhälsa och hälsa och säkerhet i arbete
   (9), nämligen alla aspekter som rör hälsosituationen, dvs. allmänhetens hälsotillstånd, inbegripet sjuklighet och funktionshinder, hälsans bestämningsfaktorer, hälso- och sjukvårdsbehov, resurser inom hälso- och sjukvården, tillhandahållande av och allmän tillgång till hälso- och sjukvård, utgifter för och finansiering av hälso- och sjukvården samt dödsorsaker. Behandling av personuppgifter rörande hälsan i det allmännas intresse bör inte innebära att personuppgifter behandlas för andra ändamål av tredje part, exempelvis arbetsgivare, försäkrings- och bankföretag.
  [Ändr. 85] |
| --- | --- |

(123)

På folkhälsoområdet kan det bli nödvändigt att med hänsyn till det allmännas intresse behandla personuppgifter som rör hälsa utan att den registrerades samtycke inhämtas. I det sammanhanget bör ”folkhälsan” tolkas enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1338/2008 av den 16 december 2008 om gemenskapsstatistik om folkhälsa och hälsa och säkerhet i arbete
   (9), nämligen alla aspekter som rör hälsosituationen, dvs. allmänhetens hälsotillstånd, inbegripet sjuklighet och funktionshinder, hälsans bestämningsfaktorer, hälso- och sjukvårdsbehov, resurser inom hälso- och sjukvården, tillhandahållande av och allmän tillgång till hälso- och sjukvård, utgifter för och finansiering av hälso- och sjukvården samt dödsorsaker. Behandling av personuppgifter rörande hälsan i det allmännas intresse bör inte innebära att personuppgifter behandlas för andra ändamål av tredje part, exempelvis arbetsgivare, försäkrings- och bankföretag.
  [Ändr. 85]

| (123a) | Behandling av personuppgifter som rör hälsa, som är en särskild kategori av uppgifter, kan behövas för historiska, statistiska eller vetenskapliga forskningsändamål. Därför föreskrivs i denna förordning ett undantag från kravet på samtycke för forskning som tjänar ett viktigt allmänt intresse. [Ändr. 86] |
| --- | --- |

(123a)

Behandling av personuppgifter som rör hälsa, som är en särskild kategori av uppgifter, kan behövas för historiska, statistiska eller vetenskapliga forskningsändamål. Därför föreskrivs i denna förordning ett undantag från kravet på samtycke för forskning som tjänar ett viktigt allmänt intresse. [Ändr. 86]

| (124) | De allmänna principerna för skyddet av enskilda vid behandling av personuppgifter bör även vara tillämpliga vid anställningar
  och när det gäller social trygghet
  . För att

  Medlemsstaterna bör kunna
  reglera behandling av arbetstagares personuppgifter inom ramen för ett anställningsförhållande bör medlemsstaterna därför, inom gränserna för denna

  och behandling av personuppgifter när det gäller social trygghet i enlighet med bestämmelserna och miniminormerna i denna
  förordning, lagstiftningsvägen kunna anta särskilda regler för behandling av personuppgifter under anställningar.
  Om det i medlemsstaten i fråga finns lagstiftning som reglerar frågor rörande anställningsförhållanden genom avtal mellan arbetstagarnas företrädare och ledningen i företaget eller i det kontrollerande företaget i en företagsgrupp (kollektivavtal) eller enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/38/EG



   (10)



  , kan behandlingen av personuppgifter inom ramen för anställningsförhållanden även regleras genom ett sådant avtal. [Ändr. 87] |
| --- | --- |

(124)

De allmänna principerna för skyddet av enskilda vid behandling av personuppgifter bör även vara tillämpliga vid anställningar
  och när det gäller social trygghet
  . För att

  Medlemsstaterna bör kunna
  reglera behandling av arbetstagares personuppgifter inom ramen för ett anställningsförhållande bör medlemsstaterna därför, inom gränserna för denna

  och behandling av personuppgifter när det gäller social trygghet i enlighet med bestämmelserna och miniminormerna i denna
  förordning, lagstiftningsvägen kunna anta särskilda regler för behandling av personuppgifter under anställningar.
  Om det i medlemsstaten i fråga finns lagstiftning som reglerar frågor rörande anställningsförhållanden genom avtal mellan arbetstagarnas företrädare och ledningen i företaget eller i det kontrollerande företaget i en företagsgrupp (kollektivavtal) eller enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/38/EG



   (10)



  , kan behandlingen av personuppgifter inom ramen för anställningsförhållanden även regleras genom ett sådant avtal. [Ändr. 87]

| (125) | Behandling av personuppgifter för historiska, statistiska eller vetenskapliga forskningsändamål bör för att vara laglig också respektera annan relevant lagstiftning, exempelvis den som gäller kliniska prövningar. |
| --- | --- |

(125)

Behandling av personuppgifter för historiska, statistiska eller vetenskapliga forskningsändamål bör för att vara laglig också respektera annan relevant lagstiftning, exempelvis den som gäller kliniska prövningar.

| (125a) | Personuppgifter kan även behandlas i ett senare skede av arkivtjänster vilkas huvudsakliga uppgift eller lagstadgade skyldighet är att samla in, lagra, tillhandahålla information om, använda och sprida arkivalier i allmänintresset. Medlemsstaternas lagstiftning bör förena rätten till skydd av personuppgifter med arkivbestämmelserna och bestämmelserna om allmänhetens tillgång till administrativ information. Medlemsstaterna bör uppmuntra utarbetande, särskilt från Europeiska arkivgruppens sida, av bestämmelser som garanterar uppgifternas konfidentialitet gentemot tredje parter och uppgifternas autenticitet och integritet samt korrekt bevarande av dem. [Ändr. 88] |
| --- | --- |

(125a)

Personuppgifter kan även behandlas i ett senare skede av arkivtjänster vilkas huvudsakliga uppgift eller lagstadgade skyldighet är att samla in, lagra, tillhandahålla information om, använda och sprida arkivalier i allmänintresset. Medlemsstaternas lagstiftning bör förena rätten till skydd av personuppgifter med arkivbestämmelserna och bestämmelserna om allmänhetens tillgång till administrativ information. Medlemsstaterna bör uppmuntra utarbetande, särskilt från Europeiska arkivgruppens sida, av bestämmelser som garanterar uppgifternas konfidentialitet gentemot tredje parter och uppgifternas autenticitet och integritet samt korrekt bevarande av dem. [Ändr. 88]

| (126) | Vetenskaplig forskning bör i denna förordning också omfatta grundforskning, målforskning och privatfinansierad forskning och bör dessutom ta hänsyn till unionens mål enligt artikel 179.1 i EUF-fördraget angående åstadkommandet av ett europeiskt forskningsområde.
  Behandling av personuppgifter för historiska, statistiska eller vetenskapliga forskningsändamål bör inte resultera i att personuppgifter behandlas för andra ändamål, såvida inte den registrerade gett sitt samtycke eller unionslagstiftningen eller en medlemsstats lagstiftning medger detta. [Ändr. 89] |
| --- | --- |

(126)

Vetenskaplig forskning bör i denna förordning också omfatta grundforskning, målforskning och privatfinansierad forskning och bör dessutom ta hänsyn till unionens mål enligt artikel 179.1 i EUF-fördraget angående åstadkommandet av ett europeiskt forskningsområde.
  Behandling av personuppgifter för historiska, statistiska eller vetenskapliga forskningsändamål bör inte resultera i att personuppgifter behandlas för andra ändamål, såvida inte den registrerade gett sitt samtycke eller unionslagstiftningen eller en medlemsstats lagstiftning medger detta. [Ändr. 89]

| (127) | Vad beträffar tillsynsmyndigheternas befogenheter att från registeransvariga eller registerförare få tillgång till personuppgifter och tillgång till deras lokaler får medlemsstaterna genom lagstiftning, och förutsatt att det sker inom gränserna för denna förordning, anta särskilda regler för att garantera yrkesmässig eller annan jämförlig tystnadsplikt, i den mån detta är nödvändigt för att jämka samman rätten till skydd av personuppgifter med tystnadsplikten. |
| --- | --- |

(127)

Vad beträffar tillsynsmyndigheternas befogenheter att från registeransvariga eller registerförare få tillgång till personuppgifter och tillgång till deras lokaler får medlemsstaterna genom lagstiftning, och förutsatt att det sker inom gränserna för denna förordning, anta särskilda regler för att garantera yrkesmässig eller annan jämförlig tystnadsplikt, i den mån detta är nödvändigt för att jämka samman rätten till skydd av personuppgifter med tystnadsplikten.

| (128) | I enlighet med artikel 17 i EUF-fördraget är denna förordning förenlig med kravet på att respektera och inte påverka den ställning som kyrkor och religiösa sammanslutningar eller samfund har i medlemsstaterna enligt nationell lagstiftning. Om en kyrka i en medlemsstat vid tidpunkten för ikraftträdandet av denna förordning tillämpar övergripande

  adekvata
  regler rörande skyddet av enskilda vid behandling av personuppgifter bör dessa befintliga regler följaktligen fortsätta att vara tillämpliga under förutsättning att de görs förenliga med bestämmelserna i denna förordning
  och erkänns som förenliga
  . Kyrkor och religiösa sammanslutningar bör vara förpliktade att bilda en fullständigt oberoende tillsynsmyndighet.
  [Ändr. 90] |
| --- | --- |

(128)

I enlighet med artikel 17 i EUF-fördraget är denna förordning förenlig med kravet på att respektera och inte påverka den ställning som kyrkor och religiösa sammanslutningar eller samfund har i medlemsstaterna enligt nationell lagstiftning. Om en kyrka i en medlemsstat vid tidpunkten för ikraftträdandet av denna förordning tillämpar övergripande

  adekvata
  regler rörande skyddet av enskilda vid behandling av personuppgifter bör dessa befintliga regler följaktligen fortsätta att vara tillämpliga under förutsättning att de görs förenliga med bestämmelserna i denna förordning
  och erkänns som förenliga
  . Kyrkor och religiösa sammanslutningar bör vara förpliktade att bilda en fullständigt oberoende tillsynsmyndighet.
  [Ändr. 90]

| (129) | I syfte att uppnå målen för denna förordning, nämligen att skydda fysiska personers grundläggande rättigheter och friheter och i synnerhet deras rätt till skydd av personuppgifter och för att säkra den fria rörligheten för personuppgifter inom unionen bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen. Delegerade akter bör framför allt antas när det gäller följande: behandlingens laglighet

  precisering av villkoren för symbolbaserade metoder för tillhandahållande av information
  , precisering av kriterier och villkor för barns samtycke, behandling av särskilda kategorier av uppgifter, precisering av kriterier och villkor vad gäller uppenbart orimliga krav och avgifter för att den registrerade ska kunna utöva sina rättigheter, kriterier och krav vad gäller information till den registrerade och rätten till tillgång, rätten att bli bortglömd och rätten till radering, profileringsbaserade åtgärder, kriterier och krav vad gäller den registeransvariges ansvar samt inbyggt uppgiftsskydd och uppgiftsskydd som standard, registerförare, kriterier och krav vad gäller dokumentering av och säkerhet vid behandlingen, kriterier och krav vad gäller konstaterandet av personuppgiftsbrott och anmälan av detta till tillsynsmyndigheten, och gällande omständigheterna när ett personuppgiftsbrott sannolikt påverkar den registrerade negativt, kriterier och villkor vad gäller behandling som kräver en konsekvensbedömning av uppgiftsskyddet, kriterier och krav när man avgör om höggradiga särskilda risker föreligger som kräver förhandssamråd, uppgiftsskyddsombudets utnämning och arbetsuppgifter,

  förklaringar om att
  uppförandekodexar
  är förenliga med denna förordning
  , kriterier och krav vad gäller certifieringsmekanismer,
  adekvat skyddsnivå som garanteras av tredjeländer eller internationella organisationer,
  kriterier och krav vad gäller överföringar som sker på grundval av bindande företagsregler, överföringsundantag,

  företagsbestämmelser,
  administrativa påföljder, behandling för hälso- och sjukvårdsändamål,
  och
  behandling vid anställningar och behandling för historiska, statistiska och vetenskapliga forskningsändamål. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå
  , i synnerhet med Europeiska dataskyddsstyrelsen
  . Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerade akter, se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. [Ändr. 91] |
| --- | --- |

(129)

I syfte att uppnå målen för denna förordning, nämligen att skydda fysiska personers grundläggande rättigheter och friheter och i synnerhet deras rätt till skydd av personuppgifter och för att säkra den fria rörligheten för personuppgifter inom unionen bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen. Delegerade akter bör framför allt antas när det gäller följande: behandlingens laglighet

  precisering av villkoren för symbolbaserade metoder för tillhandahållande av information
  , precisering av kriterier och villkor för barns samtycke, behandling av särskilda kategorier av uppgifter, precisering av kriterier och villkor vad gäller uppenbart orimliga krav och avgifter för att den registrerade ska kunna utöva sina rättigheter, kriterier och krav vad gäller information till den registrerade och rätten till tillgång, rätten att bli bortglömd och rätten till radering, profileringsbaserade åtgärder, kriterier och krav vad gäller den registeransvariges ansvar samt inbyggt uppgiftsskydd och uppgiftsskydd som standard, registerförare, kriterier och krav vad gäller dokumentering av och säkerhet vid behandlingen, kriterier och krav vad gäller konstaterandet av personuppgiftsbrott och anmälan av detta till tillsynsmyndigheten, och gällande omständigheterna när ett personuppgiftsbrott sannolikt påverkar den registrerade negativt, kriterier och villkor vad gäller behandling som kräver en konsekvensbedömning av uppgiftsskyddet, kriterier och krav när man avgör om höggradiga särskilda risker föreligger som kräver förhandssamråd, uppgiftsskyddsombudets utnämning och arbetsuppgifter,

  förklaringar om att
  uppförandekodexar
  är förenliga med denna förordning
  , kriterier och krav vad gäller certifieringsmekanismer,
  adekvat skyddsnivå som garanteras av tredjeländer eller internationella organisationer,
  kriterier och krav vad gäller överföringar som sker på grundval av bindande företagsregler, överföringsundantag,

  företagsbestämmelser,
  administrativa påföljder, behandling för hälso- och sjukvårdsändamål,
  och
  behandling vid anställningar och behandling för historiska, statistiska och vetenskapliga forskningsändamål. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå
  , i synnerhet med Europeiska dataskyddsstyrelsen
  . Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerade akter, se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. [Ändr. 91]

| (130) | För att säkra enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter för att: specificera standardformulär för
  specifika metoder för att erhålla ett kontrollerbart samtycke när det gäller
  behandling av barns personuppgifter, standardförfaranden och formulär

  standardformulär
  för
  kommunikationen med de registrerade med avseende på
  utövandet av den registrerades

  deras
  rättigheter, standardformulär för information till den registrerade, standardformulär och förfaranden för rätten till tillgång, rätten till uppgiftsportabilitet,

  inklusive för kommunikation av personuppgifterna till den registrerade,
  standardformulär avseende den registeransvariges ansvar för inbyggt uppgiftsskydd och uppgiftsskydd som standard samt dokumentering, särskilda krav på säkerhet vid behandling, standardformat och förfaranden

  dokumentation som den registeransvarige och registerföraren ska föra, standardformuläret
  för anmälan av personuppgiftsbrott till tillsynsmyndigheten och meddelanden om

  för dokumentering av
  personuppgiftsbrott till den registrerade, standarder och förfaranden för konsekvensbedömning avseende uppgiftsskydd,

  samt
  formulär och förfaranden för förhandstillstånd och förhandssamråd, tekniska standarder och mekanismer för certifiering, adekvat nivå på det skydd som lämnas av ett tredjeland eller ett territorium eller av en behandlande sektor inom detta tredjeland eller en internationell organisation, utlämnande som inte har stöd i unionslagstiftningen, ömsesidigt bistånd, gemensamma insatser och beslut enligt mekanismen för enhetlighet

  och förhandsinformation till tillsynsmyndigheten
  . Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter
   (11). Kommissionen bör därvid överväga särskilda åtgärder för mikroföretag och små och medelstora företag. [Ändr. 92] |
| --- | --- |

(130)

För att säkra enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter för att: specificera standardformulär för
  specifika metoder för att erhålla ett kontrollerbart samtycke när det gäller
  behandling av barns personuppgifter, standardförfaranden och formulär

  standardformulär
  för
  kommunikationen med de registrerade med avseende på
  utövandet av den registrerades

  deras
  rättigheter, standardformulär för information till den registrerade, standardformulär och förfaranden för rätten till tillgång, rätten till uppgiftsportabilitet,

  inklusive för kommunikation av personuppgifterna till den registrerade,
  standardformulär avseende den registeransvariges ansvar för inbyggt uppgiftsskydd och uppgiftsskydd som standard samt dokumentering, särskilda krav på säkerhet vid behandling, standardformat och förfaranden

  dokumentation som den registeransvarige och registerföraren ska föra, standardformuläret
  för anmälan av personuppgiftsbrott till tillsynsmyndigheten och meddelanden om

  för dokumentering av
  personuppgiftsbrott till den registrerade, standarder och förfaranden för konsekvensbedömning avseende uppgiftsskydd,

  samt
  formulär och förfaranden för förhandstillstånd och förhandssamråd, tekniska standarder och mekanismer för certifiering, adekvat nivå på det skydd som lämnas av ett tredjeland eller ett territorium eller av en behandlande sektor inom detta tredjeland eller en internationell organisation, utlämnande som inte har stöd i unionslagstiftningen, ömsesidigt bistånd, gemensamma insatser och beslut enligt mekanismen för enhetlighet

  och förhandsinformation till tillsynsmyndigheten
  . Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter
   (11). Kommissionen bör därvid överväga särskilda åtgärder för mikroföretag och små och medelstora företag. [Ändr. 92]

| (131) | Mot bakgrund av att nedanstående rättsakter har allmän räckvidd bör granskningsförfarandet användas vid antagande av följande: specificerande standardformulär för barns samtycke, standardförfaranden och formulär för utövandet av den registrerades rättigheter, standardformulär

  för specifika metoder för att erhålla ett kontrollerbart samtycke när det gäller behandling av barns personuppgifter, för kommunikationen med de registrerade med avseende på utövandet av deras rättigheter,
  för information till den registrerade, standardformulär och förfaranden för rätten till tillgång, rätten till uppgiftsportabilitet, standardformulär avseende den registeransvariges ansvar för inbyggt uppgiftsskydd och uppgiftsskydd som standard samt dokumentation, särskilda krav på säkerhet vid behandling, standardformat och förfaranden för anmälan av personuppgiftsbrott till tillsynsmyndigheten och meddelanden om personuppgiftsbrott till den registrerade, standarder och förfaranden för konsekvensbedömning avseende uppgiftsskydd, formulär och förfaranden för förhandstillstånd och förhandssamråd, tekniska standarder och mekanismer för certifiering, adekvat nivå på det skydd som lämnas av ett tredjeland eller ett territorium eller av en behandlande sektor inom detta tredjeland eller en internationell organisation, utlämnande som inte har stöd i unionslagstiftningen, ömsesidigt bistånd, gemensamma insatser och beslut enligt mekanismen för enhetlighet

  inklusive för kommunikation av personuppgifterna till den registrerade, avseende den dokumentation som den registeransvarige och registerföraren ska föra, för anmälan av personuppgiftsbrott till tillsynsmyndigheten och för dokumentering av personuppgiftsbrott, samt för förhandssamråd och förhandsinformation till tillsynsmyndigheten
  . [Ändr. 93] |
| --- | --- |

(131)

Mot bakgrund av att nedanstående rättsakter har allmän räckvidd bör granskningsförfarandet användas vid antagande av följande: specificerande standardformulär för barns samtycke, standardförfaranden och formulär för utövandet av den registrerades rättigheter, standardformulär

  för specifika metoder för att erhålla ett kontrollerbart samtycke när det gäller behandling av barns personuppgifter, för kommunikationen med de registrerade med avseende på utövandet av deras rättigheter,
  för information till den registrerade, standardformulär och förfaranden för rätten till tillgång, rätten till uppgiftsportabilitet, standardformulär avseende den registeransvariges ansvar för inbyggt uppgiftsskydd och uppgiftsskydd som standard samt dokumentation, särskilda krav på säkerhet vid behandling, standardformat och förfaranden för anmälan av personuppgiftsbrott till tillsynsmyndigheten och meddelanden om personuppgiftsbrott till den registrerade, standarder och förfaranden för konsekvensbedömning avseende uppgiftsskydd, formulär och förfaranden för förhandstillstånd och förhandssamråd, tekniska standarder och mekanismer för certifiering, adekvat nivå på det skydd som lämnas av ett tredjeland eller ett territorium eller av en behandlande sektor inom detta tredjeland eller en internationell organisation, utlämnande som inte har stöd i unionslagstiftningen, ömsesidigt bistånd, gemensamma insatser och beslut enligt mekanismen för enhetlighet

  inklusive för kommunikation av personuppgifterna till den registrerade, avseende den dokumentation som den registeransvarige och registerföraren ska föra, för anmälan av personuppgiftsbrott till tillsynsmyndigheten och för dokumentering av personuppgiftsbrott, samt för förhandssamråd och förhandsinformation till tillsynsmyndigheten
  . [Ändr. 93]

| (132) | Kommissionen bör när tvingande skäl till skyndsamhet föreligger i vederbörligen motiverade fall anta omedelbart tillämpliga genomförandeakter avseende ett tredjeland, ett territorium eller en behandlande sektor i ett tredjeland eller en internationell organisation vars skyddsnivå inte är adekvat och som avser frågor som tillsynsmyndigheterna tar upp genom mekanismen för enhetlighet.
  [Ändr. 94] |
| --- | --- |

(132)

Kommissionen bör när tvingande skäl till skyndsamhet föreligger i vederbörligen motiverade fall anta omedelbart tillämpliga genomförandeakter avseende ett tredjeland, ett territorium eller en behandlande sektor i ett tredjeland eller en internationell organisation vars skyddsnivå inte är adekvat och som avser frågor som tillsynsmyndigheterna tar upp genom mekanismen för enhetlighet.
  [Ändr. 94]

| (133) | Eftersom målen för denna förordning, nämligen att säkerställa en likvärdig nivå på skyddet av enskilda och de fria flödena av uppgifter inom hela unionen, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av åtgärdens omfattning eller verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EUF-fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(133)

Eftersom målen för denna förordning, nämligen att säkerställa en likvärdig nivå på skyddet av enskilda och de fria flödena av uppgifter inom hela unionen, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av åtgärdens omfattning eller verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EUF-fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (134) | Direktiv 95/46/EG ska därför

  bör
  ersättas med denna förordning. Kommissionens beslut som antagits och tillsynsmyndigheternas tillstånd på grundval av direktiv 95/46/EC bör dock fortsatt vara giltiga.
  Kommissionens beslut och tillsynsmyndigheternas tillstånd avseende överföringar av personuppgifter till tredjeländer enligt artikel 41.8 bör fortsatt vara i kraft under en övergångsperiod av fem år efter denna förordnings ikraftträdande såvida inte förordningen ändras, ersätts eller upphävs av kommissionen före utgången av nämnda period. [Ändr. 95] |
| --- | --- |

(134)

Direktiv 95/46/EG ska därför

  bör
  ersättas med denna förordning. Kommissionens beslut som antagits och tillsynsmyndigheternas tillstånd på grundval av direktiv 95/46/EC bör dock fortsatt vara giltiga.
  Kommissionens beslut och tillsynsmyndigheternas tillstånd avseende överföringar av personuppgifter till tredjeländer enligt artikel 41.8 bör fortsatt vara i kraft under en övergångsperiod av fem år efter denna förordnings ikraftträdande såvida inte förordningen ändras, ersätts eller upphävs av kommissionen före utgången av nämnda period. [Ändr. 95]

| (135) | Denna förordning bör vara tillämplig på alla frågor som gäller skyddet av grundläggande rättigheter och friheter i förhållande till behandlingen av personuppgifter, som inte omfattas av särskilda skyldigheter med samma mål som anges i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG (12), däribland den registeransvariges skyldigheter och de enskildas rättigheter. För att klargöra förhållandet mellan denna förordning och direktiv 2002/58/EG bör sistnämnda direktiv därför ändras. |
| --- | --- |

(135)

Denna förordning bör vara tillämplig på alla frågor som gäller skyddet av grundläggande rättigheter och friheter i förhållande till behandlingen av personuppgifter, som inte omfattas av särskilda skyldigheter med samma mål som anges i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG (12), däribland den registeransvariges skyldigheter och de enskildas rättigheter. För att klargöra förhållandet mellan denna förordning och direktiv 2002/58/EG bör sistnämnda direktiv därför ändras.

| (136) | När det gäller Island och Norge utgör denna förordning, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket i den utsträckning som den är tillämplig på behandling av personuppgifter som sköts av myndigheter som deltar i genomförandet av detta regelverk (13). |
| --- | --- |

(136)

När det gäller Island och Norge utgör denna förordning, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket i den utsträckning som den är tillämplig på behandling av personuppgifter som sköts av myndigheter som deltar i genomförandet av detta regelverk (13).

| (137) | När det gäller Schweiz utgör denna förordning, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket i den utsträckning som den är tillämplig på behandling av personuppgifter som sköts av myndigheter som deltar i genomförandet av detta regelverk (14). |
| --- | --- |

(137)

När det gäller Schweiz utgör denna förordning, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket i den utsträckning som den är tillämplig på behandling av personuppgifter som sköts av myndigheter som deltar i genomförandet av detta regelverk (14).

| (138) | När det gäller Liechtenstein utgör denna förordning, i enlighet med protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket i den utsträckning som den är tillämplig på behandling av personuppgifter som sköts av myndigheter som deltar i genomförandet av detta regelverk (15). |
| --- | --- |

(138)

När det gäller Liechtenstein utgör denna förordning, i enlighet med protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket i den utsträckning som den är tillämplig på behandling av personuppgifter som sköts av myndigheter som deltar i genomförandet av detta regelverk (15).

| (139) | Med hänsyn till att rätten till skydd av personuppgifter, såsom EU-domstolen har påpekat, inte är någon absolut rättighet, utan måste förstås utifrån sin funktion i samhället och balanseras i enlighet med proportionalitetsprincipen med andra grundläggande rättigheter, respekterar denna förordning alla grundläggande rättigheter och iakttar de principer som erkänns i stadgan, främst rätten till skydd för privat- och familjeliv, bostad och kommunikationer, rätten till skydd av personuppgifter, tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet, yttrande- och informationsfrihet, näringsfrihet, rätten till effektivt rättsmedel och opartisk domstol samt kulturell, religiös och språklig mångfald. |
| --- | --- |

(139)

Med hänsyn till att rätten till skydd av personuppgifter, såsom EU-domstolen har påpekat, inte är någon absolut rättighet, utan måste förstås utifrån sin funktion i samhället och balanseras i enlighet med proportionalitetsprincipen med andra grundläggande rättigheter, respekterar denna förordning alla grundläggande rättigheter och iakttar de principer som erkänns i stadgan, främst rätten till skydd för privat- och familjeliv, bostad och kommunikationer, rätten till skydd av personuppgifter, tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet, yttrande- och informationsfrihet, näringsfrihet, rätten till effektivt rättsmedel och opartisk domstol samt kulturell, religiös och språklig mångfald.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Syfte och mål

1.   I denna förordning fastställs bestämmelser om skydd för enskilda personer med avseende på behandlingen av personuppgifter och om den fria rörligheten för personuppgifter.

2.   Förordningen skyddar fysiska personers grundläggande fri- och rättigheter, särskilt deras rätt till skydd av personuppgifter.

3.   Den fria rörligheten för personuppgifter inom unionen får varken begränsas eller förbjudas av skäl som rör skyddet för enskilda personer med avseende på behandlingen av personuppgifter.

Artikel 2

Materiellt tillämpningsområde

1.   Denna förordning ska tillämpas på sådan behandling av personuppgifter som helt eller delvis företas på automatisk väg
  , oavsett behandlingsmetod,
  samt på annan behandling än automatisk av personuppgifter som ingår i eller kommer att ingå i ett register.

2.   Förordningen ska inte tillämpas på behandling av personuppgifter

| a) | som utgör ett led i en verksamhet som inte omfattas av unionslagstiftningen, särskilt avseende nationell säkerhet, |
| --- | --- |

a)

som utgör ett led i en verksamhet som inte omfattas av unionslagstiftningen, särskilt avseende nationell säkerhet,

| b) | som utförs av unionens institutioner, organ och byråer, |
| --- | --- |

b)

som utförs av unionens institutioner, organ och byråer,

| c) | som medlemsstaterna utför när de bedriver verksamhet som omfattas av
  avdelning V
  kapitel 2 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

c)

som medlemsstaterna utför när de bedriver verksamhet som omfattas av
  avdelning V
  kapitel 2 i fördraget om Europeiska unionen,

| d) | som en fysisk person utför utan vinstintresse som ett led i verksamhet av rent privat natur eller som har samband med hans eller hennes hushåll
  ; denna befrielse ska även tillämpas på offentliggörande av personuppgifter om det rimligen kan förväntas att bara ett begränsat antal personer kommer att ha tillgång till dem
  , |
| --- | --- |

d)

som en fysisk person utför utan vinstintresse som ett led i verksamhet av rent privat natur eller som har samband med hans eller hennes hushåll
  ; denna befrielse ska även tillämpas på offentliggörande av personuppgifter om det rimligen kan förväntas att bara ett begränsat antal personer kommer att ha tillgång till dem
  ,

| e) | som behöriga
  offentliga
  myndigheter utför i syfte att förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder. |
| --- | --- |

e)

som behöriga
  offentliga
  myndigheter utför i syfte att förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder.

3.   Förordningen ska inte påverka tillämpningen av direktiv 2000/31/EG, särskilt bestämmelserna om tjänstelevererande mellanhänders ansvar i artiklarna 12–15 i det direktivet. [Ändr. 96]

Artikel 3

Territoriellt tillämpningsområde

1.   Denna förordning ska tillämpas på behandlingen av personuppgifter inom ramen för den verksamhet som bedrivs av en registeransvarig eller registerförare som är etablerad i unionen
  , oavsett om behandlingen utförs i unionen eller inte
  .

2.   Förordningen ska tillämpas på behandling av personuppgifter som avser registrerade som är bosatta i unionen och som utförs av en registeransvarig
  eller en registerförare
  som inte är etablerad i unionen, om behandlingen har anknytning till

| a) | utbjudande av varor eller tjänster till sådana registrerade i unionen
  , oavsett om det krävs en betalning av den registrerade eller ej
  , eller |
| --- | --- |

a)

utbjudande av varor eller tjänster till sådana registrerade i unionen
  , oavsett om det krävs en betalning av den registrerade eller ej
  , eller

| b) | övervakning av deras beteende

  sådana registrerade
  . |
| --- | --- |

b)

övervakning av deras beteende

  sådana registrerade
  .

3.   Förordningen ska tillämpas på behandling av personuppgifter som utförs av en registeransvarig som inte är etablerad i unionen, men på en plats där den nationella lagstiftningen i en medlemsstat gäller på grund av folkrätten. [Ändr. 97]

Artikel 4

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

| (1) | den registrerade

  : en fysisk person som är direkt eller indirekt identifierad eller identifierbar, med medel som rimligen kan komma att användas av den registeransvarige eller av någon annan fysisk eller juridisk person, framför allt med hänvisning till ett identifikationsnummer, en lokaliseringsuppgift eller nätidentifierare, eller till en eller fler faktorer som är specifika för personens fysiska, fysiologiska, genetiska, psykiska, ekonomiska, kulturella eller sociala identitet. |
| --- | --- |

(1)

den registrerade

  : en fysisk person som är direkt eller indirekt identifierad eller identifierbar, med medel som rimligen kan komma att användas av den registeransvarige eller av någon annan fysisk eller juridisk person, framför allt med hänvisning till ett identifikationsnummer, en lokaliseringsuppgift eller nätidentifierare, eller till en eller fler faktorer som är specifika för personens fysiska, fysiologiska, genetiska, psykiska, ekonomiska, kulturella eller sociala identitet.

| (2) | personuppgifter: varje upplysning som avser
  en identifierad eller identifierbar fysisk person (
  den registrerade
  ); en identifierbar person är en person som kan identifieras, direkt eller indirekt, framför allt genom hänvisning till en identifierare som ett namn, ett identifikationsnummer, en lokaliseringsuppgift, en unik identifierare eller till en eller flera faktorer som är specifika för personens fysiska, fysiologiska, genetiska, psykiska, ekonomiska, kulturella eller sociala identitet eller könsidentitet. |
| --- | --- |

(2)

personuppgifter: varje upplysning som avser
  en identifierad eller identifierbar fysisk person (
  den registrerade
  ); en identifierbar person är en person som kan identifieras, direkt eller indirekt, framför allt genom hänvisning till en identifierare som ett namn, ett identifikationsnummer, en lokaliseringsuppgift, en unik identifierare eller till en eller flera faktorer som är specifika för personens fysiska, fysiologiska, genetiska, psykiska, ekonomiska, kulturella eller sociala identitet eller könsidentitet.

| (2a) | pseudonymiserade uppgifter: personuppgifter som inte kan hänföras till en specifik registrerad utan att kompletterande uppgifter används, så länge dessa hålls separata och är underkastade tekniska och organisatoriska åtgärder för att garantera att inget sådant hänförande är möjligt. |
| --- | --- |

(2a)

pseudonymiserade uppgifter: personuppgifter som inte kan hänföras till en specifik registrerad utan att kompletterande uppgifter används, så länge dessa hålls separata och är underkastade tekniska och organisatoriska åtgärder för att garantera att inget sådant hänförande är möjligt.

| (2b) | krypterade uppgifter: personuppgifter som via tekniska skyddsåtgärder har gjorts oläsbara för alla personer som inte är behöriga att få tillgång till dem. |
| --- | --- |

(2b)

krypterade uppgifter: personuppgifter som via tekniska skyddsåtgärder har gjorts oläsbara för alla personer som inte är behöriga att få tillgång till dem.

| (3) | behandling: varje åtgärd eller kombination av åtgärder beträffande personuppgifter eller uppsättningar av personuppgifter, oberoende av om de utförs automatiserat eller ej, såsom insamling, registrering, organisering, strukturering, lagring, bearbetning eller ändring, framtagning, läsning, användning, utlämning genom överföring, spridning eller tillhandahållande på annat sätt, justering eller sammanförande, radering eller förstöring. |
| --- | --- |

(3)

behandling: varje åtgärd eller kombination av åtgärder beträffande personuppgifter eller uppsättningar av personuppgifter, oberoende av om de utförs automatiserat eller ej, såsom insamling, registrering, organisering, strukturering, lagring, bearbetning eller ändring, framtagning, läsning, användning, utlämning genom överföring, spridning eller tillhandahållande på annat sätt, justering eller sammanförande, radering eller förstöring.

| (3a) | profilering: varje form av automatisk behandling av personuppgifter som syftar till att utvärdera vissa personliga egenskaper hos en fysisk person eller att analysera eller förutsäga i synnerhet vederbörandes arbetsprestationer, ekonomiska situation, vistelseort, hälsa, personliga preferenser, pålitlighet eller beteende. |
| --- | --- |

(3a)

profilering: varje form av automatisk behandling av personuppgifter som syftar till att utvärdera vissa personliga egenskaper hos en fysisk person eller att analysera eller förutsäga i synnerhet vederbörandes arbetsprestationer, ekonomiska situation, vistelseort, hälsa, personliga preferenser, pålitlighet eller beteende.

| (4) | register: varje strukturerad samling av personuppgifter som är tillgänglig enligt särskilda kriterier, oavsett om samlingen är centraliserad, decentraliserad eller spridd på grundval av funktionella eller geografiska förhållanden. |
| --- | --- |

(4)

register: varje strukturerad samling av personuppgifter som är tillgänglig enligt särskilda kriterier, oavsett om samlingen är centraliserad, decentraliserad eller spridd på grundval av funktionella eller geografiska förhållanden.

| (5) | registeransvarig: en fysisk eller juridisk person, myndighet, institution eller annat organ som ensamt eller tillsammans med andra bestämmer ändamålen, villkoren och medlen för behandlingen av personuppgifter; om ändamålen, villkoren och medlen för behandlingen bestäms av unionslagstiftningen eller medlemsstaternas lagstiftning kan den registeransvarige eller de särskilda kriterierna för hur denne ska utses anges i unionslagstiftningen eller i medlemsstaternas lagstiftning. |
| --- | --- |

(5)

registeransvarig: en fysisk eller juridisk person, myndighet, institution eller annat organ som ensamt eller tillsammans med andra bestämmer ändamålen, villkoren och medlen för behandlingen av personuppgifter; om ändamålen, villkoren och medlen för behandlingen bestäms av unionslagstiftningen eller medlemsstaternas lagstiftning kan den registeransvarige eller de särskilda kriterierna för hur denne ska utses anges i unionslagstiftningen eller i medlemsstaternas lagstiftning.

| (6) | registerförare: en fysisk eller juridisk person, myndighet, institution eller annat organ som behandlar personuppgifter för den registeransvariges räkning. |
| --- | --- |

(6)

registerförare: en fysisk eller juridisk person, myndighet, institution eller annat organ som behandlar personuppgifter för den registeransvariges räkning.

| (7) | mottagare: en fysisk eller juridisk person, myndighet, institution eller annat organ till vilket uppgifterna utlämnas. |
| --- | --- |

(7)

mottagare: en fysisk eller juridisk person, myndighet, institution eller annat organ till vilket uppgifterna utlämnas.

| (7a) | tredje part: en fysisk eller juridisk person, myndighet, institution eller annat organ som inte är den registrerade, den registeransvarige, registerföraren eller de personer som under den registeransvariges eller registerförarens direkta ansvar är behöriga att behandla uppgifterna. |
| --- | --- |

(7a)

tredje part: en fysisk eller juridisk person, myndighet, institution eller annat organ som inte är den registrerade, den registeransvarige, registerföraren eller de personer som under den registeransvariges eller registerförarens direkta ansvar är behöriga att behandla uppgifterna.

| (8) | den registrerades samtycke: varje slag av frivillig, specifik, informerad och uttrycklig viljeyttring, genom vilken den registrerade, antingen genom ett uttalande eller en entydig affirmativ handling godtar behandling av personuppgifter som rör honom eller henne. |
| --- | --- |

(8)

den registrerades samtycke: varje slag av frivillig, specifik, informerad och uttrycklig viljeyttring, genom vilken den registrerade, antingen genom ett uttalande eller en entydig affirmativ handling godtar behandling av personuppgifter som rör honom eller henne.

| (9) | personuppgiftsbrott: ett säkerhetsbrott som leder till förstöring, förlust eller ändringar genom olyckshändelse eller otillåtna handlingar eller till obehörigt röjande av eller obehörig åtkomst till de personuppgifter som överförts, lagrats eller på annat sätt behandlats. |
| --- | --- |

(9)

personuppgiftsbrott: ett säkerhetsbrott som leder till förstöring, förlust eller ändringar genom olyckshändelse eller otillåtna handlingar eller till obehörigt röjande av eller obehörig åtkomst till de personuppgifter som överförts, lagrats eller på annat sätt behandlats.

| (10) | genetiska uppgifter: alla uppgifter, oavsett typ,

  personuppgifter
  som rör sådana

  genetiska
  kännetecken för en enskild person som är nedärvda eller har erhållits under tidig prenatal utveckling

  och som framgår av en analys av ett biologiskt prov från personen i fråga, framför allt kromosom-, DNA- och RNA-analys eller alla andra former av analyser som gör det möjligt att inhämta motsvarande information
  . |
| --- | --- |

(10)

genetiska uppgifter: alla uppgifter, oavsett typ,

  personuppgifter
  som rör sådana

  genetiska
  kännetecken för en enskild person som är nedärvda eller har erhållits under tidig prenatal utveckling

  och som framgår av en analys av ett biologiskt prov från personen i fråga, framför allt kromosom-, DNA- och RNA-analys eller alla andra former av analyser som gör det möjligt att inhämta motsvarande information
  .

| (11) | biometriska uppgifter: alla uppgifter

  personuppgifter
  som rör en enskild persons fysiska, fysiologiska eller beteendemässiga kännetecken och som gör det möjligt att identifiera vederbörande individuellt, såsom ansiktsbilder eller fingeravtrycksuppgifter. |
| --- | --- |

(11)

biometriska uppgifter: alla uppgifter

  personuppgifter
  som rör en enskild persons fysiska, fysiologiska eller beteendemässiga kännetecken och som gör det möjligt att identifiera vederbörande individuellt, såsom ansiktsbilder eller fingeravtrycksuppgifter.

| (12) | uppgifter om hälsa: alla uppgifter

  personuppgifter
  som rör en enskild persons fysiska eller psykiska hälsa eller de hälso- och sjukvårdstjänster som tillhandahållits personen. |
| --- | --- |

(12)

uppgifter om hälsa: alla uppgifter

  personuppgifter
  som rör en enskild persons fysiska eller psykiska hälsa eller de hälso- och sjukvårdstjänster som tillhandahållits personen.

| (13) | huvudsakligt verksamhetsställe: när det gäller den registeransvarige, den plats i unionen
  , oavsett om det rör sig om en registeransvarig eller en registerförare,
  där denne är

  företaget eller företagsgruppen är
  etablerad, där de huvudsakliga besluten om syftena, villkoren och medlen för behandlingen av personuppgifter fattas; om inga beslut om syftena, villkoren och metoderna för behandlingen av personuppgifter fattas i unionen är det huvudsakliga verksamhetsstället den plats där den huvudsakliga behandlingen inom ramen för den verksamhet som bedrivs vid en registeransvarigs verksamhetsställe i unionen äger rum. När det gäller registerföraren avses med huvudsakligt verksamhetsställe den plats i unionen där vederbörande har sin centrala förvaltning.
  Bland annat följande objektiva kriterier får beaktas: platsen för den registeransvariges eller registerförarens huvudkontor, platsen för den enhet inom en företagsgrupp som med avseende på ledningsfunktioner och förvaltningsansvar är bäst lämpad att ha hand om och verkställa bestämmelserna i denna förordning samt den plats där den verkliga ledningsverksamhet bedrivs som genom stabila strukturer är avgörande för uppgiftsbehandlingen. |
| --- | --- |

(13)

huvudsakligt verksamhetsställe: när det gäller den registeransvarige, den plats i unionen
  , oavsett om det rör sig om en registeransvarig eller en registerförare,
  där denne är

  företaget eller företagsgruppen är
  etablerad, där de huvudsakliga besluten om syftena, villkoren och medlen för behandlingen av personuppgifter fattas; om inga beslut om syftena, villkoren och metoderna för behandlingen av personuppgifter fattas i unionen är det huvudsakliga verksamhetsstället den plats där den huvudsakliga behandlingen inom ramen för den verksamhet som bedrivs vid en registeransvarigs verksamhetsställe i unionen äger rum. När det gäller registerföraren avses med huvudsakligt verksamhetsställe den plats i unionen där vederbörande har sin centrala förvaltning.
  Bland annat följande objektiva kriterier får beaktas: platsen för den registeransvariges eller registerförarens huvudkontor, platsen för den enhet inom en företagsgrupp som med avseende på ledningsfunktioner och förvaltningsansvar är bäst lämpad att ha hand om och verkställa bestämmelserna i denna förordning samt den plats där den verkliga ledningsverksamhet bedrivs som genom stabila strukturer är avgörande för uppgiftsbehandlingen.

| (14) | företrädare: en i unionen etablerad fysisk eller juridisk person som den registeransvarige uttryckligen utsett och som tillsynsmyndigheter och instanser inom unionen kan vända sig till
  företrädare

  i stället för till den registeransvarige i frågor som gäller den registeransvariges skyldigheter enligt denna förordning. |
| --- | --- |

(14)

företrädare: en i unionen etablerad fysisk eller juridisk person som den registeransvarige uttryckligen utsett och som tillsynsmyndigheter och instanser inom unionen kan vända sig till
  företrädare

  i stället för till den registeransvarige i frågor som gäller den registeransvariges skyldigheter enligt denna förordning.

| (15) | företag: en enhet som bedriver ekonomisk verksamhet, oavsett dess juridiska form, vilket således särskilt inbegriper fysiska och juridiska personer, partnerskap eller föreningar som regelbundet bedriver ekonomisk verksamhet. |
| --- | --- |

(15)

företag: en enhet som bedriver ekonomisk verksamhet, oavsett dess juridiska form, vilket således särskilt inbegriper fysiska och juridiska personer, partnerskap eller föreningar som regelbundet bedriver ekonomisk verksamhet.

| (16) | företagsgrupp: ett kontrollerande företag och dess kontrollerade företag. |
| --- | --- |

(16)

företagsgrupp: ett kontrollerande företag och dess kontrollerade företag.

| (17) | bindande företagsbestämmelser: strategier för skydd av personuppgifter som en registeransvarig eller registerförare som är etablerad på en medlemsstats territorium använder sig av vid överföringar eller en uppsättning av överföringar av personuppgifter till en registeransvarig eller registerförare i en eller flera tredjeländer inom en företagsgrupp. |
| --- | --- |

(17)

bindande företagsbestämmelser: strategier för skydd av personuppgifter som en registeransvarig eller registerförare som är etablerad på en medlemsstats territorium använder sig av vid överföringar eller en uppsättning av överföringar av personuppgifter till en registeransvarig eller registerförare i en eller flera tredjeländer inom en företagsgrupp.

| (18) | barn: alla personer som är yngre än arton år. |
| --- | --- |

(18)

barn: alla personer som är yngre än arton år.

| (19) | tillsynsmyndighet: en myndighet som är etablerad av en medlemsstat i enlighet med artikel 46. [Ändr. 98] |
| --- | --- |

(19)

tillsynsmyndighet: en myndighet som är etablerad av en medlemsstat i enlighet med artikel 46. [Ändr. 98]

KAPITEL II

PRINCIPER

Artikel 5

Principer om behandling av personuppgifter

Vid behandling av personuppgifter ska följande gälla:

| a) | Uppgifterna ska behandlas på ett lagligt, korrekt och öppet sätt i förhållande till den registrerade
  (laglighet, korrekthet och öppenhet)
  . |
| --- | --- |

a)

Uppgifterna ska behandlas på ett lagligt, korrekt och öppet sätt i förhållande till den registrerade
  (laglighet, korrekthet och öppenhet)
  .

| b) | De ska samlas in för särskilda, uttryckligt angivna och berättigade ändamål och inte senare behandlas på ett sätt som är oförenligt med dessa ändamål
  (ändamålsbegränsning)
  . |
| --- | --- |

b)

De ska samlas in för särskilda, uttryckligt angivna och berättigade ändamål och inte senare behandlas på ett sätt som är oförenligt med dessa ändamål
  (ändamålsbegränsning)
  .

| c) | De ska vara adekvata, relevanta och begränsade till ett strikt minimum när det gäller de syften för vilka de behandlas; de ska bara behandlas om, och så länge som, syftena inte kan uppnås genom att man behandlar information som inte rör personuppgifter
  (uppgiftsminimering)
  . |
| --- | --- |

c)

De ska vara adekvata, relevanta och begränsade till ett strikt minimum när det gäller de syften för vilka de behandlas; de ska bara behandlas om, och så länge som, syftena inte kan uppnås genom att man behandlar information som inte rör personuppgifter
  (uppgiftsminimering)
  .

| d) | De ska vara riktiga och
  när så är nödvändigt
  aktuella; alla rimliga åtgärder måste vidtas för att säkerställa att personuppgifter som är felaktiga

  oriktiga
  i förhållande till de ändamål för vilka de behandlas raderas eller rättas utan dröjsmål
  (riktighet)
  . |
| --- | --- |

d)

De ska vara riktiga och
  när så är nödvändigt
  aktuella; alla rimliga åtgärder måste vidtas för att säkerställa att personuppgifter som är felaktiga

  oriktiga
  i förhållande till de ändamål för vilka de behandlas raderas eller rättas utan dröjsmål
  (riktighet)
  .

| e) | De ska förvaras i en form som förhindrar
  direkt eller indirekt
  identifiering av den registrerade under en längre tid än vad som är nödvändigt för de ändamål för vilka personuppgifterna behandlas; personuppgifter får lagras under längre perioder i den mån som uppgifterna endast behandlas för historiska, statistiska eller vetenskapliga forskningsändamål
  eller för arkivändamål
  i enlighet med bestämmelserna och villkoren i artikel 83
  och 83a
  och om en periodisk översyn genomförs för att bedöma behovet av fortsatt lagring
  och lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder införs för att se till att uppgifterna görs tillgängliga endast för dessa ändamål (lagringsminimering)
  . |
| --- | --- |

e)

De ska förvaras i en form som förhindrar
  direkt eller indirekt
  identifiering av den registrerade under en längre tid än vad som är nödvändigt för de ändamål för vilka personuppgifterna behandlas; personuppgifter får lagras under längre perioder i den mån som uppgifterna endast behandlas för historiska, statistiska eller vetenskapliga forskningsändamål
  eller för arkivändamål
  i enlighet med bestämmelserna och villkoren i artikel 83
  och 83a
  och om en periodisk översyn genomförs för att bedöma behovet av fortsatt lagring
  och lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder införs för att se till att uppgifterna görs tillgängliga endast för dessa ändamål (lagringsminimering)
  .

| ea) | De ska behandlas på ett sätt som ger de registrerade möjlighet att effektivt utöva sina rättigheter (effektivitet). |
| --- | --- |

ea)

De ska behandlas på ett sätt som ger de registrerade möjlighet att effektivt utöva sina rättigheter (effektivitet).

| eb) | De ska behandlas på ett sätt som medför ett skydd mot obehörig eller otillåten behandling och mot förlust, förstöring eller skada genom olyckshändelse med hjälp av lämpliga tekniska eller organisatoriska åtgärder (integritet). |
| --- | --- |

eb)

De ska behandlas på ett sätt som medför ett skydd mot obehörig eller otillåten behandling och mot förlust, förstöring eller skada genom olyckshändelse med hjälp av lämpliga tekniska eller organisatoriska åtgärder (integritet).

| f) | Den registeransvarige ska ansvara för behandlingen av personuppgifterna, och ska se till och
  kunna
  visa att bestämmelserna i denna förordning efterlevs vid varje behandling

  (ansvarsskyldighet)
  . [Ändr. 99] |
| --- | --- |

f)

Den registeransvarige ska ansvara för behandlingen av personuppgifterna, och ska se till och
  kunna
  visa att bestämmelserna i denna förordning efterlevs vid varje behandling

  (ansvarsskyldighet)
  . [Ändr. 99]

Artikel 6

När personuppgifter får behandlas

1.   Personuppgifter får behandlas endast om och i den mån som åtminstone ett av följande villkor är uppfyllda:

| a) | Den registrerade har lämnat sitt samtycke till att vederbörandes personuppgifter behandlas för ett eller flera specifika ändamål. |
| --- | --- |

a)

Den registrerade har lämnat sitt samtycke till att vederbörandes personuppgifter behandlas för ett eller flera specifika ändamål.

| b) | Behandlingen är nödvändig för att fullgöra ett avtal i vilket den registrerade är part eller för att vidta åtgärder på begäran av den registrerade innan ett sådant avtal ingås. |
| --- | --- |

b)

Behandlingen är nödvändig för att fullgöra ett avtal i vilket den registrerade är part eller för att vidta åtgärder på begäran av den registrerade innan ett sådant avtal ingås.

| c) | Behandlingen är nödvändig för att fullgöra en rättslig förpliktelse som åvilar den registeransvarige. |
| --- | --- |

c)

Behandlingen är nödvändig för att fullgöra en rättslig förpliktelse som åvilar den registeransvarige.

| d) | Behandlingen är nödvändig för att skydda intressen som är av grundläggande betydelse för den registrerade, |
| --- | --- |

d)

Behandlingen är nödvändig för att skydda intressen som är av grundläggande betydelse för den registrerade,

| e) | Behandlingen är nödvändig för att utföra en arbetsuppgift av allmänt intresse eller som är ett led i myndighetsutövning som utförs av den registeransvarige. |
| --- | --- |

e)

Behandlingen är nödvändig för att utföra en arbetsuppgift av allmänt intresse eller som är ett led i myndighetsutövning som utförs av den registeransvarige.

| f) | Behandlingen är nödvändig för ändamål som rör den registeransvariges berättigade intressen
  eller, i fall av utlämnande, de berättigade intressena för den tredje part till vilken uppgifterna lämnats ut och som uppfyller den registrerades rimliga förväntningar baserat på dennes förhållande till den registeransvarige
  , utom när sådana intressen uppvägs av den registrerades intressen eller dennes grundläggande fri- och rättigheter som kräver skydd av personuppgifter, särskilt när den registrerade är ett barn. Detta ska inte gälla för behandling som utförs av myndigheter i deras myndighetsutövning. |
| --- | --- |

f)

Behandlingen är nödvändig för ändamål som rör den registeransvariges berättigade intressen
  eller, i fall av utlämnande, de berättigade intressena för den tredje part till vilken uppgifterna lämnats ut och som uppfyller den registrerades rimliga förväntningar baserat på dennes förhållande till den registeransvarige
  , utom när sådana intressen uppvägs av den registrerades intressen eller dennes grundläggande fri- och rättigheter som kräver skydd av personuppgifter, särskilt när den registrerade är ett barn. Detta ska inte gälla för behandling som utförs av myndigheter i deras myndighetsutövning.

2.   Personuppgifter ska få behandlas om detta är nödvändigt för historiska, statistiska eller vetenskapliga forskningsändamål med förbehåll för de villkor och skyddsåtgärder som avses i artikel 83.

3.   Den grund för behandlingen som avses i punkt 1 c och e ska föreskrivas i

| a) | unionslagstiftningen, eller |
| --- | --- |

a)

unionslagstiftningen, eller

| b) | lagstiftningen i den medlemsstat vars lagstiftning den registeransvarige lyder under. |
| --- | --- |

b)

lagstiftningen i den medlemsstat vars lagstiftning den registeransvarige lyder under.

Lagstiftningen i medlemsstaten måste uppfylla ett mål av allmänt intresse eller vara nödvändig för att skydda andras fri- och rättigheter, respektera det väsentliga innehållet i rätten till skydd av personuppgifter och vara proportionell mot det legitima mål som eftersträvas.
  Inom ramen för bestämmelserna i denna förordning får lagstiftningen i medlemsstaten reglera detaljer som rör behandlingens laglighet, särskilt med avseende på registeransvariga, behandlingsändamål och ändamålsbegränsning, uppgifternas karaktär och de registrerade, behandlingsmetoder och behandlingsförfaranden, mottagare samt lagringstid.

4.   När ändamålet med ytterligare behandling inte är förenligt med det ändamål för vilket personuppgifterna har samlats in, måste behandlingen ha en rättslig grund i minst en av de grunder som anges i punkt 1 a–e. Detta ska särskilt gälla eventuella ändringar av förutsättningarna och de allmänna villkoren för ett avtal.

5.   Kommissionen ska ha befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 86 i syfte att närmare precisera de villkor som avses i punkt 1 f för olika sektorer och situationer vid behandlingen av personuppgifter, bland annat när det gäller behandlingen av personuppgifter som rör barn.
  [Ändr. 100]

Artikel 7

Villkor för samtycke

1.   
  Om behandlingen grundar sig på samtycke ska
  den registeransvarige ska bära bevisbördan när det gäller den registrerades samtycke till behandlingen av hans eller hennes personuppgifter för bestämda ändamål.

2.   Om den registrerades samtycke ska lämnas inom ramen för en skriftlig deklaration som också rör en annan fråga, måste kravet att lämna samtycke läggas fram i en sådan form att det kan särskiljas
  klart och tydligt
  från denna andra fråga.
  Bestämmelser om den registrerades samtycke som till viss del strider mot bestämmelserna i denna förordning ska betraktas som helt ogiltiga.

3.   
  Utan hinder av andra rättsliga grunder för behandling ska
  de registrerade ska ha rätt att när som helst återkalla sitt samtycke. Återkallandet av samtycket ska inte påverka lagligheten hos behandling som grundar sig på samtycke, innan detta återkallas.
  Det ska vara lika lätt att återkalla sitt samtycke som att ge det. Den registrerade ska informeras av den registeransvarige om återkallande av samtycke kan leda till att de tillhandahållna tjänsterna eller förhållandet till den registeransvarige avslutas.

4.   Samtycke ska inte utgöra en rättslig grund för

  vara bundet till ändamålet och förlora sin giltighet om ändamålet inte längre föreligger eller så snart
  behandlingen, om det föreligger en betydande obalans mellan den registrerades och den registeransvariges ställning

  av personuppgifter inte längre är nödvändig för det ändamål för vilket de ursprungligen samlades in. Verkställandet av ett avtal eller tillhandahållandet av en tjänst får inte villkoras med samtycke till behandling av uppgifter som inte är nödvändig för verkställandet av avtalet eller tillhandahållandet av tjänsten i enlighet med artikel 6.1 b
  . [Ändr. 101]

Artikel 8

Behandling av barns personuppgifter

1.   Vid tillämpningen av denna förordning och när det gäller erbjudande av informationssamhällets

  varor eller
  tjänster direkt till ett barn, ska det endast vara tillåtet att behandla personuppgifter som rör ett barn som är under 13 år om och i den mån som samtycket ges eller godkänns av barnets förälder eller förmyndare

  vårdnadshavare
  . Den registeransvarige ska göra rimliga ansträngningar för att erhålla ett kontrollerbart

  kontrollera detta
  samtycke, med hänsyn tagen till tillgänglig teknik
  och utan att det ger upphov till annars onödig behandling av personuppgifter
  .

1a.
     
  Information som tillhandahålls barn, föräldrar och vårdnadshavare för samtyckesändamål, även avseende den registeransvariges insamling och användning av personuppgifter, bör vara klar och tydlig och språkligt anpassad till de avsedda mottagarna.

2.   Punkt 1 ska inte påverka den allmänna avtalsrätten i medlemsstaterna, såsom bestämmelser om giltigheten hos eller upprättandet eller effekten av ett avtal som gäller ett barn.

3.   Kommissionen

  Europeiska dataskyddsstyrelsen
  ska ha befogenhet

  anförtros uppgiften
  att anta delegerade akter enligt artikel 86 i syfte att närmare precisera kriterierna och kraven

  utfärda riktlinjer, rekommendationer och bästa praxis
  för metoderna för att erhålla ett sådant kontrollerbart

  kontrollera det
  samtycke enligt

  som avses i
  punkt 1
  , i överensstämmelse med artikel 66
  . Kommissionen ska därvid överväga särskilda åtgärder för mikroföretag och små och medelstora företag.

4.   Kommissionen får fastställa standardformulär för specifika metoder för att erhålla ett sådant kontrollerbart samtycke enligt punkt 1. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 87.
  [Ändr. 102]

Artikel 9

Behandling av Särskilda kategorier av personuppgifter

  uppgifter

1.   Behandling av personuppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religion eller övertygelse

  livsåskådning, sexuell läggning eller könsidentitet
  eller medlemskap
  och verksamhet
  i fackförening, och behandling av genetiska
  eller biometriska
  uppgifter eller uppgifter om hälsa eller sexualliv eller
  administrativa sanktioner, domar, brott eller misstänkta brott,
  fällande domar i brottmål eller därmed sammanhängande säkerhetsåtgärder är förbjuden.

2.   Punkt 1 ska inte gälla om något av följande villkor är uppfyllda:

| a) | Den registrerade har lämnat sitt samtycke till behandlingen av dessa personuppgifter
  för ett eller fler angivna ändamål
  , på de villkor som anges i artiklarna 7 och 8, utom då unionslagstiftningen eller medlemsstaternas lagstiftning föreskriver att förbudet i punkt 1 inte kan upphävas av den registrerade. |
| --- | --- |

a)

Den registrerade har lämnat sitt samtycke till behandlingen av dessa personuppgifter
  för ett eller fler angivna ändamål
  , på de villkor som anges i artiklarna 7 och 8, utom då unionslagstiftningen eller medlemsstaternas lagstiftning föreskriver att förbudet i punkt 1 inte kan upphävas av den registrerade.

| aa) | Behandlingen är nödvändig för att fullgöra eller verkställa ett avtal i vilket den registrerade är part eller för att vidta åtgärder på begäran av den registrerade innan ett sådant avtal ingås. |
| --- | --- |

aa)

Behandlingen är nödvändig för att fullgöra eller verkställa ett avtal i vilket den registrerade är part eller för att vidta åtgärder på begäran av den registrerade innan ett sådant avtal ingås.

| b) | Behandlingen är nödvändig för att den registeransvarige ska kunna fullgöra sina skyldigheter och utöva sina särskilda rättigheter inom arbetsrätten, i den omfattning detta är tillåtet enligt unionslagstiftningen eller en medlemsstats lagstiftning
  eller kollektivavtal
  som föreskriver lämpliga skyddsåtgärder
  som garanterar den registrerades grundläggande rättigheter och intressen, såsom rätten till icke-diskriminering, med förbehåll för de villkor och skyddsåtgärder som avses i artikel 82
  . |
| --- | --- |

b)

Behandlingen är nödvändig för att den registeransvarige ska kunna fullgöra sina skyldigheter och utöva sina särskilda rättigheter inom arbetsrätten, i den omfattning detta är tillåtet enligt unionslagstiftningen eller en medlemsstats lagstiftning
  eller kollektivavtal
  som föreskriver lämpliga skyddsåtgärder
  som garanterar den registrerades grundläggande rättigheter och intressen, såsom rätten till icke-diskriminering, med förbehåll för de villkor och skyddsåtgärder som avses i artikel 82
  .

| c) | Behandlingen är nödvändig för att skydda den registrerades eller någon annan persons grundläggande intressen när den registrerade är fysiskt eller rättsligt förhindrad att ge sitt samtycke. |
| --- | --- |

c)

Behandlingen är nödvändig för att skydda den registrerades eller någon annan persons grundläggande intressen när den registrerade är fysiskt eller rättsligt förhindrad att ge sitt samtycke.

| d) | Behandlingen utförs inom ramen för berättigad verksamhet med lämpliga skyddsåtgärder hos en stiftelse, en förening eller ett annat icke vinstdrivande organ, som har ett politiskt, filosofiskt, religiöst eller fackligt syfte, förutsatt att behandlingen endast rör sådana organs medlemmar eller tidigare medlemmar eller personer som på grund av organets ändamål har regelbunden kontakt med detta och uppgifterna inte lämnas ut utanför det organet utan den registrerades samtycke. |
| --- | --- |

d)

Behandlingen utförs inom ramen för berättigad verksamhet med lämpliga skyddsåtgärder hos en stiftelse, en förening eller ett annat icke vinstdrivande organ, som har ett politiskt, filosofiskt, religiöst eller fackligt syfte, förutsatt att behandlingen endast rör sådana organs medlemmar eller tidigare medlemmar eller personer som på grund av organets ändamål har regelbunden kontakt med detta och uppgifterna inte lämnas ut utanför det organet utan den registrerades samtycke.

| e) | Behandlingen rör personuppgifter som på ett tydligt sätt har offentliggjorts av den registrerade. |
| --- | --- |

e)

Behandlingen rör personuppgifter som på ett tydligt sätt har offentliggjorts av den registrerade.

| f) | Behandlingen är nödvändig för att kunna fastslå, göra gällande eller försvara rättsliga anspråk. |
| --- | --- |

f)

Behandlingen är nödvändig för att kunna fastslå, göra gällande eller försvara rättsliga anspråk.

| g) | Behandlingen är nödvändig för att genomföra en arbetsuppgift som utförs i allmänhetens

  ett viktigt allmänt
  intresse, på grundval av unionslagstiftningen eller en medlemsstats lagstiftning som ska
  stå i proportion till det eftersträvade syftet, respektera kärnan i rätten till uppgiftsskydd och
  innehålla bestämmelser om lämpliga åtgärder för att säkerställa den registrerades berättigade

  grundläggande rättigheter och
  intressen. |
| --- | --- |

g)

Behandlingen är nödvändig för att genomföra en arbetsuppgift som utförs i allmänhetens

  ett viktigt allmänt
  intresse, på grundval av unionslagstiftningen eller en medlemsstats lagstiftning som ska
  stå i proportion till det eftersträvade syftet, respektera kärnan i rätten till uppgiftsskydd och
  innehålla bestämmelser om lämpliga åtgärder för att säkerställa den registrerades berättigade

  grundläggande rättigheter och
  intressen.

| h) | Behandlingen av uppgifter som rör hälsa är nödvändig för hälsoändamål och omfattas av de villkor och skyddsåtgärder som avses i artikel 81. |
| --- | --- |

h)

Behandlingen av uppgifter som rör hälsa är nödvändig för hälsoändamål och omfattas av de villkor och skyddsåtgärder som avses i artikel 81.

| i) | Behandlingen är nödvändig för historiska, statistiska eller vetenskapliga forskningsändamål med förbehåll för de villkor och skyddsåtgärder som avses i artikel 83. |
| --- | --- |

i)

Behandlingen är nödvändig för historiska, statistiska eller vetenskapliga forskningsändamål med förbehåll för de villkor och skyddsåtgärder som avses i artikel 83.

| ia) | Behandlingen är nödvändig för arkivtjänster med förbehåll för de villkor och skyddsåtgärder som avses i artikel 83a. |
| --- | --- |

ia)

Behandlingen är nödvändig för arkivtjänster med förbehåll för de villkor och skyddsåtgärder som avses i artikel 83a.

| j) | Behandlingen av uppgifter som rör
  administrativa sanktioner, domar, brott,
  fällande domar i brottmål eller därmed sammanhängande säkerhetsåtgärder utförs antingen under kontroll av en officiell myndighet eller behandlingen är nödvändig för att fullgöra en förpliktelse i lagstiftning eller bestämmelser som den registeransvarige omfattas av, eller för att genomföra en arbetsuppgift som utförs för viktiga ändamål av allmänt intresse, i den mån som den bemyndigas av unionslagstiftningen eller en medlemsstats lagstiftning som föreskriver lämpliga skyddsåtgärder
  för den registrerades grundläggande rättigheter och intressen
  . Ett fullständigt

  Alla
  register över brottmålsdomar ska föras endast under kontroll av en myndighet. |
| --- | --- |

j)

Behandlingen av uppgifter som rör
  administrativa sanktioner, domar, brott,
  fällande domar i brottmål eller därmed sammanhängande säkerhetsåtgärder utförs antingen under kontroll av en officiell myndighet eller behandlingen är nödvändig för att fullgöra en förpliktelse i lagstiftning eller bestämmelser som den registeransvarige omfattas av, eller för att genomföra en arbetsuppgift som utförs för viktiga ändamål av allmänt intresse, i den mån som den bemyndigas av unionslagstiftningen eller en medlemsstats lagstiftning som föreskriver lämpliga skyddsåtgärder
  för den registrerades grundläggande rättigheter och intressen
  . Ett fullständigt

  Alla
  register över brottmålsdomar ska föras endast under kontroll av en myndighet.

3.   Kommissionen ska ha befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 86 i syfte att närmare precisera kriterierna, villkoren och de lämpliga skyddsåtgärderna

  Europeiska dataskyddsstyrelsen ska anförtros uppgiften att utfärda riktlinjer, rekommendationer och bästa praxis
  för behandlingen av de särskilda kategorier av personuppgifter som avses i punkt 1 och de undantag som fastställs i punkt 2
  , i överensstämmelse med artikel 66
  . [Ändr. 103]

Artikel 10

Behandling som inte möjliggör identifiering

1.
     Om de uppgifter som behandlas av en registeransvarig inte gör det möjligt för den registeransvarige
  eller registerföraren
  att
  direkt eller indirekt
  identifiera en fysisk person
  , eller om det endast rör sig om pseudonymiserade uppgifter
  , ska den registeransvarige inte vara tvungen att erhålla

  behandla eller inhämta
  ytterligare information för att identifiera den registrerade endast i syfte att iaktta någon av bestämmelserna i denna förordning.

2.
     
  Om den registeransvarige inte kan iaktta en bestämmelse i denna förordning på grund av punkt 1 ska den registeransvarige inte vara skyldig att iaktta denna specifika bestämmelse i denna förordning. Om den registeransvarige som en följd av detta inte kan tillmötesgå en begäran från den registrerade ska vederbörande informera den registrerade om detta. [Ändr. 104]

Artikel 10a

Allmänna principer för registrerade personers rättigheter

1.
     
  Grunden för uppgiftsskyddet är att den registrerade ska ha tydliga och entydiga rättigheter som ska respekteras av den registeransvarige. Bestämmelserna i denna förordning syftar till att stärka, förtydliga, garantera och vid behov lagfästa dessa rättigheter.

2.
     
  Dessa rättigheter omfattar bland annat tillhandahållande av tydlig och lättbegriplig information om behandlingen av vederbörandes personuppgifter, rätten till tillgång till och rättelse och radering av vederbörandes uppgifter, rätten att erhålla uppgifter, rätten att invända mot profilering, rätten att lämna in klagomål till den behöriga dataskyddsmyndigheten och att väcka talan samt rätten till ersättning och skadestånd med anledning av otillåten behandling. Sådana rättigheter ska i allmänhet utövas kostnadsfritt. Den registeransvarige ska besvara begäranden från den registrerade inom rimlig tid. [Ändr. 105]

KAPITEL III

DEN REGISTRERADES RÄTTIGHETER

AVSNITT 1

INSYN OCH VILLKOR

Artikel 11

Klar och tydlig information och kommunikation

1.   Den registeransvarige ska ha en
  koncis,
  klar och tydlig och lätt tillgänglig policy för behandlingen av personuppgifter och för utövandet av den registrerades rättigheter.

2.   Den registeransvarige ska tillhandahålla all information och kommunikation som rör behandlingen av personuppgifter till den registrerade i en begriplig form, med användning av klart och tydligt språk, anpassat till den registrerade, i synnerhet för eventuell information särskilt riktad till barn. [Ändr. 106]

Artikel 12

Förfaranden och rutiner för den registrerades utövande av sina rättigheter

1.   Den registeransvarige ska inrätta förfaranden för att tillhandahålla den information som avses i artikel 14 och för de registrerades utövande av sina rättigheter i enlighet med artikel 13 och artiklarna 15–19. Den registeransvarige ska särskilt skapa rutiner för att underlätta begäran om de åtgärder som avses i artikel 13 och artiklarna 15–19. Om personuppgifter behandlas på automatisk väg ska den registeransvarige
  om möjligt
  också skapa förutsättningar för att begäran ska kunna göras elektroniskt.

2.   Den registeransvarige ska utan
  onödigt
  dröjsmål och senast en månad

  40 kalenderdagar
  efter att ha mottagit begäran underrätta den registrerade om huruvida åtgärder har vidtagits i enlighet med artikel 13 och artiklarna 15–19 samt tillhandahålla den information som begärts. Denna period får förlängas med ytterligare en månad, om flera registrerade utövar sina rättigheter och deras samarbete i rimlig utsträckning är nödvändigt för att förhindra en onödig och oproportionell ansträngning från den registeransvariges sida. Information ska ges skriftligt
  , och om möjligt får den registeransvarige erbjuda fjärråtkomst till ett säkert system där den registrerade får direkt tillgång till sina personuppgifter
  . Om den registrerade gör begäran i elektronisk form ska informationen
  om möjligt
  tillhandahållas i elektronisk form, om den registrerade inte begär något annat.

3.   Om den registeransvarige vägrar att vidta

  inte vidtar
  åtgärder på den registrerades begäran, ska den registeransvarige informera den registrerade om orsaken till vägran

  att inga åtgärder vidtas
  och om möjligheterna att lämna in ett klagomål till tillsynsmyndigheten och begära rättslig prövning.

4.   Den information och de åtgärder som vidtas på sådan begäran som avses i punkt 1 ska vara gratis. Om begäran är uppenbart orimlig, särskilt på grund av dess repetitiva karaktär, får den registeransvarige ta ut en
  rimlig
  avgift
  som täcker de administrativa kostnaderna
  för att tillhandahålla den information eller vidta den åtgärd som begärts, och får om denna avgift inte betalas avstå från att vidta åtgärden. I så fall ska det åligga den registeransvarige att visa att begäran är uppenbart orimlig.

5.   Kommissionen ska ha befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 86 i syfte att närmare precisera kriterierna och villkoren för en sådan uppenbart orimlig begäran och sådana avgifter som avses i punkt 4.

6.   Kommissionen får fastställa standardformulär och precisera standardförfaranden för den kommunikation som avses i punkt 2, inbegripet det elektroniska formatet. Kommissionen ska därvid vidta lämpliga åtgärder för mikroföretag och små och medelstora företag. Genomförandeakterna ska antas enligt det granskningsförfarande som avses i artikel 87.2.
  [Ändr. 107]

Artikel 13

Rättigheter i fråga om mottagare

  Anmälningskrav vid rättelser och raderingar

Den registeransvarige ska underrätta varje mottagare till vilken uppgifterna har lämnats ut

  överförts
  om eventuella rättelser eller raderingar som utförts i enlighet med artiklarna 16 och 17, om inte detta visar sig vara omöjligt eller inbegripa en oproportionell ansträngning.
  Den registeransvarige ska informera den registrerade om dessa mottagare på den registrerades begäran. [Ändr. 108]

Artikel 13a

Standardiserade informationsstrategier

1.
     
  Om personuppgifter som rör en registrerad person samlas in ska den registeransvarige ge den registrerade följande upplysningar innan information lämnas enligt artikel 14:

| a) | Huruvida personuppgifter samlas in utöver vad som är strikt nödvändigt för varje specifikt ändamål med behandlingen. |
| --- | --- |

a)

Huruvida personuppgifter samlas in utöver vad som är strikt nödvändigt för varje specifikt ändamål med behandlingen.

| b) | Huruvida personuppgifter bevaras utöver vad som är strikt nödvändigt för varje specifikt ändamål med behandlingen. |
| --- | --- |

b)

Huruvida personuppgifter bevaras utöver vad som är strikt nödvändigt för varje specifikt ändamål med behandlingen.

| c) | Huruvida personuppgifter behandlas för andra ändamål än dem för vilka uppgifterna samlades in. |
| --- | --- |

c)

Huruvida personuppgifter behandlas för andra ändamål än dem för vilka uppgifterna samlades in.

| d) | Huruvida personuppgifter lämnas ut till kommersiella tredje parter. |
| --- | --- |

d)

Huruvida personuppgifter lämnas ut till kommersiella tredje parter.

| e) | Huruvida personuppgifter säljs eller hyrs ut. |
| --- | --- |

e)

Huruvida personuppgifter säljs eller hyrs ut.

| f) | Huruvida personuppgifter bevaras i krypterad form. |
| --- | --- |

f)

Huruvida personuppgifter bevaras i krypterad form.

2.
     
  De upplysningar som avses i punkt 1 ska presenteras i enlighet med bilagan till denna förordning i anpassad tabellform, med text och symboler, i följande tre kolumner:

| a) | Den första kolumnen ska innehålla grafiska former som symboliserar de enskilda upplysningarna. |
| --- | --- |

a)

Den första kolumnen ska innehålla grafiska former som symboliserar de enskilda upplysningarna.

| b) | Den andra kolumnen ska innehålla grundläggande uppgifter om de enskilda upplysningarna. |
| --- | --- |

b)

Den andra kolumnen ska innehålla grundläggande uppgifter om de enskilda upplysningarna.

| c) | Den tredje kolumnen ska innehålla grafiska former som anger om en viss upplysning är tillämplig. |
| --- | --- |

c)

Den tredje kolumnen ska innehålla grafiska former som anger om en viss upplysning är tillämplig.

3.
     
  Den information som avses i punkterna 1 och 2 ska presenteras på ett tydligt och lättläst sätt och vara avfattad på ett språk som lätt förstås av konsumenterna i de medlemsstater till vilka den lämnas. Om upplysningarna ges på elektronisk väg ska de vara maskinläsbara.

4.
     
  Ytterligare upplysningar ska inte ges. Detaljerade förklaringar eller ytterligare kommentarer om de upplysningar som avses i punkt 1 får lämnas tillsammans med den övriga information som ska lämnas i enlighet med artikel 14.

5.
     
  Kommissionen ska, efter att ha begärt ett yttrande från Europeiska dataskyddsstyrelsen, ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 86 med avseende på att närmare precisera de upplysningar som avses i punkt 1 och den presentation av dem som avses i punkt 2 och bilagan till denna förordning. [Ändr. 109]

AVSNITT 2

INFORMATION OCH TILLGÅNG TILL UPPGIFTER

Artikel 14

Information till den registrerade

1.   Om personuppgifter som rör en registrerad person samlas in, ska den registeransvarige till den registrerade åtminstone lämna information om följande
  , efter att ha gett upplysningarna enligt artikel 13a
  :

| a) | Identitet och kontaktuppgifter för den registeransvarige och, i förekommande fall, för dennes företrädare samt för uppgiftsskyddsombudet. |
| --- | --- |

a)

Identitet och kontaktuppgifter för den registeransvarige och, i förekommande fall, för dennes företrädare samt för uppgiftsskyddsombudet.

| b) | Ändamålen med den behandling för vilken personuppgifterna är avsedda
  samt information om säkerheten vid behandling av personuppgifter
  , inbegripet förutsättningarna och de allmänna villkoren för avtalet när behandlingen grundar sig på artikel 6.1 b och den registeransvariges berättigade intressen när behandlingen grundar sig på

  , om tillämpligt, hur de förverkligar och uppfyller kraven i
  artikel 6.1 f. |
| --- | --- |

b)

Ändamålen med den behandling för vilken personuppgifterna är avsedda
  samt information om säkerheten vid behandling av personuppgifter
  , inbegripet förutsättningarna och de allmänna villkoren för avtalet när behandlingen grundar sig på artikel 6.1 b och den registeransvariges berättigade intressen när behandlingen grundar sig på

  , om tillämpligt, hur de förverkligar och uppfyller kraven i
  artikel 6.1 f.

| c) | Den period under vilken personuppgifterna kommer att lagras
  eller, om det inte är möjligt, de kriterier som används för att fastställa denna period
  . |
| --- | --- |

c)

Den period under vilken personuppgifterna kommer att lagras
  eller, om det inte är möjligt, de kriterier som används för att fastställa denna period
  .

| d) | Förekomsten av rättigheten att av den registeransvarige begära tillgång till och rättelse eller radering av de personuppgifter som rör den registrerade eller att invända mot behandlingen av sådana personuppgifter
  eller att erhålla uppgifter
  . |
| --- | --- |

d)

Förekomsten av rättigheten att av den registeransvarige begära tillgång till och rättelse eller radering av de personuppgifter som rör den registrerade eller att invända mot behandlingen av sådana personuppgifter
  eller att erhålla uppgifter
  .

| e) | Rätten att inge klagomål till tillsynsmyndigheten och tillsynsmyndighetens kontaktuppgifter. |
| --- | --- |

e)

Rätten att inge klagomål till tillsynsmyndigheten och tillsynsmyndighetens kontaktuppgifter.

| f) | Mottagarna eller de kategorier av mottagare som ska ta del av personuppgifterna. |
| --- | --- |

f)

Mottagarna eller de kategorier av mottagare som ska ta del av personuppgifterna.

| g) | I tillämpliga fall, att den registeransvarige avser att överföra personuppgifterna

  uppgifterna
  till ett tredjeland eller en internationell organisation och nivån på det skydd som detta tredjeland eller denna internationella organisation kan erbjuda med hänvisning till

  att
  ett beslut av kommissionen om adekvat skyddsnivå
  föreligger eller saknas, eller, när det gäller de överföringar som avses i artiklarna 42 eller 43, att det finns lämpliga skyddsåtgärder och hur en kopia av dem kan erhållas
  . |
| --- | --- |

g)

I tillämpliga fall, att den registeransvarige avser att överföra personuppgifterna

  uppgifterna
  till ett tredjeland eller en internationell organisation och nivån på det skydd som detta tredjeland eller denna internationella organisation kan erbjuda med hänvisning till

  att
  ett beslut av kommissionen om adekvat skyddsnivå
  föreligger eller saknas, eller, när det gäller de överföringar som avses i artiklarna 42 eller 43, att det finns lämpliga skyddsåtgärder och hur en kopia av dem kan erhållas
  .

| ga) | I tillämpliga fall, information om förekomsten av profilering och av profileringsbaserade åtgärder samt information om de profileringseffekter på den registrerade som kan förutses. |
| --- | --- |

ga)

I tillämpliga fall, information om förekomsten av profilering och av profileringsbaserade åtgärder samt information om de profileringseffekter på den registrerade som kan förutses.

| gb) | Relevant information om logiken i all automatisk behandling. |
| --- | --- |

gb)

Relevant information om logiken i all automatisk behandling.

| h) | Eventuell ytterligare information som är nödvändig för att tillförsäkra den registrerade en korrekt behandling med hänsyn tagen till de särskilda omständigheter under vilka personuppgifterna samlas in
  eller behandlas, i synnerhet förekomsten av vissa inslag och insatser inom ramen för behandlingen vilka en konsekvensbedömning avseende skydd av personuppgifter har visat kan medföra en hög risk
  . |
| --- | --- |

h)

Eventuell ytterligare information som är nödvändig för att tillförsäkra den registrerade en korrekt behandling med hänsyn tagen till de särskilda omständigheter under vilka personuppgifterna samlas in
  eller behandlas, i synnerhet förekomsten av vissa inslag och insatser inom ramen för behandlingen vilka en konsekvensbedömning avseende skydd av personuppgifter har visat kan medföra en hög risk
  .

| ha) | I tillämpliga fall, information om huruvida uppgifter har lämnats till myndigheter under den senaste sammanhängande tolvmånadersperioden. |
| --- | --- |

ha)

I tillämpliga fall, information om huruvida uppgifter har lämnats till myndigheter under den senaste sammanhängande tolvmånadersperioden.

2.   Om personuppgifterna samlas in från den registrerade ska den registeransvarige, utöver den information som anges i punkt 1, till den registrerade också lämna information om huruvida tillhandahållandet av personuppgifter är obligatoriskt eller frivilligt, samt om de möjliga följderna om sådana uppgifter inte lämnas.

2a.
     
  Vid beslut om ytterligare information som är nödvändig för att behandlingen ska bli korrekt enligt punkt 1 h ska registeransvariga ta hänsyn till all relevant vägledning enligt artikel 34.

3.   Om personuppgifterna inte samlas in från den registrerade ska den registeransvarige, utöver den information som anges i punkt 1, till den registrerade också lämna information om var
  de specifika
  personuppgifterna har sitt ursprung.
  Om personuppgifterna har sitt ursprung i offentligt tillgängliga källor får detta redovisas i form av en allmän angivelse.

4.   Den registeransvarige ska lämna den information som anges i punkterna 1, 2 och 3

| a) | vid den tidpunkt när personuppgifterna erhålls från den registrerade
  eller, om detta inte är möjligt, utan onödigt dröjsmål
  , eller, |
| --- | --- |

a)

vid den tidpunkt när personuppgifterna erhålls från den registrerade
  eller, om detta inte är möjligt, utan onödigt dröjsmål
  , eller,

| aa) | på begäran av en sådan organisation eller sammanslutning som avses i artikel 73, |
| --- | --- |

aa)

på begäran av en sådan organisation eller sammanslutning som avses i artikel 73,

| b) | om personuppgifterna inte samlas in från den registrerade, vid tidpunkten för registreringen eller inom en rimlig period efter insamlingen, med hänsyn tagen till de särskilda omständigheter under vilka uppgifterna samlas in eller på annat sätt behandlas, eller, om det planeras att lämna ut

  överföra
  uppgifterna till en annan mottagare, och senast när uppgifterna lämnas ut

  vid tidpunkten
  för
  den
  första gången.

  överföringen, eller, om uppgifterna ska användas i kommunikation med den registrerade i fråga, senast vid tidpunkten för den första kommunikationen med den registrerade, eller, |
| --- | --- |

b)

om personuppgifterna inte samlas in från den registrerade, vid tidpunkten för registreringen eller inom en rimlig period efter insamlingen, med hänsyn tagen till de särskilda omständigheter under vilka uppgifterna samlas in eller på annat sätt behandlas, eller, om det planeras att lämna ut

  överföra
  uppgifterna till en annan mottagare, och senast när uppgifterna lämnas ut

  vid tidpunkten
  för
  den
  första gången.

  överföringen, eller, om uppgifterna ska användas i kommunikation med den registrerade i fråga, senast vid tidpunkten för den första kommunikationen med den registrerade, eller,

| ba) | endast på begäran om uppgifterna behandlas av ett litet företag eller ett mikroföretag som behandlar uppgifter enbart som en sidoverksamhet. |
| --- | --- |

ba)

endast på begäran om uppgifterna behandlas av ett litet företag eller ett mikroföretag som behandlar uppgifter enbart som en sidoverksamhet.

5.   Punkterna 1–4 ska inte tillämpas i följande fall:

| a) | Den registrerade har redan den information som anges i punkterna 1, 2 och 3. |
| --- | --- |

a)

Den registrerade har redan den information som anges i punkterna 1, 2 och 3.

| b) | Uppgifterna
  behandlas för historiska, statistiska eller vetenskapliga forskningsändamål med förbehåll för de villkor och skyddsåtgärder som avses i artiklarna 81 och 83, de
  samlas inte in från den registrerade och, tillhandahållandet av sådan information visar sig vara omöjligt eller skulle inbegripa en oproportionell ansträngning
  och den registeransvarige har offentliggjort informationen så att den finns allmänt tillgänglig
  . |
| --- | --- |

b)

Uppgifterna
  behandlas för historiska, statistiska eller vetenskapliga forskningsändamål med förbehåll för de villkor och skyddsåtgärder som avses i artiklarna 81 och 83, de
  samlas inte in från den registrerade och, tillhandahållandet av sådan information visar sig vara omöjligt eller skulle inbegripa en oproportionell ansträngning
  och den registeransvarige har offentliggjort informationen så att den finns allmänt tillgänglig
  .

| c) | Uppgifterna samlas inte in från den registrerade och registreringen eller utlämnandet fastställs uttryckligen i lagen

  den lag som den registeransvarige omfattas av och som föreskriver lämpliga åtgärder för att skydda den registrerades berättigade intressen, med tanke på de risker som behandlingen av uppgifterna utgör och personuppgifternas karaktär
  . |
| --- | --- |

c)

Uppgifterna samlas inte in från den registrerade och registreringen eller utlämnandet fastställs uttryckligen i lagen

  den lag som den registeransvarige omfattas av och som föreskriver lämpliga åtgärder för att skydda den registrerades berättigade intressen, med tanke på de risker som behandlingen av uppgifterna utgör och personuppgifternas karaktär
  .

| d) | Uppgifterna samlas inte in från den registrerade och tillhandahållandet av sådan information kommer att ha en negativ inverkan på andras

  andra fysiska personers
  fri- och rättigheter, såsom fastställs i unionslagstiftningen eller medlemsstatens lagstiftning i enlighet med artikel 21. |
| --- | --- |

d)

Uppgifterna samlas inte in från den registrerade och tillhandahållandet av sådan information kommer att ha en negativ inverkan på andras

  andra fysiska personers
  fri- och rättigheter, såsom fastställs i unionslagstiftningen eller medlemsstatens lagstiftning i enlighet med artikel 21.

| da) | Uppgifterna behandlas av, anförtros åt eller blir kända för en yrkesutövare som omfattas av tystnadsplikt enligt unionens eller en medlemsstats lagstiftning eller av andra lagstadgade sekretessförpliktelser, såvida inte uppgifterna samlas in direkt från den registrerade. |
| --- | --- |

da)

Uppgifterna behandlas av, anförtros åt eller blir kända för en yrkesutövare som omfattas av tystnadsplikt enligt unionens eller en medlemsstats lagstiftning eller av andra lagstadgade sekretessförpliktelser, såvida inte uppgifterna samlas in direkt från den registrerade.

6.   I det fall som avses i punkt 5 b ska den registeransvarige vidta lämpliga åtgärder för att skydda den registrerades
  rättigheter eller
  berättigade intressen.

7.   Kommissionen ska ha befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 86 i syfte att närmare precisera kriterierna för de kategorier av mottagare som anges i punkt 1 f, de krav på meddelandet om möjlig tillgång som anges i punkt 1 g, kriterierna för den ytterligare nödvändiga information som anges i punkt 1 h för särskilda sektorer och situationer samt villkoren och de lämpliga skyddsåtgärderna vid undantag enligt punkt 5 b. Kommissionen ska därvid vidta lämpliga åtgärder för mikroföretag och små och medelstora företag.

8.   Kommissionen får fastställa standardformulär för tillhandahållandet av den information som anges i punkterna 1–3, med hänsyn till de särskilda kännetecknen för och behoven inom särskilda sektorer och situationer vid behandlingen av personuppgifter när så krävs. Genomförandeakterna ska antas enligt det granskningsförfarande som avses i artikel 87.2.
  [Ändr. 110]

Artikel 15

Den registrerades rätt till tillgång
  och rätt att erhålla uppgifter

1.   
  Med förbehåll för artikel 12.4 ska
  den registrerade ska ha rätt att av den registeransvarige när som helst på begäran få bekräftelse på huruvida personuppgifter som rör den registrerade håller på att behandlas. Om sådana personuppgifter håller på att behandlas ska den registeransvarige tillhandahålla

  samt i klar och lättbegriplig form
  följande information:

| a) | Ändamålen med behandlingen
  för varje kategori av personuppgifter
  . |
| --- | --- |

a)

Ändamålen med behandlingen
  för varje kategori av personuppgifter
  .

| b) | De kategorier av personuppgifter som behandlingen gäller. |
| --- | --- |

b)

De kategorier av personuppgifter som behandlingen gäller.

| c) | De mottagare eller kategorier av mottagare till vilka personuppgifterna ska lämnas ut eller har lämnats ut, särskilt

  inklusive
  mottagare i tredjeländer. |
| --- | --- |

c)

De mottagare eller kategorier av mottagare till vilka personuppgifterna ska lämnas ut eller har lämnats ut, särskilt

  inklusive
  mottagare i tredjeländer.

| d) | Den period under vilken personuppgifterna kommer att lagras
  eller, om det inte är möjligt, de kriterier som används för att fastställa denna period
  . |
| --- | --- |

d)

Den period under vilken personuppgifterna kommer att lagras
  eller, om det inte är möjligt, de kriterier som används för att fastställa denna period
  .

| e) | Förekomsten av rättigheten att av den registeransvarige begära rättelse eller radering av personuppgifter som rör den registrerade eller att invända mot behandlingen av sådana personuppgifter. |
| --- | --- |

e)

Förekomsten av rättigheten att av den registeransvarige begära rättelse eller radering av personuppgifter som rör den registrerade eller att invända mot behandlingen av sådana personuppgifter.

| f) | Rätten att inge klagomål till tillsynsmyndigheten, samt tillsynsmyndighetens kontaktuppgifter. |
| --- | --- |

f)

Rätten att inge klagomål till tillsynsmyndigheten, samt tillsynsmyndighetens kontaktuppgifter.

| g) | Information om vilka personuppgifter som behandlas och all tillgänglig information om varifrån dessa uppgifter kommer. |
| --- | --- |

g)

Information om vilka personuppgifter som behandlas och all tillgänglig information om varifrån dessa uppgifter kommer.

| h) | Betydelsen och de förutsedda följderna av sådan behandling, åtminstone när det rör sig om de åtgärder som anges i artikel 20. |
| --- | --- |

h)

Betydelsen och de förutsedda följderna av sådan behandling, åtminstone när det rör sig om de åtgärder som anges i artikel 20.

| ha) | Relevant information om logiken i all automatisk behandling. |
| --- | --- |

ha)

Relevant information om logiken i all automatisk behandling.

| hb) | Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 21, i fall av utlämnande av personuppgifter till en myndighet på en myndighets begäran, bekräftelse av att en sådan begäran gjorts. |
| --- | --- |

hb)

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 21, i fall av utlämnande av personuppgifter till en myndighet på en myndighets begäran, bekräftelse av att en sådan begäran gjorts.

2.   Den registrerade ska ha rätt att av den registeransvarige erhålla information om de personuppgifter som håller på att behandlas. Om den registrerade gör begäran i elektronisk form ska informationen tillhandahållas i elektronisk form

  ett elektroniskt och strukturerat format
  , om den registrerade inte begär något annat.
  Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 10 ska den registeransvarige vidta alla rimliga åtgärder för att kontrollera att den person som begär tillgång till uppgifterna är den registrerade.

2a
     
  . Om den registrerade har lämnat personuppgifterna och de behandlas på elektronisk väg ska den registrerade ha rätt att av den registeransvarige erhålla en kopia av de lämnade personuppgifterna i ett elektroniskt och interoperabelt format som är allmänt använt och som den registrerade kan fortsätta att använda, utan att hindras av den registeransvarige från vilken personuppgifterna hämtas. Om det är tekniskt möjligt och om en sådan lösning finns att tillgå ska uppgifterna överföras direkt från registeransvarig till registeransvarig på begäran av den registrerade.

2b.
     
  Denna artikel ska inte påverka skyldigheten att radera uppgifter när de inte längre är nödvändiga enligt artikel 5.1 e.

2c.
     
  Rätt till tillgång enligt punkterna 1 och 2 får inte medges för uppgifter i den mening som avses i artikel 14.5 da, förutom om den registrerade har rätt att häva den aktuella sekretessen och gör detta.

3.   Kommissionen ska ha befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 86 i syfte att närmare precisera kriterierna och kraven för den information till den registrerade om innehållet i personuppgifter som avses i punkt 1 g.

4.   Kommissionen får specificera standardformulär och förfaranden för att begära och bevilja tillgång till den information som avses i punkt 1, inbegripet för kontroll av den registrerades identitet och kommunikation av personuppgifterna till den registrerade, med hänsyn till de särskilda egenskaperna och behoven inom olika sektorer och situationer vid behandlingen av personuppgifter. Genomförandeakterna ska antas enligt det granskningsförfarande som avses i artikel 87.
  [Ändr. 111]

AVSNITT 3

RÄTTELSE OCH RADERING

Artikel 16

Rätt till rättelse

Den registrerade ska ha rätt att av den registeransvarige erhålla rättelse av personuppgifter som rör vederbörande och som är felaktiga. Den registrerade ska ha rätt att få till stånd komplettering av ofullständiga personuppgifter, bland annat genom att lägga till en korrigering.

Artikel 17

Rätt att bli bortglömd och till radering

1.   Den registrerade ska ha rätt att av den registeransvarige utverka att personuppgifter som rör vederbörande raderas och att man avstår från ytterligare spridning av sådana uppgifter, särskilt när det gäller personuppgifter som gjordes tillgängliga av den registrerade när vederbörande var barn, och där

  och att av tredje parter utverka att eventuella länkar till eller kopior eller reproduktioner av uppgifterna raderas, om
  en av följande grunder är tillämpliga:

| a) | Uppgifterna är inte längre nödvändiga för de ändamål för vilka de samlats in eller på annat sätt behandlats. |
| --- | --- |

a)

Uppgifterna är inte längre nödvändiga för de ändamål för vilka de samlats in eller på annat sätt behandlats.

| b) | Den registrerade återkallar det samtycke på vilket behandlingen grundar sig enligt artikel 6.1 a, eller om en lagringsperiod för vilken samtycke har lämnats har löpt ut, och om det inte finns någon annan rättslig grund för behandlingen av uppgifterna. |
| --- | --- |

b)

Den registrerade återkallar det samtycke på vilket behandlingen grundar sig enligt artikel 6.1 a, eller om en lagringsperiod för vilken samtycke har lämnats har löpt ut, och om det inte finns någon annan rättslig grund för behandlingen av uppgifterna.

| c) | Den registrerade invänder mot behandlingen av personuppgifter enligt artikel 19. |
| --- | --- |

c)

Den registrerade invänder mot behandlingen av personuppgifter enligt artikel 19.

| ca) | De berörda uppgifterna ska raderas enligt ett lagakraftvunnet avgörande från en domstol eller en regleringsmyndighet i unionen. |
| --- | --- |

ca)

De berörda uppgifterna ska raderas enligt ett lagakraftvunnet avgörande från en domstol eller en regleringsmyndighet i unionen.

| d) | Behandlingen av Uppgifterna uppfyller inte villkoren i denna förordning av andra skäl

  har behandlats på ett otillåtet sätt
  . |
| --- | --- |

d)

Behandlingen av Uppgifterna uppfyller inte villkoren i denna förordning av andra skäl

  har behandlats på ett otillåtet sätt
  .

1a.
     
  Tillämpningen av punkt 1 ska vara beroende av förmågan hos den registeransvarige att kontrollera att den person som begär raderingen är den registrerade.

2.   Om den registeransvarige som avses i punkt 1 har offentliggjort personuppgifterna
  utan en motivering enligt artikel 6.1
  ska vederbörande vidta alla rimliga åtgärder, inbegripet tekniska åtgärder, avseende uppgifter för vars offentliggörande den registeransvarige är ansvarig, för att underrätta tredje parter som håller på att behandla sådana uppgifter om att en registrerad begär att de ska radera eventuella länkar till, eller kopior eller reproduktioner av dessa personuppgifter

  få uppgifterna raderade, även genom en tredje parts försorg, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 77
  . Om den registeransvarige har gett en tredje part befogenhet att offentliggöra personuppgifter ska den registeransvarige anses vara ansvarig för detta offentliggörande.

  Den registeransvarige ska om möjligt informera den registrerade om den åtgärd som vidtagits av tredje parten i fråga.

3.   Den registeransvarige
  och i tillämpliga fall den tredje parten
  ska genomföra raderingen utan dröjsmål, utom i den utsträckning som det är nödvändigt att bevara personuppgifterna av följande skäl:

| a) | För att utöva rätten till yttrandefrihet enligt artikel 80. |
| --- | --- |

a)

För att utöva rätten till yttrandefrihet enligt artikel 80.

| b) | Av viktiga skäl av allmänt intresse på folkhälsoområdet enligt artikel 81. |
| --- | --- |

b)

Av viktiga skäl av allmänt intresse på folkhälsoområdet enligt artikel 81.

| c) | För historiska, statistiska eller vetenskapliga forskningsändamål enligt artikel 83. |
| --- | --- |

c)

För historiska, statistiska eller vetenskapliga forskningsändamål enligt artikel 83.

| d) | För att iaktta en rättslig förpliktelse att bevara personuppgifter enligt unionslagstiftningen eller enligt en medlemsstats lagstiftning som den registeransvarige lyder under; medlemsstaternas lagstiftning ska uppfylla ett mål av allmänt intresse, respektera det väsentliga innehållet idet väsentliga innehållet i rätten till skydd av personuppgifter och vara proportionell mot det legitima mål som eftersträvas. |
| --- | --- |

d)

För att iaktta en rättslig förpliktelse att bevara personuppgifter enligt unionslagstiftningen eller enligt en medlemsstats lagstiftning som den registeransvarige lyder under; medlemsstaternas lagstiftning ska uppfylla ett mål av allmänt intresse, respektera det väsentliga innehållet idet väsentliga innehållet i rätten till skydd av personuppgifter och vara proportionell mot det legitima mål som eftersträvas.

| e) | I de fall som avses i punkt 4. |
| --- | --- |

e)

I de fall som avses i punkt 4.

4.   Istället

  I stället
  för radering ska den registeransvarige begränsa behandlingen av personuppgifter
  på ett sådant sätt att uppgifterna inte omfattas av de normala förfarandena för tillgång och behandling och inte längre kan ändras
  om

| a) | den registrerade bestrider deras korrekthet, under en tid som ger den registeransvarige möjlighet att kontrollera om personuppgifterna är korrekta, |
| --- | --- |

a)

den registrerade bestrider deras korrekthet, under en tid som ger den registeransvarige möjlighet att kontrollera om personuppgifterna är korrekta,

| b) | den registeransvarige inte längre behöver personuppgifterna för att fullgöra sin arbetsuppgift men de måste bevaras för bevisändamål, |
| --- | --- |

b)

den registeransvarige inte längre behöver personuppgifterna för att fullgöra sin arbetsuppgift men de måste bevaras för bevisändamål,

| c) | behandlingen är olaglig och den registrerade motsätter sig att de raderas och i stället begär en begränsning av deras användning, |
| --- | --- |

c)

behandlingen är olaglig och den registrerade motsätter sig att de raderas och i stället begär en begränsning av deras användning,

| ca) | behandlingen av de berörda uppgifterna ska begränsas enligt ett lagakraftvunnet avgörande från en domstol eller en regleringsmyndighet i unionen, |
| --- | --- |

ca)

behandlingen av de berörda uppgifterna ska begränsas enligt ett lagakraftvunnet avgörande från en domstol eller en regleringsmyndighet i unionen,

| d) | den registrerade begär att personuppgifterna ska överföras till ett annat system för automatisk behandling enligt artikel 18.2.

  15.2a, |
| --- | --- |

d)

den registrerade begär att personuppgifterna ska överföras till ett annat system för automatisk behandling enligt artikel 18.2.

  15.2a,

| da) | den specifika typen av lagringsteknik inte medger radering och installerades före denna förordnings ikraftträdande. |
| --- | --- |

da)

den specifika typen av lagringsteknik inte medger radering och installerades före denna förordnings ikraftträdande.

5.   Sådana personuppgifter som avses i punkt 4 får, med undantag för lagring, endast behandlas för bevisändamål, eller med den registrerades samtycke, eller för att skydda en annan fysisk eller juridisk persons rättigheter, eller för ett mål av allmänt intresse.

6.   Om behandlingen av personuppgifter är begränsad enligt punkt 4 ska den registeransvarige underrätta den registrerade innan vederbörande häver begränsningen på behandlingen.

7.   Den registeransvarige ska införa rutiner för att se till att de tidsgränser som införts för raderingen av personuppgifter och/eller för en periodisk översyn av behovet att lagra uppgifter iakttas.

8.   Om raderingen genomförs ska den registeransvarige inte på annat sätt behandla sådana personuppgifter.

8a.
     
  Den registeransvarige ska införa rutiner för att se till att de tidsgränser som införts för raderingen av personuppgifter och/eller för en periodisk översyn av behovet att lagra uppgifter iakttas.

9.   Kommissionen ska ha

  , efter att ha begärt ett yttrande från Europeiska dataskyddsstyrelsen, ges
  befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med

  enligt
  artikel 86 i syfte

  med avseende på
  att närmare precisera

| a) | kriterierna och kraven för tillämpningen av punkt 1 i fråga om särskilda sektorer och i särskilda situationer vid behandlingen av personuppgifter, |
| --- | --- |

a)

kriterierna och kraven för tillämpningen av punkt 1 i fråga om särskilda sektorer och i särskilda situationer vid behandlingen av personuppgifter,

| b) | de villkor för att stryka länkar, kopior eller reproduktioner av personuppgifter från allmänt tillgängliga kommunikationstjänster enligt punkt 2, |
| --- | --- |

b)

de villkor för att stryka länkar, kopior eller reproduktioner av personuppgifter från allmänt tillgängliga kommunikationstjänster enligt punkt 2,

| c) | de kriterier och villkor för att begränsa behandlingen av personuppgifter som anges i punkt 4. [Ändr. 112] |
| --- | --- |

c)

de kriterier och villkor för att begränsa behandlingen av personuppgifter som anges i punkt 4. [Ändr. 112]

Artikel 18

Rätt till uppgiftsportabilitet

1.   Om personuppgifter behandlas på elektronisk väg och i ett strukturerat och allmänt använt format, ska den registrerade ha rätt att av den registeransvarige erhålla en kopia av de uppgifter som håller på att behandlas i ett elektroniskt och strukturerat format som är allmänt använt och som den registrerade kan fortsätta att använda.

2.   Om den registrerade har tillhandahållit personuppgifterna och behandlingen grundar sig på samtycke eller ett avtal, ska den registrerade ha rätt att överföra dessa personuppgifter och eventuell övrig information som tillhandahållits av den registrerade och bevarats i ett system för automatisk behandling, till ett annat system, i ett elektroniskt format som är allmänt använt, utan att hindras av den registeransvarige från vilken personuppgifterna återkallas.

3.   Kommissionen får specificera det elektroniska format som avses i punkt 1 samt de tekniska standarderna, villkoren och förfarandena för överföringen av personuppgifter enligt punkt 2. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 87.
  [Ändr. 113]

AVSNITT 4

RÄTT ATT GÖRA INVÄNDNINGAR OCH PROFILERING

Artikel 19

Rätt att göra invändningar

1.   Den registrerade ska, av skäl som hänför sig till vederbörandes specifika situation, ha rätt att när som helst göra invändningar mot behandling av personuppgifter som grundar sig på artikel 6.1 d,
  och
  e och f, om inte den registeransvarige visar på avgörande och berättigade skäl för behandlingen som väger tyngre än den registrerades intressen eller grundläggande fri- och rättigheter.

2.   Om personuppgifterna behandlas för direkt marknadsföring,

  behandlingen av personuppgifter grundar sig på artikel 6.1 f
  ska den registrerade ha rätt att
  när som helst och utan ytterligare motivering – i allmänhet eller av något specifikt skäl –
  kostnadsfritt invända mot behandlingen av sina personuppgifter för sådan marknadsföring. Denna rätt ska uttryckligen erbjudas den registrerade på ett begripligt sätt och ska vara tydligt åtskiljbar från övrig information.

2a.
     
  Den rätt som avses i punkt 2 ska uttryckligen erbjudas den registrerade på ett begripligt sätt och i begriplig form med användning av ett klart och enkelt språk, i synnerhet om erbjudandet riktas specifikt till ett barn, och ska vara tydligt åtskiljbar från övrig information.

2b.
     
  När det gäller användning av informationssamhällets tjänster, och utan hinder av vad som sägs i direktiv 2002/58/EG, får rätten att göra invändningar utövas på automatisk väg med användning av en teknisk standard som gör det möjligt för den registrerade att tydligt uttrycka sin vilja.

3.   Om en invändning godtas enligt punkt 1 och 2, ska den registeransvarige inte längre använda eller på annat sätt behandla de berörda personuppgifterna
  för de ändamål som anges i invändningen
  . [Ändr. 114]

Artikel 20

Åtgärder på grundval av Profilering

1.   
  Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i artikel 6 ska
  varje fysisk person ska ha rätt att inte omfattas av en åtgärd som har rättsliga följder för vederbörande eller märkbart påverkar vederbörande, och som enbart grundas på automatisk behandling som är avsedd att bedöma vissa personliga egenskaper hos vederbörande eller att analysera eller förutsäga i synnerhet vederbörandes arbetsprestationer, ekonomiska situation, vistelseort, hälsa, personliga preferenser, pålitlighet eller beteende

  göra invändningar mot profilering i enlighet med artikel 19
  .
  Den registrerade ska informeras om rätten att göra invändningar mot profilering på ett mycket tydligt sätt.

2.   Om inte annat följer av övriga bestämmelser i denna förordning får en person omfattas av en åtgärd av den typ som avses i punkt 1

  profilering som leder till åtgärder som har rättsliga följder för den registrerade eller på liknande sätt i betydande grad påverkar den berörda registrerades intressen, rättigheter eller friheter
  endast om behandlingen

| a) | utförs som ett led i

  är nödvändig för
  ingåendet eller fullgörandet av ett avtal, om den registrerades begäran om ingående eller fullgörande av avtalet har bifallits eller om

  , under förutsättning att
  lämpliga åtgärder för att skydda den registrerades berättigade intressen, exempelvis rätten att få till stånd mänsklig medverkan, har vidtagits, eller |
| --- | --- |

a)

utförs som ett led i

  är nödvändig för
  ingåendet eller fullgörandet av ett avtal, om den registrerades begäran om ingående eller fullgörande av avtalet har bifallits eller om

  , under förutsättning att
  lämpliga åtgärder för att skydda den registrerades berättigade intressen, exempelvis rätten att få till stånd mänsklig medverkan, har vidtagits, eller

| b) | uttryckligen tillåts enligt unionslagstiftningen eller en medlemsstats lagstiftning där det också fastställs lämpliga åtgärder till skydd för den registrerades berättigade intressen, eller |
| --- | --- |

b)

uttryckligen tillåts enligt unionslagstiftningen eller en medlemsstats lagstiftning där det också fastställs lämpliga åtgärder till skydd för den registrerades berättigade intressen, eller

| c) | grundar sig på den registrerades samtycke, på de villkor som fastställs i artikel 7 och under förutsättning att lämpliga skyddsåtgärder har införts. |
| --- | --- |

c)

grundar sig på den registrerades samtycke, på de villkor som fastställs i artikel 7 och under förutsättning att lämpliga skyddsåtgärder har införts.

3.   Automatisk behandling av personuppgifter i syfte att bedöma vissa personliga aspekter hos en fysisk person

  Profilering som medför diskriminering av enskilda personer på grund av ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religion eller övertygelse, medlemskap i fackföreningar, sexuell läggning eller könsidentitet, eller som leder till åtgärder med denna verkan, ska vara förbjuden. Den registeransvarige ska vidta effektiva skyddsåtgärder mot eventuell diskriminering till följd av profilering. Profilering
  får inte enbart grunda sig på de särskilda kategorier av personuppgifter som avses i artikel 9.

4.   I de fall som anges i punkt 2 ska den information som ska lämnas av den registeransvarige enligt artikel 14 inbegripa information om förekomsten av behandling för en åtgärd av den typ som anges i punkt 1 och de förutsedda effekterna av sådan behandling på den registrerade.

5.   Kommissionen ska ha befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 86 i syfte att närmare precisera kriterierna och villkoren för sådana

  Profilering som leder till åtgärder som har rättsliga följder för den registrerade eller på liknande sätt i betydande grad påverkar den berörda registrerades intressen, rättigheter eller friheter får inte grundas enbart eller till största delen på automatisk behandling, och den ska inbegripa personlig bedömning, inklusive en förklaring av det beslut som fattats efter en sådan bedömning.


  De
  lämpliga åtgärder för att skydda den registrerades berättigade intressen som avses i punkt 2
  ska inbegripa rätten till personlig bedömning och en förklaring av det beslut som fattats efter en sådan bedömning
  .

5a.
     
  Europeiska dataskyddsstyrelsen ska anförtros uppgiften att utfärda riktlinjer, rekommendationer och bästa praxis i enlighet med artikel 66.1 b för att närmare precisera kriterierna och villkoren för profilering enligt punkt 2. [Ändr. 115]

AVSNITT 5

BEGRÄNSNINGAR

Artikel 21

Begränsningar

1.   Det ska vara möjligt att i unionslagstiftningen eller medlemsstaternas lagstiftning införa en lagstiftningsåtgärd som begränsar tillämpningsområdet för de skyldigheter och rättigheter som föreskrivs i artikel 5 a–e, artiklarna 11–20

  19
  och artikel 32, om en sådan begränsning
  uppfyller ett tydligt definierat mål av allmänt intresse, respekterar det väsentliga innehållet i rätten till skydd av personuppgifter, står i proportion till det berättigade mål som eftersträvas samt respekterar den registrerades grundläggande rättigheter och intressen och
  utgör en nödvändig och proportionell åtgärd i ett demokratiskt samhälle i syfte att garantera

| a) | den allmänna säkerheten, |
| --- | --- |

a)

den allmänna säkerheten,

| b) | förebyggande, utredning, avslöjande och lagföring av brott, |
| --- | --- |

b)

förebyggande, utredning, avslöjande och lagföring av brott,

| c) | andra av unionens eller en medlemsstats allmänna intressen, särskilt ett av unionens eller en medlemsstats viktiga ekonomiska eller finansiella intressen, däribland penning-, budget- eller skattefrågor och skydd av marknadens stabilitet och integritet, |
| --- | --- |

c)

andra av unionens eller en medlemsstats allmänna intressen, särskilt ett av unionens eller en medlemsstats viktiga ekonomiska eller finansiella intressen, däribland penning-, budget- eller skattefrågor och skydd av marknadens stabilitet och integritet,

| d) | förebyggande, utredning, avslöjande och lagföring av överträdelser av etiska regler som gäller för lagreglerade yrken, |
| --- | --- |

d)

förebyggande, utredning, avslöjande och lagföring av överträdelser av etiska regler som gäller för lagreglerade yrken,

| e) | en tillsyns-, inspektions- eller regleringsfunktion som, även om den är av övergående karaktär, är förbunden med

  inom ramen för behörig
  myndighetsutövning i de i led

  leden
  a, b, c och d nämnda

  avsedda
  fallen, |
| --- | --- |

e)

en tillsyns-, inspektions- eller regleringsfunktion som, även om den är av övergående karaktär, är förbunden med

  inom ramen för behörig
  myndighetsutövning i de i led

  leden
  a, b, c och d nämnda

  avsedda
  fallen,

| f) | skydd av den registrerade eller andras fri- och rättigheter. |
| --- | --- |

f)

skydd av den registrerade eller andras fri- och rättigheter.

2.   I synnerhet ska alla lagstiftningsåtgärder som avses i punkt 1
  vara nödvändiga och proportionella i ett demokratiskt samhälle och
  innehålla särskilda bestämmelser åtminstone avseende målen för behandlingen och fastställandet av den registeransvarige.

| a) | målen för behandlingen, |
| --- | --- |

a)

målen för behandlingen,

| b) | fastställandet av den registeransvarige, |
| --- | --- |

b)

fastställandet av den registeransvarige,

| c) | de specifika ändamålen med och metoderna för behandlingen, |
| --- | --- |

c)

de specifika ändamålen med och metoderna för behandlingen,

| d) | garantierna för att förhindra missbruk och otillåten tillgång eller överföring, |
| --- | --- |

d)

garantierna för att förhindra missbruk och otillåten tillgång eller överföring,

| e) | de registrerades rätt att bli informerade om begränsningen. |
| --- | --- |

e)

de registrerades rätt att bli informerade om begränsningen.

2a.
     
  De lagstiftningsåtgärder som avses i punkt 1 ska varken tillåta eller ålägga privata registeransvariga att bevara andra uppgifter än sådana uppgifter som är strikt nödvändiga för det ursprungliga ändamålet. [Ändr. 116]

KAPITEL IV

REGISTERANSVARIG OCH REGISTERFÖRARE

AVSNITT 1

ALLMÄNNA SKYLDIGHETER

Artikel 22

Den registeransvariges ansvar
  och ansvarsskyldighet

1.   Den registeransvarige ska anta
  lämpliga
  policyer och genomföra lämpliga
  och påvisbara tekniska och organisatoriska
  åtgärder för att säkerställa och kunna visa
  klart och tydligt
  att behandlingen av personuppgifter utförs i enlighet med denna förordning
  , med beaktande av dagens tillgängliga teknik, typen av personuppgiftsbehandling, sammanhanget för, omfattningen på och ändamålen med behandlingen, riskerna för de registrerades rättigheter och friheter samt typen av organisation, både vid tidpunkten för fastställandet av behandlingsmetoden och vid tidpunkten för själva behandlingen
  .

1a.
     
  Med beaktande av dagens tillgängliga teknik och genomförandekostnaden ska den registeransvarige vidta alla rimliga åtgärder för att genomföra policyer och rutiner för efterlevnad vilka utan undantag respekterar de registrerades autonoma val. Dessa policyer för efterlevnad ska ses över minst vartannat år och uppdateras vid behov.

2.   De åtgärder som nämns i punkt 1 ska särskilt avse att

| a) | förvara dokumentationen enligt artikel 28, |
| --- | --- |

a)

förvara dokumentationen enligt artikel 28,

| b) | genomföra de krav på datasäkerhet som fastställs i artikel 30, |
| --- | --- |

b)

genomföra de krav på datasäkerhet som fastställs i artikel 30,

| c) | genomföra en konsekvensbedömning avseende uppgiftsskydd enligt artikel 33, |
| --- | --- |

c)

genomföra en konsekvensbedömning avseende uppgiftsskydd enligt artikel 33,

| d) | uppfylla kraven på förhandstillstånd eller förhandssamråd med tillsynsmyndigheten enligt artikel 34.1 och 34.2, |
| --- | --- |

d)

uppfylla kraven på förhandstillstånd eller förhandssamråd med tillsynsmyndigheten enligt artikel 34.1 och 34.2,

| e) | utse en datatillsynsman enligt artikel 35.1. |
| --- | --- |

e)

utse en datatillsynsman enligt artikel 35.1.

3.   Den registeransvarige ska införa rutiner för att säkerställa kontrollen av

  kunna visa
  att de åtgärder som anges i punkterna 1 och 2 är
  adekvata och
  verkningsfulla. Om det är proportionellt, ska denna kontroll utföras av oberoende interna eller externa granskare.

  Eventuella regelbundna allmänna rapporter om den registeransvariges verksamhet, såsom de obligatoriska rapporterna från noterade företag, ska innehålla en sammanfattande beskrivning av de policyer och åtgärder som avses i punkt 1.

3a.
     
  Den registeransvarige ska ha rätt att överföra personuppgifter i unionen inom den företagsgrupp som den registeransvarige är en del av, om sådan behandling är nödvändig för berättigade interna administrativa ändamål mellan sammankopplade affärsområden för företagsgruppen och om en adekvat skyddsnivå för personuppgifter samt respekt för de registrerades intressen garanteras genom interna uppgiftsskyddsbestämmelser eller motsvarande uppförandekodexar i enlighet med artikel 38.

4.   Kommissionen ska ha befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 86 i syfte att precisera eventuella ytterligare kriterier och krav för de lämpliga åtgärder som avses i punkt 1 utöver dem som redan angetts i punkt 2, villkoren för de kontroll- och granskningsrutiner som avses i punkt 3 och när det gäller kriterierna för proportionalitet enligt punkt 3, samt med hänsyn till särskilda åtgärder för mikroföretag och små och medelstora företag.
  [Ändr. 117]

Artikel 23

Inbyggt uppgiftsskydd och uppgiftsskydd som standard

1.   Med beaktande av dagens tillgängliga teknik
  , aktuell teknisk kunskap, internationell bästa praxis
  och genomförandekostnaden

  de risker som uppgiftsbehandling medför
  ska den registeransvarige
  och i förekommande fall registerföraren
  , både vid tidpunkten för fastställandet av
  ändamålen med behandlingen och
  behandlingsmetoden och vid tidpunkten för själva behandlingen, genomföra lämpliga
  och proportionella
  tekniska och organisatoriska åtgärder och förfaranden på ett sådant sätt att behandlingen uppfyller kraven i denna förordning och säkerställa skyddet av den registrerades rättigheter
  , särskilt med hänsyn till de principer som fastställs i artikel 5
  .
  Vid inbyggt uppgiftsskydd ska hela livscykelhanteringen av personuppgifter beaktas, från insamling och behandling till radering, med systematisk inriktning på omfattande rättssäkerhetsgarantier för korrekthet, konfidentialitet, integritet, fysisk säkerhet och radering av personuppgifter. Om den registeransvarige har utfört en konsekvensbedömning avseende uppgiftsskydd enligt artikel 33 ska resultaten av bedömningen beaktas i utarbetandet av dessa åtgärder och förfaranden.

1a.
     
  I syfte att främja en utbredd användning inom olika ekonomiska sektorer ska inbyggt uppgiftsskydd vara en förutsättning för offentliga upphandlingar i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG

   (16)

  och Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG

   (17)

  (försörjningsdirektivet).

2.   Den registeransvarige ska införa rutiner för att se till att, i standardfallet, endast de personuppgifter behandlas som är nödvändiga för varje specifikt ändamål med behandlingen, och särskilt att de inte samlas in eller, bevaras
  eller lämnas ut
  utöver vad som är strikt nödvändigt för dessa ändamål, både i fråga om
  både
  antalet uppgifter och tidpunkten för deras lagring. Dessa rutiner ska i synnerhet säkerställa att personuppgifter i standardfallet inte görs tillgängliga till

  för
  ett obegränsat antal enskilda
  och att de registrerade kan kontrollera spridningen av sina personuppgifter
  .

3.   Kommissionen ska ha befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 86 för att precisera eventuella ytterligare kriterier och krav för sådana lämpliga åtgärder och rutiner som avses i punkt 1 och 2, särskilt när det gäller krav på inbyggt uppgiftsskydd som är tillämpliga över sektorer, produkter och tjänster.

4.   Kommissionen får fastställa tekniska standarder för de krav som fastställs i punkterna 1 och 2. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 87.2.
  [Ändr. 118]

Artikel 24

Gemensamma registeransvariga

Om en registeransvarig

  flera registeransvariga gemensamt
  fastställer ändamålen, villkoren och medlen för behandlingen av personuppgifter tillsammans med andra ska de gemensamma registeransvariga fastställa sitt respektive ansvar för att fullgöra skyldigheterna enligt denna förordning, särskilt avseende förfarandena och rutinerna för den registrerades utövande av sina rättigheter, genom ett arrangemang som de enas om sinsemellan.
  Arrangemanget ska vederbörligen återspegla de gemensamma registeransvarigas respektive roller och förhållanden gentemot registrerade, och det väsentliga innehållet i arrangemanget ska göras tillgängligt för den registrerade. I fall av oklar ansvarsfördelning ska var och en av de registeransvariga vara solidariskt ansvariga. [Ändr. 119]

Artikel 25

Företrädare för registeransvariga som inte är etablerade i unionen

1.   I den situation som avses i artikel 3.2 ska den registeransvarige utse en företrädare i unionen.

2.   Denna skyldighet ska inte gälla

| a) | en registeransvarig som är etablerad i ett tredjeland om kommissionen har beslutat att tredjelandet garanterar en adekvat skyddsnivå i enlighet med artikel 41, eller |
| --- | --- |

a)

en registeransvarig som är etablerad i ett tredjeland om kommissionen har beslutat att tredjelandet garanterar en adekvat skyddsnivå i enlighet med artikel 41, eller

| b) | ett företag med färre än 250 anställda

  en registeransvarig som behandlar uppgifter som gäller färre än 5 000 registrerade under en sammanhängande period på 12 månader och inte behandlar särskilda kategorier av personuppgifter i enlighet med artikel 9.1, lokaliseringsuppgifter eller uppgifter om barn eller anställda i storskaliga register
  , eller |
| --- | --- |

b)

ett företag med färre än 250 anställda

  en registeransvarig som behandlar uppgifter som gäller färre än 5 000 registrerade under en sammanhängande period på 12 månader och inte behandlar särskilda kategorier av personuppgifter i enlighet med artikel 9.1, lokaliseringsuppgifter eller uppgifter om barn eller anställda i storskaliga register
  , eller

| c) | en offentlig myndighet eller ett offentligt organ, eller |
| --- | --- |

c)

en offentlig myndighet eller ett offentligt organ, eller

| d) | en registeransvarig som endast sporadiskt erbjuder varor eller tjänster till registrerade som är bosatta i unionen
  , såvida inte behandlingen av personuppgifter gäller särskilda kategorier av personuppgifter i enlighet med artikel 9.1, lokaliseringsuppgifter eller uppgifter om barn eller anställda i storskaliga register
  . |
| --- | --- |

d)

en registeransvarig som endast sporadiskt erbjuder varor eller tjänster till registrerade som är bosatta i unionen
  , såvida inte behandlingen av personuppgifter gäller särskilda kategorier av personuppgifter i enlighet med artikel 9.1, lokaliseringsuppgifter eller uppgifter om barn eller anställda i storskaliga register
  .

3.   Företrädaren ska vara etablerad i en av de medlemsstater där de registrerade vars personuppgifter behandlas i samband med att de erbjuds varor eller tjänster, eller vars beteende

  där de
  övervakas, är bosatta.

4.   Att den registeransvarige utser en företrädare ska inte påverka de rättsliga åtgärder som skulle kunna inledas mot den registeransvarige. [Ändr. 120]

Artikel 26

Registerförare

1.   Om en behandling ska utföras på en registeransvarigs vägnar ska den registeransvarige välja en registerförare som ger tillräckliga garantier för att genomföra lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder och förfaranden på ett sådant sätt att behandlingen uppfyller kraven i denna förordning och säkerställa skyddet av den registrerades rättigheter, särskilt respekten för de tekniska säkerhetsåtgärder och de organisatoriska åtgärder som reglerar den behandling som ska utföras och se till att dessa åtgärder efterlevs.

2.   När uppgifter behandlas av en registerförare ska hanteringen regleras genom ett avtal eller genom en annan rättsligt bindande handling mellan registerföraren och den registeransvarige och i handlingen ska det särskilt föreskrivas att.
  Den registeransvarige och registerföraren ska ha rätt att fastställa sina respektive roller och uppgifter med avseende på kraven i denna förordning, varvid
  registerföraren

| a) | endast får handla

  behandla personuppgifter
  på instruktioner från den registeransvarige, särskilt om överföringen av de personuppgifter som används är förbjuden

  såvida inte unionslagstiftningen eller en medlemsstats lagstiftning föreskriver något annat
  , |
| --- | --- |

a)

endast får handla

  behandla personuppgifter
  på instruktioner från den registeransvarige, särskilt om överföringen av de personuppgifter som används är förbjuden

  såvida inte unionslagstiftningen eller en medlemsstats lagstiftning föreskriver något annat
  ,

| b) | endast får anställa personal som har åtagit sig att iaktta sekretess eller som omfattas av en lagstadgad sekretessförpliktelse, |
| --- | --- |

b)

endast får anställa personal som har åtagit sig att iaktta sekretess eller som omfattas av en lagstadgad sekretessförpliktelse,

| c) | ska vidta alla åtgärder som krävs enligt artikel 30, |
| --- | --- |

c)

ska vidta alla åtgärder som krävs enligt artikel 30,

| d) | endast får
  fastställa villkoren för att
  engagera en annan registerförare om den registeransvarige först har godkänt detta,
  om inget annat beslutats, |
| --- | --- |

d)

endast får
  fastställa villkoren för att
  engagera en annan registerförare om den registeransvarige först har godkänt detta,
  om inget annat beslutats,

| e) | i samförstånd med den registeransvarige, och så långt det är möjligt med tanke på behandlingens karaktär, ska inrätta de nödvändiga

  lämpliga och relevanta
  tekniska och organisatoriska kraven för att den registeransvarige ska kunna fullgöra sin skyldighet att svara på begäran om utövande av den registrerades rättigheter i enlighet med kapitel III, |
| --- | --- |

e)

i samförstånd med den registeransvarige, och så långt det är möjligt med tanke på behandlingens karaktär, ska inrätta de nödvändiga

  lämpliga och relevanta
  tekniska och organisatoriska kraven för att den registeransvarige ska kunna fullgöra sin skyldighet att svara på begäran om utövande av den registrerades rättigheter i enlighet med kapitel III,

| f) | ska bistå den registeransvarige med att se till att skyldigheterna enligt artiklarna 30–34 fullgörs,
  med beaktande av typen av behandling och den information som registerföraren har att tillgå, |
| --- | --- |

f)

ska bistå den registeransvarige med att se till att skyldigheterna enligt artiklarna 30–34 fullgörs,
  med beaktande av typen av behandling och den information som registerföraren har att tillgå,

| g) | ska lämna

  återlämna
  alla resultat till den registeransvarige efter behandlingens slut och inte behandla personuppgifterna på annat sätt
  samt förstöra befintliga kopior såvida inte unionslagstiftningen eller en medlemsstats lagstiftning föreskriver lagring av uppgifterna
  , |
| --- | --- |

g)

ska lämna

  återlämna
  alla resultat till den registeransvarige efter behandlingens slut och inte behandla personuppgifterna på annat sätt
  samt förstöra befintliga kopior såvida inte unionslagstiftningen eller en medlemsstats lagstiftning föreskriver lagring av uppgifterna
  ,

| h) | ska ge den registeransvarige och tillsynsmyndigheten tillgång till all information som krävs för att kontrollera

  visa på
  fullgörandet av de skyldigheter som fastställs i denna artikel
  och tillåta inspektioner på plats
  . |
| --- | --- |

h)

ska ge den registeransvarige och tillsynsmyndigheten tillgång till all information som krävs för att kontrollera

  visa på
  fullgörandet av de skyldigheter som fastställs i denna artikel
  och tillåta inspektioner på plats
  .

3.   Den registeransvarige och registerföraren ska skriftligen dokumentera den registeransvariges instruktioner och registerförarens skyldigheter enligt punkt 2.

3a.
     
  De tillräckliga garantier som avses i punkt 1 kan påvisas genom överensstämmelse med uppförandekodexar eller certifieringsmekanismer enligt artiklarna 38 eller 39 i denna förordning.

4.   Om en registerförare behandlar andra personuppgifter än de

  dem
  som den registeransvarige gett instruktioner om
  eller blir den part som fastställer ändamålen med och medlen för uppgiftsbehandlingen
  ska registerföraren anses vara en registeransvarig med avseende på den behandlingen och ska omfattas av de bestämmelser om gemensamma registeransvariga som fastställs i artikel 24.

5.   Kommissionen ska ha rätt att anta delegerade akter i enlighet med artikel 86 i syfte att närmare precisera kriterierna och kraven för registerförarens ansvarsområden, uppdrag och arbetsuppgifter med avseende på en registerförare enligt punkt 1, och de omständigheter som gör det möjligt att underlätta behandlingen av personuppgifter inom en företagsgrupp, särskilt för kontroll- och rapporteringsändamål.
  [Ändr. 121]

Artikel 27

Behandling under den registeransvariges och registerförarens överinseende

Registerföraren och personer som utför arbete under den registeransvariges eller registerförarens överinseende, och som får tillgång till personuppgifter, får behandla dessa endast enligt instruktion från den registeransvarige, om han eller hon inte är skyldig att göra det enligt unionslagstiftningen eller medlemsstaternas lagstiftning.

Artikel 28

Dokumentation

1.   Varje registeransvarig och registerförare samt den registeransvariges eventuella företrädare ska bevara
  den regelbundet uppdaterade
  dokumentation om all behandling som utförts under dess ansvar

  som krävs för att uppfylla de krav som fastställs i denna förordning
  .

2.   Dokumentationen ska innehålla åtminstone

  Därutöver ska varje registeransvarig och registerförare bevara dokumentation av
  följande uppgifter:

| a) | Namn och kontaktuppgifter för den registeransvarige, eller eventuella gemensamma registeransvariga eller registerförare, samt för den eventuella företrädaren. |
| --- | --- |

a)

Namn och kontaktuppgifter för den registeransvarige, eller eventuella gemensamma registeransvariga eller registerförare, samt för den eventuella företrädaren.

| b) | Namn och kontaktuppgifter för det eventuella uppgiftsskyddsombudet. |
| --- | --- |

b)

Namn och kontaktuppgifter för det eventuella uppgiftsskyddsombudet.

| c) | Ändamålen med behandlingen, inbegripet den registeransvariges berättigade intressen när behandlingen grundar sig på artikel 6.1 f. |
| --- | --- |

c)

Ändamålen med behandlingen, inbegripet den registeransvariges berättigade intressen när behandlingen grundar sig på artikel 6.1 f.

| d) | En beskrivning av de kategorier av registrerade som berörs och av de kategorier av personuppgifter som hänför sig till dem. |
| --- | --- |

d)

En beskrivning av de kategorier av registrerade som berörs och av de kategorier av personuppgifter som hänför sig till dem.

| e) | Mottagarna eller de kategorier av mottagare som ska ta del av personuppgifterna, inbegripet

  Namn och kontaktuppgifter för
  de
  eventuella
  registeransvariga till vilka personuppgifter lämnas ut för deras berättigade intressen. |
| --- | --- |

e)

Mottagarna eller de kategorier av mottagare som ska ta del av personuppgifterna, inbegripet

  Namn och kontaktuppgifter för
  de
  eventuella
  registeransvariga till vilka personuppgifter lämnas ut för deras berättigade intressen.

| f) | I tillämpliga fall, överföringar av uppgifter till ett tredjeland eller en internationell organisation, inbegripet identifiering av tredjelandet eller den internationella organisationen och, vid sådana överföringar som avses i artikel 44.1 h, dokumentationen om lämpliga skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

f)

I tillämpliga fall, överföringar av uppgifter till ett tredjeland eller en internationell organisation, inbegripet identifiering av tredjelandet eller den internationella organisationen och, vid sådana överföringar som avses i artikel 44.1 h, dokumentationen om lämpliga skyddsåtgärder.

| g) | En allmän anvisning om tidsfristerna för radering av de olika kategorierna av uppgifter. |
| --- | --- |

g)

En allmän anvisning om tidsfristerna för radering av de olika kategorierna av uppgifter.

| h) | Beskrivning av de rutiner som avses i artikel 22.3. |
| --- | --- |

h)

Beskrivning av de rutiner som avses i artikel 22.3.

3.   Den registeransvarige och registerföraren samt den registeransvariges eventuella företrädare ska på begäran göra dokumentationen tillgänglig för tillsynsmyndigheten.

4.   De skyldigheter som anges i punkterna 1 och 2 ska inte gälla för följande registeransvariga och registerförare:

| a) | En fysisk person som behandlar personuppgifter utan vinstintresse. |
| --- | --- |

a)

En fysisk person som behandlar personuppgifter utan vinstintresse.

| b) | Ett företag eller en organisation med färre än 250 anställda som behandlar personuppgifter endast som en sidoverksamhet till sin huvudverksamhet. |
| --- | --- |

b)

Ett företag eller en organisation med färre än 250 anställda som behandlar personuppgifter endast som en sidoverksamhet till sin huvudverksamhet.

5.   Kommissionen ska ha befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 86 i syfte att närmare precisera kriterierna och kraven för den dokumentation som avses i punkt 1, för att ta hänsyn särskilt till de områden som den registeransvarige och registerföraren samt den registeransvariges eventuella företrädare ansvarar för.

6.   Kommissionen får fastställa standardformulär för den dokumentation som anges i punkt 1. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 87.2.
  [Ändr. 122]

Artikel 29

Samarbete med tillsynsmyndigheten

1.   Den registeransvarige och
  den eventuella
  registerföraren samt den registeransvariges eventuella företrädare ska på begäran samarbeta med tillsynsmyndigheten i utövandet av dess uppdrag, särskilt genom att tillhandahålla den information som avses i artikel 53.2 a och genom att ge tillgång i enlighet med artikel 53.2 b.

2.   Som reaktion på tillsynsmyndighetens utövande av sina befogenheter enligt artikel 53.2 ska den registeransvarige och registerföraren svara tillsynsmyndigheten inom en rimlig period som ska fastställas av tillsynsmyndigheten. Svaret ska inbegripa en beskrivning av de åtgärder som vidtagits och de resultat som uppnåtts som svar på tillsynsmyndighetens anmärkningar. [Ändr. 123]

AVSNITT 2

DATASÄKERHET

Artikel 30

Säkerhet i samband med behandlingen av uppgifter

1.   Den registeransvarige och registerföraren ska vidta lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder för att säkerställa en lämplig säkerhetsnivå med tanke på de risker som behandlingen medför och karaktären hos de personuppgifter som ska skyddas

  – med beaktande av resultaten av en konsekvensbedömning avseende uppgiftsskydd enligt artikel 33 –
  , med hänsyn till dagens tillgängliga teknik och kostnaderna för att vidta åtgärderna.

1a.
     
  Med hänsyn till dagens tillgängliga teknik och genomförandekostnaden ska en sådan säkerhetsstrategi inbegripa följande:

| a) | Förmågan att säkerställa personuppgifternas integritet. |
| --- | --- |

a)

Förmågan att säkerställa personuppgifternas integritet.

| b) | Förmågan att fortlöpande säkerställa konfidentialitet, integritet, tillgänglighet och återhämtningsförmåga hos de system och tjänster som behandlar personuppgifter. |
| --- | --- |

b)

Förmågan att fortlöpande säkerställa konfidentialitet, integritet, tillgänglighet och återhämtningsförmåga hos de system och tjänster som behandlar personuppgifter.

| c) | Förmågan att återställa tillgängligheten och tillgången till uppgifterna i tid vid en fysisk eller teknisk olycka som påverkar tillgängligheten, integriteten och konfidentialiteten hos informationssystem och informationstjänster. |
| --- | --- |

c)

Förmågan att återställa tillgängligheten och tillgången till uppgifterna i tid vid en fysisk eller teknisk olycka som påverkar tillgängligheten, integriteten och konfidentialiteten hos informationssystem och informationstjänster.

| d) | När det gäller behandling av känsliga personuppgifter i enlighet med artiklarna 8 och 9, ytterligare säkerhetsåtgärder för att säkerställa riskmedvetenhet och förmågan att vidta förebyggande, korrigerande och begränsande åtgärder i tid mot svagheter eller olyckor som skulle kunna innebära en risk för uppgifterna. |
| --- | --- |

d)

När det gäller behandling av känsliga personuppgifter i enlighet med artiklarna 8 och 9, ytterligare säkerhetsåtgärder för att säkerställa riskmedvetenhet och förmågan att vidta förebyggande, korrigerande och begränsande åtgärder i tid mot svagheter eller olyckor som skulle kunna innebära en risk för uppgifterna.

| e) | Ett förfarande för att regelbundet testa, bedöma och utvärdera effektiviteten hos de strategier, förfaranden och planer för säkerhet som har införts för att säkerställa fortgående effektivitet. |
| --- | --- |

e)

Ett förfarande för att regelbundet testa, bedöma och utvärdera effektiviteten hos de strategier, förfaranden och planer för säkerhet som har införts för att säkerställa fortgående effektivitet.

2.   Efter en bedömning av riskerna ska den registeransvarige och registerföraren vidta De åtgärder som avses i punkt 1 för att skydda personuppgifter från förstöring genom olyckshändelse eller otillåtna handlingar eller förlust genom olyckshändelse och för att förhindra otillåten behandling, särskilt obehörigt röjande, obehörig spridning eller åtkomst, eller ändringar av personuppgifter.

  ska minst

| a) | säkerställa att endast auktoriserad personal, och endast för lagligen tillåtna ändamål, får tillgång till personuppgifter, |
| --- | --- |

a)

säkerställa att endast auktoriserad personal, och endast för lagligen tillåtna ändamål, får tillgång till personuppgifter,

| b) | skydda personuppgifter som lagrats eller överförts mot förstöring genom olyckshändelse eller olaglig förstöring, mot förlust eller ändring genom olyckshändelse samt mot obehörig eller olaglig lagring, behandling och tillgång och obehörigt eller olagligt röjande, och |
| --- | --- |

b)

skydda personuppgifter som lagrats eller överförts mot förstöring genom olyckshändelse eller olaglig förstöring, mot förlust eller ändring genom olyckshändelse samt mot obehörig eller olaglig lagring, behandling och tillgång och obehörigt eller olagligt röjande, och

| c) | säkra genomförandet av en säkerhetsstrategi för behandling av personuppgifter. |
| --- | --- |

c)

säkra genomförandet av en säkerhetsstrategi för behandling av personuppgifter.

3.   Kommissionen ska ha befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 86 i syfte att närmare precisera kriterierna och villkoren för

  Europeiska dataskyddsstyrelsen ska anförtros uppgiften att utfärda riktlinjer, rekommendationer och bästa praxis i enlighet med artikel 66.1 b med avseende på
  de tekniska och organisatoriska åtgärder som avses i punkterna 1 och 2, inbegripet fastställandet av vad som utgör dagens tillgängliga teknik, för specifika sektorer och i specifika situationer vid behandlingen av personuppgifter, med särskild hänsyn till den tekniska utvecklingen och utvecklingen i fråga om lösningar för inbyggt integritetsskydd och uppgiftsskydd som standard, om inte punkt 4 är tillämplig.

4.   När så är nödvändigt får kommissionen anta genomförandeakter i syfte att specificera kraven i punkterna 1 och 2 för olika situationer, särskilt för att

| a) | förhindra obehörig åtkomst till personuppgifter, |
| --- | --- |

a)

förhindra obehörig åtkomst till personuppgifter,

| b) | förhindra obehörigt röjande, obehörig läsning, kopiering, ändring eller radering eller obehörigt avlägsnande av personuppgifter, |
| --- | --- |

b)

förhindra obehörigt röjande, obehörig läsning, kopiering, ändring eller radering eller obehörigt avlägsnande av personuppgifter,

| c) | se till att det kontrolleras att behandlingen är laglig. |
| --- | --- |

c)

se till att det kontrolleras att behandlingen är laglig.

Genomförandeakterna ska antas enligt det granskningsförfarande som avses i artikel 87.2.
  [Ändr. 124]

Artikel 31

Anmälan av ett personuppgiftsbrott till tillsynsmyndigheten

1.   Vid ett personuppgiftsbrott ska den registeransvarige utan onödigt dröjsmål och, om så är möjligt, inte senare än 24 timmar efter att ha fått vetskap om det, anmäla personuppgiftsbrottet till tillsynsmyndigheten. Om anmälan till tillsynsmyndigheten inte görs inom 24 timmar ska den åtföljas av en utförlig motivering.

2.   I enlighet med artikel 26.2 f ska Registerföraren
  ska
  underrätta och informera den registeransvarige omedelbart

  utan onödigt dröjsmål
  efter det att ett personuppgiftsbrott har konstaterats.

3.   Den anmälan som avses i punkt 1 ska åtminstone

| a) | beskriva personuppgiftsbrottets karaktär, inbegripet de kategorier av och antalet registrerade som berörs samt de kategorier av och antalet uppgiftsposter som berörs, |
| --- | --- |

a)

beskriva personuppgiftsbrottets karaktär, inbegripet de kategorier av och antalet registrerade som berörs samt de kategorier av och antalet uppgiftsposter som berörs,

| b) | förmedla identiteten på och kontaktuppgifterna för uppgiftsskyddsombudet eller andra kontaktpunkter där mer information kan erhållas, |
| --- | --- |

b)

förmedla identiteten på och kontaktuppgifterna för uppgiftsskyddsombudet eller andra kontaktpunkter där mer information kan erhållas,

| c) | rekommendera åtgärder för att begränsa de möjliga negativa effekterna av personuppgiftsbrottet, |
| --- | --- |

c)

rekommendera åtgärder för att begränsa de möjliga negativa effekterna av personuppgiftsbrottet,

| d) | beskriva konsekvenserna av personuppgiftsbrottet, |
| --- | --- |

d)

beskriva konsekvenserna av personuppgiftsbrottet,

| e) | beskriva de åtgärder som den registeransvarige föreslagit eller vidtagit för att åtgärda personuppgiftsbrottet
  och begränsa dess verkan
  . |
| --- | --- |

e)

beskriva de åtgärder som den registeransvarige föreslagit eller vidtagit för att åtgärda personuppgiftsbrottet
  och begränsa dess verkan
  .

Informationen får vid behov lämnas i faser.

4.   Den registeransvarige ska dokumentera alla personuppgiftsbrott, inbegripet omständigheterna kring brottet, dess effekter och de korrigerande åtgärder som vidtagits. Dokumentationen ska
  vara tillräckligt utförlig för att
  göra det möjligt för tillsynsmyndigheten att kontrollera efterlevnaden av denna artikel
  och av artikel 30
  . Dokumentationen ska endast innehålla den information som behövs för detta ändamål.

4a.
     
  Tillsynsmyndigheten ska föra ett offentligt register över typer av anmälda uppgiftsbrott.

5.   Kommissionen ska ha befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 86 i syfte att närmare precisera kriterierna och kraven för

  Europeiska dataskyddsstyrelsen ska anförtros uppgiften att utfärda riktlinjer, rekommendationer och bästa praxis i enlighet med artikel 66.1 b med avseende på
  fastställandet av det uppgiftsbrott
  och det onödiga dröjsmål
  som avses i punkterna 1 och 2 samt för de särskilda omständigheter under vilka en registeransvarig och en registerförare ska anmäla personuppgiftsbrottet.

6.   Kommissionen får fastställa standardformatet för sådana anmälningar till tillsynsmyndigheten, de förfaranden som gäller för anmälningskravet och formen och villkoren för den dokumentation som avses i punkt 4, inbegripet tidsgränserna för raderingen av informationen i denna. Genomförandeakterna ska antas enligt det granskningsförfarande som avses i artikel 87.
  [Ändr. 125]

Artikel 32

Information till den registrerade om ett personuppgiftsbrott

1.   Om personuppgiftsbrottet sannolikt har en negativ inverkan på skyddet av den registrerades personuppgifter eller, integritet
  , rättigheter eller berättigade intressen
  ska den registeransvarige, efter den anmälan som avses i artikel 31, utan onödigt dröjsmål informera den registrerade om personuppgiftsbrottet.

2.   Den information till den registrerade som avses i punkt 1 ska
  vara uttömmande och avfattad på ett klart och enkelt språk. Den ska
  innehålla en beskrivning av personuppgiftsbrottets karaktär och åtminstone de upplysningar och de rekommendationer som anges i artikel 31.3 b och, c
  och d samt information om den registrerades rättigheter, däribland rätten till prövning
  .

3.   Det ska inte vara ett krav att informera den registrerade om personuppgiftsbrottet om den registeransvarige tillfredsställande visar för den behöriga myndigheten att den har genomfört lämpliga tekniska skyddsåtgärder och att dessa åtgärder tillämpats på de uppgifter som berördes av personuppgiftsbrottet. Sådana tekniska skyddsåtgärder ska göra uppgifterna oläsbara för alla personer som inte är behöriga att få tillgång till uppgifterna.

4.   Utan att det påverkar den registeransvariges skyldighet att informera den registrerade om personuppgiftsbrottet, får tillsynsmyndigheten, om den registeransvarige inte redan har informerat den registrerade, efter att ha tagit hänsyn till de möjliga negativa effekterna av brottet, begära att den registeransvarige gör detta.

5.   Kommissionen ska ha befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 86 i syfte att närmare precisera villkoren och kraven när det gäller

  Europeiska dataskyddsstyrelsen ska anförtros uppgiften att utfärda riktlinjer, rekommendationer och bästa praxis i enlighet med artikel 66.1 b med avseende på
  de omständigheter under vilka ett personuppgiftsbrott sannolikt har en negativ inverkan på de

  den registrerades
  personuppgifter
  , integritet, rättigheter eller berättigade intressen
  som avses i punkt 1.

6.   Kommissionen får fastställa formatet för den information till den registrerade som avses i punkt 1 och de förfaranden som gäller för den informationen. Genomförandeakterna ska antas enligt det granskningsförfarande som avses i artikel 87.2.
  [Ändr. 126]

Artikel 32a

Riskanalys

1.
     
  Den registeransvarige eller i tillämpliga fall registerföraren ska utföra en riskanalys av den planerade uppgiftsbehandlingens konsekvenser för de registrerades rättigheter och friheter med en bedömning av frågan huruvida behandlingen sannolikt medför särskilda risker.

2.
     
  Följande former av behandling medför sannolikt särskilda risker:

| a) | Behandling av personuppgifter som gäller fler än 5 000 registrerade under en sammanhängande period på 12 månader. |
| --- | --- |

a)

Behandling av personuppgifter som gäller fler än 5 000 registrerade under en sammanhängande period på 12 månader.

| b) | Behandling av de särskilda personuppgiftskategorier som avses i artikel 9.1, lokaliseringsuppgifter eller uppgifter om barn eller anställda i storskaliga register. |
| --- | --- |

b)

Behandling av de särskilda personuppgiftskategorier som avses i artikel 9.1, lokaliseringsuppgifter eller uppgifter om barn eller anställda i storskaliga register.

| c) | Profilering på vilken åtgärder grundar sig som har rättsliga följder för den enskilde eller på liknande sätt i betydande grad påverkar honom eller henne. |
| --- | --- |

c)

Profilering på vilken åtgärder grundar sig som har rättsliga följder för den enskilde eller på liknande sätt i betydande grad påverkar honom eller henne.

| d) | Behandling av personuppgifter för tillhandahållande av hälso- och sjukvård, epidemiologisk forskning eller undersökningar av psykiska sjukdomar eller infektionssjukdomar där uppgifterna behandlas i syfte att vidta åtgärder eller fatta beslut om specifika enskilda personer i stor skala. |
| --- | --- |

d)

Behandling av personuppgifter för tillhandahållande av hälso- och sjukvård, epidemiologisk forskning eller undersökningar av psykiska sjukdomar eller infektionssjukdomar där uppgifterna behandlas i syfte att vidta åtgärder eller fatta beslut om specifika enskilda personer i stor skala.

| e) | Automatisk övervakning av allmän plats i stor skala. |
| --- | --- |

e)

Automatisk övervakning av allmän plats i stor skala.

| f) | Annan behandling för vilken samråd ska ske med uppgiftsskyddsombudet eller tillsynsmyndigheten enligt artikel 34.2 b. |
| --- | --- |

f)

Annan behandling för vilken samråd ska ske med uppgiftsskyddsombudet eller tillsynsmyndigheten enligt artikel 34.2 b.

| g) | Situationer där ett personuppgiftsbrott sannolikt skulle få negativa konsekvenser för skyddet av den registrerades personuppgifter, integritet, rättigheter eller berättigade intressen. |
| --- | --- |

g)

Situationer där ett personuppgiftsbrott sannolikt skulle få negativa konsekvenser för skyddet av den registrerades personuppgifter, integritet, rättigheter eller berättigade intressen.

| h) | Den registeransvariges eller registerförarens kärnverksamhet består av behandling som, på grund av sin karaktär, sin omfattning och/eller sina ändamål, kräver regelbunden och systematisk övervakning av de registrerade. |
| --- | --- |

h)

Den registeransvariges eller registerförarens kärnverksamhet består av behandling som, på grund av sin karaktär, sin omfattning och/eller sina ändamål, kräver regelbunden och systematisk övervakning av de registrerade.

| i) | Om personuppgifter görs tillgängliga för ett antal personer som inte rimligen kan förväntas vara begränsat. |
| --- | --- |

i)

Om personuppgifter görs tillgängliga för ett antal personer som inte rimligen kan förväntas vara begränsat.

3.
     
  Om resultatet av riskanalysen

| a) | visar att någon av de former av behandling som avses i punkt 2 a eller b utförs ska registeransvariga som inte är etablerade i unionen utse en företrädare i unionen i linje med de krav och befrielser som fastställs i artikel 25, |
| --- | --- |

a)

visar att någon av de former av behandling som avses i punkt 2 a eller b utförs ska registeransvariga som inte är etablerade i unionen utse en företrädare i unionen i linje med de krav och befrielser som fastställs i artikel 25,

| b) | visar att någon av de former av behandling som avses i punkt 2 a, b eller h utförs ska den registeransvarige utse ett uppgiftsskyddsombud i linje med de krav och befrielser som fastställs i artikel 35, |
| --- | --- |

b)

visar att någon av de former av behandling som avses i punkt 2 a, b eller h utförs ska den registeransvarige utse ett uppgiftsskyddsombud i linje med de krav och befrielser som fastställs i artikel 35,

| c) | visar att någon av de former av behandling som avses i punkt 2 a, b, c, d, e, f, g eller h utförs ska den registeransvarige, eller registerföraren på den registeransvariges vägnar, utföra en konsekvensbedömning avseende uppgiftsskydd enligt artikel 33, |
| --- | --- |

c)

visar att någon av de former av behandling som avses i punkt 2 a, b, c, d, e, f, g eller h utförs ska den registeransvarige, eller registerföraren på den registeransvariges vägnar, utföra en konsekvensbedömning avseende uppgiftsskydd enligt artikel 33,

| d) | visar att den behandling som avses i punkt 2 f utförs ska den registeransvarige samråda med uppgiftsskyddsombudet eller, om något sådant inte utnämnts, tillsynsmyndigheten enligt artikel 34, |
| --- | --- |

d)

visar att den behandling som avses i punkt 2 f utförs ska den registeransvarige samråda med uppgiftsskyddsombudet eller, om något sådant inte utnämnts, tillsynsmyndigheten enligt artikel 34,

4.
     
  Riskanalysen ska ses över senast efter ett år, eller omedelbart om uppgiftsbehandlingens karaktär, omfattning eller ändamål ändras i betydande grad. Om den registeransvarige enligt punkt 3 c inte är skyldig att utföra en konsekvensbedömning avseende uppgiftsskydd ska riskanalysen dokumenteras. [Ändr. 127]

AVSNITT 3

KONSEKVENSBEDÖMNING AVSEENDE

  LIVSCYKELHANTERING AV
  UPPGIFTSSKYDD OCH FÖRHANDSTILLSTÅND
  [Ändr. 128]

Artikel 33

Konsekvensbedömning avseende uppgiftsskydd

1.   Om behandlingen på grund av sin karaktär, sin omfattning eller sina ändamål medför särskilda risker för de registrerades fri- och rättigheter,

  det enligt artikel 32a.3 c krävs
  ska den registeransvarige, eller registerföraren på den registeransvariges vägnar, utföra en bedömning av den planerade behandlingens konsekvenser för skyddet

  de registrerades rättigheter och friheter, särskilt deras rätt till skydd
  av personuppgifter.
  En enda bedömning ska vara tillräcklig för att hantera en serie liknande behandlingsåtgärder som medför liknande risker.

2.   I synnerhet följande typer av behandling medför sådana särskilda risker som avses i punkt 1:

| a) | En systematisk och omfattande bedömning av en fysisk persons personliga aspekter eller i syfte att analysera eller förutse särskilt den fysiska personens ekonomiska situation, vistelseort, hälsa, personliga preferenser, pålitlighet eller beteende, vilket grundar sig på automatisk behandling och på vilka sådana åtgärder grundar sig som har rättsliga följder för den enskilde eller som märkbart påverkar honom eller henne. |
| --- | --- |

a)

En systematisk och omfattande bedömning av en fysisk persons personliga aspekter eller i syfte att analysera eller förutse särskilt den fysiska personens ekonomiska situation, vistelseort, hälsa, personliga preferenser, pålitlighet eller beteende, vilket grundar sig på automatisk behandling och på vilka sådana åtgärder grundar sig som har rättsliga följder för den enskilde eller som märkbart påverkar honom eller henne.

| b) | Information om sexualliv, hälsa, ras och etniskt ursprung eller – i samband med tillhandahållande av hälso- och sjukvård – epidemiologisk forskning, eller undersökningar av psykiska sjukdomar eller infektionssjukdomar, där uppgifterna behandlas i syfte att vidta åtgärder eller fatta beslut om specifika enskilda personer i stor skala. |
| --- | --- |

b)

Information om sexualliv, hälsa, ras och etniskt ursprung eller – i samband med tillhandahållande av hälso- och sjukvård – epidemiologisk forskning, eller undersökningar av psykiska sjukdomar eller infektionssjukdomar, där uppgifterna behandlas i syfte att vidta åtgärder eller fatta beslut om specifika enskilda personer i stor skala.

| c) | Övervakning av allmän plats, särskilt vid användning av optisk-elektroniska anordningar (videoövervakning) i stor skala. |
| --- | --- |

c)

Övervakning av allmän plats, särskilt vid användning av optisk-elektroniska anordningar (videoövervakning) i stor skala.

| d) | Personuppgifter i storskaliga register om barn, genetiska uppgifter eller biometriska uppgifter. |
| --- | --- |

d)

Personuppgifter i storskaliga register om barn, genetiska uppgifter eller biometriska uppgifter.

| e) | Annan behandling för vilken samråd måste ske med tillsynsmyndigheten enligt artikel 34.2 b. |
| --- | --- |

e)

Annan behandling för vilken samråd måste ske med tillsynsmyndigheten enligt artikel 34.2 b.

3.   Bedömningen
  ska ta hänsyn till hela livscykelhanteringen av personuppgifter från insamling och behandling till radering. Den
  ska innehålla åtminstone en allmän beskrivning av den planerade behandlingen, en bedömning av riskerna för de registrerades fri- och rättigheter, de åtgärder som planeras för att hantera risker, skyddsåtgärder, säkerhetsåtgärder och rutiner för att garantera skyddet av personuppgifterna och för att visa att denna förordning efterlevs, med hänsyn till de registrerades och andra berörda personers rättigheter och berättigade intressen.

  följande:

| a) | En systematisk beskrivning av den planerade behandlingen, dess ändamål och, om tillämpligt, den registeransvariges berättigade intressen. |
| --- | --- |

a)

En systematisk beskrivning av den planerade behandlingen, dess ändamål och, om tillämpligt, den registeransvariges berättigade intressen.

| b) | En bedömning av behandlingens nödvändighet och proportionalitet i förhållande till ändamålen. |
| --- | --- |

b)

En bedömning av behandlingens nödvändighet och proportionalitet i förhållande till ändamålen.

| c) | En bedömning av riskerna för de registrerades rättigheter och friheter, inklusive den risk för diskriminering som behandlingen medför eller förstärker. |
| --- | --- |

c)

En bedömning av riskerna för de registrerades rättigheter och friheter, inklusive den risk för diskriminering som behandlingen medför eller förstärker.

| d) | En beskrivning av de åtgärder som planeras för att hantera risker och minimera den mängd personuppgifter som behandlas. |
| --- | --- |

d)

En beskrivning av de åtgärder som planeras för att hantera risker och minimera den mängd personuppgifter som behandlas.

| e) | En förteckning över skyddsåtgärder, säkerhetsåtgärder och rutiner för att garantera skyddet av personuppgifterna, till exempel pseudonymisering, och för att visa att denna förordning efterlevs, med hänsyn till de registrerades och andra berörda personers rättigheter och berättigade intressen. |
| --- | --- |

e)

En förteckning över skyddsåtgärder, säkerhetsåtgärder och rutiner för att garantera skyddet av personuppgifterna, till exempel pseudonymisering, och för att visa att denna förordning efterlevs, med hänsyn till de registrerades och andra berörda personers rättigheter och berättigade intressen.

| f) | En allmän angivelse av tidsfristerna för radering av de olika kategorierna av uppgifter. |
| --- | --- |

f)

En allmän angivelse av tidsfristerna för radering av de olika kategorierna av uppgifter.

| g) | En förklaring om vilka uppgiftskyddsrutiner avseende inbyggt uppgiftsskydd och uppgiftsskydd som standard som har genomförts i enlighet med artikel 23. |
| --- | --- |

g)

En förklaring om vilka uppgiftskyddsrutiner avseende inbyggt uppgiftsskydd och uppgiftsskydd som standard som har genomförts i enlighet med artikel 23.

| h) | En förteckning över mottagarna eller kategorierna av mottagare av personuppgifterna. |
| --- | --- |

h)

En förteckning över mottagarna eller kategorierna av mottagare av personuppgifterna.

| i) | I tillämpliga fall, en förteckning över de planerade överföringarna av uppgifter till ett tredjeland eller en internationell organisation, inbegripet identifiering av tredjelandet eller den internationella organisationen. |
| --- | --- |

i)

I tillämpliga fall, en förteckning över de planerade överföringarna av uppgifter till ett tredjeland eller en internationell organisation, inbegripet identifiering av tredjelandet eller den internationella organisationen.

| j) | En bedömning av det sammanhang i vilket uppgiftsbehandlingen utförs. |
| --- | --- |

j)

En bedömning av det sammanhang i vilket uppgiftsbehandlingen utförs.

3a.
     
  Om den registeransvarige eller registerföraren har utsett ett uppgiftsskyddsombud ska han eller hon involveras i processen med konsekvensbedömningen.

3b.
     
  Bedömningen ska dokumenteras och inbegripa ett schema för regelbundna periodiska granskningar av uppgiftsskyddets överensstämmelse i enlighet med artikel 33a.1. Bedömningen ska uppdateras utan onödigt dröjsmål om resultatet av den granskning av uppgiftsskyddets överensstämmelse som avses i artikel 33a visar på bristande överensstämmelse. Den registeransvarige och registerföraren samt den registeransvariges eventuella företrädare ska på begäran göra bedömningen tillgänglig för tillsynsmyndigheten.

4.   Den registeransvarige ska inhämta synpunkter från de registrerade och deras företrädare om den avsedda behandlingen, utan att det påverkar skyddet av kommersiella eller allmänna intressen eller behandlingens säkerhet.

5.   Om den registeransvarige är en offentlig myndighet eller ett offentligt organ och om behandlingen följer av en rättslig skyldighet enligt artikel 6.1 c som föreskriver regler och förfaranden som rör behandlingen och regleras av unionslagstiftningen, ska punkterna 1–4 inte gälla, om inte medlemsstaterna anser det nödvändigt att utföra en sådan bedömning före behandlingen.

6.   Kommissionen ska ha befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 86 i syfte att närmare precisera kriterierna och villkoren för sådan behandling som sannolikt medför särskilda risker enligt punkterna 1 och 2 och kraven för den bedömning som avses i punkt 3, däribland villkor för skalbarhet, kontroll och granskningsmöjligheter. Kommissionen ska därvid överväga särskilda åtgärder för mikroföretag och små och medelstora företag.

7.   Kommissionen får ange standarder och förfaranden för utförandet samt kontrollen och granskningen av den bedömning som avses i punkt 3. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 87.
  [Ändr. 129]

Artikel 33a

Granskning av uppgiftsskyddets överensstämmelse

1.
     
  Senast två år efter utförandet av en konsekvensbedömning enligt artikel 33.1 ska den registeransvarige, eller registerföraren på den registeransvariges vägnar, utföra en granskning av överensstämmelsen med konsekvensbedömningen. Denna granskning av överensstämmelsen ska visa att personuppgifter behandlas i överensstämmelse med konsekvensbedömningen avseende uppgiftsskydd.

2.
     
  Granskningen av överensstämmelse ska utföras regelbundet, minst vartannat år, eller omedelbart om de särskilda risker som behandlingen medför ändras.

3.
     
  Om resultatet av granskningen av överensstämmelse visar på bristande överensstämmelse ska granskningen omfatta rekommendationer för hur fullständig överensstämmelse kan uppnås.

4.
     
  Granskningen av överensstämmelse samt dess rekommendationer ska dokumenteras. Den registeransvarige och registerföraren samt den registeransvariges eventuella företrädare ska på begäran göra granskningen av överensstämmelse tillgänglig för tillsynsmyndigheten.

5.
     
  Om den registeransvarige eller registerföraren har utsett ett uppgiftsskyddsombud ska han eller hon involveras i processen med granskningen av överensstämmelse. [Ändr. 130]

Artikel 34

Förhandstillstånd och Förhandssamråd

1.   Den registeransvarige eller registerföraren, allt efter omständigheterna, ska erhålla ett godkännande från tillsynsmyndigheten före behandlingen av personuppgifterna, i syfte att se till att den avsedda behandlingen överensstämmer med denna förordning och särskilt för att begränsa riskerna för de registrerade när en registeransvarig eller en registerförare antar avtalsklausuler enligt artikel 42.2 d eller inte tillhandahåller lämpliga skyddsåtgärder i ett rättsligt bindande instrument enligt artikel 42.5 för överföring av personuppgifter till ett tredjeland eller en internationell organisation.

2.   Den registeransvarige, eller registerföraren som handlar på den registeransvariges vägnar, ska samråda med
  uppgiftsskyddsombudet eller, om något sådant inte utnämnts,
  tillsynsmyndigheten före behandlingen av personuppgifter för att se till att den avsedda behandlingen överensstämmer med denna förordning och särskilt för att begränsa riskerna för de registrerade om

| a) | en konsekvensbedömning avseende uppgiftsskydd enligt artikel 33 visar att behandlingen på grund av sin karaktär, sin omfattning eller sina ändamål sannolikt medför höggradiga särskilda risker, eller |
| --- | --- |

a)

en konsekvensbedömning avseende uppgiftsskydd enligt artikel 33 visar att behandlingen på grund av sin karaktär, sin omfattning eller sina ändamål sannolikt medför höggradiga särskilda risker, eller

| b) | uppgiftsskyddsombudet eller
  tillsynsmyndigheten anser det nödvändigt att utföra ett förhandssamråd om behandling som sannolikt medför särskilda risker för de registrerades fri- och rättigheter på grund av sin karaktär, sin omfattning och/eller sina ändamål, och som preciseras enligt punkt 4. |
| --- | --- |

b)

uppgiftsskyddsombudet eller
  tillsynsmyndigheten anser det nödvändigt att utföra ett förhandssamråd om behandling som sannolikt medför särskilda risker för de registrerades fri- och rättigheter på grund av sin karaktär, sin omfattning och/eller sina ändamål, och som preciseras enligt punkt 4.

3.   Om
  den behöriga
  tillsynsmyndigheten anser

  i enlighet med sina befogenheter fastställer
  att den avsedda behandlingen inte överensstämmer med denna förordning, särskilt om riskerna är otillräckligt fastställda eller begränsade, ska den förbjuda den avsedda behandlingen och lägga fram lämpliga förslag för att åtgärda sådan brist på överensstämmelse.

4.   Tillsynsmyndigheten

  Europeiska dataskyddsstyrelsen
  ska inrätta och offentliggöra en förteckning över den behandling som omfattas av förhandssamråd enligt punkt 2. Tillsynsmyndigheten ska översända dessa förteckningar till Europeiska dataskyddsstyrelsen.

5.   Om den förteckning som avses i punkt 4 inbegriper behandling som rör erbjudande av varor och tjänster till registrerade i flera medlemsstater, eller övervakning av deras beteende, eller som väsentligt kan påverka den fria rörligheten för personuppgifter i unionen, ska tillsynsmyndigheten tillämpa den mekanism för enhetlighet som avses i artikel 57 före antagandet av förteckningen.

6.   Den registeransvarige eller registerföraren ska
  , på begäran,
  till tillsynsmyndigheten lämna den konsekvensbedömning avseende uppgiftsskydd som avses i artikel 33 och, på begäran, eventuell övrig information som gör att tillsynsmyndigheten kan göra en bedömning av behandlingens överensstämmelse och särskilt av riskerna för skyddet av den registrerades personuppgifter och av därmed sammanhängande skyddåtgärder.

7.   Medlemsstaterna ska samråda med tillsynsmyndigheten vid utarbetandet av lagstiftningsåtgärder som ska antas av det nationella parlamentet eller av en åtgärd som grundar sig på en sådan lagstiftningsåtgärd, som fastställer behandlingens karaktär, för att garantera att den avsedda behandlingen överensstämmer med denna förordning och särskilt för att begränsa riskerna för de registrerade.

8.   Kommissionen ska ha befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 86 i syfte att närmare precisera kriterierna och kraven för fastställandet av de höggradiga särskilda risker som avses i punkt 2 a.

9.   Kommissionen får fastställa standardformulär och förfaranden för sådana förhandstillstånd och förhandssamråd som avses i punkterna 1 och 2, och standardformulär och förfaranden för att informera tillsynsmyndigheterna enligt punkt 6. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 87.2.
  [Ändr. 131]

AVSNITT 4

UPPGIFTSSKYDDSOMBUD

Artikel 35

Utnämning av uppgiftsskyddsombudet

1.   Den registeransvarige och registerföraren ska utnämna ett uppgiftsskyddsombud om

| a) | behandlingen utförs av en offentlig myndighet eller ett offentligt organ, eller |
| --- | --- |

a)

behandlingen utförs av en offentlig myndighet eller ett offentligt organ, eller

| b) | behandlingen utförs av ett företag som har minst 250 anställda

  en juridisk person och gäller fler än 5 000 registrerade under en sammanhängande period på 12 månader
  , eller |
| --- | --- |

b)

behandlingen utförs av ett företag som har minst 250 anställda

  en juridisk person och gäller fler än 5 000 registrerade under en sammanhängande period på 12 månader
  , eller

| c) | den registeransvariges och registerförarens kärnverksamhet består av behandling som, på grund av sin karaktär, sin omfattning och/eller sina ändamål, kräver regelbunden och systematisk övervakning av de registrerade
  , eller |
| --- | --- |

c)

den registeransvariges och registerförarens kärnverksamhet består av behandling som, på grund av sin karaktär, sin omfattning och/eller sina ändamål, kräver regelbunden och systematisk övervakning av de registrerade
  , eller

| d) | den registeransvariges och registerförarens kärnverksamhet består av behandling av särskilda kategorier av uppgifter enligt artikel 9.1, lokaliseringsuppgifter eller uppgifter om barn eller anställda i storskaliga register. |
| --- | --- |

d)

den registeransvariges och registerförarens kärnverksamhet består av behandling av särskilda kategorier av uppgifter enligt artikel 9.1, lokaliseringsuppgifter eller uppgifter om barn eller anställda i storskaliga register.

2.   I det fall som avses i punkt 1 b får En företagsgrupp
  får
  utnämna ett enda

  huvudansvarigt
  uppgiftsskyddsombud
  om det säkerställs att det på varje etableringsort är lätt att nå ett uppgiftsskyddsombud
  .

3.   Om den registeransvarige och registerföraren är en offentlig myndighet eller ett offentligt organ, får uppgiftsskyddsombudet utnämnas för flera av dess enheter, med hänsyn till den offentliga myndighetens eller det offentliga organets struktur.

4.   I andra fall än de som anges i punkt 1 får den registeransvarige eller registerföraren eller sammanslutningar och andra organ som företräder kategorier av registeransvariga eller registerförare utnämna ett uppgiftsskyddsombud.

5.   Den registeransvarige eller registerföraren ska utnämna uppgiftsskyddsombudet på grundval av yrkesmässiga kvalifikationer och, i synnerhet, expertkunnande om lagstiftning och praxis avseende uppgiftsskydd samt förmåga att fullgöra de arbetsuppgifter som avses i artikel 37. Den nödvändiga nivån på expertkunnandet ska fastställas särskilt i enlighet med den uppgiftsbehandling som utförs och det skydd som krävs för de personuppgifter som behandlas av den registeransvarige och registerföraren.

6.   Den registeransvarige eller registerföraren ska se till att uppgiftskyddsombudets eventuella övriga yrkesuppgifter är förenliga med personens arbetsuppgifter och uppdrag som uppgiftsskyddsombud och inte leder till en intressekonflikt.

7.   Den registeransvarige och

  eller
  registerföraren ska utnämna ett uppgiftsskyddsombud för en period på minst två

  fyra
  år
  om det rör sig om en anställd och två år om det rör sig om en extern tjänsteleverantör
  . Uppgiftsskyddsombudet får utnämnas för ytterligare perioder. Uppgiftsskyddsombudet får under sin mandatperiod endast avsättas om uppgiftsskyddsombudet

  han eller hon
  inte längre uppfyller de villkor som krävs för fullgörandet av sitt uppdrag.

8.   Uppgiftsskyddsombudet får anställas av den registeransvarige eller registerföraren, eller utföra sina arbetsuppgifter på grundval av ett tjänsteavtal.

9.   Den registeransvarige eller registerföraren ska informera tillsynsmyndigheten och allmänheten om uppgiftsskyddsombudets namn och kontaktuppgifter.

10.   Den registrerade ska ha rätt att kontakta uppgiftsskyddsombudet om alla frågor som rör behandlingen av den registrerades uppgifter och begära att få utöva sina rättigheter enligt denna förordning.

11.   Kommissionen ska ha befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 86 i syfte att närmare precisera kriterierna och kraven för den kärnverksamhet som bedrivs av den registeransvarige eller registerföraren och som avses i punkt 1 c och det kriterium för uppgiftsskyddsombudets yrkesmässiga kvalifikationer som avses i punkt 5.
  [Ändr. 132]

Artikel 36

Uppgiftsskyddsombudets ställning

1.   Den registeransvarige eller registerföraren ska se till att uppgiftsskyddsombudet på ett korrekt sätt och i god tid deltar i alla frågor som rör skyddet av personuppgifter.

2.   Den registeransvarige eller registerföraren ska se till att uppgiftskyddsombudet fullgör sitt uppdrag och utför sina arbetsuppgifter på ett oberoende sätt och inte tar emot instruktioner när det gäller utövandet av funktionen. Uppgiftsskyddsombudet ska rapportera direkt till den registeransvariges eller registerförarens
  verkställande
  förvaltning.
  Den registeransvarige eller registerföraren ska för detta ändamål utnämna en person i den verkställande förvaltningen till ansvarig för överensstämmelsen med bestämmelserna i denna förordning.

3.   Den registeransvarige eller registerföraren ska stödja uppgiftsskyddsombudet i utförandet av dennes arbetsuppgifter och ska tillhandahålla
  alla resurser, inklusive
  personal, lokaler, utrustning och alla andra resurser som krävs för att fullgöra det uppdrag och utföra de arbetsuppgifter som avses i artikel 37
  samt upprätthålla yrkeskunskaperna
  .

4.
     
  Uppgiftsskyddsombud ska omfattas av tystnadsplikt rörande de registrerades identitet och sådana omständigheter som gör det möjligt att identifiera dem, om de inte befrias från denna skyldighet av den registrerade. [Ändr. 133]

Artikel 37

Uppgiftsskyddsombudets arbetsuppgifter

1.   Den registeransvarige eller registerföraren ska anförtro uppgiftsskyddsombudet åtminstone följande arbetsuppgifter:

| a) | Att
  öka medvetenheten, att
  informera och ge råd till den registeransvarige eller registerföraren om deras skyldigheter enligt denna förordning
  , särskilt när det gäller tekniska och organisatoriska åtgärder och förfaranden,
  och att dokumentera denna verksamhet och de inkomna svaren. |
| --- | --- |

a)

Att
  öka medvetenheten, att
  informera och ge råd till den registeransvarige eller registerföraren om deras skyldigheter enligt denna förordning
  , särskilt när det gäller tekniska och organisatoriska åtgärder och förfaranden,
  och att dokumentera denna verksamhet och de inkomna svaren.

| b) | Att övervaka genomförandet och tillämpningen av den registeransvariges eller registerförarens policy för skydd av personuppgifter, inbegripet ansvarstilldelning, utbildning av personal som deltar i behandlingen och tillhörande granskning. |
| --- | --- |

b)

Att övervaka genomförandet och tillämpningen av den registeransvariges eller registerförarens policy för skydd av personuppgifter, inbegripet ansvarstilldelning, utbildning av personal som deltar i behandlingen och tillhörande granskning.

| c) | Att övervaka genomförandet och tillämpningen av denna förordning, särskilt när det gäller de krav som avser inbyggt uppgiftsskydd, uppgiftsskydd som standard och datasäkerhet samt information till de registrerade och deras begäranden i utövandet av sina rättigheter enligt denna förordning. |
| --- | --- |

c)

Att övervaka genomförandet och tillämpningen av denna förordning, särskilt när det gäller de krav som avser inbyggt uppgiftsskydd, uppgiftsskydd som standard och datasäkerhet samt information till de registrerade och deras begäranden i utövandet av sina rättigheter enligt denna förordning.

| d) | Att se till att den dokumentation som avses i artikel 28 bevaras. |
| --- | --- |

d)

Att se till att den dokumentation som avses i artikel 28 bevaras.

| e) | Att övervaka dokumentationen om, anmälan av och informationen om personuppgiftsbrott enligt artiklarna 31 och 32. |
| --- | --- |

e)

Att övervaka dokumentationen om, anmälan av och informationen om personuppgiftsbrott enligt artiklarna 31 och 32.

| f) | Att övervaka genomförandet av den registeransvariges eller registerförarens konsekvensbedömning avseende uppgiftsskydd och ansökan om förhandstillstånd eller förhandssamråd, om så krävs enligt artiklarna
  32a,
  33 och 34. |
| --- | --- |

f)

Att övervaka genomförandet av den registeransvariges eller registerförarens konsekvensbedömning avseende uppgiftsskydd och ansökan om förhandstillstånd eller förhandssamråd, om så krävs enligt artiklarna
  32a,
  33 och 34.

| g) | Att övervaka svaret på begäranden från tillsynsmyndigheten, och, inom uppgiftsskyddsombudets behörighet, att samarbeta med tillsynsmyndigheten på den senares begäran eller på uppgiftsskyddsombudets eget initiativ. |
| --- | --- |

g)

Att övervaka svaret på begäranden från tillsynsmyndigheten, och, inom uppgiftsskyddsombudets behörighet, att samarbeta med tillsynsmyndigheten på den senares begäran eller på uppgiftsskyddsombudets eget initiativ.

| h) | Att fungera som kontaktpunkt för tillsynsmyndigheten i frågor som rör behandlingen och, om så är lämpligt, samråda med tillsynsmyndigheten på hans eller hennes eget initiativ. |
| --- | --- |

h)

Att fungera som kontaktpunkt för tillsynsmyndigheten i frågor som rör behandlingen och, om så är lämpligt, samråda med tillsynsmyndigheten på hans eller hennes eget initiativ.

| i) | Att kontrollera överensstämmelsen med den mekanism för förhandssamråd som fastställs i artikel 34 i denna förordning. |
| --- | --- |

i)

Att kontrollera överensstämmelsen med den mekanism för förhandssamråd som fastställs i artikel 34 i denna förordning.

| j) | Att informera de anställdas företrädare om behandlingen av de anställdas personuppgifter. |
| --- | --- |

j)

Att informera de anställdas företrädare om behandlingen av de anställdas personuppgifter.

2.   Kommissionen ska ha befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 86 i syfte att närmare precisera kriterierna och villkoren för uppgiftsskyddsombudets arbetsuppgifter, certifiering, ställning, befogenheter och resurser i enlighet med punkt 1.
  [Ändr. 134]

AVSNITT 5

UPPFÖRANDEKODEX OCH CERTIFIERING

Artikel 38

Uppförandekodex

1.   Medlemsstaterna, tillsynsmyndigheterna och kommissionen ska uppmuntra utarbetandet av uppförandekodexar
  , eller antagandet av uppförandekodexar utarbetade av en tillsynsmyndighet,
  avsedda att bidra till att förordningen genomförs korrekt, med hänsyn till de särskilda egenskaperna hos de olika sektorer där uppgifter behandlas, särskilt när det gäller

| a) | rättvis och öppen behandling, |
| --- | --- |

a)

rättvis och öppen behandling,

| aa) | respekt för konsumenträttigheter, |
| --- | --- |

aa)

respekt för konsumenträttigheter,

| b) | insamling av uppgifter, |
| --- | --- |

b)

insamling av uppgifter,

| c) | information till allmänheten och de registrerade, |
| --- | --- |

c)

information till allmänheten och de registrerade,

| d) | begäranden som de registrerade gör i utövandet av sina rättigheter, |
| --- | --- |

d)

begäranden som de registrerade gör i utövandet av sina rättigheter,

| e) | information till och skydd av barn, |
| --- | --- |

e)

information till och skydd av barn,

| f) | överföring av uppgifter till tredjeländer eller internationella organisationer, |
| --- | --- |

f)

överföring av uppgifter till tredjeländer eller internationella organisationer,

| g) | rutiner för att övervaka kodexen och se till att den iakttas av de registeransvariga som anslutit sig till den, |
| --- | --- |

g)

rutiner för att övervaka kodexen och se till att den iakttas av de registeransvariga som anslutit sig till den,

| h) | utomrättsliga förfaranden och andra förfaranden för biläggande av tvister mellan registeransvariga och registrerade när det gäller behandling av personuppgifter, utan att detta påverkar de registrerades rättigheter enligt artiklarna 73 och 75. |
| --- | --- |

h)

utomrättsliga förfaranden och andra förfaranden för biläggande av tvister mellan registeransvariga och registrerade när det gäller behandling av personuppgifter, utan att detta påverkar de registrerades rättigheter enligt artiklarna 73 och 75.

2.   Sammanslutningar och andra organ som representerar kategorier av registeransvariga eller registerförare i en medlemsstat och som avser att utarbeta uppförandekodexar eller ändra eller utöka befintliga uppförandekodexar får inge dessa för ett yttrande från tillsynsmyndigheten i den berörda medlemsstaten. Tillsynsmyndigheten får

  ska utan onödigt dröjsmål
  yttra sig om huruvida
  behandlingen enligt
  utkastet till uppförandekodex eller ändringen överensstämmer med denna förordning. Tillsynsmyndigheten ska inhämta synpunkter från de registrerade eller deras företrädare om dessa utkast.

3.   Sammanslutningar och andra organ som företräder kategorier av registrerade

  registeransvariga eller registerförare
  i flera medlemsstater får lämna in utkast till uppförandekodexar och ändringar eller utökningar av befintliga uppförandekodexar till kommissionen.

4.   Kommissionen får anta genomförandeakter för

  ska, efter att ha begärt ett yttrande från Europeiska dataskyddsstyrelsen, ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 86 med avseende på
  att fastställa att de uppförandekodexar och ändringar eller utökningar av befintliga uppförandekodexar som inges till den enligt punkt 3 är
  förenliga med denna förordning och
  allmänt giltiga inom unionen. Genomförandeakterna ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 87.

  Dessa delegerade akter ska innehålla bestämmelser om de registrerades lagstadgade rättigheter.

5.   Kommissionen ska se till att de kodexar om vilka det har beslutats att de har allmän giltighet enligt punkt 4 offentliggörs på lämpligt sätt. [Ändr. 135]

Artikel 39

Certifiering

1.   Medlemsstaterna och kommissionen ska, särskilt på EU-nivå, uppmuntra införandet av certifieringsmekanismer för uppgiftsskydd och förseglingar och märkningar för uppgiftsskydd, och på så sätt göra det möjligt för registrerade att snabbt bedöma nivån på det uppgiftsskydd som tillhandahålls av registeransvariga och registerförare. Certifieringsmekanismerna för uppgiftsskydd ska bidra till att denna förordning genomförs korrekt, med hänsyn till de särskilda egenskaperna hos de olika sektorerna och behandlingarna.

1a.
     
  En registeransvarig eller registerförare får begära att en valfri tillsynsmyndighet i unionen, mot en rimlig avgift som täcker de administrativa kostnaderna, certifiera att personuppgifter behandlas i enlighet med denna förordning, särskilt de principer som anges i artiklarna 5, 23 och 30, den registeransvariges och registerförarens skyldigheter och den registrerades rättigheter.

1b.
     
  Certifieringen ska vara frivillig, överkomlig och tillgänglig via ett öppet förfarande som inte är onödigt betungande.

1c.
     
  Tillsynsmyndigheterna och Europeiska dataskyddsstyrelsen ska samarbeta inom ramen för mekanismen för enhetlighet enligt artikel 57 för att garantera en harmoniserad certifieringsmekanism för uppgiftsskydd, inklusive harmoniserade avgifter inom unionen.

1d.
     
  Under certifieringsförfarandet får tillsynsmyndigheten ackreditera specialiserade tredjepartsgranskare för granskningen av den registeransvarige eller registerföraren för myndighetens räkning. Tredjepartsgranskare ska ha tillräckligt kvalificerad personal och vara opartiska och får inte ha några intressekonflikter i fråga om sina uppdrag. Tillsynsmyndigheterna ska återkalla ackrediteringen om det finns skäl att anta att granskaren inte fullgör sitt uppdrag på ett korrekt sätt. Den slutliga certifieringen ska utföras av tillsynsmyndigheten.

1e.
     
  Registeransvariga och registerförare som på grundval av granskningen blivit certifierade eftersom de behandlar personuppgifter i överensstämmelse med denna förordning ska av tillsynsmyndigheterna tilldelas den standardiserade uppgiftsskyddsmärkningen ”den europeiska uppgiftsskyddsförseglingen”.

1f.
     
  ”Den europeiska uppgiftsskyddsförseglingen” ska vara giltig så länge den certifierade registeransvariges eller registerförarens uppgiftsbehandling är fullt ut förenlig med denna förordning.

1 g.
     
  Utan hinder av vad som sägs i punkt 1 f ska certifieringen vara giltig i högst fem år.

1h.
     
  Europeiska dataskyddsstyrelsen ska upprätta ett offentligt elektroniskt register i vilket allmänheten kan se alla giltiga och ogiltiga certifikat som utfärdats i medlemsstaterna.

1i.
     
  Europeiska dataskyddsstyrelsen får på eget initiativ certifiera att en teknisk standard som stärker uppgiftsskyddet är förenlig med denna förordning.

2.   Kommissionen ska ha

  , efter att ha begärt ett yttrande från Europeiska dataskyddsstyrelsen och samrått med de berörda parterna, särskilt näringslivsorganisationer och icke-statliga organisationer, ges
  befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 86 i syfte

  med avseende på
  att närmare precisera kriterierna och kraven för de certifieringsmekanismer för uppgiftsskydd som avses i punkt 1

  punkterna 1a–h
  , inbegripet villkor

  kraven för ackreditering av granskare, villkoren
  för beviljande och återkallande, och kraven för erkännande inom unionen och i tredjeländer.
  Dessa delegerade akter ska innehålla bestämmelser om de registrerades lagstadgade rättigheter.

3.   Kommissionen får fastställa tekniska standarder för certifieringsmekanismer och förseglingar och märkningar för uppgiftsskydd samt rutiner för att främja och erkänna certifieringsmekanismer och förseglingar och märkningar för uppgiftsskydd. Genomförandeakterna ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 87.
  [Ändr. 136]

KAPITEL V

ÖVERFÖRING AV PERSONUPPGIFTER TILL TREDJELÄNDER ELLER INTERNATIONELLA ORGANISATIONER

Artikel 40

Allmän princip för överföring av uppgifter

Överföring av personuppgifter som håller på att behandlas eller är avsedda att behandlas efter det att de överförts till ett tredjeland eller en internationell organisation får bara ske under förutsättning att den registeransvarige och registerföraren uppfyller villkoren i detta kapitel samt övriga bestämmelser i denna förordning, inklusive för vidare överföring av personuppgifter från tredjelandet eller den internationella organisationen till ett annat tredjeland eller en annan internationell organisation.

Artikel 41

Överföring efter beslut om adekvat skyddsnivå

1.   Om kommissionen har beslutat att tredjelandet, ett territorium eller en behandlande sektor i tredjelandet eller den internationella organisationen i fråga utgör en garant för en adekvat skyddsnivå får uppgifterna överföras. I dessa fall ska det inte krävas något ytterligare

  särskilt
  tillstånd.

2.   När kommissionen bedömer om en adekvat skyddsnivå råder ska den ta hänsyn till

| a) | rättsstatsprincipen, befintlig allmän och sektorsspecifik lagstiftning inom områden som allmän säkerhet, försvar, nationell säkerhet och straffrätt
  samt genomförandet av denna lagstiftning
  , yrkesregler och säkerhetsbestämmelser som ska följas i det tredjeland eller inom den internationella organisation som berörs,
  och
  huruvida det finns
  rättsprejudikat eller
  faktiska och lagstadgade rättigheter inklusive tillgång till effektiv administrativ eller rättslig prövning för de registrerade, i synnerhet för registrerade som är bosatta inom Europeiska unionen och vars personuppgifter överförs, |
| --- | --- |

a)

rättsstatsprincipen, befintlig allmän och sektorsspecifik lagstiftning inom områden som allmän säkerhet, försvar, nationell säkerhet och straffrätt
  samt genomförandet av denna lagstiftning
  , yrkesregler och säkerhetsbestämmelser som ska följas i det tredjeland eller inom den internationella organisation som berörs,
  och
  huruvida det finns
  rättsprejudikat eller
  faktiska och lagstadgade rättigheter inklusive tillgång till effektiv administrativ eller rättslig prövning för de registrerade, i synnerhet för registrerade som är bosatta inom Europeiska unionen och vars personuppgifter överförs,

| b) | huruvida det finns en eller flera effektivt fungerande oberoende tillsynsmyndigheter i tredjelandet eller inom den internationella organisationen med ansvar för att se till att bestämmelserna för uppgiftsskydd följs
  , inklusive tillräckliga sanktionsbefogenheter
  , ge de registrerade råd och assistans när det gäller utövandet av deras rättigheter och samarbeta med unionens och medlemsstaternas tillsynsmyndigheter, och |
| --- | --- |

b)

huruvida det finns en eller flera effektivt fungerande oberoende tillsynsmyndigheter i tredjelandet eller inom den internationella organisationen med ansvar för att se till att bestämmelserna för uppgiftsskydd följs
  , inklusive tillräckliga sanktionsbefogenheter
  , ge de registrerade råd och assistans när det gäller utövandet av deras rättigheter och samarbeta med unionens och medlemsstaternas tillsynsmyndigheter, och

| c) | vilka internationella åtaganden tredjelandet eller den internationella organisationen har gjort
  , särskilt rättsligt bindande konventioner eller instrument när det gäller skydd av personuppgifter
  . |
| --- | --- |

c)

vilka internationella åtaganden tredjelandet eller den internationella organisationen har gjort
  , särskilt rättsligt bindande konventioner eller instrument när det gäller skydd av personuppgifter
  .

3.   Kommissionen får

  ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 86 med avseende på att
  besluta att ett tredjeland, ett territorium eller en behandlande sektor inom tredjelandet ifråga

  i fråga
  eller en internationell organisation är en garant för adekvat skydd i den mening som avses i punkt 2. Genomförandeakterna ska antas enligt det granskningsförfarande som avses i artikel 87.2.

  Sådana delegerade akter ska innehålla en tidsfristklausul om de gäller en behandlande sektor, och ska upphävas enligt punkt 5 så snart en adekvat skyddsnivå enligt denna förordning inte längre kan garanteras.

4.   Beslutets geografiska

  territoriella
  och sektorsmässiga tillämpning ska regleras i genomförandeakten

  den delegerade akten
  , där det också i förekommande fall ska anges vilken myndighet som är tillsynsmyndighet enligt punkt 2 b.

4a.
     
  Kommissionen ska fortlöpande övervaka utveckling i tredjeländer och internationella organisationer vilken kan påverka det som anges i punkt 2 om en delegerad akt antagits enligt punkt 3.

5.   Kommissionen får

  ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 86 med avseende på att
  fastställa att ett tredjeland, ett territorium eller en bahandlande sektor inom tredjelandet i fråga eller en internationell organisation inte kan
  eller inte längre kan
  garantera en adekvat skyddsnivå i den mening som avses i punkt 2, särskilt om den relevanta allmänna eller sektorsspecifika lagstiftning som tillämpas i tredjelandet eller av den internationella organisationen inte garanterar faktiska och lagstadgade rättigheter inklusive tillgång till effektiv administrativ eller rättslig prövning för de registrerade, i synnerhet för registrerade som är bosatta inom unionen och vars personuppgifter överförs. Genomförandeakterna ska antas enligt det granskningsförfarande som avses i artikel 87.2 eller, i fall som är ytterst brådskande för den individ vars personuppgifter behöver skyddas, enligt förfarandet i artikel 87.3.

6.   Om kommissionen fattar beslut enligt punkt 5 får inga uppgifter överföras till tredjelandet, territoriet eller den behandlande sektorn inom tredjelandet, eller den internationella organisationen i fråga, utan att detta påverkar tillämpningen av artiklarna 42–44. Kommissionen ska vid lämplig tidpunkt samråda med tredjelandet eller den internationella organisationen i fråga för att lösa den situation som uppstått som följd av beslutet enligt punkt 5.

6a.
     
  Innan kommissionen antar en delegerad akt enligt punkterna 3 och 5 ska den från Europeiska dataskyddsstyrelsen begära ett yttrande över huruvida skyddsnivån är adekvat. I detta syfte ska kommissionen lämna all nödvändig dokumentation till Europeiska dataskyddsstyrelsen, inklusive korrespondens med regeringen i tredjelandet, territoriet eller den behandlande sektorn i tredjelandet eller den internationella organisationen.

7.   Kommissionen ska offentliggöra en förteckning i Europeiska unionens officiella tidning

  och på sin webbplats
  över de tredjeländer och de territorier och behandlande sektorer i ett givet tredjeland samt de internationella organisationer där den har beslutat

  fastställt
  att en adekvat skyddsnivå inte kan garanteras.

8.   De beslut som fattas av kommissionen på grundval av artiklarna 25.6 eller 26.4 i direktiv 95/46/EG ska förbli i kraft tills

  fem år efter denna förordnings ikraftträdande såvida
  de
  inte
  ändrats, ersatts eller upphävts av kommissionen
  före utgången av denna period
  . [Ändr. 137]

Artikel 42

Överföring med stöd av lämpliga skyddsåtgärder

1.   Om kommissionen inte har fattat något sådant beslut som avses i artikel 41
  , eller om den fastställer att ett tredjeland, ett territorium eller en behandlande sektor inom detta tredjeland eller en internationell organisation inte garanterar en adekvat skyddsnivå i enlighet med artikel 41.5,
  får en registeransvarig eller registerförare endast

  inte
  överföra personuppgifter till ett tredjeland
  , ett territorium
  eller en internationell organisation efter att ha

  såvida inte den registeransvarige eller registerföraren
  vidtagit lämpliga skyddsåtgärder för personuppgifter genom ett juridiskt bindande instrument.

2.   Lämpliga skyddsåtgärder enligt punkt 1 kan bland annat ta formen av

| a) | bindande företagsregler

  företagsbestämmelser
  enligt artikel 43, |
| --- | --- |

a)

bindande företagsregler

  företagsbestämmelser
  enligt artikel 43,

| aa) | en giltig märkning med ”den europeiska uppgiftsskyddsförseglingen” för den registeransvarige och mottagaren i enlighet med artikel 39.1e, |
| --- | --- |

aa)

en giltig märkning med ”den europeiska uppgiftsskyddsförseglingen” för den registeransvarige och mottagaren i enlighet med artikel 39.1e,

| b) | standardiserade uppgiftsskyddsbestämmelser som antas av kommissionen; genomförandeakterna ska i dessa fall antas enligt det granskningsförfarande som avses i artikel 87.2, |
| --- | --- |

b)

standardiserade uppgiftsskyddsbestämmelser som antas av kommissionen; genomförandeakterna ska i dessa fall antas enligt det granskningsförfarande som avses i artikel 87.2,

| c) | standardiserade uppgiftsskyddsbestämmelser som antagits av en tillsynsmyndighet enligt den mekanism för enhetlighet som avses i artikel 57 förutsatt att denna bestämmelse förklarats allmänt sett giltig enligt artikel 62.1 b, eller |
| --- | --- |

c)

standardiserade uppgiftsskyddsbestämmelser som antagits av en tillsynsmyndighet enligt den mekanism för enhetlighet som avses i artikel 57 förutsatt att denna bestämmelse förklarats allmänt sett giltig enligt artikel 62.1 b, eller

| d) | avtalsklausuler mellan den registeransvarige eller registerföraren och mottagaren av uppgifterna, förutsatt att dessa klausuler har godkänts av tillsynsmyndigheten enligt punkt 4. |
| --- | --- |

d)

avtalsklausuler mellan den registeransvarige eller registerföraren och mottagaren av uppgifterna, förutsatt att dessa klausuler har godkänts av tillsynsmyndigheten enligt punkt 4.

3.   En överföring som grundar sig på standardiserade uppgiftsskyddsbestämmelser
  , ”den europeiska uppgiftsskyddsförseglingen”
  eller bindande företagsregler

  företagsbestämmelser
  enligt punkt 2 a, b

  aa
  eller c ska inte kräva något ytterligare

  särskilt
  tillstånd.

4.   Om en överföring grundar sig på avtalsklausuler enligt punkt 2 d ska den registeransvarige eller registerföraren först ansöka om att få dessa klausuler godkända av tillsynsmyndigheten enligt artikel 34.1 a. Om överföringen har samband med behandling av uppgifter om registrerade personer i en eller flera andra medlemsstater eller om den väsentligt påverkar det fria flödet av personuppgifter inom unionen ska tillsynsmyndigheten tillämpa den mekanism för enhetlighet som avses i artikel 57.

5.   Om lämpliga skyddsåtgärder för personuppgifter inte garanteras genom ett juridiskt bindande instrument ska den registeransvarige eller registerföraren i förväg söka tillstånd för överföring eller för en serie överföringar, eller söka tillstånd att få införa bestämmelser för ändamålet som en del i de administrativa arrangemang som överföringen ska grundas på. Tillsynsmyndigheten ska besluta om sådant tillstånd enligt artikel 34.1 a. Om överföringen har samband med behandling av uppgifter om registrerade personer i en eller flera andra medlemsstater eller om den väsentligt påverkar det fria flödet av personuppgifter inom unionen ska tillsynsmyndigheten tillämpa den mekanism för enhetlighet som avses i artikel 57. Tillstånd som beviljats av tillsynsmyndigheten på grundval av artikel 26.2 i direktiv 95/46/EG ska förbli giltiga tills

  i två år efter denna förordnings ikraftträdande såvida
  de
  inte
  ändrats, ersatts eller upphävts av samma myndighet
  före utgången av den perioden
  . [Ändr. 138]

Artikel 43

Överföring med stöd av bindande företagsbestämmelser

1.   En tillsynsmyndighet

  Tillsynsmyndigheten
  ska godkänna bindande företagsbestämmelser enligt den mekanism för enhetlighet som föreskrivs i artikel 58, förutsatt att dessa bestämmelser

| a) | är rättsligt bindande,
  och
  tillämpas på och verkställs av alla delar av den registeransvariges eller registerförarens företagsgrupp
  , av dess externa underleverantörer som omfattas av de bindande företagsbestämmelserna
  och av dess anställda, |
| --- | --- |

a)

är rättsligt bindande,
  och
  tillämpas på och verkställs av alla delar av den registeransvariges eller registerförarens företagsgrupp
  , av dess externa underleverantörer som omfattas av de bindande företagsbestämmelserna
  och av dess anställda,

| b) | innehåller uttryckliga bestämmelser om de registrerades lagstadgade rättigheter, |
| --- | --- |

b)

innehåller uttryckliga bestämmelser om de registrerades lagstadgade rättigheter,

| c) | uppfyller villkoren i punkt 2. |
| --- | --- |

c)

uppfyller villkoren i punkt 2.

1a.
     
  När det gäller anställningsuppgifter ska de anställdas företrädare informeras om och, i enlighet med unionens eller en medlemsstats lagstiftning och praxis, involveras i utarbetandet av bindande företagsbestämmelser enligt artikel 43.

2.   De bindande företagsbestämmelserna ska åtminstone precisera

| a) | struktur och kontaktuppgifter för företagsgruppen och, dess beståndsdelar
  och de externa underleverantörer som omfattas av de bindande företagsbestämmelserna
  , |
| --- | --- |

a)

struktur och kontaktuppgifter för företagsgruppen och, dess beståndsdelar
  och de externa underleverantörer som omfattas av de bindande företagsbestämmelserna
  ,

| b) | vilka överföringar eller serier av överföringar av uppgifter som omfattas, inklusive kategorierna av personuppgifter, typen av behandling och dess ändamål, den typ av registrerade som berörs samt vilket eller vilka tredjeländer som avses, |
| --- | --- |

b)

vilka överföringar eller serier av överföringar av uppgifter som omfattas, inklusive kategorierna av personuppgifter, typen av behandling och dess ändamål, den typ av registrerade som berörs samt vilket eller vilka tredjeländer som avses,

| c) | reglernas

  bestämmelsernas
  rättsligt bindande natur, såväl internt som externt, |
| --- | --- |

c)

reglernas

  bestämmelsernas
  rättsligt bindande natur, såväl internt som externt,

| d) | allmänna principer för uppgiftsskydd, särskilt avgränsning av syfte,
  uppgiftsminimering, begränsade perioder för bevarande,
  kvalitet på uppgifterna,
  inbyggt uppgiftsskydd och uppgiftsskydd som standard,
  rättslig grund för behandlingen av dem, principer för behandlingen av känsliga personuppgifter, åtgärder för att garantera skyddet av uppgifterna och villkoren för vidarebefordran av uppgifter till organisationer som inte är bundna av företagsgruppens policy, |
| --- | --- |

d)

allmänna principer för uppgiftsskydd, särskilt avgränsning av syfte,
  uppgiftsminimering, begränsade perioder för bevarande,
  kvalitet på uppgifterna,
  inbyggt uppgiftsskydd och uppgiftsskydd som standard,
  rättslig grund för behandlingen av dem, principer för behandlingen av känsliga personuppgifter, åtgärder för att garantera skyddet av uppgifterna och villkoren för vidarebefordran av uppgifter till organisationer som inte är bundna av företagsgruppens policy,

| e) | de registrerades rättigheter och formerna för utövandet av dessa rättigheter, inklusive rätten att inte utsättas för åtgärder baserade på profilering enligt artikel 20, rätten att inge klagomål till tillsynsmyndigheten och till behöriga domstolar i medlemsstaterna enligt artikel 75, rätten till prövning samt i förekommande fall rätten till kompensation för överträdelse av de bindande företagsreglerna

  företagsbestämmelserna
  , |
| --- | --- |

e)

de registrerades rättigheter och formerna för utövandet av dessa rättigheter, inklusive rätten att inte utsättas för åtgärder baserade på profilering enligt artikel 20, rätten att inge klagomål till tillsynsmyndigheten och till behöriga domstolar i medlemsstaterna enligt artikel 75, rätten till prövning samt i förekommande fall rätten till kompensation för överträdelse av de bindande företagsreglerna

  företagsbestämmelserna
  ,

| f) | att den registeransvarige eller registerföraren som är etablerad inom medlemsstaternas territorium tar på sig ansvaret om en enhet i företagsgruppen som inte är etablerad inom unionen bryter mot de bindande företagsreglerna

  företagsbestämmelserna
  ; den registeransvarige eller registerföraren får helt eller delvis fritas från denna skyldighet endast på villkoret att den berörda enheten i företagsgruppen inte kan hållas ansvarig för den skada som uppkommit, |
| --- | --- |

f)

att den registeransvarige eller registerföraren som är etablerad inom medlemsstaternas territorium tar på sig ansvaret om en enhet i företagsgruppen som inte är etablerad inom unionen bryter mot de bindande företagsreglerna

  företagsbestämmelserna
  ; den registeransvarige eller registerföraren får helt eller delvis fritas från denna skyldighet endast på villkoret att den berörda enheten i företagsgruppen inte kan hållas ansvarig för den skada som uppkommit,

| g) | hur de registrerade i enlighet med artikel 11 ska informeras om innehållet i de bindande företagsreglerna

  företagsbestämmelserna
  , särskilt de bestämmelser som avses i d, e och f i denna punkt, |
| --- | --- |

g)

hur de registrerade i enlighet med artikel 11 ska informeras om innehållet i de bindande företagsreglerna

  företagsbestämmelserna
  , särskilt de bestämmelser som avses i d, e och f i denna punkt,

| h) | arbetsuppgifterna för det uppgiftsskyddsombud som utsetts enligt artikel 35, särskilt när det gäller att kontrollera hur de bindande företagsreglerna

  företagsbestämmelserna
  följs inom företagsgruppen samt i fråga om utbildning och behandling av klagomål, |
| --- | --- |

h)

arbetsuppgifterna för det uppgiftsskyddsombud som utsetts enligt artikel 35, särskilt när det gäller att kontrollera hur de bindande företagsreglerna

  företagsbestämmelserna
  följs inom företagsgruppen samt i fråga om utbildning och behandling av klagomål,

| i) | företagsgruppens rutiner för att kontrollera att de bindande företagsreglerna

  företagsbestämmelserna
  följs, |
| --- | --- |

i)

företagsgruppens rutiner för att kontrollera att de bindande företagsreglerna

  företagsbestämmelserna
  följs,

| j) | rutinerna för att rapportera och dokumentera ändringar i gruppens policy, samt rutinerna för att rapportera dessa ändringar till tillsynsmyndigheten, |
| --- | --- |

j)

rutinerna för att rapportera och dokumentera ändringar i gruppens policy, samt rutinerna för att rapportera dessa ändringar till tillsynsmyndigheten,

| k) | rutinerna för att samarbeta med tillsynsmyndigheten i syfte att se till att alla enheter i företagsgruppen följer reglerna, särskilt genom att meddela tillsynsmyndigheten alla resultat av de kontroller som avses i led i. |
| --- | --- |

k)

rutinerna för att samarbeta med tillsynsmyndigheten i syfte att se till att alla enheter i företagsgruppen följer reglerna, särskilt genom att meddela tillsynsmyndigheten alla resultat av de kontroller som avses i led i.

3.   Kommissionen ska ha

  ges
  befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 86 i syfte

  med avseende på
  att ytterligare precisera
  formaten, förfarandena,
  kriterierna och kraven för bindande företagsbestämmelser i den mening som avses i denna artikel, särskilt i fråga om kriterierna för godkännande av sådana bestämmelser
  – inklusive insyn för de registrerade –
  , tillämpningen av punkt 2 b, d, e och f i fråga om bindande företagsbestämmelser som tillämpas av registerförare, samt om ytterligare krav som gäller skyddet av de registrerades personuppgifter.

4.   Kommissionen får precisera vilket format och vilka rutiner som ska användas för de registeransvarigas, registerförarnas och tillsynsmyndigheternas elektroniska utbyte av information om bindande företagsregler i den mening som avses i denna artikel. Genomförandeakterna ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 87.2.
  [Ändr. 139]

Artikel 43a

Överföringar och utlämnanden som inte är tillåtna enligt unionslagstiftningen

1.
     
  Domar respektive beslut som meddelas av domstolar eller av administrativa myndigheter i ett tredjeland och som ålägger en registeransvarig eller registerförare att lämna ut personuppgifter får inte vare sig erkännas eller på något vis vara verkställbara, dock utan att detta påverkar tillämpningen av fördrag om ömsesidig rättslig hjälp eller ett gällande internationellt avtal mellan det tredjeland som framställer en begäran och unionen eller en medlemsstat.

2.
     
  Om det i en dom respektive ett beslut som meddelas av en domstol eller av en administrativ myndighet i ett tredjeland begärs att en registeransvarig eller registerförare ska lämna ut personuppgifter ska den registeransvarige eller registerföraren och den registeransvariges eventuella företrädare utan onödigt dröjsmål anmäla detta till tillsynsmyndigheten och ansöka om tillsynsmyndighetens förhandstillstånd till överföringen eller utlämnandet.

3.
     
  Tillsynsmyndigheten ska bedöma om det begärda utlämnandet är förenligt med denna förordning och i synnerhet om utlämnandet är nödvändigt och ett lagstadgat krav i enlighet med artikel 44.1 d och e och artikel 44.5. Om registrerade från andra medlemsstater påverkas ska tillsynsmyndigheten tillämpa den mekanism för enhetlighet som avses i artikel 57.

4.
     
  Tillsynsmyndigheten ska informera den behöriga nationella myndigheten om begäran. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 21 ska den registeransvarige eller registerföraren även informera de registrerade om begäran och om det tillstånd som tillsynsmyndigheten utfärdat samt, i tillämpliga fall, informera den registrerade om huruvida personuppgifter lämnats ut till offentliga myndigheter under den senaste sammanhängande tolvmånadersperioden, i enlighet med artikel 14.1 ha. [Ändr. 140]

Artikel 44

Undantag

1.   Om det inte föreligger något beslut om adekvat skyddsnivå enligt artikel 41 eller lämpliga skyddsåtgärder enligt artikel 42 får en överföring eller serier av överföringar till ett tredjeland eller en internationell organisation bara ske om något av följande villkor är uppfyllt:

| a) | Den registrerade har samtyckt till att uppgifterna får överföras, efter att först ha blivit informerad om de risker en överföring kan medföra när det inte föreligger något beslut om adekvat skyddsnivå eller lämpliga skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

a)

Den registrerade har samtyckt till att uppgifterna får överföras, efter att först ha blivit informerad om de risker en överföring kan medföra när det inte föreligger något beslut om adekvat skyddsnivå eller lämpliga skyddsåtgärder.

| b) | Överföringen är nödvändig för att fullgöra ett avtal mellan den registrerade och den registeransvarige eller för att genomföra åtgärder som föregår ett sådant avtal på den registrerades begäran. |
| --- | --- |

b)

Överföringen är nödvändig för att fullgöra ett avtal mellan den registrerade och den registeransvarige eller för att genomföra åtgärder som föregår ett sådant avtal på den registrerades begäran.

| c) | Överföringen är nödvändig för att ingå eller fullgöra ett avtal mellan den registeransvarige och en annan fysisk eller juridisk person i den registrerades intresse. |
| --- | --- |

c)

Överföringen är nödvändig för att ingå eller fullgöra ett avtal mellan den registeransvarige och en annan fysisk eller juridisk person i den registrerades intresse.

| d) | Överföringen bedöms gynna viktiga samhälleliga intressen. |
| --- | --- |

d)

Överföringen bedöms gynna viktiga samhälleliga intressen.

| e) | Överföringen är nödvändig för att kunna fastslå, göra gällande eller försvara rättsliga anspråk. |
| --- | --- |

e)

Överföringen är nödvändig för att kunna fastslå, göra gällande eller försvara rättsliga anspråk.

| f) | Överföringen är nödvändig för att skydda den registrerades eller någon annan persons grundläggande intressen när den registrerade är fysiskt eller rättsligt förhindrad att ge sitt samtycke. |
| --- | --- |

f)

Överföringen är nödvändig för att skydda den registrerades eller någon annan persons grundläggande intressen när den registrerade är fysiskt eller rättsligt förhindrad att ge sitt samtycke.

| g) | Överföringen görs från ett register som enligt unionens eller medlemsstatens lagstiftning är avsett att ge allmänheten information och som är tillgängligt antingen för allmänheten eller för var och en som kan styrka ett berättigat intresse, i den utsträckning som de i unionslagstiftningen eller medlemsstatens lagstiftning angivna villkoren för tillgänglighet uppfylls i det enskilda fallet. |
| --- | --- |

g)

Överföringen görs från ett register som enligt unionens eller medlemsstatens lagstiftning är avsett att ge allmänheten information och som är tillgängligt antingen för allmänheten eller för var och en som kan styrka ett berättigat intresse, i den utsträckning som de i unionslagstiftningen eller medlemsstatens lagstiftning angivna villkoren för tillgänglighet uppfylls i det enskilda fallet.

| h) | Överföringen är nödvändig för att tillgodose den registeransvariges eller registerförarens berättigade intressen, där överföringen inte kan anses vara ofta återkommande eller omfattande, och där den registeransvarige eller registerföraren har bedömt alla omständigheter kring en överföring eller en serie av överföringar av uppgifter och utifrån denna bedömning om så krävts vidtagit lämpliga åtgärder för att skydda personuppgifter. |
| --- | --- |

h)

Överföringen är nödvändig för att tillgodose den registeransvariges eller registerförarens berättigade intressen, där överföringen inte kan anses vara ofta återkommande eller omfattande, och där den registeransvarige eller registerföraren har bedömt alla omständigheter kring en överföring eller en serie av överföringar av uppgifter och utifrån denna bedömning om så krävts vidtagit lämpliga åtgärder för att skydda personuppgifter.

2.   En överföring enligt punkt 1 g får inte omfatta alla personuppgifter eller hela kategorier av personuppgifter som finns i registret. Om registret är avsett att vara tillgängligt för personer med ett berättigat intresse ska överföringen göras endast på begäran av dessa personer eller om de själva är mottagarna.

3.   Om behandlingen av uppgifter grundas på punkt 1 h ska den registeransvarige eller registerföraren ta särskild hänsyn till uppgiftens art, den eller de avsedda behandlingarnas ändamål och varaktighet samt situationen i ursprungslandet, tredjelandet och det slutliga bestämmelselandet, och om så krävs vidta lämpliga åtgärder för att skydda personuppgifter.

4.   Punkt 1 b,
  och
  c och h ska inte gälla åtgärder som vidtas av offentliga myndigheter som en del av deras offentliga befogenheter.

5.   Allmänhetens intresse enligt punkt 1 d får bara åberopas om det har stöd i unionslagstiftning eller i den medlemsstats lagstiftning som är tillämplig på den registeransvarige.

6.   Den registeransvarige eller registerföraren ska, som en del av den dokumentation som avses i artikel 28, bevara uppgifter både om den bedömning som gjorts och de lämpliga skyddsåtgärder som vidtagits enligt punkt 1 h, och ska underrätta tillsynsmyndigheten om överföringen.

7.   Kommissionen

  Europeiska dataskyddsstyrelsen
  ska ha befogenhet

  anförtros uppgiften
  att anta delegerade akter enligt artikel 86 i syfte

  utfärda riktlinjer, rekommendationer och bästa praxis i enlighet med artikel 66.1 b för
  att precisera villkoren för vad som bedöms ”gynna viktiga samhälleliga intressen” enligt punkt 1 d liksom kriterierna och kraven för lämpliga åtgärder för att skydda personuppgifter enligt

  uppgiftsöverföringar på grundval av
  punkt 1 h

  1
  . [Ändr. 141]

Artikel 45

Internationellt samarbete för skydd av personuppgifter

1.   I förbindelser med tredjeland och internationella organisationer ska kommissionen och tillsynsmyndigheterna vidta lämpliga åtgärder för att

| a) | utveckla ändamålsenliga rutiner för det internationella samarbetet för att underlätta

  garantera
  en effektiv tillämpning av lagstiftningen om skydd av personuppgifter, [Ändr. 142] |
| --- | --- |

a)

utveckla ändamålsenliga rutiner för det internationella samarbetet för att underlätta

  garantera
  en effektiv tillämpning av lagstiftningen om skydd av personuppgifter, [Ändr. 142]

| b) | på internationell nivå erbjuda ömsesidigt bistånd för en effektiv tillämpning av lagstiftningen om skydd av personuppgifter, bland annat genom rutiner för anmälan, hänskjutande av klagomål, assistans vid utredningar samt informationsutbyte, med iakttagande av lämpliga skyddsåtgärder för personuppgifter samt skyddet av andra grundläggande rättigheter och friheter, |
| --- | --- |

b)

på internationell nivå erbjuda ömsesidigt bistånd för en effektiv tillämpning av lagstiftningen om skydd av personuppgifter, bland annat genom rutiner för anmälan, hänskjutande av klagomål, assistans vid utredningar samt informationsutbyte, med iakttagande av lämpliga skyddsåtgärder för personuppgifter samt skyddet av andra grundläggande rättigheter och friheter,

| c) | involvera berörda aktörer i diskussioner och åtgärder som syftar till att öka det internationella samarbetet när det gäller tillämpningen av lagstiftningen om skydd av personuppgifter, |
| --- | --- |

c)

involvera berörda aktörer i diskussioner och åtgärder som syftar till att öka det internationella samarbetet när det gäller tillämpningen av lagstiftningen om skydd av personuppgifter,

| d) | främja utbyte och dokumentation om lagstiftning och praxis för skydd av personuppgifter, |
| --- | --- |

d)

främja utbyte och dokumentation om lagstiftning och praxis för skydd av personuppgifter,

| da) | klargöra och samråda om behörighetskonflikter med tredjeländer. [Ändr. 143] |
| --- | --- |

da)

klargöra och samråda om behörighetskonflikter med tredjeländer. [Ändr. 143]

2.   Vid tillämpningen av punkt 1 ska kommissionen vidta lämpliga åtgärder för att vidareutveckla förbindelserna med tredjeländer och internationella organisationer, och särskilt med deras tillsynsmyndigheter, i de fall då kommissionen har bedömt att motparten i fråga garanterar en adekvat skyddsnivå i den mening som avses i artikel 41.3.

Artikel 45a

Rapport från kommissionen

Kommissionen ska regelbundet och med början senast fyra år efter den dag som avses i artikel 91.1 lämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av artiklarna 40–45. För det ändamålet får kommissionen begära in information från medlemsstaterna och tillsynsmyndigheterna, vilken ska lämnas utan onödigt dröjsmål. Rapporten ska offentliggöras. [Ändr. 144]

KAPITEL VI

OBEROENDE TILLSYNSMYNDIGHETER

AVSNITT 1

OBEROENDE STÄLLNING

Artikel 46

Tillsynsmyndigheter

1.   Varje medlemsstat ska utse en eller flera offentliga myndigheter som ska vara ansvariga för att övervaka tillämpningen av denna förordning och medverka till dess enhetliga tillämpning i hela unionen, i syfte att skydda fysiska personers grundläggande fri- och rättigheter i samband med behandling av deras personuppgifter samt underlätta det fria flödet av sådana uppgifter inom unionen. För dessa ändamål ska tillsynsmyndigheterna samarbeta såväl inbördes som med kommissionen.

2.   Om det finns fler än en tillsynsmyndighet i en medlemsstat ska medlemsstaten utse den tillsynsmyndighet som ska fungera som enda kontaktpunkt, så att myndigheten i fråga kan delta effektivt i Europeiska dataskyddsstyrelsens arbete; medlemsstaten ska också upprätta en rutin för att se till att övriga myndigheter följer reglerna för den mekanism för enhetlighet som avses i artikel 57.

3.   Varje medlemsstat ska senast den dag som anges i artikel 91.2 anmäla till kommissionen vilka nationella bestämmelser den antar som en följd av bestämmelserna i detta kapitel, och alla framtida ändringar som rör dessa bestämmelser ska anmälas utan dröjsmål.

Artikel 47

Oberoende

1.   Tillsynsmyndigheten ska vara fullständigt oberoende
  och opartisk
  i utövandet av det uppdrag och de befogenheter som den anförtrotts
  , utan hinder av arrangemang för samarbete och enhetlighet enligt kapitel VII i denna förordning
  . [Ändr. 145]

2.   Tillsynsmyndighetens ledamöter ska i utövandet av sitt uppdrag varken begära eller ta emot instruktioner av någon.

3.   Tillsynsmyndighetens ledamöter ska avstå från alla handlingar som står i strid med deras tjänsteutövning och under sin mandattid avstå från all annan avlönad eller oavlönad yrkesverksamhet som står i strid med deras tjänsteutövning.

4.   Efter sin mandatttid ska tillsynsmyndighetens ledamöter visa integritet och omdöme i fråga om att acceptera utnämningar och ta emot förmåner.

5.   Varje medlemsstat ska se till att tillsynsmyndigheten förfogar över tillräckliga mänskliga, tekniska och finansiella resurser samt de lokaler och den infrastruktur som behövs för att myndigheten ska kunna utöva sitt uppdrag och sina befogenheter, inklusive inom ramen för det ömsesidiga biståndet, samarbetet och deltagandet i Europeiska dataskyddsstyrelsens verksamhet.

6.   Varje medlemsstat ska se till att tillsynsmyndigheten förfogar över egen personal, som ska tillsättas av och ta instruktioner från tillsynsmyndighetens chef.

7.   Medlemsstaterna ska se till att tillsynsmyndigheterna också blir föremål för finansiell kontroll, utan att detta påverkar tillsynsmyndigheternas oberoende. Medlemsstaterna ska se till att tillsynsmyndigheterna förfogar över en egen årsbudget. Denna budget ska offentliggöras.

7a.
     
  Alla medlemsstater ska se till att tillsynsmyndigheterna är ansvariga inför de nationella parlamenten när det gäller budgetkontrollen. [Ändr. 146]

Artikel 48

Allmänna villkor för tillsynsmyndighetens ledamöter

1.   Varje medlemsstat ska fastställa att tillsynsmyndighetens ledamöter ska utses antingen av medlemsstatens parlament eller av dess regering.

2.   Ledamöterna ska utses bland personer vars oberoende är ställt utom varje tvivel och som har erkänd erfarenhet och sakkunskap för att utföra sitt uppdrag, särskilt inom området för skydd av personuppgifter.

3.   Varje ledamots uppdrag ska i enlighet med punkt 5 upphöra då mandattiden löper ut eller då ledamoten avgår eller avsätts från sin tjänst.

4.   En ledamot kan avsättas eller berövas rätten till pension eller andra förmåner av den behöriga nationella domstolen om han eller hon inte längre uppfyller villkoren för att utöva uppdraget eller har gjort sig skyldig till ett allvarligt fel.

5.   När mandattiden löper ut eller ledamoten avgår ska han eller hon fortsätta fullgöra sina uppgifter tills en ny ledamot tillsatts.

Artikel 49

Regler för inrättandet av en tillsynsmyndighet

Varje medlemsstat ska inom ramen för bestämmelserna i denna förordning fastställa följande i lag:

| a) | Att en tillsynsmyndighet ska inrättas och vilken ställning denna myndighet ska ha. |
| --- | --- |

a)

Att en tillsynsmyndighet ska inrättas och vilken ställning denna myndighet ska ha.

| b) | Vilken kompetens, erfarenhet och sakkunskap som krävs för att utöva uppdraget som ledamot vid tillsynsmyndigheten. |
| --- | --- |

b)

Vilken kompetens, erfarenhet och sakkunskap som krävs för att utöva uppdraget som ledamot vid tillsynsmyndigheten.

| c) | Regler och förfaranden för att utse tillsynsmyndighetens ledamöter samt regler om vilka handlingar och vilken yrkesverksamhet som ska vara oförenliga med ledamöternas uppdrag under deras mandattid. |
| --- | --- |

c)

Regler och förfaranden för att utse tillsynsmyndighetens ledamöter samt regler om vilka handlingar och vilken yrkesverksamhet som ska vara oförenliga med ledamöternas uppdrag under deras mandattid.

| d) | Mandattiden för tillsynsmyndighetens ledamöter, vilken inte får understiga fyra år utom vid tillsättandet av de första ledamöterna efter det att denna förordning trätt ikraft, då ett stegvis tillsättningsförfarande med kortare mandatperioder för några av ledamöterna får tillämpas om detta är nödvändigt för att garantera myndighetens oberoende. |
| --- | --- |

d)

Mandattiden för tillsynsmyndighetens ledamöter, vilken inte får understiga fyra år utom vid tillsättandet av de första ledamöterna efter det att denna förordning trätt ikraft, då ett stegvis tillsättningsförfarande med kortare mandatperioder för några av ledamöterna får tillämpas om detta är nödvändigt för att garantera myndighetens oberoende.

| e) | Huruvida myndighetens ledamöter får ges förnyat mandat. |
| --- | --- |

e)

Huruvida myndighetens ledamöter får ges förnyat mandat.

| f) | Vilka bestämmelser och allmänna villkor som myndighetens ledamöter och personal omfattas av. |
| --- | --- |

f)

Vilka bestämmelser och allmänna villkor som myndighetens ledamöter och personal omfattas av.

| g) | Bestämmelser och förfaranden för när tillsynsmyndighetens ledamöter ska fråntas sitt uppdrag, bland annat om de inte längre uppfyller villkoren för att utöva uppdraget eller om de gjort sig skyldiga till ett allvarligt fel. |
| --- | --- |

g)

Bestämmelser och förfaranden för när tillsynsmyndighetens ledamöter ska fråntas sitt uppdrag, bland annat om de inte längre uppfyller villkoren för att utöva uppdraget eller om de gjort sig skyldiga till ett allvarligt fel.

Artikel 50

Tystnadsplikt

Både under och efter sin mandattid respektive anställning ska tillsynsmyndighetens ledamöter och personal
  , i enlighet med nationell lagstiftning och praxis,
  omfattas av tystnadsplikt vad avser konfidentiell information som har kommit till deras kännedom under tjänsteutövningen
  samt utföra sina arbetsuppgifter på ett oberoende och öppet sätt i enlighet med denna förordning
  . [Ändr. 147]

AVSNITT 2

UPPDRAG OCH BEFOGENHETER

Artikel 51

Behörighet

1.   
  Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 73 och 74 ska
  varje tillsynsmyndighet ska inom sin respektive medlemsstats territorium
  vara behörig att utföra de arbetsuppgifter och
  utöva de befogenheter som tilldelas den enligt denna förordning.
  Tillsyn över offentliga myndigheters uppgiftsbehandling ska utövas uteslutande av tillsynsmyndigheten i respektive medlemsstat. [Ändr. 148]

2.   När personuppgifter behandlas som en del av verksamheten hos en registeransvarig eller registerförare som är etablerad i unionen, och den registeransvarige eller registerföraren i fråga är etablerad i fler än en medlemsstat, ska den tillsynsmyndighet som är behörig på dess huvudsakliga verksamhetsställe vara behörig att utöva tillsyn över all behandling av personuppgifter som utförs av denne registeransvarige eller registerförare i alla medlemsstater, utan att detta påverkar tillämpningen av kapitel VII i denna förordning.
  [Ändr. 149]

3.   Tillsynsmyndigheten ska inte vara behörig att utöva tillsyn över domstolar som behandlar personuppgifter som en del av sin dömande verksamhet.

Artikel 52

Uppdrag

1.   Tillsynsmyndigheten ska ansvara för följande:

| a) | Övervaka och garantera tillämpningen av denna förordning. |
| --- | --- |

a)

Övervaka och garantera tillämpningen av denna förordning.

| b) | Ta emot klagomål från registrerade eller från sammanslutningar som representerar registrerade enligt artikel 73, där så är lämpligt undersöka sakfrågan och inom rimlig tid underrätta den registrerade eller sammanslutningen om hur behandlingen av klagomålet fortskrider och vilken slutsats som nås, i synnerhet om det krävs ytterligare undersökningar eller samordning med en annan tillsynsmyndighet. [Ändr. 150] |
| --- | --- |

b)

Ta emot klagomål från registrerade eller från sammanslutningar som representerar registrerade enligt artikel 73, där så är lämpligt undersöka sakfrågan och inom rimlig tid underrätta den registrerade eller sammanslutningen om hur behandlingen av klagomålet fortskrider och vilken slutsats som nås, i synnerhet om det krävs ytterligare undersökningar eller samordning med en annan tillsynsmyndighet. [Ändr. 150]

| c) | Utbyta information och ömsesidigt bistånd med andra tillsynsmyndigheter och se till att denna förordning tillämpas och verkställs på ett enhetligt sätt. |
| --- | --- |

c)

Utbyta information och ömsesidigt bistånd med andra tillsynsmyndigheter och se till att denna förordning tillämpas och verkställs på ett enhetligt sätt.

| d) | Utföra undersökningar på eget initiativ, på grundval av klagomål
  eller specifika och dokumenterade uppgifter som mottagits och som tyder på otillåten behandling
  eller på begäran av en annan tillsynsmyndighet och – om en undersökning grundar sig på ett klagomål som en registrerad lämnat in till myndigheten – underrätta den registrerade om resultatet inom rimlig tid. [Ändr. 151] |
| --- | --- |

d)

Utföra undersökningar på eget initiativ, på grundval av klagomål
  eller specifika och dokumenterade uppgifter som mottagits och som tyder på otillåten behandling
  eller på begäran av en annan tillsynsmyndighet och – om en undersökning grundar sig på ett klagomål som en registrerad lämnat in till myndigheten – underrätta den registrerade om resultatet inom rimlig tid. [Ändr. 151]

| e) | Följa sådan utveckling som påverkar skyddet av personuppgifter, bland annat inom informations- och kommunikationsteknik och affärspraxis. |
| --- | --- |

e)

Följa sådan utveckling som påverkar skyddet av personuppgifter, bland annat inom informations- och kommunikationsteknik och affärspraxis.

| f) | Ge råd till institutioner och organ i medlemsstaterna i fråga om lagstiftningsåtgärder och administrativa åtgärder som rör skyddet av enskildas fri- och rättigheter i samband med behandling av personuppgifter. |
| --- | --- |

f)

Ge råd till institutioner och organ i medlemsstaterna i fråga om lagstiftningsåtgärder och administrativa åtgärder som rör skyddet av enskildas fri- och rättigheter i samband med behandling av personuppgifter.

| g) | Rådfrågas om och ge tillstånd till behandling av personuppgifter enligt artikel 34. |
| --- | --- |

g)

Rådfrågas om och ge tillstånd till behandling av personuppgifter enligt artikel 34.

| h) | Avge yttranden om utkast till uppförandekodexar enligt artikel 38.2. |
| --- | --- |

h)

Avge yttranden om utkast till uppförandekodexar enligt artikel 38.2.

| i) | Godkänna sådana bindande företagsregler som avses i artikel 43. |
| --- | --- |

i)

Godkänna sådana bindande företagsregler som avses i artikel 43.

| j) | Delta i Europeiska dataskyddsstyrelsens verksamhet. |
| --- | --- |

j)

Delta i Europeiska dataskyddsstyrelsens verksamhet.

| ja) | Certifiera registeransvariga och registerförare enligt artikel 39. [Ändr. 152] |
| --- | --- |

ja)

Certifiera registeransvariga och registerförare enligt artikel 39. [Ändr. 152]

2.   Alla tillsynsmyndigheter har i uppdrag att öka allmänhetens medvetenhet om risker, regler, skyddsåtgärder och rättigheter i fråga om behandlingen av personuppgifter
  samt om lämpliga åtgärder för skydd av personuppgifter
  . Särskild uppmärksamhet ska ägnas åt insatser som riktar sig till barn. [Ändr. 153]

2a.
     
  Alla tillsynsmyndigheter ska tillsammans med Europeiska dataskyddsstyrelsen främja registeransvarigas och registerförares medvetenhet om risker, regler, skyddsåtgärder och rättigheter i fråga om behandlingen av personuppgifter. Detta inbegriper att föra ett register över sanktioner och överträdelser. Registret ska i så stor detalj som möjligt innehålla alla varningar och sanktioner samt information om avhjälpande av överträdelser. Alla tillsynsmyndigheter ska på begäran förse mikroföretag, små och medelstora företag, registeransvariga och registerförare med allmän information om deras ansvarsområden och skyldigheter i enlighet med denna förordning. [Ändr. 154]

3.   En tillsynsmyndighet ska på begäran ge råd till registrerade om hur de ska utöva sina rättigheter enligt denna förordning, och ska om så krävs samarbeta med tillsynsmyndigheter i andra medlemsstater för detta ändamål.

4.   För klagomål enligt punkt 1 b ska tillsynsmyndigheten bistå med ett särskilt formulär för ändamålet, vilket ska kunna fyllas i elektroniskt; det elektroniska formuläret ska inte utesluta andra kommunikationsformer.

5.   Tillsynsmyndighetens tjänster ska vara avgiftsfria för den registrerade.

6.   Om en registrerad begär tjänster som uppenbart är orimligt omfattande, till exempel på grund av repetitiv karaktär, får tillsynsmyndigheten ta ut en
  rimlig
  avgift eller avstå från att utföra de tjänster som den registrerade begär.
  Avgiften får inte överstiga kostnaden för att utföra de begärda tjänsterna.
  I så fall ska det åligga tillsynsmyndigheten att visa att begäran är uppenbart orimlig. [Ändr. 155]

Artikel 53

Befogenheter

1.   Varje tillsynsmyndighet ska
  i linje med denna förordning
  ha befogenhet att

| a) | meddela den registeransvarige eller registerföraren om det finns en påstådd överträdelse av bestämmelserna om behandling av personuppgifter, och om så krävs specifikt beordra den registeransvarige eller registerföraren att komma tillrätta med överträdelsen och därigenom skydda den registrerade,
  eller beordra den registeransvarige att meddela den registrerade att ett personuppgiftsbrott begåtts, |
| --- | --- |

a)

meddela den registeransvarige eller registerföraren om det finns en påstådd överträdelse av bestämmelserna om behandling av personuppgifter, och om så krävs specifikt beordra den registeransvarige eller registerföraren att komma tillrätta med överträdelsen och därigenom skydda den registrerade,
  eller beordra den registeransvarige att meddela den registrerade att ett personuppgiftsbrott begåtts,

| b) | beordra den registeransvarige eller registerföraren att följa den registrerades krav att få utöva sina rättigheter enligt den här förordningen, |
| --- | --- |

b)

beordra den registeransvarige eller registerföraren att följa den registrerades krav att få utöva sina rättigheter enligt den här förordningen,

| c) | beordra den registeransvarige eller registerföraren, och där så krävs företrädaren, att lägga fram alla uppgifter som behövs för att myndigheten ska kunna fullgöra sitt uppdrag, |
| --- | --- |

c)

beordra den registeransvarige eller registerföraren, och där så krävs företrädaren, att lägga fram alla uppgifter som behövs för att myndigheten ska kunna fullgöra sitt uppdrag,

| d) | se till att de förhandstillstånd eller förhandssamråd som avses i artikel 34 efterlevs, |
| --- | --- |

d)

se till att de förhandstillstånd eller förhandssamråd som avses i artikel 34 efterlevs,

| e) | varna eller tillrättavisa den registeransvarige eller registerföraren, |
| --- | --- |

e)

varna eller tillrättavisa den registeransvarige eller registerföraren,

| f) | beordra rättelse, radering eller förstöring av alla uppgifter som har behandlats på ett sätt som står i strid med denna förordning samt underrätta den tredje part till vilken uppgifterna har lämnats ut om dessa åtgärder, |
| --- | --- |

f)

beordra rättelse, radering eller förstöring av alla uppgifter som har behandlats på ett sätt som står i strid med denna förordning samt underrätta den tredje part till vilken uppgifterna har lämnats ut om dessa åtgärder,

| g) | tillfälligt eller definitivt förbjuda behandling, |
| --- | --- |

g)

tillfälligt eller definitivt förbjuda behandling,

| h) | avbryta flödet av uppgifter till en mottagare i tredje land eller en internationell organisation, |
| --- | --- |

h)

avbryta flödet av uppgifter till en mottagare i tredje land eller en internationell organisation,

| i) | avge yttranden i frågor som rör skydd av personuppgifter, |
| --- | --- |

i)

avge yttranden i frågor som rör skydd av personuppgifter,

| ia) | certifiera registeransvariga och registerförare enligt artikel 39, |
| --- | --- |

ia)

certifiera registeransvariga och registerförare enligt artikel 39,

| j) | informera nationella parlament, regeringar, andra politiska institutioner och allmänhet om frågor som rör skydd av personuppgifter, |
| --- | --- |

j)

informera nationella parlament, regeringar, andra politiska institutioner och allmänhet om frågor som rör skydd av personuppgifter,

| ja) | införa ändamålsenliga mekanismer för att uppmuntra konfidentiell rapportering av överträdelser av denna förordning, med beaktande av vägledningen från Europeiska dataskyddsstyrelsen enligt artikel 66.4b. |
| --- | --- |

ja)

införa ändamålsenliga mekanismer för att uppmuntra konfidentiell rapportering av överträdelser av denna förordning, med beaktande av vägledningen från Europeiska dataskyddsstyrelsen enligt artikel 66.4b.

2.   Varje tillsynsmyndighet ska ha de undersökningsbefogenheter som behövs för att kräva följande av den registeransvarige eller registerföraren
  utan föregående meddelande
  :

| a) | Tillgång till personuppgifter
  , alla handlingar
  och all annan information som myndigheten behöver för att kunna fullgöra sitt uppdrag. |
| --- | --- |

a)

Tillgång till personuppgifter
  , alla handlingar
  och all annan information som myndigheten behöver för att kunna fullgöra sitt uppdrag.

| b) | Tillgång till den registeransvariges eller registerförarens lokaler, inklusive all utrustning och alla andra medel för behandling av personuppgifter, om det finns rimliga skäl att anta att där har förekommit överträdelser av denna förordning. |
| --- | --- |

b)

Tillgång till den registeransvariges eller registerförarens lokaler, inklusive all utrustning och alla andra medel för behandling av personuppgifter, om det finns rimliga skäl att anta att där har förekommit överträdelser av denna förordning.

Befogenheterna i b ska utövas på ett sätt som är förenligt med unionens och medlemsstatens lagstiftning.

3.   Varje tillsynsmyndighet ska ha befogenhet att upplysa de rättsliga myndigheterna om överträdelser av denna förordning och att väcka talan vid domstol, särskilt enligt artiklarna 74.4 och 75.2.

4.   Varje tillsynsmyndighet ska också ha befogenhet att utfärda sanktioner vid administrativa överträdelser, särskilt enligt artikel 79.4, 79.5 och 79.6

  i enlighet med artikel 79
  .
  Denna befogenhet ska utövas på ett effektivt, proportionellt och avskräckande sätt. [Ändr. 156]

Artikel 54

Verksamhetsrapport

Varje tillsynsmyndighet ska
  minst vartannat år
  lägga fram en årlig verksamhetsrapport

  rapport om sin verksamhet
  . Rapporten ska läggas fram inför det nationella parlamentet

  för respektive parlament
  och göras tillgänglig för allmänheten samt för kommissionen och Europeiska dataskyddsstyrelsen. [Ändr. 157]

Artikel 54a

Ansvarig myndighet

1.
     
  Om personuppgifter behandlas inom ramen för verksamheten vid en registeransvarigs eller registerförares verksamhetsställe i unionen och denne registeransvarige eller registerförare är verksam i mer än en medlemsstat, eller om personuppgifter från bosatta i olika medlemsstater behandlas, ska tillsynsmyndigheten för den registeransvariges eller registerförarens huvudsakliga verksamhetsställe fungera som den ansvariga myndigheten med ansvar för tillsynen över den registeransvariges eller registerförarens uppgiftsbehandling i alla medlemsstater, i enlighet med bestämmelserna i kapitel VII i denna förordning.

2.
     
  Den ansvariga myndigheten ska vidta lämpliga åtgärder för tillsynen över uppgiftsbehandlingen hos den registeransvarige eller registerförare för vilken den är ansvarig först efter att ha samrått med alla andra behöriga tillsynsmyndigheter i den mening som avses i artikel 51.1 i ett försök att uppnå samförstånd. I detta syfte ska den framför allt lämna all relevant information och samråda med övriga myndigheter innan den vidtar åtgärder som är avsedda att ha rättsliga följder för en registeransvarig eller registerförare i den mening som avses i artikel 51.1. Den ansvariga myndigheten ska ta största möjliga hänsyn till de berörda myndigheternas yttranden. Den ansvariga myndigheten ska vara den enda myndighet som har befogenhet att besluta om åtgärder som är avsedda att ha rättsliga följder när det gäller uppgiftsbehandlingen hos den registeransvarige eller registerförare för vilken den är ansvarig.

3.
     
  Europeiska dataskyddsstyrelsen ska på begäran av en behörig tillsynsmyndighet avge ett yttrande över fastställandet av den ansvariga myndigheten med ansvar för en registeransvarig eller registerförare i fall där

| a) | det med utgångspunkt från omständigheterna i ett ärende är oklart var den registeransvariges eller registerförarens huvudsakliga verksamhetsställe är beläget, eller |
| --- | --- |

a)

det med utgångspunkt från omständigheterna i ett ärende är oklart var den registeransvariges eller registerförarens huvudsakliga verksamhetsställe är beläget, eller

| b) | de behöriga myndigheterna inte är överens om vilken tillsynsmyndighet som ska fungera som ansvarig myndighet, eller |
| --- | --- |

b)

de behöriga myndigheterna inte är överens om vilken tillsynsmyndighet som ska fungera som ansvarig myndighet, eller

| c) | den registeransvarige inte är etablerad i unionen men bosatta i olika medlemsstater påverkas av uppgiftsbehandling som omfattas av denna förordning. |
| --- | --- |

c)

den registeransvarige inte är etablerad i unionen men bosatta i olika medlemsstater påverkas av uppgiftsbehandling som omfattas av denna förordning.

4.
     
  Om den registeransvarige även utför verksamhet som registerförare ska tillsynsmyndigheten för den registeransvariges huvudsakliga verksamhetsställe fungera som ansvarig myndighet med ansvar för tillsynen över uppgiftsbehandlingen.

5.
     
  Europeiska dataskyddsstyrelsen får besluta om fastställandet av ansvarig myndighet. [Ändr. 158]

KAPITEL VII

SAMARBETE OCH ENHETLIGHET

AVSNITT 1

SAMARBETE

Artikel 55

Ömsesidigt bistånd

1.   Tillsynsmyndigheterna ska utbyta relevant information och ge ömsesidigt bistånd i arbetet för att genomföra och tillämpa denna förordning enhetligt, och ska införa åtgärder som bidrar till ett verkningsfullt samarbete. Som en del av det ömsesidiga biståndet ska tillsynsmyndigheterna bland annat kunna begära information från varandra och bistå varandra i tillsynsarbetet, till exempel genom att uppmana varandra att utfärda förhandstillstånd eller bedriva förhandssamråd, utföra inspektioner
  och utredningar
  och komma med snabb information i samband med att ärenden inleds och fortskrider i fall där
  den registeransvarige eller registerföraren har verksamhetsställen i flera medlemsstater eller
  registrerade personer i flera medlemsstater kan komma att påverkas av att uppgifter behandlas.
  Den ansvariga myndigheten enligt definitionen i artikel 54a ska garantera samordningen med berörda tillsynsmyndigheter och ska fungera som gemensam kontaktpunkt för den registeransvarige eller registerföraren. [Ändr. 159]

2.   Varje tillsynsmyndighet ska vidta lämpliga åtgärder för att besvara en begäran från en annan tillsynsmyndighet; detta bör ske så snart som möjligt och inte senare än en månad efter det att den tagit emot begäran. Till sådana åtgärder hör bland annat att översända relevant information om utvecklingen av pågående undersökningar eller verkställighetsåtgärder som syftar till att avbryta eller förbjuda uppgiftsbehandling som står i strid med denna förordning.

3.   En begäran om bistånd ska innehålla alla nödvändiga uppgifter, inklusive syftet med begäran och dess bakgrund. Information som utbytts får endast användas i det ärende för vilket den har begärts.

4.   En tillsynsmyndighet som tar emot en begäran om bistånd få bara vägra att tillmötesgå begäran om

| a) | den inte är behörig att behandla den, eller |
| --- | --- |

a)

den inte är behörig att behandla den, eller

| b) | det skulle stå i strid med denna förordning att tillmötesgå begäran. |
| --- | --- |

b)

det skulle stå i strid med denna förordning att tillmötesgå begäran.

5.   Den tillsynsmyndighet som tagit emot begäran ska meddela den myndighet som begäran kommer ifrån om resultatet eller, i förekommande fall, om hur de åtgärder som vidtagits för att tillmötesgå begäran fortskrider.

6.   Varje tillsynsmyndighet ska överföra den information som begärts av andra tillsynsmyndigheter på elektronisk väg, i standardiserat format och med minsta möjliga dröjsmål.

7.   Åtgärder som vidtagits efter en begäran om ömsesidigt bistånd ska inte vara belagda med någon avgift
  för den begärande tillsynsmyndigheten
  . [Ändr. 160]

8.   Om en tillsynsmyndighet som tagit emot en begäran från en annan tillsynsmyndighet inte agerat inom en månad ska den myndighet som lämnat begäran ha befogenhet att vidta en provisorisk åtgärd på sin medlemsstats territorium i kraft av artikel 51.1, och ska lämna över ärendet till Europeiska dataskyddsstyrelsen enligt förfarandet i artikel 57.
  Om det på grund av att biståndsåtgärderna ännu inte slutförts inte går att vidta en definitiv åtgärd får den myndighet som lämnat begäran vidta en provisorisk åtgärd enligt artikel 53 på sin medlemsstats territorium. [Ändr. 161]

9.   Tillsynsmyndigheten ska då precisera hur länge denna provisoriska åtgärd ska gälla. Denna tidsperiod får inte överskrida tre månader. Tillsynsmyndigheten ska utan dröjsmål underrätta Europeiska dataskyddsstyrelsen och kommissionen om dessa åtgärder, och ge en uttömmande motivering
  , i enlighet med det förfarande som avses i artikel 57
  . [Ändr. 162]

10.   Kommissionen

  Europeiska dataskyddsstyrelsen
  får precisera format och förfaranden för sådant ömsesidigt bistånd som avses i denna artikel samt formerna för elektronisk överföring av information tillsynsmyndigheter emellan, samt mellan tillsynsmyndigheter och Europeiska dataskyddsstyrelsen, i synnerhet det standardiserade format som avses i punkt 6. Genomförandeakterna ska antas enligt det granskningsförfarande som avses i artikel 87.2.
  [Ändr. 163]

Artikel 56

Åtgärder som utförs gemensamt av fler än en tillsynsmyndighet

1.   För att vidareutveckla samarbetet och det ömsesidiga biståndet ska tillsynsmyndigheter utföra undersökande arbete, verkställighetsåtgärder och andra insatser gemensamt, genom att utvalda ledamöter från andra medlemsstaters tillsynsmyndigheter deltar.

2.   
  Om den registeransvarige eller registerföraren har verksamhetsställen i flera medlemsstater eller
  om registrerade personer i flera medlemsstater kan komma att påverkas av att uppgifter behandlas ska tillsynsmyndigheterna i var och en av dessa medlemsstater ha rätt att delta i det gemensamma undersökningsarbetet eller i andra gemensamma insatser enligt vad som är lämpligt i det enskilda fallet. Den behöriga tillsynsmyndigheten

  ansvariga myndigheten enligt definitionen i artikel 54a
  ska inbjuda

  involvera
  tillsynsmyndigheterna i var och en av de berörda medlemsstaterna att delta i det gemensamma underökningsarbetet eller de gemensamma insatserna och ska utan dröjsmål svara på en annan tillsynsmyndighets begäran att få delta.
  Den ansvariga myndigheten ska fungera som gemensam kontaktpunkt för den registeransvarige och registerföraren. [Ändr. 164]

3.   Värdlandets tillsynsmyndighet får inom ramen för sin nationella lagstiftning och efter godkännande från ursprungslandets tillsynsmyndighet anförtro verkställande befogenheter, inklusive undersökande arbete, åt ledamöter eller personal från ursprungslandets tillsynsmyndighet som deltar i de gemensamt utförda åtgärderna eller, så långt som värdlandets lagstiftning tillåter, medge att ursprungslandets ledamöter eller personal utövar verkställande befogenheter enligt ursprungslandets lagstiftning. Sådana verkställande befogenheter får endast utövas under överinsyn av och i regel i närvaro av ledamöter eller personal från värdlandets tillsynsmyndighet. Ledamöter och tjänstemän från ursprungslandets tillsynsmyndighet ska lyda under den nationella lagstiftning som gäller för värdlandets tillsynsmyndighet. Värdlandets tillsynsmyndighet ska ansvara för deras handlingar.

4.   Tillsynsmyndigheterna ska själva reglera de praktiska aspekterna av enskilda åtgärder som genomförs gemensamt.

5.   Om en tillsynsmyndighet inte inom en månad har uppfyllt sin skyldighet enligt punkt 2 ska övriga tillsynsmyndigheter ha befogenhet att vidta provisoriska åtgärder på sina respektive medlemsstaters territorium i kraft av artikel 51.1.

6.   Tillsynsmyndigheten ska precisera hur länge den provisoriska åtgärd den beslutat om enligt punkt 5 ska gälla. Denna period får inte överskrida tre månader. Tillsynsmyndigheten ska utan dröjsmål underrätta Europeiska dataskyddsstyrelsen och kommissionen om dessa åtgärder och ge en uttömmande motivering, samt ta upp frågan inom ramen för den mekanism som avses i artikel 57.

AVSNITT 2

ENHETLIGHET

Artikel 57

Mekanism för enhetlighet

För de ändamål som anges i artikel 46.1 ska tillsynsmyndigheterna samarbeta inbördes och med kommissionen genom den mekanism

  mekanismen
  för enhetlighet
  i samband med såväl frågor av allmän tillämpning
  som regleras

  enskilda fall, i enlighet med bestämmelserna
  i detta avsnitt. [Ändr. 165]

Artikel 58

Yttrande från Europeiska dataskyddsstyrelsen

  Enhetlighet i frågor av allmän räckvidd

1.   Innan en tillsynsmyndighet vidtar en åtgärd enligt punkt 2 ska den skicka ett utkast till den planerade åtgärden till Europeiska dataskyddsstyrelsen och till kommissionen.

2.   Skyldigheten enligt punkt 1 ska omfatta alla åtgärder som är avsedda att ge rättsliga följder och som

| a) | gäller behandling av uppgifter i samband med tillhandahållande av varor eller tjänster till registrerade i flera medlemsstater eller till kartläggning av dessa registrerade personers beteende, |
| --- | --- |

a)

gäller behandling av uppgifter i samband med tillhandahållande av varor eller tjänster till registrerade i flera medlemsstater eller till kartläggning av dessa registrerade personers beteende,

| b) | som väsentligt kan påverka det fria flödet av personuppgifter inom unionen, |
| --- | --- |

b)

som väsentligt kan påverka det fria flödet av personuppgifter inom unionen,

| c) | som syftar till att anta en förteckning över sådan behandling som omfattas av förhandssamråd enligt artikel 34.5, |
| --- | --- |

c)

som syftar till att anta en förteckning över sådan behandling som omfattas av förhandssamråd enligt artikel 34.5,

| d) | syftar till att fastställa standardiserade uppgiftsskyddsbestämmelser enligt artikel 42.2 c, eller |
| --- | --- |

d)

syftar till att fastställa standardiserade uppgiftsskyddsbestämmelser enligt artikel 42.2 c, eller

| e) | syftar till att godkänna avtalsklausuler enligt artikel 42.2 d, eller |
| --- | --- |

e)

syftar till att godkänna avtalsklausuler enligt artikel 42.2 d, eller

| f) | syftar till att godkänna bindande företagsbestämmelser enligt artikel 43. |
| --- | --- |

f)

syftar till att godkänna bindande företagsbestämmelser enligt artikel 43.

3.   Varje tillsynsmyndighet kan liksom Europeiska dataskyddsstyrelsen begära att en fråga
  av allmän räckvidd
  ska tas upp inom mekanismen för enhetlighet, särskilt i fall där en tillsynsmyndighet inte har skickat ett utkast till en planerad åtgärd enligt punkt 2 eller inte har uppfyllt villkoren för ömsesidigt bistånd enligt artikel 55 eller för gemensamma insatser enligt artikel 56.

4.   För att garantera en korrekt och enhetlig tillämpning av denna förordning ska kommissionen ha befogenhet att begära att vilken

  varje
  fråga som helst

  av allmän räckvidd
  ska tas upp inom mekanismen för enhetlighet.

5.   Tillsynsmyndigheterna och kommissionen ska
  utan onödigt dröjsmål och
  i ett standardiserat elektroniskt format översända all relevant information, i förekommande fall en sammanfattning av sakförhållanden, ett utkast

  förslag
  till åtgärd och en motivering till att en sådan åtgärd bedöms vara nödvändig.

6.   Europeiska dataskyddsstyrelsens ordförande ska
  utan onödigt dröjsmål och
  i ett standardiserat elektroniskt format omedelbart upplysa dess ledamöter samt kommissionen om all relevant information som meddelats styrelsen. Där så krävs ska Europeiska dataskyddsstyrelsens ordförande

  sekretariat
  se till att relevant information översätts.

6a.
     
  Europeiska dataskyddsstyrelsen ska anta ett yttrande i frågor som hänskjuts till den enligt punkt 2.

7.   Europeiska dataskyddsstyrelsen ska lägga fram ett yttrande i frågan om styrelsen själv så beslutar

  får
  med enkel majoritet av ledamöterna eller på begäran av en tillsynsmyndighet eller kommissionen inom en vecka efter att den relevanta informationen enligt punkt 5 har lagts fram. Yttrandet ska antas inom en månad med enkel majoritet av Europeiska dataskyddsstyrelsens ledamöter. Europeiska dataskyddsstyrelsens ordförande ska utan onödigt dröjsmål underrätta den berörda tillsynsmyndigheten enligt punkt 1 eller 3 beroende på det enskilda fallet, samt kommissionen och den behöriga tillsynsmyndigheten enligt artikel 51 om yttrandet, och yttrandet ska också offentliggöras.

  besluta huruvida ett yttrande ska antas i frågor som inkommit i enlighet med punkterna 3 och 4, med beaktande av

| a) | huruvida frågorna inbegriper nya aspekter med hänsyn till den rättsliga eller faktiska utvecklingen, i synnerhet på it-området och i ljuset av framsteg som gjorts inom informationssamhället, och |
| --- | --- |

a)

huruvida frågorna inbegriper nya aspekter med hänsyn till den rättsliga eller faktiska utvecklingen, i synnerhet på it-området och i ljuset av framsteg som gjorts inom informationssamhället, och

| b) | huruvida Europeiska dataskyddsstyrelsen redan avgett ett yttrande i samma fråga. |
| --- | --- |

b)

huruvida Europeiska dataskyddsstyrelsen redan avgett ett yttrande i samma fråga.

8.   Den tillsynsmyndighet som avses i punkt 1 och den tillsynsmyndighet som är behörig enligt artikel 51 ska ta hänsyn till Europeiska dataskyddsstyrelsen yttrande och ska – inom två veckor efter det att Europeiska dataskyddsstyrelsens ordförande har underrättat dem om yttrandet – i ett standardiserat elektroniskt format meddela Europeiska dataskyddsstyrelsens ordförande och kommissionen om huruvida den avser att hålla fast vid eller ändra sitt utkast till åtgärd, och i förekommande fall bifoga en text till den ändrade åtgärden

  med enkel majoritet av ledamöterna anta yttranden enligt punkterna 6a och 7. Dessa yttranden ska offentliggöras
  . [Ändr. 166]

Artikel 58a

Enhetlighet i enskilda fall

1.
     
  Innan den ansvariga myndigheten vidtar åtgärder som är avsedda att ha rättsliga följder i den mening som avses i artikel 54a ska den lämna all relevant information samt förslaget till åtgärd till alla andra behöriga myndigheter. Den ansvariga myndigheten får inte anta åtgärden om en behörig myndighet inom en period på tre veckor har angett att den har allvarliga invändningar mot åtgärden.

2.
     
  Om en behörig myndighet har angett att den har allvarliga invändningar mot den ansvariga myndighetens förslag till åtgärd, eller om den ansvariga myndigheten inte lämnar ett sådant förslag till åtgärd som avses i punkt 1 eller inte fullgör skyldigheterna när de gäller ömsesidigt bistånd enligt artikel 55 eller gemensamma insatser enligt artikel 56, ska frågan behandlas av Europeiska dataskyddsstyrelsen.

3.
     
  Den ansvariga myndigheten och/eller övriga involverade behöriga myndigheter och kommissionen ska utan onödigt dröjsmål i ett standardiserat elektroniskt format översända all relevant information till Europeiska dataskyddsstyrelsen, i förekommande fall inklusive en sammanfattning av sakförhållandena, förslaget till åtgärd, motiveringen till att en sådan åtgärd bedöms vara nödvändig, invändningarna mot den samt övriga berörda tillsynsmyndigheters åsikter.

4.
     
  Europeiska dataskyddsstyrelsen ska behandla frågan och därvid beakta konsekvenserna av den ansvariga myndighetens förslag till åtgärder för de registrerades grundläggande rättigheter och friheter, och ska inom två veckor efter det att den relevanta informationen översändes i enlighet med punkt 3 besluta med enkel majoritet av ledamöterna huruvida ett yttrande i frågan ska avges.

5.
     
  Om Europeiska dataskyddsstyrelsen beslutar att avge ett yttrande ska den göra det inom sex veckor samt offentliggöra yttrandet.

6.
     
  Den ansvariga myndigheten ska ta största möjliga hänsyn till Europeiska dataskyddsstyrelsen yttrande och ska – inom två veckor efter det att Europeiska dataskyddsstyrelsens ordförande underrättade den om yttrandet – i ett standardiserat elektroniskt format meddela Europeiska dataskyddsstyrelsens ordförande och kommissionen om huruvida den har för avsikt att hålla fast vid eller ändra sitt förslag till åtgärd och, i förekommande fall, bifoga det ändrade förslaget till åtgärd. Om den ansvariga myndigheten har för avsikt att inte följa Europeiska dataskyddsstyrelsens yttrande ska den ange skälen till detta.

7.
     
  Om Europeiska dataskyddsstyrelsen fortfarande har invändningar mot den åtgärd från tillsynsmyndigheten som avses i punkt 5 får den med två tredjedelar av rösterna anta en åtgärd som ska vara bindande för tillsynsmyndigheten. [Ändr. 167]

Artikel 59

Yttrande från kommissionen

1.   Inom tio veckor efter det att en fråga tagits upp enligt artikel 58, eller inom sex veckor när det gäller frågor som omfattas av artikel 61, kan kommissionen anta ett yttrande i den fråga som tagits upp enligt någon av dessa artiklar i syfte att slå vakt om en korrekt och enhetlig tillämpning av denna förordning.

2.   När kommissionen har antagit ett yttrande enligt punkt 1 ska den berörda tillsynsmyndigheten fästa yttersta vikt vid kommissionens yttrande och meddela kommissionen och Europeiska dataskyddsstyrelsen om den avser att hålla fast vid sitt utkast till åtgärd eller ändra det.

3.   Tillsynsmyndigheten får inte anta sitt utkast till åtgärd innan den tid som anges i punkt 1 har löpt ut.

4.   Om den berörda tillsynsmyndigheten inte avser att rätta sig efter kommissionens yttrande ska den underrätta kommissionen och Europeiska dataskyddsstyrelsen om detta inom den tid som anges i punkt 1, samt motivera sitt beslut. I detta fall får utkastet till åtgärd inte antas på ytterligare en månad.
  [Ändr. 168]

Artikel 60

Uppskjutet antagande av ett utkast till åtgärd

1.   Om kommissionen hyser allvarliga tvivel om huruvida ett utkast till åtgärd är förenligt med en korrekt och enhetlig tillämpning av denna förordning får den, inom en månad efter en underrättelse enligt artikel 59.4 och efter att ha tagit hänsyn till Europeiska dataskyddsstyrelsens yttrande enligt artikel 58.7 eller artikel 61.2, anta ett motiverat beslut om att antagandet av utkastet till åtgärd bör skjutas upp, om detta bedöms vara nödvändigt för att

| a) | om möjligt jämka samman tillsynsmyndighetens och Europeiska dataskyddsstyrelsens avvikande ståndpunkter, eller |
| --- | --- |

a)

om möjligt jämka samman tillsynsmyndighetens och Europeiska dataskyddsstyrelsens avvikande ståndpunkter, eller

| b) | anta en åtgärd enligt artikel 62.1 a. |
| --- | --- |

b)

anta en åtgärd enligt artikel 62.1 a.

2.   Kommissionen ska ange hur länge antagandet av åtgärden ska skjutas upp; denna period får inte överstiga tolv månader.

3.   Tillsynsmyndigheten får inte anta utkastet till åtgärd under den period som avses i punkt 2.
  [Ändr. 169]

Artikel 60a

Information till Europaparlamentet och rådet

Kommissionen ska regelbundet, minst en gång i halvåret, och på grundval av en rapport från Europeiska dataskyddsstyrelsens ordförande informera Europaparlamentet och rådet om de frågor som behandlats inom ramen för mekanismen för enhetlighet, och ange de slutsatser som dragits av kommissionen och Europeiska dataskyddsstyrelsen för att se till att denna förordning tillämpas och genomförs på ett enhetligt sätt. [Ändr. 170]

Artikel 61

Påskyndat förfarande

1.   Under exceptionella omständigheter får en tillsynsmyndighet med avsteg från förfarandet i artikel 58

  58a
  omedelbart vidta provisoriska åtgärder med förutbestämd varaktighet om den anser att det finns ett brådskande behov av att agera för att skydda registrerades intressen, särskilt om möjligheten att förverkliga den registrerades rättigheter allvarligt kan undergrävas av att situationen förändras, om så krävs för att förebygga allvarliga nackdelar eller av andra orsaker. Tillsynsmyndigheten ska utan dröjsmål underrätta Europeiska dataskyddsstyrelsen och kommissionen om dessa åtgärder, och ge en uttömmande motivering. [Ändr. 171]

2.   Om en tillsynsmyndighet har vidtagit en åtgärd enligt punkt 1 och anser att en definitiv åtgärd snabbt måste antas kan den begära ett brådskande yttrande från Europeiska dataskyddsstyrelsen; den ska då motivera varför den begär ett sådant yttrande och varför den bedömer att den definitiva åtgärden måste antas snabbt.

3.   Om den behöriga tillsynsmyndigheten inte har vidtagit någon lämplig åtgärd i en situation där man snabbt måste agera för att skydda den registrerades intressen får vilken tillsynsmyndighet som helst begära ett brådskande yttrande, varvid den ska motivera varför den begär ett sådant yttrande och varför åtgärden måste vidtas snabbt.

4.   Genom undantag från artikel 58.7 ska Ett snabbt yttrande enligt punkt 2 och 3
  ska
  antas inom två veckor med enkel majoritet av Europeiska dataskyddsstyrelsens ledamöter. [Ändr. 172]

Artikel 62

Genomförandeakter

1.   Kommissionen får
  efter att ha begärt ett yttrande från Europeiska dataskyddsstyrelsen
  anta genomförandeakter
  av allmän räckvidd
  i syfte att

| a) | fatta beslut med avseende på den korrekta tillämpningen av denna förordning i linje med dess mål och krav; detta kan gälla frågor som tas upp av tillsynsmyndigheterna enligt artikel 58 eller 61, frågor som varit föremål för ett motiverat beslut enligt artikel 60.1 eller frågor där en tillsynsmyndighet inte har lagt fram något utkast till åtgärd och där samma myndighet har meddelat att den inte har för avsikt att följa det yttrande som kommissionen antagit enligt artikel 59, |
| --- | --- |

a)

fatta beslut med avseende på den korrekta tillämpningen av denna förordning i linje med dess mål och krav; detta kan gälla frågor som tas upp av tillsynsmyndigheterna enligt artikel 58 eller 61, frågor som varit föremål för ett motiverat beslut enligt artikel 60.1 eller frågor där en tillsynsmyndighet inte har lagt fram något utkast till åtgärd och där samma myndighet har meddelat att den inte har för avsikt att följa det yttrande som kommissionen antagit enligt artikel 59,

| b) | inom den period som anges i artikel 59.1 besluta om den anser att ett utkast

  förslag
  till standardiserade uppgiftsskyddsbestämmelser enligt artikel 58.2 d

  42.2 d
  har allmän giltighet, |
| --- | --- |

b)

inom den period som anges i artikel 59.1 besluta om den anser att ett utkast

  förslag
  till standardiserade uppgiftsskyddsbestämmelser enligt artikel 58.2 d

  42.2 d
  har allmän giltighet,

| c) | precisera format och förfaranden för tillämpningen av den mekanism för enhetlighet som regleras i detta avsnitt, |
| --- | --- |

c)

precisera format och förfaranden för tillämpningen av den mekanism för enhetlighet som regleras i detta avsnitt,

| d) | Precisera tillvägagångssätten för elektroniskt utbyte av information mellan tillsynsmyndigheter samt mellan tillsynsmyndigheter och Europeiska dataskyddsstyrelsen, särskilt det standardiserade format som avses i artikel 58.5, 58.6 och 58.8. |
| --- | --- |

d)

Precisera tillvägagångssätten för elektroniskt utbyte av information mellan tillsynsmyndigheter samt mellan tillsynsmyndigheter och Europeiska dataskyddsstyrelsen, särskilt det standardiserade format som avses i artikel 58.5, 58.6 och 58.8.

Genomförandeakterna ska antas enligt det granskningsförfarande som avses i artikel 87.2.

2.   Om det i fall enligt punkt 1 a finns vederbörligen motiverade och tvingande skäl till skyndsamhet i de registrerades intresse ska kommissionen anta genomförandeakter med omedelbar verkan enligt förfarandet i artikel 87.3. Dessa akter ska vara giltiga i högst 12 månader.

3.   Det faktum att ingen åtgärd har vidtagits enligt detta avsnitt utesluter inte att kommissionen kan vidta andra åtgärder enligt fördragen. [Ändr. 173]

Artikel 63

Verkställighet

1.   Vid tillämpningen av denna förordning ska en verkställbar åtgärd som vidtagits av en tillsynsmyndighet i en medlemsstat verkställas i samtliga medlemsstater.

2.   Om en tillsynsmyndighet bryter mot artikel 58.1–5

  58.1 och 58.2
  genom att inte lägga fram ett utkast

  förslag
  till åtgärd inom ramen för mekanismen för enhetlighet
  eller antar en åtgärd trots en angivelse av allvarlig invändning enligt artikel 58a.1
  ska denna åtgärd inte anses vara rättsligt giltig och verkställbar. [Ändr. 174]

AVSNITT 3

EUROPEISKA DATASKYDDSSTYRELSEN

Artikel 64

Europeiska dataskyddsstyrelsen

1.   Härmed inrättas en europeisk dataskyddsstyrelse.

2.   Europeiska dataskyddsstyrelsen ska bestå av chefen för en tillsynsmyndighet per medlemsstat samt Europeiska datatillsynsmannen.

3.   Om en medlemsstat har fler än en tillsynsmyndighet som ansvarar för att övervaka tillämpningen av bestämmelserna i denna förordning ska den utse chefen för en av dessa myndigheter som gemensam företrädare.

4.   Kommissionen har rätt att delta i Europeiska dataskyddsstyrelsens verksamhet och möten, och ska utse en egen företrädare. Europeiska dataskyddsstyrelsens ordförande ska utan dröjsmål underrätta kommissionen om all verksamhet inom Europeiska dataskyddsstyrelsen.

Artikel 65

Oberoende

1.   Europeiska dataskyddsstyrelsen ska i enlighet med artiklarna 66 och 67 vara oberoende när den utövar sina arbetsuppgifter.

2.   Utan att detta påverkar kommissionens rätt att lämna en begäran enligt artikel 66.1 b och 66.2 ska Europeiska dataskyddsstyrelsen när den utövar sina arbetsuppgifter varken begära eller ta emot instruktioner av någon.

Artikel 66

Europeiska dataskyddsstyrelsens arbetsuppgifter

1.   Europeiska dataskyddsstyrelsen ska se till att denna förordning tillämpas enhetligt. För detta ändamål ska Europeiska dataskyddsstyrelsen i synnerhet, på eget initiativ eller på begäran av
  Europaparlamentet, rådet eller
  kommissionen,

| a) | ge kommissionen

  EU-institutionerna
  råd i alla frågor som gäller skydd av personuppgifter inom unionen, och den ska också yttra sig om eventuella förslag till ändring av denna förordning, |
| --- | --- |

a)

ge kommissionen

  EU-institutionerna
  råd i alla frågor som gäller skydd av personuppgifter inom unionen, och den ska också yttra sig om eventuella förslag till ändring av denna förordning,

| b) | på eget initiativ eller på begäran av en av sina ledamöter eller av
  Europaparlamentet, rådet eller
  kommissionen undersöka frågor som omfattas av denna förordning och sprida riktlinjer, rekommendationer och exempel på god

  bästa
  praxis till tillsynsmyndigheterna i syfte att främja en enhetlig tillämpning av denna förordning
  , däribland även användningen av genomförandebefogenheter
  , |
| --- | --- |

b)

på eget initiativ eller på begäran av en av sina ledamöter eller av
  Europaparlamentet, rådet eller
  kommissionen undersöka frågor som omfattas av denna förordning och sprida riktlinjer, rekommendationer och exempel på god

  bästa
  praxis till tillsynsmyndigheterna i syfte att främja en enhetlig tillämpning av denna förordning
  , däribland även användningen av genomförandebefogenheter
  ,

| c) | se över den praktiska tillämpningen av de riktlinjer, rekommendationer och exempel på god praxis som avses i b samt rapportera regelbundet till kommissionen om detta, |
| --- | --- |

c)

se över den praktiska tillämpningen av de riktlinjer, rekommendationer och exempel på god praxis som avses i b samt rapportera regelbundet till kommissionen om detta,

| d) | yttra sig över utkast

  förslag
  till åtgärder som läggs fram av tillsynsmyndigheterna inom den mekanism för enhetlighet som avses i artikel 57, |
| --- | --- |

d)

yttra sig över utkast

  förslag
  till åtgärder som läggs fram av tillsynsmyndigheterna inom den mekanism för enhetlighet som avses i artikel 57,

| da) | avge yttranden över vilken myndighet som bör vara ansvarig myndighet i enlighet med artikel 54a.3, |
| --- | --- |

da)

avge yttranden över vilken myndighet som bör vara ansvarig myndighet i enlighet med artikel 54a.3,

| e) | främja samarbete och effektivt bilateralt och multilateralt utbyte av praxis och information mellan tillsynsmyndigheterna
  , inklusive samordningen av gemensamma insatser och annan gemensam verksamhet den beslutar om på begäran av en eller flera tillsynsmyndigheter
  , |
| --- | --- |

e)

främja samarbete och effektivt bilateralt och multilateralt utbyte av praxis och information mellan tillsynsmyndigheterna
  , inklusive samordningen av gemensamma insatser och annan gemensam verksamhet den beslutar om på begäran av en eller flera tillsynsmyndigheter
  ,

| f) | främja gemensamma utbildningsprogram och underlätta personalutbyte mellan tillsynsmyndigheterna, där så är lämpligt även med tillsynsmyndigheter i tredjeland och internationella organisationer, |
| --- | --- |

f)

främja gemensamma utbildningsprogram och underlätta personalutbyte mellan tillsynsmyndigheterna, där så är lämpligt även med tillsynsmyndigheter i tredjeland och internationella organisationer,

| g) | främja utbyte av kunskap och dokumentation om lagstiftning om och praxis för uppgiftsskydd med tillsynsmyndigheter för uppgiftsskydd i andra delar av världen, |
| --- | --- |

g)

främja utbyte av kunskap och dokumentation om lagstiftning om och praxis för uppgiftsskydd med tillsynsmyndigheter för uppgiftsskydd i andra delar av världen,

| ga) | avge yttranden till kommissionen vid utarbetandet av delegerade akter och genomförandeakter med stöd av denna förordning, |
| --- | --- |

ga)

avge yttranden till kommissionen vid utarbetandet av delegerade akter och genomförandeakter med stöd av denna förordning,

| gb) | avge yttranden över de uppförandekodexar som utarbetas på unionsnivå i enlighet med artikel 38.4, |
| --- | --- |

gb)

avge yttranden över de uppförandekodexar som utarbetas på unionsnivå i enlighet med artikel 38.4,

| gc) | avge yttranden över kriterierna och kraven för certifieringsmekanismerna för uppgiftsskydd enligt artikel 39.2, |
| --- | --- |

gc)

avge yttranden över kriterierna och kraven för certifieringsmekanismerna för uppgiftsskydd enligt artikel 39.2,

| gd) | upprätthålla ett offentligt elektroniskt register över giltiga och ogiltiga certifikat i enlighet med artikel 39.1h, |
| --- | --- |

gd)

upprätthålla ett offentligt elektroniskt register över giltiga och ogiltiga certifikat i enlighet med artikel 39.1h,

| ge) | bistå de nationella tillsynsmyndigheterna på deras begäran, |
| --- | --- |

ge)

bistå de nationella tillsynsmyndigheterna på deras begäran,

| gf) | upprätta och offentliggöra en förteckning över behandling som omfattas av förhandssamråd enligt artikel 34, |
| --- | --- |

gf)

upprätta och offentliggöra en förteckning över behandling som omfattas av förhandssamråd enligt artikel 34,

| gg) | upprätthålla ett register över sanktioner som de behöriga tillsynsmyndigheterna ålagt registeransvariga eller registerförare. |
| --- | --- |

gg)

upprätthålla ett register över sanktioner som de behöriga tillsynsmyndigheterna ålagt registeransvariga eller registerförare.

2.   När

  Om Europaparlamentet, rådet eller
  kommissionen begär rådgivning från Europeiska dataskyddsstyrelsen får den med hänsyn till hur brådskande frågan är fastställa en tidsfrist för denna rådgivning.

3.   Europeiska dataskyddsstyrelsen ska vidarebefordra sina yttranden, riktlinjer, rekommendationer och exempel på god praxis till
  Europaparlamentet, rådet och
  kommissionen och till den kommitté som avses i artikel 87, samt offentliggöra dem.

4.   Kommissionen ska hålla Europeiska dataskyddsstyrelsen underrättad om de åtgärder den vidtagit som en följd av den senares yttranden, riktlinjer, rekommendationer och exempel på god praxis.

4a.
     
  Europeiska dataskyddsstyrelsen ska vid behov samråda med de berörda parterna och ge dem möjlighet att yttra sig inom rimlig tid. Europeiska dataskyddsstyrelsen ska, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 72, offentliggöra resultatet av detta samrådsförfarande.

4b.
     
  Europeiska dataskyddsstyrelsen ska anförtros uppgiften att utfärda riktlinjer, rekommendationer och bästa praxis i enlighet med punkt 1 b såväl för att fastställa gemensamma förfaranden för att ta emot och utreda information om påstådd olaglig behandling som för att skydda konfidentialiteten hos och källorna till den mottagna informationen. [Ändr. 175]

Artikel 67

Rapporter

1.   Europeiska dataskyddsstyrelsen ska regelbundet och vid lämplig tidpunkt rapportera till
  Europaparlamentet, rådet och
  kommissionen om resultaten av sin verksamhet. Den ska
  minst vartannat år
  sammanställa en årsrapport som beskriver situationen i fråga om skydd av privatpersoner vid behandling av personuppgifter inom unionen och i tredjeland. [Ändr. 176]

Denna rapport ska också innehålla en översikt över den praktiska tillämpningen av de riktlinjer, rekommendationer och exempel på god praxis som avses i artikel 66.1 c.

2.   Rapporten ska offentliggöras och översändas till Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

Artikel 68

Beslutsgång

1.   Europeiska dataskyddsstyrelsen ska fatta beslut med enkel majoritet av dess ledamöter
  , om inte annat anges i dess arbetsordning
  . [Ändr. 177]

2.   Europeiska dataskyddsstyrelsen ska själv anta sin arbetsordning och fastställa sina arbetsformer. Den ska särskilt slå vakt om kontinuiteten i sin verksamhet när en ledamots mandatperiod löper ut eller en ledamot avgår, inrätta undergrupper för särskilda frågor eller sektorer och fastställa sina rutiner när det gäller den mekanism för enhetlighet som avses i artikel 57.

Artikel 69

Ordförande

1.   Europeiska dataskyddsstyrelsen ska välja en ordförande och
  minst
  två vice ordförande bland sina ledamöter. Om inte Europeiska datatillsynsmannen valts till ordförande ska han eller hon tilldelas en av posterna som vice ordförande.
  [Ändr. 178]

2.   Ordförandens och de vice ordförandenas mandatperioder ska vara fem år och kunna förnyas.

2a.
     
  Uppdraget som ordförande ska motsvara en heltidstjänst. [Ändr. 179]

Artikel 70

Ordförandens arbetsuppgifter

1.   Ordföranden ska ha i uppgift att

| a) | sammankalla till Europeiska dataskyddsstyrelsens möten och planera dagordningen, |
| --- | --- |

a)

sammankalla till Europeiska dataskyddsstyrelsens möten och planera dagordningen,

| b) | se till att Europeiska dataskyddsstyrelsens arbetsuppgifter utförs i tid, särskilt i fråga om den mekanism för enhetlighet som avses i artikel 57. |
| --- | --- |

b)

se till att Europeiska dataskyddsstyrelsens arbetsuppgifter utförs i tid, särskilt i fråga om den mekanism för enhetlighet som avses i artikel 57.

2.   Fördelningen av arbetsuppgifter mellan ordföranden och de vice ordförandena ska regleras i Europeiska dataskyddsstyrelsen arbetsordning.

Artikel 71

Sekretariat

1.   Europeiska dataskyddsstyrelsen ska förfoga över ett sekretariat. Det är Europeiska datatillsynsmannen som ska stå för detta sekretariat.

2.   Sekretariatet ska bistå Europeiska dataskyddsstyrelsen med analysarbete samt
  juridiskt,
  administrativt och logistiskt stöd under ordförandens ledning. [Ändr. 180]

3.   Sekretariatet ska särskilt ansvara för

| a) | Europeiska dataskyddsstyrelsens löpande arbete, |
| --- | --- |

a)

Europeiska dataskyddsstyrelsens löpande arbete,

| b) | kommunikationen mellan Europeiska dataskyddsstyrelsens ledamöter, dess ordförande och kommissionen, samt kommunikationen med andra institutioner och med allmänheten, |
| --- | --- |

b)

kommunikationen mellan Europeiska dataskyddsstyrelsens ledamöter, dess ordförande och kommissionen, samt kommunikationen med andra institutioner och med allmänheten,

| c) | användningen av de elektroniska hjälpmedlen för intern och extern kommunikation, |
| --- | --- |

c)

användningen av de elektroniska hjälpmedlen för intern och extern kommunikation,

| d) | översättning av relevant information, |
| --- | --- |

d)

översättning av relevant information,

| e) | förberedelser och uppföljning av Europeiska dataskyddsstyrelsens möten, |
| --- | --- |

e)

förberedelser och uppföljning av Europeiska dataskyddsstyrelsens möten,

| f) | förberedelse, sammanställning och offentliggörande av yttranden och andra texter som antas av Europeiska dataskyddsstyrelsen. |
| --- | --- |

f)

förberedelse, sammanställning och offentliggörande av yttranden och andra texter som antas av Europeiska dataskyddsstyrelsen.

Artikel 72

Sekretess

1.   Europeiska dataskyddsstyrelsens överläggningar ska

  får vid behov
  vara konfidentiella
  , såvida inget annat anges i dess arbetsordning
  .
  Föredragningslistorna för Europeiska dataskyddsstyrelsens sammanträden ska offentliggöras. [Ändr. 181]

2.   Dokument som skickas till Europeiska dataskyddsstyrelsens ledamöter, till experter eller till företrädare för tredje part ska vara konfidentiella såvida inte tillgång till dokumenten i fråga garanteras enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 (18) eller om Europeiska dataskyddsstyrelsen av andra skäl beslutar att offentliggöra dem.

3.   Europeiska dataskyddsstyrelsens ledamöter samt experter och företrädare för tredje part ska vara skyldiga att följa de konfidentialitetskrav som anges i denna artikel. Ordföranden ska se till att experter och företrädare för tredje part underrättas om dessa krav.

KAPITEL VIII

RÄTTSMEDEL, ANSVAR, PÅFÖLJDER OCH ADMINISTRATIVA SANKTIONER

Artikel 73

Rätt att klaga på beslut som fattats av en tillsynsmyndighet

1.   Utan att det påverkar andra möjligheter att lämna klagomål till berörda myndigheter eller domstolar
  samt tillämpningen av mekanismen för enhetlighet
  ska varje registrerad som anser att uppgifter rörande henne eller honom inte är förenliga med denna förordning ha rätt att lämna in ett klagomål till en tillsynsmyndighet i en medlemsstat.

2.   Varje organisation eller sammanslutning som har till uppgift att skydda registrerades rättigheter och intressen när det gäller skyddet av deras personuppgifter

  agerar i det allmännas intresse
  och som har inrättats på vederbörligt sätt i enlighet med lagen i en medlemsstat, ska ha rätt att lämna in ett klagomål till en tillsynsmyndighet i en medlemsstat för en eller flera registrerades räkning, om den anser att de rättigheter som tillkommer en registrerad enligt denna förordning har åsidosatts som en följd av behandling av vederbörandes personuppgifter.

3.   Oberoende av eventuella klagomål från en registrerad ska varje sådan organisation eller sammanslutning som avses i punkt 2 ha rätt att lämna in ett klagomål till en tillsynsmyndighet i en medlemsstat om den anser att ett personuppgiftsbrott har begåtts

  en överträdelse av denna förordning har ägt rum
  . [Ändr. 182]

Artikel 74

Rätt att begära rättslig prövning av en tillsynsmyndighets beslut

1.   
  Utan att det påverkar andra möjligheter att lämna klagomål antingen till berörda myndigheter eller inom ramen för andra förfaranden utanför domstol ska
  varje fysisk eller juridisk person ska ha rätt till ett rättsmedel mot beslut som en tillsynsmyndighet har fattat med avseende på vederbörande.

2.   
  Utan att det påverkar andra möjligheter att lämna klagomål antingen till berörda myndigheter eller inom ramen för andra förfaranden utanför domstol ska
  varje registrerad ska ha rätt till ett rättsmedel som förpliktar tillsynsmyndigheten att behandla ett klagomål om ett beslut som krävs för att skydda den registrerades rättigheter inte har fattats eller om tillsynsmyndigheten inte inom tre månader informerar den registrerade om hur ärendet fortskrider eller vilket beslut som har fattats med anledning av klagomålet i enlighet med artikel 52.1 b.

3.   Talan mot beslut som har fattats av en tillsynsmyndighet ska ges in vid domstolarna i den medlemsstat där tillsynsmyndigheten har sitt säte.

4.   
  Utan att det påverkar tillämpningen av mekanismen för enhetlighet får
  en registrerad som berörs av ett beslut av en tillsynsmyndighet i en annan medlemsstat än den där den registrerade har hemvist får anmoda tillsynsmyndigheten i den registrerades hemviststat att föra talan på hans eller hennes vägnar mot den behöriga tillsynsmyndigheten i den andra medlemsstaten.

5.   Medlemsstaterna ska verkställa lagakraftvunna avgöranden som meddelats av de domstolar som avses i denna artikel. [Ändr. 183]

Artikel 75

Rätt att föra talan mot en registeransvarig eller en registerförare

1.   Utan att det påverkar tillgängliga administrativa rättsmedel, inbegripet rätten att lämna in ett klagomål till en tillsynsmyndighet i enlighet med artikel 73, ska varje fysisk person som anser att hans eller hennes rättigheter enligt denna förordning har åsidosatts som en följd av att personuppgifter har behandlats på ett sätt som inte är förenligt med förordningen ha rätt att begära domstolsprövning.

2.   Talan mot en registeransvarig eller en registerförare ska väckas vid domstolarna i den medlemsstat där den registeransvarige eller registerföraren är etablerad. Alternativt får sådan talan väckas vid domstolarna i den medlemsstat där den registrerade har hemvist, såvida inte registerföraren är en offentlig
  unionsmyndighet eller en offentlig
  myndighet
  i en medlemsstat
  som agerar inom ramen för sin myndighetsutövning. [Ändr. 184]

3.   Om förfaranden angående samma åtgärd, beslut eller praxis har inletts inom ramen för den mekanism för enhetlighet som avses i artikel 58, får den berörda domstolen vilandeförklara målet, såvida inte skyddet av den registrerades rättigheter är så brådskande att det inte finns tid att invänta resultatet av förfarandet inom ramen för mekanismen för enhetlighet.

4.   Medlemsstaterna ska verkställa lagakraftvunna avgöranden som meddelats av de domstolar som avses i denna artikel.

Artikel 76

Gemensamma bestämmelser om domstolsförfaranden

1.   Varje organisation eller sammanslutning som avses i artikel 73.2 ska vara berättigad att utöva de rättigheter som avses i artiklarna 74 och, 75 för

  och 77 om
  en eller flera registrerades räkning

  registrerade gett den ett sådant mandat
  . [Ändr. 185]

2.   Varje tillsynsmyndighet ska ha rätt att delta i rättsliga förfaranden och väcka talan vid domstol för att säkerställa tillämpningen av bestämmelserna i denna förordning eller för att garantera ett konsekvent skydd av personuppgifter i unionen.

3.   När en behörig domstol i en medlemsstat har skälig grund att anta att det pågår parallella förfaranden i en annan medlemsstat, ska den kontakta den behöriga domstolen i den andra medlemsstaten för att bekräfta om det finns sådana parallella förfaranden.

4.   Om sådana parallella förfaranden i en annan medlemsstat rör samma åtgärd, beslut eller praxis får domstolen vilandeförklara målet.

5.   Medlemsstaterna ska se till att de möjligheter att föra talan inför domstol som är tillgängliga enligt nationell lagstiftning gör det möjligt att snabbt vidta åtgärder, även interimistiska sådana, i syfte att avbryta den påstådda överträdelsen och hindra ytterligare skada av berörda intressen.

Artikel 77

Ansvar och rätt till ersättning

1.   Varje person eller medlemsstat som har lidit skada
  , även ideell skada,
  till följd av en otillåten behandling av uppgifter eller av något annat handlande som är oförenligt med denna förordning ska ha rätt till

  att begära
  ersättning av den registeransvarige eller den registerförfarare

  registerförare
  som bär ansvaret för den uppkomna skadan. [Ändr. 186]

2.   Om fler än en registeransvarig eller registerförare har medverkat vid behandlingen av uppgifter, ska var och en av dem

  dessa registeransvariga och registerförare
  ansvara solidariskt för hela den uppkomna skadan
  om de inte har ingått ett vederbörligt skriftligt avtal genom vilket ansvaret fastställs i enlighet med artikel 24
  . [Ändr. 187]

3.   Den registeransvarige eller registerföraren kan helt eller delvis undgå detta ansvar om vederbörande bevisar att han inte är ansvarig för den händelse som orsakade skadan.

Artikel 78

Påföljder

1.   Medlemsstaterna ska föreskriva påföljder för överträdelser av bestämmelserna i denna förordning och ska vidta de åtgärder som krävs för att se till att dessa påföljder tillämpas, inbegripet i situationer där den registeransvarige inte följt kravet att utse en företrädare. Påföljderna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande.

2.   Om den registeransvarige har utsett en företrädare ska eventuella påföljder tillämpas med avseende på företrädaren, utan att det påverkar de påföljder som skulle kunna utdömas för den registeransvarige.

3.   Varje medlemsstat ska senast den dag som anges i artikel 91.2 anmäla till kommissionen vilka nationella bestämmelser den antar i enlighet med bestämmelserna i punkt 1; dessutom ska alla framtida ändringar som rör dessa bestämmelser anmälas utan dröjsmål.

Artikel 79

Administrativa sanktioner

1.   Varje tillsynsmyndighet ska ha befogenhet att ålägga administrativa sanktioner i enlighet med denna artikel.
  Tillsynsmyndigheterna ska samarbeta i enlighet med artiklarna 46 och 57 i syfte att säkerställa en harmoniserad nivå på sanktionerna inom unionen.

2.   Den administrativa sanktionen ska i varje enskilt fall vara effektiv, proportionell och avskräckande. De administrativa böterna ska fastställas med vederbörlig hänsyn till överträdelsens natur, svårhetsgrad och varaktighet, om överträdelsen skett med uppsåt eller genom oaktsamhet, graden av ansvar hos den berörda fysiska eller juridiska personen och eventuella tidigare överträdelser av samma person, de tekniska och organisatoriska åtgärder och förfaranden som genomförts i enlighet med artikel 23 och graden av samarbete med tillsynsmyndigheten för att komma till rätta med överträdelsen.

2a.
     
  För dem som inte fullgör de skyldigheter som fastställs i denna förordning ska tillsynsmyndigheten ålägga minst en av följande sanktioner:

| a) | En skriftlig varning om det rör sig om ett första och icke uppsåtligt bristfälligt fullgörande av skyldigheterna. |
| --- | --- |

a)

En skriftlig varning om det rör sig om ett första och icke uppsåtligt bristfälligt fullgörande av skyldigheterna.

| b) | Regelbundna granskningar av uppgiftsskyddet. |
| --- | --- |

b)

Regelbundna granskningar av uppgiftsskyddet.

| c) | Böter på upp till 100 000 000 EUR eller upp till fem procent av den totala årliga omsättningen om det är fråga om ett företag, beroende på vilket som är det högsta beloppet. |
| --- | --- |

c)

Böter på upp till 100 000 000 EUR eller upp till fem procent av den totala årliga omsättningen om det är fråga om ett företag, beroende på vilket som är det högsta beloppet.

2b.
     
  Om den registeransvarige eller registerföraren innehar en giltig märkning med ”den europeiska uppgiftsskyddsförseglingen” i enlighet med artikel 39 ska böter enligt punkt 2a c utfärdas endast om det bristfälliga fullgörandet av skyldigheterna sker uppsåtligen eller av oaktsamhet.

2c.
     
  För de administrativa sanktionerna ska hänsyn tas till följande faktorer:

| a) | Det bristfälliga fullgörandets karaktär, svårighetsgrad och varaktighet. |
| --- | --- |

a)

Det bristfälliga fullgörandets karaktär, svårighetsgrad och varaktighet.

| b) | Om överträdelsen skett uppsåtligen eller av oaktsamhet. |
| --- | --- |

b)

Om överträdelsen skett uppsåtligen eller av oaktsamhet.

| c) | Graden av ansvar hos den berörda fysiska eller juridiska personen och eventuella tidigare överträdelser som denne gjort sig skyldig till. |
| --- | --- |

c)

Graden av ansvar hos den berörda fysiska eller juridiska personen och eventuella tidigare överträdelser som denne gjort sig skyldig till.

| d) | Om överträdelsen är av repetitiv karaktär. |
| --- | --- |

d)

Om överträdelsen är av repetitiv karaktär.

| e) | Graden av samarbete med tillsynsmyndigheten för att komma till rätta med överträdelsen och minska dess potentiella negativa effekter. |
| --- | --- |

e)

Graden av samarbete med tillsynsmyndigheten för att komma till rätta med överträdelsen och minska dess potentiella negativa effekter.

| f) | De specifika kategorier av personuppgifter som påverkas av överträdelsen. |
| --- | --- |

f)

De specifika kategorier av personuppgifter som påverkas av överträdelsen.

| g) | Omfattningen på den skada, även ideell skada, som de registrerade har lidit. |
| --- | --- |

g)

Omfattningen på den skada, även ideell skada, som de registrerade har lidit.

| h) | De åtgärder som den registeransvarige eller registerföraren har vidtagit för att minska den skada som de registrerade har lidit. |
| --- | --- |

h)

De åtgärder som den registeransvarige eller registerföraren har vidtagit för att minska den skada som de registrerade har lidit.

| i) | Eventuell ekonomisk vinst – avsedd eller gjord – eller förlust som undviks, direkt eller indirekt, genom överträdelsen. |
| --- | --- |

i)

Eventuell ekonomisk vinst – avsedd eller gjord – eller förlust som undviks, direkt eller indirekt, genom överträdelsen.

| j) | Graden av tekniska och organisatoriska åtgärder och förfaranden som genomförts i enlighet med följande artiklar:










  i) | Artikel 23 – Inbyggt uppgiftsskydd och uppgiftsskydd som standard. |
| --- | --- | --- |

j)

Graden av tekniska och organisatoriska åtgärder och förfaranden som genomförts i enlighet med följande artiklar:

i)

Artikel 23 – Inbyggt uppgiftsskydd och uppgiftsskydd som standard.

| ii) | Artikel 30 – Säkerhet i samband med behandlingen av uppgifter. |
| --- | --- |

ii)

Artikel 30 – Säkerhet i samband med behandlingen av uppgifter.

| iii) | Artikel 33 – Konsekvensbedömning avseende uppgiftsskydd. |
| --- | --- |

iii)

Artikel 33 – Konsekvensbedömning avseende uppgiftsskydd.

| iv) | Artikel 33a – Granskning av uppgiftsskyddets överensstämmelse. |
| --- | --- |

iv)

Artikel 33a – Granskning av uppgiftsskyddets överensstämmelse.

| v) | Artikel 35 – Utnämning av uppgiftsskyddsombudet. |
| --- | --- |

v)

Artikel 35 – Utnämning av uppgiftsskyddsombudet.

| k) | Vägran att samarbeta med eller hindrande av inspektioner, granskningar och kontroller som utförs av tillsynsmyndigheten i enlighet med artikel 53. |
| --- | --- |

k)

Vägran att samarbeta med eller hindrande av inspektioner, granskningar och kontroller som utförs av tillsynsmyndigheten i enlighet med artikel 53.

| l) | Eventuell annan försvårande eller förmildrande faktor som är tillämplig på omständigheterna i fallet. |
| --- | --- |

l)

Eventuell annan försvårande eller förmildrande faktor som är tillämplig på omständigheterna i fallet.

3.   Vid en första oavsiktlig underlåtenhet att följa denna förordning ska det vara möjligt att utfärda en skriftlig varning utan påföljd, om det rör sig om

| a) | en fysisk person som har behandlat personuppgifter utan vinstintresse, eller |
| --- | --- |

a)

en fysisk person som har behandlat personuppgifter utan vinstintresse, eller

| b) | ett företag eller en organisation med högst 250 anställda som behandlar personuppgifter endast som en sidoverksamhet till huvudverksamheten. |
| --- | --- |

b)

ett företag eller en organisation med högst 250 anställda som behandlar personuppgifter endast som en sidoverksamhet till huvudverksamheten.

4.   Tillsynsmyndigheten ska utfärda böter på upp till 250 000 euro eller, om det är fråga om ett företag, på upp till 0,5 % av dess årliga omsättning, till var och en som uppsåtligen eller av oaktsamhet

| a) | underlåter att tillhandahålla nödvändiga mekanismer för att underlätta framställningar från registrerade eller att besvara framställningar från registrerade tillräckligt snabbt eller i rätt form enligt artikel 12.1–2, |
| --- | --- |

a)

underlåter att tillhandahålla nödvändiga mekanismer för att underlätta framställningar från registrerade eller att besvara framställningar från registrerade tillräckligt snabbt eller i rätt form enligt artikel 12.1–2,

| b) | tar ut en avgift för att lämna information till eller besvara framställningar från registrerade i strid med artikel 12.4. |
| --- | --- |

b)

tar ut en avgift för att lämna information till eller besvara framställningar från registrerade i strid med artikel 12.4.

5.   Tillsynsmyndigheten ska utfärda böter på upp till 500 000 euro eller, om det är fråga om ett företag, på upp till 1 % av dess årliga omsättning, till var och en som uppsåtligen eller av oaktsamhet

| a) | underlåter att tillhandahålla information, tillhandahåller ofullständig information eller försummar att tillhandahålla information på ett tillräckligt öppet sätt i enlighet med artiklarna 11, 12.3 och 14, |
| --- | --- |

a)

underlåter att tillhandahålla information, tillhandahåller ofullständig information eller försummar att tillhandahålla information på ett tillräckligt öppet sätt i enlighet med artiklarna 11, 12.3 och 14,

| b) | underlåter att ge den registrerade tillgång till uppgifter eller att rätta personuppgifter i enlighet med artiklarna 15 och 16, eller underlåter att meddela relevant information till en mottagare i enlighet med artikel 13, |
| --- | --- |

b)

underlåter att ge den registrerade tillgång till uppgifter eller att rätta personuppgifter i enlighet med artiklarna 15 och 16, eller underlåter att meddela relevant information till en mottagare i enlighet med artikel 13,

| c) | underlåter att respektera rätten att bli bortglömd eller att få uppgifter raderade, eller försummar att införa rutiner för att säkerställa att tidsfrister iakttas, eller underlåter att vidta alla nödvändiga åtgärder för att underrätta tredje man om att en registrerad ansökt om radering av länkar till personuppgifter eller av kopior eller reproduktioner av sådana uppgifter i enlighet med artikel 17, |
| --- | --- |

c)

underlåter att respektera rätten att bli bortglömd eller att få uppgifter raderade, eller försummar att införa rutiner för att säkerställa att tidsfrister iakttas, eller underlåter att vidta alla nödvändiga åtgärder för att underrätta tredje man om att en registrerad ansökt om radering av länkar till personuppgifter eller av kopior eller reproduktioner av sådana uppgifter i enlighet med artikel 17,

| d) | underlåter att tillhandahålla en kopia av personuppgifterna i elektroniskt format eller hindrar den registrerade från att översända personuppgifterna till en annan applikation, i strid med artikel 18, |
| --- | --- |

d)

underlåter att tillhandahålla en kopia av personuppgifterna i elektroniskt format eller hindrar den registrerade från att översända personuppgifterna till en annan applikation, i strid med artikel 18,

| e) | helt eller delvis underlåter att fastställa respektive ansvarsområden tillsammans med registermedansvariga i enlighet med artikel 24, |
| --- | --- |

e)

helt eller delvis underlåter att fastställa respektive ansvarsområden tillsammans med registermedansvariga i enlighet med artikel 24,

| f) | helt eller delvis underlåter att bevara dokumentation i enlighet med artiklarna 28, 31.4 och 44.3, |
| --- | --- |

f)

helt eller delvis underlåter att bevara dokumentation i enlighet med artiklarna 28, 31.4 och 44.3,

| g) | i sådana fall där det inte är fråga om särskilda kategorier av uppgifter underlåter att i enlighet med artiklarna 80, 82 och 83 följa bestämmelser om yttrandefrihet, bestämmelser om uppgiftsbehandling i anställningsförhållanden eller villkoren för att behandla uppgifter för historiska, statistiska och vetenskapliga forskningsändamål. |
| --- | --- |

g)

i sådana fall där det inte är fråga om särskilda kategorier av uppgifter underlåter att i enlighet med artiklarna 80, 82 och 83 följa bestämmelser om yttrandefrihet, bestämmelser om uppgiftsbehandling i anställningsförhållanden eller villkoren för att behandla uppgifter för historiska, statistiska och vetenskapliga forskningsändamål.

6.   Tillsynsmyndigheten ska utfärda böter på upp till 1 000 000 euro eller, om det är fråga om ett företag, på upp till 2 % av dess årliga omsättning, till var och en som uppsåtligen eller av oaktsamhet

| a) | behandlar personuppgifter utan tillräcklig rättslig grund för ändamålet eller underlåter att följa villkoren för samtycke enligt artiklarna 6, 7 och 8, |
| --- | --- |

a)

behandlar personuppgifter utan tillräcklig rättslig grund för ändamålet eller underlåter att följa villkoren för samtycke enligt artiklarna 6, 7 och 8,

| b) | behandlar särskilda kategorier av uppgifter i strid med artiklarna 9 och 81, |
| --- | --- |

b)

behandlar särskilda kategorier av uppgifter i strid med artiklarna 9 och 81,

| c) | underlåter att hörsamma en invändning eller att uppfylla kravet i artikel 19, |
| --- | --- |

c)

underlåter att hörsamma en invändning eller att uppfylla kravet i artikel 19,

| d) | underlåter att uppfylla villkoren vid åtgärder på grundval av profilering i enlighet med artikel 20, |
| --- | --- |

d)

underlåter att uppfylla villkoren vid åtgärder på grundval av profilering i enlighet med artikel 20,

| e) | underlåter att anta interna strategier eller att genomföra lämplig åtgärder för att garantera och visa överensstämmelse i enlighet med artiklarna 22, 23 och 30, |
| --- | --- |

e)

underlåter att anta interna strategier eller att genomföra lämplig åtgärder för att garantera och visa överensstämmelse i enlighet med artiklarna 22, 23 och 30,

| f) | underlåter att utse en företrädare i enlighet med artikel 25, |
| --- | --- |

f)

underlåter att utse en företrädare i enlighet med artikel 25,

| g) | behandlar eller ger instruktioner för behandlingen av personuppgifter på ett sätt som strider mot skyldigheterna i samband med behandling för en registeransvarigs räkning i enlighet med artiklarna 26 och 27, |
| --- | --- |

g)

behandlar eller ger instruktioner för behandlingen av personuppgifter på ett sätt som strider mot skyldigheterna i samband med behandling för en registeransvarigs räkning i enlighet med artiklarna 26 och 27,

| h) | underlåter att signalera eller meddela ett personuppgiftsbrott eller att i tid och utan inskränkningar anmäla personuppgiftsbrottet till tillsynsmyndigheten eller meddela den registrerade i enlighet med artiklarna 31 och 32, |
| --- | --- |

h)

underlåter att signalera eller meddela ett personuppgiftsbrott eller att i tid och utan inskränkningar anmäla personuppgiftsbrottet till tillsynsmyndigheten eller meddela den registrerade i enlighet med artiklarna 31 och 32,

| i) | underlåter att utföra en konsekvensbedömning avseende uppgiftsskydd eller behandlar personuppgifter utan att först ha erhållit tillstånd från eller ha samrått med tillsynsmyndigheten i enlighet med artiklarna 33 och 34, |
| --- | --- |

i)

underlåter att utföra en konsekvensbedömning avseende uppgiftsskydd eller behandlar personuppgifter utan att först ha erhållit tillstånd från eller ha samrått med tillsynsmyndigheten i enlighet med artiklarna 33 och 34,

| j) | underlåter att utse ett uppgiftsskyddsombud eller att skapa de förutsättningar som krävs för att utföra arbetsuppgifterna enligt artiklarna 35, 36 och 37, |
| --- | --- |

j)

underlåter att utse ett uppgiftsskyddsombud eller att skapa de förutsättningar som krävs för att utföra arbetsuppgifterna enligt artiklarna 35, 36 och 37,

| k) | missbrukar en uppgiftsskyddsförsegling eller en uppgiftsskyddsmärkning i den mening som avses i artikel 39, |
| --- | --- |

k)

missbrukar en uppgiftsskyddsförsegling eller en uppgiftsskyddsmärkning i den mening som avses i artikel 39,

| l) | verkställer eller ger instruktioner om en överföring av uppgifter till ett tredjeland eller en internationell organisation som inte är tillåten på grundval av ett beslut om adekvat skyddsnivå, lämpliga skyddsåtgärder eller ett undantag i enlighet med artiklarna 40–44, |
| --- | --- |

l)

verkställer eller ger instruktioner om en överföring av uppgifter till ett tredjeland eller en internationell organisation som inte är tillåten på grundval av ett beslut om adekvat skyddsnivå, lämpliga skyddsåtgärder eller ett undantag i enlighet med artiklarna 40–44,

| m) | underlåter att hörsamma en order, ett tillfälligt eller permanent förbud mot behandling av uppgifter eller ett beslut om att avbryta av uppgiftsflödena som meddelats av tillsynsmyndigheten i enlighet med artikel 53.1, |
| --- | --- |

m)

underlåter att hörsamma en order, ett tillfälligt eller permanent förbud mot behandling av uppgifter eller ett beslut om att avbryta av uppgiftsflödena som meddelats av tillsynsmyndigheten i enlighet med artikel 53.1,

| n) | underlåter att uppfylla skyldigheten att bistå tillsynsmyndigheten eller lämna tillsynsmyndigheten svar, relevant information eller tillträde till lokaler i enlighet med artiklarna 28.3, 29, 34.6 och 53.2, |
| --- | --- |

n)

underlåter att uppfylla skyldigheten att bistå tillsynsmyndigheten eller lämna tillsynsmyndigheten svar, relevant information eller tillträde till lokaler i enlighet med artiklarna 28.3, 29, 34.6 och 53.2,

| o) | underlåter att följa bestämmelserna om säkerställande av tystnadsplikt i artikel 84. |
| --- | --- |

o)

underlåter att följa bestämmelserna om säkerställande av tystnadsplikt i artikel 84.

7.   Kommissionen ska ha

  ges
  befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med

  enligt
  artikel 86 i syfte

  med avseende på
  att uppdatera de
  absoluta
  administrativa bötesbelopp som avses i punkterna 4, 5 och 6

  punkt 2a
  , med hänsyn till kriterierna i punkt 2

  de kriterier och faktorer som avses i punkterna 2 och 2c
  . [Ändr. 188]

KAPITEL IX

BESTÄMMELSER OM SÄRSKILDA SITUATIONER VID BEHANDLING AV PERSONUPPGIFTER

Artikel 80

Behandling av personuppgifter och yttrandefriheten

1.   Medlemsstaterna ska med avseende på behandling av personuppgifter som sker uteslutande för journalistiska ändamål eller konstnärligt eller litterärt skapande besluta om undantag och avvikelser från bestämmelserna om allmänna principer i kapitel II, om den registrerades rättigheter i kapitel III, om registeransvariga och registerförare i kapitel IV, om överföring av personuppgifter till tredjeländer och internationella organisationer i kapitel V, om oberoende tillsynsmyndigheter i kapitel VI och, om samarbete och enhetlighet i kapitel VII endast

  och om särskilda uppgiftsbehandlingssituationer i detta kapitel
   om sådana undantag eller avvikelser är nödvändiga för att förena rätten till integritet

  skydd av personuppgifter
  med reglerna om yttrandefrihet
  i enlighet med stadgan
  . [Ändr. 189]

2.   Varje medlemsstat ska senast den dag som anges i artikel 91.2 anmäla till kommissionen vilka nationella bestämmelser den har antagit i enlighet med bestämmelserna i punkt 1, och dessutom utan dröjsmål anmäla senare ändringslagstiftning eller ändringar som rör dessa bestämmelser.

Artikel 80a

Tillgång till handlingar

1.
     
  Personuppgifter i handlingar som förvaras av en offentlig myndighet eller ett offentligt organ får lämnas ut av myndigheten eller organet i enlighet med unionslagstiftningen eller en medlemsstats lagstiftning avseende allmänhetens rätt till tillgång till offentliga handlingar, om rätten till skydd av personuppgifter därigenom förenas med principen om allmänhetens rätt till tillgång till offentliga handlingar.

2.
     
  Varje medlemsstat ska senast den dag som anges i artikel 91.2 anmäla till kommissionen vilka nationella bestämmelser den antar i enlighet med bestämmelserna i punkt 1, och dessutom utan dröjsmål anmäla senare ändringar som rör dessa bestämmelser. [Ändr. 190]

Artikel 81

Behandling av personuppgifter om en registrerads hälsotillstånd

1.   Inom ramen för

  I enlighet med
  bestämmelserna i denna förordning och i enlighet med

  , särskilt
  artikel 9.2 h, ska behandling av personuppgifter om en registrerads hälsotillstånd ske på grundval av unionslagstiftning eller medlemsstaternas nationella lagstiftning, vilken ska föreskriva lämpliga
  , enhetliga
  och konkreta åtgärder för att skydda den registrerades berättigade intressen och vara nödvändig

  grundläggande rättigheter – i den mån åtgärderna är nödvändiga och proportionerliga och deras följder kan förutses av den registrerade –,
  med hänsyn till

| a) | förebyggande hälso- och sjukvård och yrkesmedicin, medicinska diagnoser, vård eller behandling eller administration av hälso- och sjukvårdstjänster, om uppgifterna behandlas av någon som är yrkesmässigt verksam på hälso- och sjukvårdsområdet och som enligt nationell lagstiftning eller bestämmelser som antagits av behöriga nationella organ är underkastad tystnadsplikt, eller av en annan person som är ålagd en motsvarande tystnadsplikt, |
| --- | --- |

a)

förebyggande hälso- och sjukvård och yrkesmedicin, medicinska diagnoser, vård eller behandling eller administration av hälso- och sjukvårdstjänster, om uppgifterna behandlas av någon som är yrkesmässigt verksam på hälso- och sjukvårdsområdet och som enligt nationell lagstiftning eller bestämmelser som antagits av behöriga nationella organ är underkastad tystnadsplikt, eller av en annan person som är ålagd en motsvarande tystnadsplikt,

| b) | skäl av allmänt intresse på folkhälsoområdet, såsom behovet av att säkerställa skydd mot allvarliga gränsöverskridande hot mot hälsan eller garantera höga kvalitets- och säkerhetsnormer, bland annat för läkemedelsprodukter och medicinsk utrustning
  , och om uppgifterna behandlas av någon som är underkastad tystnadsplikt
  , eller |
| --- | --- |

b)

skäl av allmänt intresse på folkhälsoområdet, såsom behovet av att säkerställa skydd mot allvarliga gränsöverskridande hot mot hälsan eller garantera höga kvalitets- och säkerhetsnormer, bland annat för läkemedelsprodukter och medicinsk utrustning
  , och om uppgifterna behandlas av någon som är underkastad tystnadsplikt
  , eller

| c) | andra skäl av allmänt intresse på områden som socialt skydd, särskilt för att säkerställa kvalitet och kostnadseffektivitet i de förfaranden som används vid prövningen av ansökningar om förmåner och tjänster inom sjukförsäkringssystemet
  och tillhandahållande av hälso- och sjukvårdstjänster
  .
  Sådan behandling av personuppgifter om hälsotillstånd vilken utförs av skäl av allmänt intresse får inte resultera i att uppgifter behandlas för andra ändamål såvida inte den registrerade gett sitt samtycke eller unionslagstiftningen eller en medlemsstats lagstiftning medger detta. |
| --- | --- |

c)

andra skäl av allmänt intresse på områden som socialt skydd, särskilt för att säkerställa kvalitet och kostnadseffektivitet i de förfaranden som används vid prövningen av ansökningar om förmåner och tjänster inom sjukförsäkringssystemet
  och tillhandahållande av hälso- och sjukvårdstjänster
  .
  Sådan behandling av personuppgifter om hälsotillstånd vilken utförs av skäl av allmänt intresse får inte resultera i att uppgifter behandlas för andra ändamål såvida inte den registrerade gett sitt samtycke eller unionslagstiftningen eller en medlemsstats lagstiftning medger detta.

1a.
     
  Om de ändamål som avses i punkt 1 a–c kan uppnås utan användning av personuppgifter ska sådana uppgifter inte användas för dessa ändamål såvida inte den registrerade gett sitt samtycke eller en medlemsstats lagstiftning medger detta.

1b.
     
  Om den registrerades samtycke krävs för behandling av medicinska uppgifter uteslutande för folkhälsoforskningsändamål får samtycke ges till ett eller flera specifika och liknande forskningsområden. Den registrerade får emellertid återkalla sitt samtycke när som helst.

1c.
     
  När det gäller att ge samtycke till deltagande i vetenskaplig forskning inom ramen för kliniska prövningar ska de relevanta bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/20/EG

   (19)

  tillämpas.

2.   Behandling av personuppgifter om en registrerads hälsotillstånd som är nödvändig för historiska, statistiska eller vetenskapliga forskningsändamål, såsom patientregister som upprättas för att förbättra diagnoser, göra åtskillnad mellan likartade typer av sjukdomar och förbereda undersökningar om terapimetoder,

  ska tillåtas endast med den registrerades samtycke och ska
  omfattas av de villkor och skyddsåtgärder som avses i artikel 83.

2a.
     
  Medlemsstaterna får i sin lagstiftning föreskriva undantag från det krav på samtycke till forskning som avses i punkt 2 om det handlar om forskning av viktigt allmänt intresse, förutsatt att denna forskning inte kan bedrivas på annat sätt. De berörda uppgifterna ska vara anonymiserade eller, om detta inte är möjligt för forskningsändamålen, pseudonymiserade på ett sätt som uppfyller högsta tekniska krav, och alla nödvändiga åtgärder ska vidtas för att förhindra att de registrerade utan tillåtelse kan identifieras igen. Den registrerade ska emellertid ha rätt att göra invändningar när som helst, i enlighet med artikel 19.

3.   Kommissionen ska ha

  , efter att ha begärt ett yttrande från Europeiska dataskyddsstyrelsen, ges
  befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 86 i syfte

  med avseende på
  att ytterligare specificera andra skäl av allmänt intresse inom folkhälsoområdet enligt punkt 1 b, samt kriterier och krav för det skydd som ska finnas vid behandling av personuppgifter för de ändamål

  och skäl av viktigt allmänt intresse inom det forskningsområde
  som anges

  avses
  i punkt 1

  2a
  .

3a.
     
  Varje medlemsstat ska senast den dag som anges i artikel 91.2 anmäla till kommissionen vilka nationella bestämmelser den antar i enlighet med bestämmelserna i punkt 1, och dessutom utan dröjsmål anmäla senare ändringar som rör dessa bestämmelser. [Ändr. 191]

Artikel 82

Miniminormer för
  behandling av personuppgifter i anställningsförhållanden

1.   Inom ramen för

  I enlighet med
  bestämmelserna i denna förordning
  och med beaktande av proportionalitetsprincipen
  får medlemsstaterna i lag

  genom rättsliga bestämmelser
  föreskriva särskilda bestämmelser om behandling av anställdas personuppgifter i anställningsförhållanden, särskilt när det gäller

  för men inte begränsat till
  rekrytering
  och platsansökningar inom företagsgruppen
  , genomförande av anställningsavtalet inklusive befrielse från i lag eller kollektivavtal stadgade skyldigheter,
  i enlighet med nationell lagstiftning och praxis,
  ledning, planering och organisering av arbetet samt hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, men också när det gäller att såväl kollektivt som individuellt utöva och komma i åtnjutande av rättigheter och förmåner som är knutna till anställningen samt att avsluta anställningsförhållandet.
  Medlemsstaterna får tillåta att kollektivavtal ytterligare preciserar bestämmelserna i denna artikel.

1a.
     
  Ändamålet med behandlingen av sådana uppgifter ska vara knutet till skälet till att uppgifterna samlades in och får inte gå utöver ramen för anställningsförhållandet. Profilering och användning för sekundära ändamål får inte vara tillåten.

1b.
     
  En anställds samtycke får inte utgöra en rättslig grund för arbetsgivarens behandling av uppgifter, om samtycket inte getts frivilligt.

1c.
     
  Utan hinder av vad som sägs i de övriga bestämmelserna i denna förordning ska medlemsstaternas rättsliga bestämmelser enligt punkt 1 omfatta minst följande miniminormer:

| a) | Anställdas personuppgifter får inte behandlas utan att de anställda känner till det. Utan hinder av vad som sägs i första meningen får medlemsstaterna i lag tillåta denna praxis genom att fastställa lämpliga tidsfrister för radering av uppgifter, om det föreligger faktiska skäl, som måste dokumenteras, att anta att den anställde inom ramen för anställningsförhållandet begått ett brott eller gjort sig skyldig till ett allvarligt åsidosättande av sina skyldigheter och uppgiftsbehandlingen behövs för att frågan ska kunna uppklaras samt slutligen är av ett sådant slag eller har en sådan omfattning att den är nödvändig och proportionerlig i förhållande till ändamålet. Den anställdes privata sfär ska alltid respekteras. Undersökningen ska skötas av den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

a)

Anställdas personuppgifter får inte behandlas utan att de anställda känner till det. Utan hinder av vad som sägs i första meningen får medlemsstaterna i lag tillåta denna praxis genom att fastställa lämpliga tidsfrister för radering av uppgifter, om det föreligger faktiska skäl, som måste dokumenteras, att anta att den anställde inom ramen för anställningsförhållandet begått ett brott eller gjort sig skyldig till ett allvarligt åsidosättande av sina skyldigheter och uppgiftsbehandlingen behövs för att frågan ska kunna uppklaras samt slutligen är av ett sådant slag eller har en sådan omfattning att den är nödvändig och proportionerlig i förhållande till ändamålet. Den anställdes privata sfär ska alltid respekteras. Undersökningen ska skötas av den behöriga myndigheten.

| b) | Öppen optisk-elektronisk och öppen akustisk-elektronisk övervakning av de delar av ett företag som inte är tillgängliga för allmänheten och som främst används av anställda för privata ändamål ska vara förbjuden; detta gäller i synnerhet toaletter och sanitetsutrymmen, omklädningsrum, pausrum och vilorum. Det får under inga omständigheter vara tillåtet med dold övervakning. |
| --- | --- |

b)

Öppen optisk-elektronisk och öppen akustisk-elektronisk övervakning av de delar av ett företag som inte är tillgängliga för allmänheten och som främst används av anställda för privata ändamål ska vara förbjuden; detta gäller i synnerhet toaletter och sanitetsutrymmen, omklädningsrum, pausrum och vilorum. Det får under inga omständigheter vara tillåtet med dold övervakning.

| c) | Om företag eller myndigheter i hälsoundersökningar och/eller lämplighetstest samlar in eller behandlar personuppgifter ska de dessförinnan förklara för den sökande eller den anställde för vilka ändamål uppgifterna används och se till att uppgifterna och resultaten i efterhand lämnas till vederbörande samt på begäran förklara deras betydelse. Uppgiftsinsamling som avser genetiska tester och analyser ska i princip vara förbjuden. |
| --- | --- |

c)

Om företag eller myndigheter i hälsoundersökningar och/eller lämplighetstest samlar in eller behandlar personuppgifter ska de dessförinnan förklara för den sökande eller den anställde för vilka ändamål uppgifterna används och se till att uppgifterna och resultaten i efterhand lämnas till vederbörande samt på begäran förklara deras betydelse. Uppgiftsinsamling som avser genetiska tester och analyser ska i princip vara förbjuden.

| d) | Frågan om huruvida och i vilken omfattning det ska vara tillåtet att använda telefon, e-post, internet och andra telekommunikationstjänster också för privata ändamål får regleras genom kollektivavtal. Om det inte föreligger någon reglering genom kollektivavtal ska arbetsgivaren ingå ett avtal om frågan direkt med den anställde. I den mån användning för privata ändamål är tillåten ska behandling av hithörande trafikuppgifter vara tillåten särskilt för att garantera datasäkerheten, för att trygga telekommunikationsnätens och telekommunikationstjänsternas ostörda funktion samt för faktureringsändamål.



  Utan hinder av vad som sägs i tredje meningen får medlemsstaterna i lag tillåta denna praxis genom att fastställa lämpliga tidsfrister för radering av uppgifter, om det föreligger faktiska skäl, som måste dokumenteras, att anta att den anställde inom ramen för anställningsförhållandet begått ett brott eller gjort sig skyldig till ett allvarligt åsidosättande av sina skyldigheter och uppgiftsbehandlingen behövs för att frågan ska kunna uppklaras samt slutligen är av ett sådant slag eller har en sådan omfattning att den är nödvändig och proportionerlig i förhållande till ändamålet. Den anställdes privata sfär ska alltid respekteras. Undersökningen ska skötas av den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

d)

Frågan om huruvida och i vilken omfattning det ska vara tillåtet att använda telefon, e-post, internet och andra telekommunikationstjänster också för privata ändamål får regleras genom kollektivavtal. Om det inte föreligger någon reglering genom kollektivavtal ska arbetsgivaren ingå ett avtal om frågan direkt med den anställde. I den mån användning för privata ändamål är tillåten ska behandling av hithörande trafikuppgifter vara tillåten särskilt för att garantera datasäkerheten, för att trygga telekommunikationsnätens och telekommunikationstjänsternas ostörda funktion samt för faktureringsändamål.

| e) | Arbetstagares personuppgifter, framförallt känsliga uppgifter som politisk åskådning, medlemskap i fackföreningar och verksamhet i fackföreningar får under inga omständigheter användas för att föra upp arbetstagare på så kallade svarta listor eller för att genomföra personkontroller eller utestänga arbetstagarna från framtida anställning. Det ska vara förbjudet att behandla, använda i anställningssammanhang, upprätta och vidarebefordra svarta listor över anställda och att göra sig skyldig till andra former av diskriminering. Medlemsstaterna ska genomföra kontroller och anta lämpliga sanktioner i enlighet med artikel 79.6 för att se till att denna punkt genomförs på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

e)

Arbetstagares personuppgifter, framförallt känsliga uppgifter som politisk åskådning, medlemskap i fackföreningar och verksamhet i fackföreningar får under inga omständigheter användas för att föra upp arbetstagare på så kallade svarta listor eller för att genomföra personkontroller eller utestänga arbetstagarna från framtida anställning. Det ska vara förbjudet att behandla, använda i anställningssammanhang, upprätta och vidarebefordra svarta listor över anställda och att göra sig skyldig till andra former av diskriminering. Medlemsstaterna ska genomföra kontroller och anta lämpliga sanktioner i enlighet med artikel 79.6 för att se till att denna punkt genomförs på ett effektivt sätt.

1d.
     
  Det ska vara tillåtet att överföra och behandla anställdas personuppgifter mellan juridiskt självständiga företag inom en och samma företagsgrupp och med medverkan av juridiska rådgivare och skatterådgivare om detta är av relevans för driften av affärsverksamheten och används för utförandet av specifika åtgärder eller administrativa förfaranden, förutsatt att det inte strider mot intressen och grundläggande rättigheter för den berörda personen som bör åtnjuta skydd. Om överföringen av anställdas personuppgifter sker till ett tredjeland och/eller till en internationell organisation ska kapitel V tillämpas.

2.   Varje medlemsstat ska senast den dag som anges i artikel 91.2 anmäla till kommissionen vilka nationella bestämmelser den antar i enlighet med bestämmelserna i punkt

  punkterna
  1
  och 1b
  , och dessutom utan dröjsmål anmäla senare ändringslagstiftning eller ändringar som rör dessa bestämmelser.

3.   Kommissionen ska ha

  , efter att ha begärt ett yttrande från Europeiska dataskyddsstyrelsen, ges
  befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 86 i syfte

  med avseende på
  att ytterligare precisera kriterierna och villkoren för de skyddsåtgärder som ska tillämpas vid behandling av personuppgifter för sådana ändamål som anges i punkt 1. [Ändr. 192]

Artikel 82a

Behandling av personuppgifter i socialförsäkringsärenden

1.
     
  Medlemsstaterna får, i enlighet med bestämmelserna i denna förordning, anta särskilda lagstiftningsbestämmelser med närmare villkor för deras offentliga institutioners och avdelningars behandling av personuppgifter i socialförsäkringsärenden om det sker i det allmänna intresset.

2.
     
  Varje medlemsstat ska senast den dag som anges i artikel 91.2 anmäla till kommissionen vilka nationella bestämmelser den antar i enlighet med bestämmelserna i punkt 1, och dessutom utan dröjsmål anmäla senare ändringar som rör dessa bestämmelser. [Ändr. 193]

Artikel 83

Behandling för historiska, statistiska och vetenskapliga forskningsändamål

1.   Inom ramen för

  I enlighet med bestämmelserna i
  denna förordning får personuppgifter behandlas för historiska, statistiska och vetenskapliga forskningsändamål endast under förutsättning att

| a) | dessa ändamål inte kan uppfyllas på annat sätt genom behandling av uppgifter som inte medger eller inte längre medger identifiering av den registrerade, |
| --- | --- |

a)

dessa ändamål inte kan uppfyllas på annat sätt genom behandling av uppgifter som inte medger eller inte längre medger identifiering av den registrerade,

| b) | uppgifter som gör det möjligt att hänföra information till en identifierad eller identifierbar registrerad person hålls åtskilda från övrig information så länge som dessa ändamål kan uppfyllas på det sättet

  på ett sätt som uppfyller högsta tekniska krav, och alla nödvändiga åtgärder vidtas för att förhindra att de registrerade utan tillåtelse kan identifieras igen
  . |
| --- | --- |

b)

uppgifter som gör det möjligt att hänföra information till en identifierad eller identifierbar registrerad person hålls åtskilda från övrig information så länge som dessa ändamål kan uppfyllas på det sättet

  på ett sätt som uppfyller högsta tekniska krav, och alla nödvändiga åtgärder vidtas för att förhindra att de registrerade utan tillåtelse kan identifieras igen
  .

2.   Organ som utför historisk, statistisk eller vetenskaplig forskning får publicera eller avslöja personuppgifter på annat sätt endast under förutsättning att

| a) | den registrerade har lämnat sitt samtycket till detta, med förbehåll för villkoren i artikel 7, |
| --- | --- |

a)

den registrerade har lämnat sitt samtycket till detta, med förbehåll för villkoren i artikel 7,

| b) | offentliggörandet av personuppgifter är nödvändigt för att lägga fram forskningsresultat eller för att underlätta forskning, så länge inte den registrerades intressen eller grundläggande rättigheter och friheter överskuggar dessa intressen, |
| --- | --- |

b)

offentliggörandet av personuppgifter är nödvändigt för att lägga fram forskningsresultat eller för att underlätta forskning, så länge inte den registrerades intressen eller grundläggande rättigheter och friheter överskuggar dessa intressen,

| c) | den registrerade har gjort uppgifterna offentliga. |
| --- | --- |

c)

den registrerade har gjort uppgifterna offentliga.

3.   Kommissionen ska ha befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 86 i syfte att ytterligare precisera kriterierna och kraven för behandling av personuppgifter för de ändamål som anges i punkterna 1 och 2 samt eventuella begränsningar av den registrerades rätt till information och tillgång, och att närmare beskriva villkoren och skyddet för den registrerades rättigheter under dessa förhållanden.
  [Ändr. 194]

Artikel 83a

Arkivtjänsters behandling av personuppgifter

1.
     
  Personuppgifter får, under en längre tid än vad som är nödvändigt för att uppnå syftena med den behandling för vilken uppgifterna samlats in, behandlas av arkivtjänster vilkas huvudsakliga uppgift eller lagstadgade skyldighet är att samla in, lagra, tillhandahålla information om, använda och sprida arkivalier i det allmännas intresse, särskilt för att försvara enskildas rättigheter eller för historiska, statistiska eller vetenskapliga forskningsändamål. Dessa uppdrag ska utföras i enlighet med medlemsstaternas bestämmelser om tillgång till och utlämnande och spridning av administrativa handlingar eller arkivhandlingar och i enlighet med bestämmelserna i denna förordning, särskilt när det gäller samtycke och rätten att göra invändningar.

2.
     
  Varje medlemsstat ska senast den dag som anges i artikel 91.2 anmäla till kommissionen vilka nationella bestämmelser den antar i enlighet med bestämmelserna i punkt 1, och dessutom utan dröjsmål anmäla senare ändringar som rör dessa bestämmelser. [Ändr. 195]

Artikel 84

Tystnadsplikt

1.   Inom ramen för

  I enlighet med bestämmelserna i
  denna förordning får

  ska
  medlemsstaterna anta

  se till att det införs
  särskilda bestämmelser för att fastställa

  som fastställer
  tillsynsmyndigheternas undersökande befogenheter enligt artikel 53.2

  53
  gentemot registeransvariga eller registerförare som enligt nationell lag eller bestämmelser som fastställts av behöriga nationella organ omfattas av tystnadsplikt eller andra motsvarande former av förbud mot att lämna ut uppgifter, om det är nödvändigt och står i proportion till vad som behövs för att förena rätten till skydd för personuppgifter och tystnadsplikten. Dessa bestämmelser ska endast tillämpas med avseende på personuppgifter som den registeransvarige eller registerföraren har erhållit i samband med en verksamhet som omfattas av denna tystnadsplikt. [Ändr. 196]

2.   Varje medlemsstat ska senast den dag som anges i artikel 91.2 anmäla till kommissionen vilka bestämmelser den har antagit i enlighet med bestämmelserna i punkt 1, och dessutom utan dröjsmål anmäla framtida ändringslagstiftning eller ändringar som rör dessa bestämmelser.

Artikel 85

Befintliga bestämmelser om uppgiftsskydd inom kyrkor och religiösa samfund

1.   Om kyrkor och religiösa samfund eller gemenskaper i en medlemsstat vid tidpunkten för ikraftträdandet av denna förordning tillämpar övergripande

  adekvata
  bestämmelser om skyddet av enskilda i samband med behandling av personuppgifter, får sådana befintliga regler fortsätta att tillämpas under förutsättning att de görs förenliga med bestämmelserna i denna förordning.

2.   Kyrkor och religiösa samfund som tillämpar övergripande

  adekvata
  bestämmelser i enlighet med punkt 1 ska se till att det finns en oberoende tillsynsmyndighet

  erhålla ett yttrande över överensstämmelse
  i enlighet med kapitel VI i denna förordning

  artikel 38
  . [Ändr. 197]

Artikel 85a

Respekt för grundläggande rättigheter

Denna förordning får inte medföra ändringar av skyldigheten att respektera de grundläggande rättigheterna och de grundläggande rättsliga principerna i artikel 6 i EU-fördraget. [Ändr. 198]

Artikel 85b

Standardformulär

1.
     
  Kommissionen får, med beaktande av olika sektorers och uppgiftsbehandlingssituationers särdrag och behov, fastställa standardformulär för

| a) | särskilda metoder för att erhålla det kontrollerbara samtycke som avses i artikel 8.1, |
| --- | --- |

a)

särskilda metoder för att erhålla det kontrollerbara samtycke som avses i artikel 8.1,

| b) | det meddelande som avses i artikel 12.2, inklusive den elektroniska formen, |
| --- | --- |

b)

det meddelande som avses i artikel 12.2, inklusive den elektroniska formen,

| c) | tillhandahållande av den information som avses i artikel 14.1–3, |
| --- | --- |

c)

tillhandahållande av den information som avses i artikel 14.1–3,

| d) | begäran om och beviljande av tillgång till den information som avses i artikel 15.1, även när det gäller att informera den registrerade om personuppgifterna, |
| --- | --- |

d)

begäran om och beviljande av tillgång till den information som avses i artikel 15.1, även när det gäller att informera den registrerade om personuppgifterna,

| e) | den dokumentation som avses i artikel 28.1, |
| --- | --- |

e)

den dokumentation som avses i artikel 28.1,

| f) | anmälningar av personuppgiftsbrott enligt artikel 31 till tillsynsmyndigheten samt den dokumentation som avses i artikel 31.4, |
| --- | --- |

f)

anmälningar av personuppgiftsbrott enligt artikel 31 till tillsynsmyndigheten samt den dokumentation som avses i artikel 31.4,

| g) | de förhandssamråd som avses i artikel 34, och för information till tillsynsmyndigheten enligt artikel 34.6. |
| --- | --- |

g)

de förhandssamråd som avses i artikel 34, och för information till tillsynsmyndigheten enligt artikel 34.6.

2.
     
  Kommissionen ska därvid vidta lämpliga åtgärder för mikroföretag och små och medelstora företag.

3.
     
  Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 87.2. [Ändr. 199]

KAPITEL X

DELEGERADE AKTER OCH GENOMFÖRANDEAKTER

Artikel 86

Delegeringens utövande

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 6.5, 8.3, 9.3, 12.5, 14.7, 15.3,

  13a.5,
  17.9, 20.6, 22.4, 23.3, 26.5, 28.5, 30.3, 31.5, 32.5, 33.6, 34.8, 35.11, 37.2,

  38.4,
  39.2,
  41.3, 41.5,
  43.3, 44.7, 79.6,

  79.7,
  81.3,
  och
  82.3 och 83.3 ska ges till kommissionen på obestämd tid

  tills vidare
  från och med den dag då denna förordning träder i kraft. [Ändr. 200]

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 6.5, 8.3, 9.3, 12.5, 14.7, 15.3,

  13a.5,
  17.9, 20.6, 22.4, 23.3, 26.5, 28.5, 30.3, 31.5, 32.5, 33.6, 34.8, 35.11, 37.2,

  38.4,
  39.2,
  41.3, 41.5,
  43.3, 44.7, 79.6,

  79.7,
  81.3,
  och
  82.3 och 83.3 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. [Ändr. 201]

4.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

5.   En delegerad akt som antas enligt artikel 6.5, 8.3, 9.3, 12.5, 14.7, 15.3,

  13a.5,
  17.9, 20.6, 22.4, 23.3, 26.5, 28.5, 30.3, 31.5, 32.5, 33.6, 34.8, 35.11, 37.2,

  38.4,
  39.2,
  41.3, 41.5,
  43.3, 44.7, 79.6,

  79.7,
  81.3,
  eller
  82.3 eller 83.3 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. [Ändr. 202]

Artikel 87

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av en kommitté. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

3.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 8 i förordning (EU) nr 182/2011, jämförd med artikel 5 i samma förordning, tillämpas.
  [Ändr. 203]

KAPITEL XI

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 88

Upphävande av direktiv 95/46/EG

1.   Direktiv 95/46/EG ska upphöra att gälla.

2.   Hänvisningar till det upphävda direktivet ska anses som hänvisningar till denna förordning. Hänvisningar till arbetsgruppen för skydd av enskilda med avseende på behandlingen av personuppgifter, som inrättades genom artikel 29 i direktiv 95/46/EG, ska anses som hänvisningar till Europeiska dataskyddsstyrelsen, som inrättas genom denna förordning.

Artikel 89

Förhållande till och ändring av direktiv 2002/58/EG

1.   Denna förordning ska inte innebära några ytterligare förpliktelser för fysiska eller juridiska personer som behandlar personuppgifter inom ramen för tillhandahållande av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster i allmänna kommunikationsnät i unionen, när det gäller områden inom vilka de redan omfattas av särskilda skyldigheter för samma ändamål i enlighet med direktiv 2002/58/EG.

2.   Artikel

  Artiklarna
  1.2
  , 4 och 15
  i direktiv 2002/58/EG ska utgå. [Ändr. 204]

2a.
     
  Kommissionen ska utan dröjsmål och senast den dag som anges i artikel 91.2 lägga fram ett förslag om översyn av regelverket för behandling av personuppgifter och integritetsskydd i elektronisk kommunikation, för att skapa överensstämmelse med denna förordning och för att garantera konsekventa och enhetliga lagstiftningsbestämmelser om den grundläggande rätten till skydd av personuppgifter i unionen. [Ändr. 205]

Artikel 89a

Förhållande till och ändring av förordning (EG) nr 45/2001

1.
     
  Bestämmelserna i denna förordning ska tillämpas på den behandling av personuppgifter som EU:s institutioner, organ och byråer utför avseende ärenden för vilka de inte omfattas av ytterligare bestämmelser enligt förordning (EG) nr 45/2001.

2.
     
  Kommissionen ska utan dröjsmål och senast den dag som anges i artikel 91.2 lägga fram ett förslag om översyn av det regelverk som är tillämpligt på den behandling av personuppgifter som EU:s institutioner, organ och byråer utför. [Ändr. 206]

Artikel 90

Utvärdering

Kommissionen ska regelbundet överlämna rapporter om tillämpningen och översynen av denna förordning till Europaparlamentet och rådet. Den första rapporten ska överlämnas senast fyra år efter det att denna förordning träder i kraft. Därefter ska rapporter överlämnas vart fjärde år. Kommissionen ska om nödvändigt överlämna lämpliga förslag om ändring av denna förordning och om anpassning av andra rättsakter, med särskild hänsyn till informationsteknikens utveckling och mot bakgrund av tendenserna inom informationssamhället. Rapporterna ska offentliggöras.

Artikel 91

Ikraftträdande och tillämpning

1.   Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

2.   Den ska tillämpas från och med ... (*1).

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdat i ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 229, 31.7.2012, s. 90.

1

(2)  EUT C 192, 30.6.2012, s. 7.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 12 mars 2014.

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (EGT L 281, 23.11.1995, s. 31).

4

(5)  Kommissionens rekommendation 2003/361/EG av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag (EUT L 124, 20.5.2003, s. 36).

5

(6)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (

  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1).

6

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (”Direktiv om elektronisk handel”) (EGT L 178, 17.7.2000, s. 1).

7

(8)  
  Rådets direktiv 93/13/EEG av den 5 april 1993 om oskäliga villkor i konsumentavtal (EGT L 95, 21.4.1993, s. 29).

8

Rådets direktiv 93/13/EEG av den 5 april 1993 om oskäliga villkor i konsumentavtal (EGT L 95, 21.4.1993, s. 29).

(9)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1338/2008 av den 16 december 2008 om gemenskapsstatistik om folkhälsa och hälsa och säkerhet i arbetet (EUT L 354, 31.12.2008, s. 70).

9

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1338/2008 av den 16 december 2008 om gemenskapsstatistik om folkhälsa och hälsa och säkerhet i arbetet (EUT L 354, 31.12.2008, s. 70).

(10)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/38/EG av den 6 maj 2009 om inrättande av ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med arbetstagare (EUT L 122, 16.5.2009, s. 28).

10

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/38/EG av den 6 maj 2009 om inrättande av ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med arbetstagare (EUT L 122, 16.5.2009, s. 28).

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

11

(12)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktiv om integritet och elektronisk kommunikation) (EGT L 201, 31.7.2002, s. 37).

12

(13)  EGT L 176, 10.7.1999, s. 36.

13

(14)  EUT L 53, 27.2.2008, s. 52.

14

(15)  EUT L 160, 18.6.2011, s. 21.

15

(16)  
  Europaparlamentets och Rådets direktiv 2004/18/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster (EUT L 134, 30.4.2004, s. 114).

16

Europaparlamentets och Rådets direktiv 2004/18/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster (EUT L 134, 30.4.2004, s. 114).

(17)  
  Europaparlamentets och Rådets direktiv 2004/17/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (EUT L 134, 30.4.2004, s. 1).

17

Europaparlamentets och Rådets direktiv 2004/17/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (EUT L 134, 30.4.2004, s. 1).

(18)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43).

18

(19)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/20/EG av den 4 april 2001 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar rörande tillämpning av god klinisk sed vid kliniska prövningar av humanläkemedel (EGT L 121, 1.5.2001, s. 34).

19

Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/20/EG av den 4 april 2001 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar rörande tillämpning av god klinisk sed vid kliniska prövningar av humanläkemedel (EGT L 121, 1.5.2001, s. 34).

(*1)  Två år efter datumet för denna förordnings ikraftträdande.

*1

Bilaga – Presentation av de upplysningar som avses i artikel 13a

| 1. | Med beaktande av de proportioner som avses i punkt 6 ska upplysningarna vara utformade på följande sätt:









  SYMBOL | VÄSENTLIG INFORMATION | UPPFYLLT |
| --- | --- | --- | --- |
| | Inga personuppgifter samlas in utöver vad som är strikt nödvändigt för varje specifikt ändamål med behandlingen | |
| | Inga personuppgifter bevaras utöver vad som är strikt nödvändigt för varje specifikt ändamål med behandlingen | |
| | Inga personuppgifter behandlas för andra ändamål än dem för vilka uppgifterna samlades in | |
| | Inga personuppgifter lämnas ut till kommersiella tredje parter | |
| | Inga personuppgifter säljs eller hyrs ut | |
| | Inga personuppgifter bevaras i okrypterad form | |
| COMPLIANCE WITH ROWS 1-3 IS REQUIRED BY EU LAW |

1.

Med beaktande av de proportioner som avses i punkt 6 ska upplysningarna vara utformade på följande sätt:

SYMBOL

VÄSENTLIG INFORMATION

UPPFYLLT

Image

Inga personuppgifter samlas in utöver vad som är strikt nödvändigt för varje specifikt ändamål med behandlingen

Image

Inga personuppgifter bevaras utöver vad som är strikt nödvändigt för varje specifikt ändamål med behandlingen

Image

Inga personuppgifter behandlas för andra ändamål än dem för vilka uppgifterna samlades in

Image

Inga personuppgifter lämnas ut till kommersiella tredje parter

Image

Inga personuppgifter säljs eller hyrs ut

Image

Inga personuppgifter bevaras i okrypterad form

COMPLIANCE WITH ROWS 1-3 IS REQUIRED BY EU LAW

| 2. | Följande ord i raderna i andra kolumnen i tabellen i punkt 1, som benämns ”VÄSENTLIG INFORMATION”, ska anges i fetstil:










  a) | Orden ”samlas in” i första raden i andra kolumnen. |
| --- | --- | --- |

2.

Följande ord i raderna i andra kolumnen i tabellen i punkt 1, som benämns ”VÄSENTLIG INFORMATION”, ska anges i fetstil:

a)

Orden ”samlas in” i första raden i andra kolumnen.

| b) | Ordet ”bevaras” i andra raden i andra kolumnen. |
| --- | --- |

b)

Ordet ”bevaras” i andra raden i andra kolumnen.

| c) | Ordet ”behandlas” i tredje raden i andra kolumnen. |
| --- | --- |

c)

Ordet ”behandlas” i tredje raden i andra kolumnen.

| d) | Orden ”lämnas ut” i fjärde raden i andra kolumnen. |
| --- | --- |

d)

Orden ”lämnas ut” i fjärde raden i andra kolumnen.

| e) | Orden ”säljs eller hyrs ut” i femte raden i andra kolumnen. |
| --- | --- |

e)

Orden ”säljs eller hyrs ut” i femte raden i andra kolumnen.

| f) | Ordet ”okrypterad” i sjätte raden i andra kolumnen. |
| --- | --- |

f)

Ordet ”okrypterad” i sjätte raden i andra kolumnen.

| 3. | Med beaktande av de proportioner som avses i punkt 6 ska raderna i tredje kolumnen i tabellen i punkt 1, som benämns ”UPPFYLLT”, innehålla en av följande två grafiska symboler i enlighet med de villkor som anges i punkt 4:










  a) | |
| --- | --- | --- |

3.

Med beaktande av de proportioner som avses i punkt 6 ska raderna i tredje kolumnen i tabellen i punkt 1, som benämns ”UPPFYLLT”, innehålla en av följande två grafiska symboler i enlighet med de villkor som anges i punkt 4:

a)

Image

| b) | |
| --- | --- |

b)

Image

| 4. | a) | Om inga personuppgifter samlas in utöver vad som är strikt nödvändigt för varje specifikt ändamål med behandlingen ska första raden i tredje kolumnen i tabellen i punkt 1 innehålla den grafiska symbol som anges i punkt 3 a. |
| --- | --- | --- |

4.

a)

Om inga personuppgifter samlas in utöver vad som är strikt nödvändigt för varje specifikt ändamål med behandlingen ska första raden i tredje kolumnen i tabellen i punkt 1 innehålla den grafiska symbol som anges i punkt 3 a.

| b) | Om personuppgifter samlas in utöver vad som är strikt nödvändigt för varje specifikt ändamål med behandlingen ska första raden i tredje kolumnen i tabellen i punkt 1 innehålla den grafiska symbol som anges i punkt 3 b. |
| --- | --- |

b)

Om personuppgifter samlas in utöver vad som är strikt nödvändigt för varje specifikt ändamål med behandlingen ska första raden i tredje kolumnen i tabellen i punkt 1 innehålla den grafiska symbol som anges i punkt 3 b.

| c) | Om inga personuppgifter bevaras utöver vad som är strikt nödvändigt för varje specifikt ändamål med behandlingen ska andra raden i tredje kolumnen i tabellen i punkt 1 innehålla den grafiska symbol som anges i punkt 3 a. |
| --- | --- |

c)

Om inga personuppgifter bevaras utöver vad som är strikt nödvändigt för varje specifikt ändamål med behandlingen ska andra raden i tredje kolumnen i tabellen i punkt 1 innehålla den grafiska symbol som anges i punkt 3 a.

| d) | Om personuppgifter bevaras utöver vad som är strikt nödvändigt för varje specifikt ändamål med behandlingen ska andra raden i tredje kolumnen i tabellen i punkt 1 innehålla den grafiska symbol som anges i punkt 3 b. |
| --- | --- |

d)

Om personuppgifter bevaras utöver vad som är strikt nödvändigt för varje specifikt ändamål med behandlingen ska andra raden i tredje kolumnen i tabellen i punkt 1 innehålla den grafiska symbol som anges i punkt 3 b.

| e) | Om inga personuppgifter behandlas för andra ändamål än dem för vilka de samlades in ska tredje raden i tredje kolumnen i tabellen i punkt 1 innehålla den grafiska symbol som anges i punkt 3 a. |
| --- | --- |

e)

Om inga personuppgifter behandlas för andra ändamål än dem för vilka de samlades in ska tredje raden i tredje kolumnen i tabellen i punkt 1 innehålla den grafiska symbol som anges i punkt 3 a.

| f) | Om personuppgifter behandlas för andra ändamål än dem för vilka de samlades in ska tredje raden i tredje kolumnen i tabellen i punkt 1 innehålla den grafiska symbol som anges i punkt 3 b. |
| --- | --- |

f)

Om personuppgifter behandlas för andra ändamål än dem för vilka de samlades in ska tredje raden i tredje kolumnen i tabellen i punkt 1 innehålla den grafiska symbol som anges i punkt 3 b.

| g) | Om inga personuppgifter lämnas ut till kommersiella tredje parter ska fjärde raden i tredje kolumnen i tabellen i punkt 1 innehålla den grafiska symbol som anges i punkt 3 a. |
| --- | --- |

g)

Om inga personuppgifter lämnas ut till kommersiella tredje parter ska fjärde raden i tredje kolumnen i tabellen i punkt 1 innehålla den grafiska symbol som anges i punkt 3 a.

| h) | Om personuppgifter lämnas ut till kommersiella tredje parter ska fjärde raden i tredje kolumnen i tabellen i punkt 1 innehålla den grafiska symbol som anges i punkt 3 b. |
| --- | --- |

h)

Om personuppgifter lämnas ut till kommersiella tredje parter ska fjärde raden i tredje kolumnen i tabellen i punkt 1 innehålla den grafiska symbol som anges i punkt 3 b.

| i) | Om inga personuppgifter säljs eller hyrs ut ska femte raden i tredje kolumnen i tabellen i punkt 1 innehålla den grafiska symbol som anges i punkt 3 a. |
| --- | --- |

i)

Om inga personuppgifter säljs eller hyrs ut ska femte raden i tredje kolumnen i tabellen i punkt 1 innehålla den grafiska symbol som anges i punkt 3 a.

| j) | Om personuppgifter säljs eller hyrs ut ska femte raden i tredje kolumnen i tabellen i punkt 1 innehålla den grafiska symbol som anges i punkt 3 b. |
| --- | --- |

j)

Om personuppgifter säljs eller hyrs ut ska femte raden i tredje kolumnen i tabellen i punkt 1 innehålla den grafiska symbol som anges i punkt 3 b.

| k) | Om inga personuppgifter bevaras i okrypterad form ska sjätte raden i tredje kolumnen i tabellen i punkt 1 innehålla den grafiska symbol som anges i punkt 3 a. |
| --- | --- |

k)

Om inga personuppgifter bevaras i okrypterad form ska sjätte raden i tredje kolumnen i tabellen i punkt 1 innehålla den grafiska symbol som anges i punkt 3 a.

| l) | Om personuppgifter bevaras i okrypterad form ska sjätte raden i tredje kolumnen i tabellen i punkt 1 innehålla den grafiska symbol som anges i punkt 3 b. |
| --- | --- |

l)

Om personuppgifter bevaras i okrypterad form ska sjätte raden i tredje kolumnen i tabellen i punkt 1 innehålla den grafiska symbol som anges i punkt 3 b.

| 5. | Referensfärgerna för de grafiska symbolerna i punkt 1 i Pantone är Black Pantone nr 7547 och Red Pantone nr 485. Referensfärgen för den grafiska symbolen i punkt 3 a i Pantone är Green Pantone nr 370. Referensfärgen för den grafiska symbolen i punkt 3 b i Pantone är Red Pantone nr 485. |
| --- | --- |

5.

Referensfärgerna för de grafiska symbolerna i punkt 1 i Pantone är Black Pantone nr 7547 och Red Pantone nr 485. Referensfärgen för den grafiska symbolen i punkt 3 a i Pantone är Green Pantone nr 370. Referensfärgen för den grafiska symbolen i punkt 3 b i Pantone är Red Pantone nr 485.

| 6) | De proportioner som anges i nedanstående graderade ritning ska följas, även om tabellen förminskas eller förstoras: |
| --- | --- |

6)

De proportioner som anges i nedanstående graderade ritning ska följas, även om tabellen förminskas eller förstoras:

[Ändr. 207]

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/493 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/493

---

P7_TA(2014)0213

Skydd av euron mot förfalskning (Perikles 2020) ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 mars 2014 om utkastet till rådets förordning om utvidgning av tillämpningsområdet för rådets förordning (EU) nr .../2012 om utbyte, stöd och utbildning för att skydda euron mot förfalskning (Periklesprogrammet 2020) till att även omfatta icke deltagande medlemsstater. (16616/2013 – C7-0463/2013 – 2011/0446(APP))(APP))

(Särskilt lagstiftningsförfarande – godkännande)

(2017/C 378/56)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets förordning (16616/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets förordning (16616/2013),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 352 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0463/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 352 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0463/2013),

| — | med beaktande av artikel 81.1 första och tredje styckena i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 81.1 första och tredje styckena i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0152/2014). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0152/2014).

| 1. | Europaparlamentet godkänner utkastet till rådets förordning. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner utkastet till rådets förordning.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/494 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/494

---

P7_TA(2014)0214

Avtal mellan EU och Azerbajdzjan om förenklat utfärdande av viseringar ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 mars 2014 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Azerbajdzjan om förenklat utfärdande av viseringar (17846/2013 – C7-0078/2014 – 2013/0356(NLE))

(Godkännande)

(2017/C 378/57)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (17846/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (17846/2013),

| — | med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Azerbajdzjan om förenklat utfärdande av viseringar (15554/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Azerbajdzjan om förenklat utfärdande av viseringar (15554/2013),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 77.2 a samt artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0078/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 77.2 a samt artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0078/2014),

| — | med beaktande av artikel 81.1, första och tredje styckena, artikel 81.2och artikel 90.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 81.1, första och tredje styckena, artikel 81.2och artikel 90.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor (A7-0155/2014). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor (A7-0155/2014).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Republiken Azerbajdzjan parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Republiken Azerbajdzjan parlamentets ståndpunkt.

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/495 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/495

---

P7_TA(2014)0215

Avtal mellan EU och Azerbajdzjan om återtagande av personer utan uppehållstillstånd ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 mars 2014 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Azerbajdzjan om återtagande av personer utan uppehållstillstånd (15596/2013 – C7-0079/2014 – 2013/0358(NLE))

(Godkännande)

(2017/C 378/58)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (15596/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (15596/2013),

| — | med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Azerbajdzjan om återtagande av personer utan uppehållstillstånd (15594/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Azerbajdzjan om återtagande av personer utan uppehållstillstånd (15594/2013),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 79.3 samt artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0079/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 79.3 samt artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0079/2014),

| — | med beaktande av artikel 81.1, första och tredje styckena, artikel 81.2och artikel 90.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 81.1, första och tredje styckena, artikel 81.2och artikel 90.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor (A7-0154/2014). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor (A7-0154/2014).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Republiken Azerbajdzjan parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Republiken Azerbajdzjan parlamentets ståndpunkt.

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/496 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/496

---

P7_TA(2014)0219

Behandling av personuppgifter i brottsförebyggande syfte ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd för enskilda personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter (COM(2012)0010 – C7-0024/2012 – 2012/0010(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2017/C 378/59)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0010),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 16.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0024/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 16.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0024/2012),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av de motiverade yttranden från det tyska förbundsrådet och Sveriges riksdag som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de motiverade yttranden från det tyska förbundsrådet och Sveriges riksdag som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska datatillsynsmannen av den 7 mars 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska datatillsynsmannen av den 7 mars 2012 (1),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter av den 1 oktober 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter av den 1 oktober 2012,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0403/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0403/2013).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 192, 30.6.2012, s. 7.

---

P7_TC1-COD(2012)0010

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/.../EU om skydd för enskilda personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 16.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska datatillsynsmannens yttrande (1),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | Skyddet av fysiska personer vid behandling av personuppgifter är en grundläggande rättighet. Artikel 8.1 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (nedan kallad stadgan) och artikel 16.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt garanterar var och en rätten till skydd av de personuppgifter som rör dem.
  I artikel 8.2 i stadgan fastställs att dessa uppgifter ska behandlas lagenligt för bestämda ändamål och på grundval av den berörda personens samtycke eller någon annan legitim och lagenlig grund. [Ändr. 1] |
| --- | --- |

(1)

Skyddet av fysiska personer vid behandling av personuppgifter är en grundläggande rättighet. Artikel 8.1 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (nedan kallad stadgan) och artikel 16.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt garanterar var och en rätten till skydd av de personuppgifter som rör dem.
  I artikel 8.2 i stadgan fastställs att dessa uppgifter ska behandlas lagenligt för bestämda ändamål och på grundval av den berörda personens samtycke eller någon annan legitim och lagenlig grund. [Ändr. 1]

| (2) | Avsikten med att behandla personuppgifter är att betjäna människor. Principerna och reglerna för skyddet av enskilda personer vid behandling av deras personuppgifter bör, oavsett medborgarskap eller hemvist, respektera deras grundläggande rättigheter och friheter, främst deras rätt till skydd av personuppgifter. Behandlingen av personuppgifter bör bidra till att skapa ett område av frihet, säkerhet och rättvisa. |
| --- | --- |

(2)

Avsikten med att behandla personuppgifter är att betjäna människor. Principerna och reglerna för skyddet av enskilda personer vid behandling av deras personuppgifter bör, oavsett medborgarskap eller hemvist, respektera deras grundläggande rättigheter och friheter, främst deras rätt till skydd av personuppgifter. Behandlingen av personuppgifter bör bidra till att skapa ett område av frihet, säkerhet och rättvisa.

| (3) | Den snabba tekniska utvecklingen och globaliseringen har ställt oss inför nya utmaningar vad gäller skyddet av personuppgifter. Omfattningen på datadelning och insamling av uppgifter har ökat spektakulärt. Teknik skapar förutsättningar för behöriga myndigheter att i sin verksamhet använda personuppgifter i en aldrig tidigare skådad omfattning. |
| --- | --- |

(3)

Den snabba tekniska utvecklingen och globaliseringen har ställt oss inför nya utmaningar vad gäller skyddet av personuppgifter. Omfattningen på datadelning och insamling av uppgifter har ökat spektakulärt. Teknik skapar förutsättningar för behöriga myndigheter att i sin verksamhet använda personuppgifter i en aldrig tidigare skådad omfattning.

| (4) | Detta gör

  kräver att man underlättar
  det nödvändigt att underlätta det fria flödet av uppgifter mellan behöriga myndigheter inom unionen samt överföringar till tredjeländer och internationella organisationer,
  när detta är nödvändigt
  och
  står i proportion till sitt syfte, och
  samtidigt säkerställa

  att man säkerställer
  en hög skyddsnivå för personuppgifter. Dessa utvecklingstendenser kräver en stark och mer sammanhängande ram för uppgiftsskyddet inom unionen, uppbackad av kraftfullt tillsynsarbete. [Ändr. 2] |
| --- | --- |

(4)

Detta gör

  kräver att man underlättar
  det nödvändigt att underlätta det fria flödet av uppgifter mellan behöriga myndigheter inom unionen samt överföringar till tredjeländer och internationella organisationer,
  när detta är nödvändigt
  och
  står i proportion till sitt syfte, och
  samtidigt säkerställa

  att man säkerställer
  en hög skyddsnivå för personuppgifter. Dessa utvecklingstendenser kräver en stark och mer sammanhängande ram för uppgiftsskyddet inom unionen, uppbackad av kraftfullt tillsynsarbete. [Ändr. 2]

| (5) | Europaparlamentets och rådet direktiv 95/46/EG (3) är tillämpligt på all behandling av personuppgifter som förekommer i medlemsstaterna, såväl inom den offentliga som inom den privata sektorn. Det är emellertid inte tillämpligt på behandling av personuppgifter ”som utgör ett led i en verksamhet som inte omfattas av gemenskapsrätten”, t.ex. verksamhet på områdena för straffrättsligt samarbete och polissamarbete. |
| --- | --- |

(5)

Europaparlamentets och rådet direktiv 95/46/EG (3) är tillämpligt på all behandling av personuppgifter som förekommer i medlemsstaterna, såväl inom den offentliga som inom den privata sektorn. Det är emellertid inte tillämpligt på behandling av personuppgifter ”som utgör ett led i en verksamhet som inte omfattas av gemenskapsrätten”, t.ex. verksamhet på områdena för straffrättsligt samarbete och polissamarbete.

| (6) | Rådets rambeslut 2008/977/RIF (4) är tillämpligt på områdena för straffrättsligt samarbete och polissamarbete. Tillämpningsområdet för detta rambeslut begränsas till behandlingen av sådana personuppgifter som överförs eller görs tillgängliga mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(6)

Rådets rambeslut 2008/977/RIF (4) är tillämpligt på områdena för straffrättsligt samarbete och polissamarbete. Tillämpningsområdet för detta rambeslut begränsas till behandlingen av sådana personuppgifter som överförs eller görs tillgängliga mellan medlemsstaterna.

| (7) | Att garantera en enhetlig och hög nivå på skyddet av enskildas personuppgifter och underlätta utbytet av personuppgifter mellan behöriga myndigheter i medlemsstaterna är av avgörande betydelse för att säkerställa ett effektivt straffrättsligt samarbete och polissamarbete. Därför måste skyddet av enskildas fri- och rättigheter i samband med behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder vara likvärdigt i alla medlemsstater.
  En enhetlig och likartad tillämpning av bestämmelserna om skydd av fysiska personers grundläggande fri- och rättigheter vid behandling av personuppgifter bör garanteras i hela unionen.
  Ett effektivt skydd av personuppgifter i hela unionen förutsätter att de registrerades rättigheter stärks och att skyldigheterna för dem som behandlar sådana uppgifter klargörs, men också likvärdiga befogenheter för de myndigheter och organ som har ansvaret för att övervaka och säkerställa efterlevnaden av bestämmelserna om skydd av personuppgifter i medlemsstaterna. [Ändr. 3] |
| --- | --- |

(7)

Att garantera en enhetlig och hög nivå på skyddet av enskildas personuppgifter och underlätta utbytet av personuppgifter mellan behöriga myndigheter i medlemsstaterna är av avgörande betydelse för att säkerställa ett effektivt straffrättsligt samarbete och polissamarbete. Därför måste skyddet av enskildas fri- och rättigheter i samband med behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder vara likvärdigt i alla medlemsstater.
  En enhetlig och likartad tillämpning av bestämmelserna om skydd av fysiska personers grundläggande fri- och rättigheter vid behandling av personuppgifter bör garanteras i hela unionen.
  Ett effektivt skydd av personuppgifter i hela unionen förutsätter att de registrerades rättigheter stärks och att skyldigheterna för dem som behandlar sådana uppgifter klargörs, men också likvärdiga befogenheter för de myndigheter och organ som har ansvaret för att övervaka och säkerställa efterlevnaden av bestämmelserna om skydd av personuppgifter i medlemsstaterna. [Ändr. 3]

| (8) | I artikel 16.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt anges att Europaparlamentet och rådet ska fastställa bestämmelser om skydd för enskilda personer när det gäller behandling av personuppgifter samt om den fria rörligheten för sådana uppgifter

  deras personuppgifter
  . [Ändr. 4] |
| --- | --- |

(8)

I artikel 16.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt anges att Europaparlamentet och rådet ska fastställa bestämmelser om skydd för enskilda personer när det gäller behandling av personuppgifter samt om den fria rörligheten för sådana uppgifter

  deras personuppgifter
  . [Ändr. 4]

| (9) | Därför fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr...../2014 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (allmän uppgiftsskyddsförordning) allmänna bestämmelser om skydd av enskilda i samband med behandling av personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter inom unionen. |
| --- | --- |

(9)

Därför fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr...../2014 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (allmän uppgiftsskyddsförordning) allmänna bestämmelser om skydd av enskilda i samband med behandling av personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter inom unionen.

| (10) | I förklaring 21 om skydd av personuppgifter på området för straffrättsligt samarbete och polissamarbete, som är fogad till slutakten från den regeringskonferens som antog Lissabonfördraget, bekräftade konferensen att särskilda regler om skydd av personuppgifter och om fri rörlighet för sådana uppgifter på områdena för straffrättsligt samarbete och polissamarbete på grundval av artikel 16 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt kan visa sig nödvändig på grund av dessa områden särskilda natur. |
| --- | --- |

(10)

I förklaring 21 om skydd av personuppgifter på området för straffrättsligt samarbete och polissamarbete, som är fogad till slutakten från den regeringskonferens som antog Lissabonfördraget, bekräftade konferensen att särskilda regler om skydd av personuppgifter och om fri rörlighet för sådana uppgifter på områdena för straffrättsligt samarbete och polissamarbete på grundval av artikel 16 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt kan visa sig nödvändig på grund av dessa områden särskilda natur.

| (11) | Ett särskilt

  specifikt
  direktiv bör således vara anpassat till den särskilda karaktären hos dessa områden och fastställa bestämmelser om skydd för enskilda i samband med behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder. [Ändr. 5] |
| --- | --- |

(11)

Ett särskilt

  specifikt
  direktiv bör således vara anpassat till den särskilda karaktären hos dessa områden och fastställa bestämmelser om skydd för enskilda i samband med behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder. [Ändr. 5]

| (12) | För att säkerställa en enhetlig skyddsnivå för enskilda genom rättsligt bindande rättigheter i hela unionen och undvika avvikelser som hämmar utbytet av personuppgifter mellan behöriga myndigheter, bör detta direktiv innehålla harmoniserade bestämmelser om skydd och fri rörlighet för personuppgifter på områdena för straffrättsligt samarbete och polissamarbete. |
| --- | --- |

(12)

För att säkerställa en enhetlig skyddsnivå för enskilda genom rättsligt bindande rättigheter i hela unionen och undvika avvikelser som hämmar utbytet av personuppgifter mellan behöriga myndigheter, bör detta direktiv innehålla harmoniserade bestämmelser om skydd och fri rörlighet för personuppgifter på områdena för straffrättsligt samarbete och polissamarbete.

| (13) | Detta direktiv gör det möjligt att vid tillämpningen av dess bestämmelser ta hänsyn till principen om allmänhetens rätt att få tillgång till allmänna handlingar. |
| --- | --- |

(13)

Detta direktiv gör det möjligt att vid tillämpningen av dess bestämmelser ta hänsyn till principen om allmänhetens rätt att få tillgång till allmänna handlingar.

| (14) | Det skydd som ska tillhandahållas enligt detta direktiv gäller vid behandling av enskildas personuppgifter, oavsett de berörda personernas medborgarskap eller hemvist. |
| --- | --- |

(14)

Det skydd som ska tillhandahållas enligt detta direktiv gäller vid behandling av enskildas personuppgifter, oavsett de berörda personernas medborgarskap eller hemvist.

| (15) | Skyddet av enskilda bör vara tekniskt neutralt, det vill säga inte vara beroende av den teknik som används, eftersom detta skulle skapa en allvarlig risk för att reglerna kringgås. Skyddet av enskilda bör vara tillämpligt på både automatisk och manuell behandling av personuppgifter, om uppgifterna ingår i eller är avsedda att ingå i ett register. Akter eller grupper av akter, liksom deras omslag, som inte är ordnade enligt särskilda kriterier, bör inte omfattas av detta direktiv. Detta direktiv bör inte tillämpas på behandling av personuppgifter som utgör ett led i en verksamhet som inte omfattas av unionsrätten, särskilt verksamhet som rör nationell säkerhet, eller av uppgifter som behandlats av unionens institutioner, organ och byråer, t.ex. Europol eller Eurojust

  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001

   (5)

  och specifika rättsinstrument som är tillämpliga på unionens institutioner, organ och byråer bör harmoniseras med och tillämpas i enlighet med detta direktiv
  . [Ändr. 6] |
| --- | --- |

(15)

Skyddet av enskilda bör vara tekniskt neutralt, det vill säga inte vara beroende av den teknik som används, eftersom detta skulle skapa en allvarlig risk för att reglerna kringgås. Skyddet av enskilda bör vara tillämpligt på både automatisk och manuell behandling av personuppgifter, om uppgifterna ingår i eller är avsedda att ingå i ett register. Akter eller grupper av akter, liksom deras omslag, som inte är ordnade enligt särskilda kriterier, bör inte omfattas av detta direktiv. Detta direktiv bör inte tillämpas på behandling av personuppgifter som utgör ett led i en verksamhet som inte omfattas av unionsrätten, särskilt verksamhet som rör nationell säkerhet, eller av uppgifter som behandlats av unionens institutioner, organ och byråer, t.ex. Europol eller Eurojust

  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001

   (5)

  och specifika rättsinstrument som är tillämpliga på unionens institutioner, organ och byråer bör harmoniseras med och tillämpas i enlighet med detta direktiv
  . [Ändr. 6]

| (16) | Principerna för skyddet bör gälla all information som rör en identifierad eller identifierbar fysisk person. Vid bedömningen av om en fysisk person är identifierbar bör man ta hänsyn till alla hjälpmedel som den registeransvarige eller någon annan person rimligen kan komma att använda för att identifiera
  eller särskilja
  vederbörande. Skyddsprinciperna bör inte gälla för uppgifter som gjorts anonyma på ett sådant sätt att den registrerade inte längre är identifierbar.
  Detta direktiv bör inte tillämpas på anonyma uppgifter, det vill säga alla uppgifter som inte kan kopplas till en fysisk person, vare sig direkt eller indirekt eller enskilt eller i kombination med tillhörande uppgifter. Med hänsyn till betydelsen av den pågående utvecklingen inom informationssamhället av de tekniker som används för att samla in, överföra, manipulera, registrera, lagra eller kommunicera lokaliseringsuppgifter avseende fysiska personer och som kan användas för olika ändamål, bland annat övervakning och profilering, bör detta direktiv vara tillämpligt på behandling som inbegriper sådana personuppgifter. [Ändr. 7] |
| --- | --- |

(16)

Principerna för skyddet bör gälla all information som rör en identifierad eller identifierbar fysisk person. Vid bedömningen av om en fysisk person är identifierbar bör man ta hänsyn till alla hjälpmedel som den registeransvarige eller någon annan person rimligen kan komma att använda för att identifiera
  eller särskilja
  vederbörande. Skyddsprinciperna bör inte gälla för uppgifter som gjorts anonyma på ett sådant sätt att den registrerade inte längre är identifierbar.
  Detta direktiv bör inte tillämpas på anonyma uppgifter, det vill säga alla uppgifter som inte kan kopplas till en fysisk person, vare sig direkt eller indirekt eller enskilt eller i kombination med tillhörande uppgifter. Med hänsyn till betydelsen av den pågående utvecklingen inom informationssamhället av de tekniker som används för att samla in, överföra, manipulera, registrera, lagra eller kommunicera lokaliseringsuppgifter avseende fysiska personer och som kan användas för olika ändamål, bland annat övervakning och profilering, bör detta direktiv vara tillämpligt på behandling som inbegriper sådana personuppgifter. [Ändr. 7]

| (16a) | All behandling av personuppgifter måste vara lagenlig, korrekt och medge insyn för de berörda personerna. I synnerhet bör de specifika ändamål som uppgifterna behandlas för vara uttryckliga, legitima och fastställda vid den tidpunkt då personuppgifterna samlas in. Personuppgifterna bör vara adekvata, relevanta och begränsade till det som är nödvändigt för de ändamål som personuppgifterna behandlas för. Detta kräver i synnerhet att de uppgifter som samlas in och den period under vilken uppgifterna lagras begränsas till det som är strikt nödvändigt. Personuppgifter bör behandlas endast om syftet med behandlingen inte kan uppnås genom andra medel. Alla rimliga åtgärder bör vidtas för att se till att oriktiga personuppgifter rättas eller raderas. För att se till att uppgifter inte sparas längre än nödvändigt bör den registeransvarige införa tidsgränser för radering eller periodisk översyn. [Ändr. 8] |
| --- | --- |

(16a)

All behandling av personuppgifter måste vara lagenlig, korrekt och medge insyn för de berörda personerna. I synnerhet bör de specifika ändamål som uppgifterna behandlas för vara uttryckliga, legitima och fastställda vid den tidpunkt då personuppgifterna samlas in. Personuppgifterna bör vara adekvata, relevanta och begränsade till det som är nödvändigt för de ändamål som personuppgifterna behandlas för. Detta kräver i synnerhet att de uppgifter som samlas in och den period under vilken uppgifterna lagras begränsas till det som är strikt nödvändigt. Personuppgifter bör behandlas endast om syftet med behandlingen inte kan uppnås genom andra medel. Alla rimliga åtgärder bör vidtas för att se till att oriktiga personuppgifter rättas eller raderas. För att se till att uppgifter inte sparas längre än nödvändigt bör den registeransvarige införa tidsgränser för radering eller periodisk översyn. [Ändr. 8]

| (17) | Personuppgifter som rör hälsa bör särskilt omfatta alla uppgifter som hänför sig till en registrerad persons hälsotillstånd, uppgifter om registrering av personen för tillhandahållande av hälso- och sjukvårdstjänster, uppgifter om betalning för eller rätt till hälso- och sjukvård avseende personen i fråga, ett nummer, en symbol eller ett kännetecken som personen tilldelats för att identifiera denne uteslutande för hälso- och sjukvårdsändamål, alla uppgifter om personen som insamlats i samband med hälso- och sjukvårdstjänster som personen utnyttjat, uppgifter som härrör från tester eller undersökningar av en kroppsdel eller kroppssubstans, däribland biologiska prover, Identifiering av en person som tillhandahåller hälso- och sjukvård till den registrerade, eller andra uppgifter om t.ex. en sjukdom, funktionshinder, sjukdomsrisk, sjukdomshistoria, klinisk behandling, eller den registrerades faktiska fysiologiska eller biomedicinska tillstånd oberoende av källan, exempelvis från en läkare eller annan sjukvårdspersonal, ett sjukhus, en medicinteknisk produkt eller ett diagnostiskt in vitro-test. |
| --- | --- |

(17)

Personuppgifter som rör hälsa bör särskilt omfatta alla uppgifter som hänför sig till en registrerad persons hälsotillstånd, uppgifter om registrering av personen för tillhandahållande av hälso- och sjukvårdstjänster, uppgifter om betalning för eller rätt till hälso- och sjukvård avseende personen i fråga, ett nummer, en symbol eller ett kännetecken som personen tilldelats för att identifiera denne uteslutande för hälso- och sjukvårdsändamål, alla uppgifter om personen som insamlats i samband med hälso- och sjukvårdstjänster som personen utnyttjat, uppgifter som härrör från tester eller undersökningar av en kroppsdel eller kroppssubstans, däribland biologiska prover, Identifiering av en person som tillhandahåller hälso- och sjukvård till den registrerade, eller andra uppgifter om t.ex. en sjukdom, funktionshinder, sjukdomsrisk, sjukdomshistoria, klinisk behandling, eller den registrerades faktiska fysiologiska eller biomedicinska tillstånd oberoende av källan, exempelvis från en läkare eller annan sjukvårdspersonal, ett sjukhus, en medicinteknisk produkt eller ett diagnostiskt in vitro-test.

| (18) | Varje behandling av personuppgifter måste vara tillåten, rättvis och öppen i förhållande till berörda enskilda. I synnerhet bör de särskilda ändamål för vilka uppgifterna behandlas formuleras tydligt.
  [Ändr. 9] |
| --- | --- |

(18)

Varje behandling av personuppgifter måste vara tillåten, rättvis och öppen i förhållande till berörda enskilda. I synnerhet bör de särskilda ändamål för vilka uppgifterna behandlas formuleras tydligt.
  [Ändr. 9]

| (19) | För att ge behöriga myndigheter förutsättningar att förebygga, utreda och lagföra brott är det viktigt att de kan bevara och behandla personuppgifter som insamlats i samband med sådan verksamhet också för andra ändamål, så att det blir möjligt att utveckla kunskap om olika brottsföreteelser och brottstrender, samla in underrättelser om kriminella nätverk och göra kopplingar mellan olika brott.
  [Ändr. 10] |
| --- | --- |

(19)

För att ge behöriga myndigheter förutsättningar att förebygga, utreda och lagföra brott är det viktigt att de kan bevara och behandla personuppgifter som insamlats i samband med sådan verksamhet också för andra ändamål, så att det blir möjligt att utveckla kunskap om olika brottsföreteelser och brottstrender, samla in underrättelser om kriminella nätverk och göra kopplingar mellan olika brott.
  [Ändr. 10]

| (20) | Personuppgifter bör inte behandlas för ändamål som är oförenliga med det ändamål för vilket de samlades in. Personuppgifter ska vara adekvata, relevanta och inte överdrivet omfattande med hänsyn till ändamålet med behandlingen. Alla rimliga åtgärder bör vidtas för att säkerställa att oriktiga personuppgifter rättas eller raderas.
  [Ändr. 11] |
| --- | --- |

(20)

Personuppgifter bör inte behandlas för ändamål som är oförenliga med det ändamål för vilket de samlades in. Personuppgifter ska vara adekvata, relevanta och inte överdrivet omfattande med hänsyn till ändamålet med behandlingen. Alla rimliga åtgärder bör vidtas för att säkerställa att oriktiga personuppgifter rättas eller raderas.
  [Ändr. 11]

| (20a) | Det enkla faktum att två ändamål båda rör förebyggande, upptäckt, utredning eller lagföring av brott eller verkställighet av straffrättsliga påföljder betyder inte nödvändigtvis att de är förenliga med varandra. Det finns emellertid fall där vidare behandling för oförenliga ändamål bör vara möjlig om den är nödvändig för att fullgöra en rättslig förpliktelse som åvilar den registeransvarige, för att skydda intressen som är av grundläggande betydelse för den registrerade eller en annan person eller för att avvärja ett omedelbart och allvarligt hot mot den allmänna säkerheten. Medlemsstaterna bör därför få anta nationella lagar som medger sådana undantag i den utsträckning det är strikt nödvändigt. Sådana nationella lagar bör innehålla lämpliga skyddsåtgärder. [Ändr. 12] |
| --- | --- |

(20a)

Det enkla faktum att två ändamål båda rör förebyggande, upptäckt, utredning eller lagföring av brott eller verkställighet av straffrättsliga påföljder betyder inte nödvändigtvis att de är förenliga med varandra. Det finns emellertid fall där vidare behandling för oförenliga ändamål bör vara möjlig om den är nödvändig för att fullgöra en rättslig förpliktelse som åvilar den registeransvarige, för att skydda intressen som är av grundläggande betydelse för den registrerade eller en annan person eller för att avvärja ett omedelbart och allvarligt hot mot den allmänna säkerheten. Medlemsstaterna bör därför få anta nationella lagar som medger sådana undantag i den utsträckning det är strikt nödvändigt. Sådana nationella lagar bör innehålla lämpliga skyddsåtgärder. [Ändr. 12]

| (21) | Principen om uppgifters riktighet ska tillämpas med hänsyn till vilken typ av behandling det är fråga om och syftet med denna. Särskilt i domstolsförfaranden baseras utsagor som innehåller personuppgifter på individers subjektiva uppfattningar, med följden att uppgifterna i vissa fall inte kan verifieras. Följaktligen bör inte riktighetskravet ha någon relevans för frågan om huruvida ett uttalande är riktigt, utan endast för det faktum att ett visst uttalande har gjorts. |
| --- | --- |

(21)

Principen om uppgifters riktighet ska tillämpas med hänsyn till vilken typ av behandling det är fråga om och syftet med denna. Särskilt i domstolsförfaranden baseras utsagor som innehåller personuppgifter på individers subjektiva uppfattningar, med följden att uppgifterna i vissa fall inte kan verifieras. Följaktligen bör inte riktighetskravet ha någon relevans för frågan om huruvida ett uttalande är riktigt, utan endast för det faktum att ett visst uttalande har gjorts.

| (22) | Vid tolkning och tillämpning av allmänna principer avseende behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder bör hänsyn tas till de specifika förhållandena inom den berörda sektorn, inklusive de särskilda mål som eftersträvas.
  [Ändr. 13] |
| --- | --- |

(22)

Vid tolkning och tillämpning av allmänna principer avseende behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder bör hänsyn tas till de specifika förhållandena inom den berörda sektorn, inklusive de särskilda mål som eftersträvas.
  [Ändr. 13]

| (23) | Behandling av personuppgifter på områdena för straffrättsligt samarbete och polissamarbete innebär av naturliga skäl att personuppgifter om olika kategorier av registrerade behandlas. Därför är det viktigt att i möjligaste mån göra en klar åtskillnad mellan personuppgifter om olika kategorier av registrerade, t.ex. brottsmisstänkta, brottsdömda och brottsoffer samt andra som berörs av ett brottmål, t.ex. vittnen, personer med relevant information eller personer med kontakter eller band till brottsmisstänkta och brottsdömda.
  Medlemsstaterna bör införa särskilda bestämmelser om konsekvenserna av denna kategorisering, med hänsyn till de olika ändamål för vilka uppgifterna samlas in. Dessa bestämmelser bör inbegripa särskilda skyddsåtgärder för personer som inte är misstänkta eller dömda för något brott. [Ändr. 14] |
| --- | --- |

(23)

Behandling av personuppgifter på områdena för straffrättsligt samarbete och polissamarbete innebär av naturliga skäl att personuppgifter om olika kategorier av registrerade behandlas. Därför är det viktigt att i möjligaste mån göra en klar åtskillnad mellan personuppgifter om olika kategorier av registrerade, t.ex. brottsmisstänkta, brottsdömda och brottsoffer samt andra som berörs av ett brottmål, t.ex. vittnen, personer med relevant information eller personer med kontakter eller band till brottsmisstänkta och brottsdömda.
  Medlemsstaterna bör införa särskilda bestämmelser om konsekvenserna av denna kategorisering, med hänsyn till de olika ändamål för vilka uppgifterna samlas in. Dessa bestämmelser bör inbegripa särskilda skyddsåtgärder för personer som inte är misstänkta eller dömda för något brott. [Ändr. 14]

| (24) | Personuppgifter bör i möjligaste mån delas in efter grad av riktighet och tillförlitlighet. Sakförhållanden bör hållas isär från personliga bedömningar, så att det blir möjligt att garantera såväl skydd för enskilda personer som kvalitet och tillförlitlighet i den information som behandlas av behöriga myndigheter. |
| --- | --- |

(24)

Personuppgifter bör i möjligaste mån delas in efter grad av riktighet och tillförlitlighet. Sakförhållanden bör hållas isär från personliga bedömningar, så att det blir möjligt att garantera såväl skydd för enskilda personer som kvalitet och tillförlitlighet i den information som behandlas av behöriga myndigheter.

| (25) | För att vara laglig

  lagenlig
  bör behandlingen av personuppgifter vara

  tillåtas endast när den är
  nödvändig för att fullgöra en rättslig förpliktelse som åvilar den registeransvarige, för att utföra en arbetsuppgift av allmänt intresse som en behörig myndighet ansvarar för enligt lag, för att skydda intressen av grundläggande betydelse för den registrerade eller en annan person eller för att förebygga ett omedelbart och allvarligt hot mot den allmänna säkerheten

  unionslagstiftningen eller nationell lagstiftning, vilken bör innehålla uttryckliga och detaljerade bestämmelser om minst målen, personuppgifterna, de särskilda ändamålen och medlen, utnämningen av eller tillåtelse att utnämna den registeransvarige, de förfaranden som ska följas, användningen samt begränsningar av räckvidden av eventuell egen bestämmanderätt som de behöriga myndigheterna ges med avseende på behandlingen av personuppgifter
  . [Ändr. 15] |
| --- | --- |

(25)

För att vara laglig

  lagenlig
  bör behandlingen av personuppgifter vara

  tillåtas endast när den är
  nödvändig för att fullgöra en rättslig förpliktelse som åvilar den registeransvarige, för att utföra en arbetsuppgift av allmänt intresse som en behörig myndighet ansvarar för enligt lag, för att skydda intressen av grundläggande betydelse för den registrerade eller en annan person eller för att förebygga ett omedelbart och allvarligt hot mot den allmänna säkerheten

  unionslagstiftningen eller nationell lagstiftning, vilken bör innehålla uttryckliga och detaljerade bestämmelser om minst målen, personuppgifterna, de särskilda ändamålen och medlen, utnämningen av eller tillåtelse att utnämna den registeransvarige, de förfaranden som ska följas, användningen samt begränsningar av räckvidden av eventuell egen bestämmanderätt som de behöriga myndigheterna ges med avseende på behandlingen av personuppgifter
  . [Ändr. 15]

| (25a) | Personuppgifter bör inte behandlas för ändamål som är oförenliga med det ändamål för vilket de samlades in. Vidare behandling av behöriga myndigheter för ett ändamål som omfattas av detta direktiv men som inte är förenligt med det ursprungliga ändamålet bör tillåtas endast i särskilda fall där behandlingen är nödvändig för att fullgöra en rättslig förpliktelse som enligt unionslagstiftningen eller medlemsstatens lagstiftning åvilar den registeransvarige, för att skydda intressen som är av grundläggande betydelse för den registrerade eller en annan person eller för att avvärja ett omedelbart och allvarligt hot mot den allmänna säkerheten. Att uppgifter behandlas för brottsbekämpning innebär inte nödvändigtvis att detta ändamål är förenligt med det ursprungliga ändamålet. Begreppet förenlig användning bör tolkas återhållsamt. [Ändr. 16] |
| --- | --- |

(25a)

Personuppgifter bör inte behandlas för ändamål som är oförenliga med det ändamål för vilket de samlades in. Vidare behandling av behöriga myndigheter för ett ändamål som omfattas av detta direktiv men som inte är förenligt med det ursprungliga ändamålet bör tillåtas endast i särskilda fall där behandlingen är nödvändig för att fullgöra en rättslig förpliktelse som enligt unionslagstiftningen eller medlemsstatens lagstiftning åvilar den registeransvarige, för att skydda intressen som är av grundläggande betydelse för den registrerade eller en annan person eller för att avvärja ett omedelbart och allvarligt hot mot den allmänna säkerheten. Att uppgifter behandlas för brottsbekämpning innebär inte nödvändigtvis att detta ändamål är förenligt med det ursprungliga ändamålet. Begreppet förenlig användning bör tolkas återhållsamt. [Ändr. 16]

| (25b) | Behandling av personuppgifter i strid med de nationella bestämmelser som antas till följd av detta direktiv bör upphöra. [Ändr. 17] |
| --- | --- |

(25b)

Behandling av personuppgifter i strid med de nationella bestämmelser som antas till följd av detta direktiv bör upphöra. [Ändr. 17]

| (26) | Personuppgifter som till sin natur är särskilt känsliga
  och ömtåliga
  med hänsyn till grundläggande rättigheter eller skyddet av privatlivet, däribland genetiska data,
  integritetsskydd
  förtjänar ett särskilt skydd. Sådana uppgifter bör inte behandlas, om inte behandlingen är godkänd enligt

  nödvändig för att utföra ett uppdrag av allmänt intresse på grundval av unionslagstiftning eller medlemsstatens
  lagstiftning som föreskriver lämpliga åtgärder för att säkerställa den registrerades
  grundläggande rättigheter och
  berättigade intressen, behandlingen är nödvändig för att skydda intressen som är av grundläggande betydelse för den registrerade eller en annan person eller behandlingen rör uppgifter som på ett tydligt sätt har offentliggjorts av den registrerade.
  Känsliga personuppgifter bör behandlas endast om de kompletterar andra personuppgifter som redan behandlas för brottsbekämpningsändamål. Eventuella undantag till förbudet mot behandling av känsliga uppgifter bör tolkas återhållsamt och inte leda till upprepad, omfattande eller systematisk behandling av känsliga personuppgifter. [Ändr. 18] |
| --- | --- |

(26)

Personuppgifter som till sin natur är särskilt känsliga
  och ömtåliga
  med hänsyn till grundläggande rättigheter eller skyddet av privatlivet, däribland genetiska data,
  integritetsskydd
  förtjänar ett särskilt skydd. Sådana uppgifter bör inte behandlas, om inte behandlingen är godkänd enligt

  nödvändig för att utföra ett uppdrag av allmänt intresse på grundval av unionslagstiftning eller medlemsstatens
  lagstiftning som föreskriver lämpliga åtgärder för att säkerställa den registrerades
  grundläggande rättigheter och
  berättigade intressen, behandlingen är nödvändig för att skydda intressen som är av grundläggande betydelse för den registrerade eller en annan person eller behandlingen rör uppgifter som på ett tydligt sätt har offentliggjorts av den registrerade.
  Känsliga personuppgifter bör behandlas endast om de kompletterar andra personuppgifter som redan behandlas för brottsbekämpningsändamål. Eventuella undantag till förbudet mot behandling av känsliga uppgifter bör tolkas återhållsamt och inte leda till upprepad, omfattande eller systematisk behandling av känsliga personuppgifter. [Ändr. 18]

| (26a) | Behandling av genetiska uppgifter bör vara tillåten endast om det finns ett genetiskt samband som framkommer under en brottsutredning eller ett rättsligt förfarande. Genetiska uppgifter bör lagras bara så länge som är strikt nödvändigt för ändamålet med sådana utredningar och förfaranden, samtidigt som medlemsstaterna kan föreskriva längre lagring på de villkor som anges i detta direktiv. [Ändr. 19] |
| --- | --- |

(26a)

Behandling av genetiska uppgifter bör vara tillåten endast om det finns ett genetiskt samband som framkommer under en brottsutredning eller ett rättsligt förfarande. Genetiska uppgifter bör lagras bara så länge som är strikt nödvändigt för ändamålet med sådana utredningar och förfaranden, samtidigt som medlemsstaterna kan föreskriva längre lagring på de villkor som anges i detta direktiv. [Ändr. 19]

| (27) | Varje fysisk person bör ha rätt att inte bli föremål för åtgärder som endast

  delvis eller helt
  grundar sig på
  profilering genom
  automatisk uppgiftsbehandling om detta skulle medföra negativa

  . Sådan behandling som medför
  rättsliga verkningar för denna person,
  eller som i betydande grad påverkar den personen, bör förbjudas,
  såvida inte behandlingen är tillåten enligt lag och omfattas av lämpliga åtgärder för att skydda den registrerades
  grundläggande rättigheter och
  berättigade intressen
  , inbegripet rätten att få meningsfull information om vilka logiska funktioner som används i profileringen
  .
  Sådan behandling bör under inga omständigheter inbegripa eller generera, eller diskriminera på grundval av, särskilda uppgiftskategorier
  . [Ändr. 20] |
| --- | --- |

(27)

Varje fysisk person bör ha rätt att inte bli föremål för åtgärder som endast

  delvis eller helt
  grundar sig på
  profilering genom
  automatisk uppgiftsbehandling om detta skulle medföra negativa

  . Sådan behandling som medför
  rättsliga verkningar för denna person,
  eller som i betydande grad påverkar den personen, bör förbjudas,
  såvida inte behandlingen är tillåten enligt lag och omfattas av lämpliga åtgärder för att skydda den registrerades
  grundläggande rättigheter och
  berättigade intressen
  , inbegripet rätten att få meningsfull information om vilka logiska funktioner som används i profileringen
  .
  Sådan behandling bör under inga omständigheter inbegripa eller generera, eller diskriminera på grundval av, särskilda uppgiftskategorier
  . [Ändr. 20]

| (28) | För att den registrerade ska kunna utöva sina rättigheter bör all information som riktar sig till denne vara lättillgänglig och lätt att förstå, vilket inbegriper användning av ett klart och enkelt språk.
  Informationen bör anpassas till den registrerades behov, särskilt när informationen riktas till ett barn. [Ändr. 21] |
| --- | --- |

(28)

För att den registrerade ska kunna utöva sina rättigheter bör all information som riktar sig till denne vara lättillgänglig och lätt att förstå, vilket inbegriper användning av ett klart och enkelt språk.
  Informationen bör anpassas till den registrerades behov, särskilt när informationen riktas till ett barn. [Ändr. 21]

| (29) | Det bör finnas arrangemang som underlättar för registrerade att utöva sina rättigheter enligt detta direktiv, bl.a. rutiner för att kostnadsfritt begära särskilt tillgång till uppgifterna samt rättelse och radering av dessa. Den registeransvarige bör vara skyldig att besvara framställningar från den registrerade utan onödigt dröjsmål
  , dock senast en månad efter mottagandet av en begäran
  .
  Om personuppgifter behandlas automatiskt bör den registeransvarige också erbjuda en möjlighet att lämna in begäran elektroniskt
  . [Ändr. 22] |
| --- | --- |

(29)

Det bör finnas arrangemang som underlättar för registrerade att utöva sina rättigheter enligt detta direktiv, bl.a. rutiner för att kostnadsfritt begära särskilt tillgång till uppgifterna samt rättelse och radering av dessa. Den registeransvarige bör vara skyldig att besvara framställningar från den registrerade utan onödigt dröjsmål
  , dock senast en månad efter mottagandet av en begäran
  .
  Om personuppgifter behandlas automatiskt bör den registeransvarige också erbjuda en möjlighet att lämna in begäran elektroniskt
  . [Ändr. 22]

| (30) | Principen om rättvis

  korrekt
  uppgiftsbehandling
  som medger insyn
  innebär att registrerade ska

  bör
  informeras särskilt om att behandling sker och syftet med behandlingen,
  behandlingens rättsliga grund,
  hur länge uppgifterna kommer att lagras, rätten att få tillgång till, rätta eller radera uppgifter samt rätten att lämna in klagomål.
  De registrerade bör vidare informeras om huruvida profilering sker och om profileringens avsedda konsekvenser.
  När uppgifterna samlas in från de registrerade bör dessa även informeras om huruvida de är skyldiga att tillhandahålla uppgifterna, och om vilka konsekvenserna blir om de inte lämnar dem. [Ändr. 23] |
| --- | --- |

(30)

Principen om rättvis

  korrekt
  uppgiftsbehandling
  som medger insyn
  innebär att registrerade ska

  bör
  informeras särskilt om att behandling sker och syftet med behandlingen,
  behandlingens rättsliga grund,
  hur länge uppgifterna kommer att lagras, rätten att få tillgång till, rätta eller radera uppgifter samt rätten att lämna in klagomål.
  De registrerade bör vidare informeras om huruvida profilering sker och om profileringens avsedda konsekvenser.
  När uppgifterna samlas in från de registrerade bör dessa även informeras om huruvida de är skyldiga att tillhandahålla uppgifterna, och om vilka konsekvenserna blir om de inte lämnar dem. [Ändr. 23]

| (31) | Informationen till de registrerade om behandlingen av uppgifter om dem bör överlämnas i samband med att uppgifterna samlas in eller, om uppgifterna inte har erhållits från de registrerade, vid tidpunkten för registreringen, eller inom en skälig tid efter insamlingen, med hänsyn tagen till de särskilda förhållanden under vilka uppgifterna behandlas. |
| --- | --- |

(31)

Informationen till de registrerade om behandlingen av uppgifter om dem bör överlämnas i samband med att uppgifterna samlas in eller, om uppgifterna inte har erhållits från de registrerade, vid tidpunkten för registreringen, eller inom en skälig tid efter insamlingen, med hänsyn tagen till de särskilda förhållanden under vilka uppgifterna behandlas.

| (32) | Alla bör ha rätt att få tillgång till uppgifter som insamlats om dem och enkelt kunna utöva denna rätt så att de är införstådda med att behandling sker och kan kontrollera att den är tillåten. Därför bör varje registrerad har

  ha
  rätt att känna till och underrättas om i synnerhet de ändamål för vilka uppgifterna behandlas,
  behandlingens rättsliga grund,
  hur länge behandlingen kommer att pågå och vilka som kommer att få del av uppgifterna, inbegripet mottagare i tredjeländer
  , och få begriplig information om vilka logiska funktioner som tillämpas i eventuell automatisk behandling, om betydande och avsedda konsekvenser av behandlingen, i tillämpliga fall, samt om rätten att inge ett klagomål till tillsynsmyndigheten och om myndighetens kontaktuppgifter
  . Registrerade bör ha rätt till en kopia av de uppgifter som behandlas. [Ändr. 24] |
| --- | --- |

(32)

Alla bör ha rätt att få tillgång till uppgifter som insamlats om dem och enkelt kunna utöva denna rätt så att de är införstådda med att behandling sker och kan kontrollera att den är tillåten. Därför bör varje registrerad har

  ha
  rätt att känna till och underrättas om i synnerhet de ändamål för vilka uppgifterna behandlas,
  behandlingens rättsliga grund,
  hur länge behandlingen kommer att pågå och vilka som kommer att få del av uppgifterna, inbegripet mottagare i tredjeländer
  , och få begriplig information om vilka logiska funktioner som tillämpas i eventuell automatisk behandling, om betydande och avsedda konsekvenser av behandlingen, i tillämpliga fall, samt om rätten att inge ett klagomål till tillsynsmyndigheten och om myndighetens kontaktuppgifter
  . Registrerade bör ha rätt till en kopia av de uppgifter som behandlas. [Ändr. 24]

| (33) | Medlemsstaterna bör ha möjlighet att genom lagstiftning vidta åtgärder som innebär att informationen till de registrerade eller de registrerades tillgång till sina uppgifter senareläggs,
  eller
  begränsas eller utelämnas, i den utsträckning och så länge som en sådan partiell eller fullständig begränsning utgör en nödvändig och proportionell åtgärd i ett demokratiskt samhälle med hänsyn tagen till den berörda personens
  grundläggande rättigheter och
  berättigade intressen, och syftet är att förebygga obstruktion av officiella eller rättsliga utredningar, undersökningar eller förfaranden, undvika menlig inverkan på förebyggande, upptäckt, utredning och lagföring av brott eller verkställighet av straffrättsliga påföljder, skydda allmän eller nationell säkerhet eller skydda den registrerade eller andra personers fri- och rättigheter.
  Den registeransvarige bör genom konkret och individuell granskning i varje enskilt fall bedöma om rätten till tillgång delvis eller helt bör begränsas. [Ändr. 25] |
| --- | --- |

(33)

Medlemsstaterna bör ha möjlighet att genom lagstiftning vidta åtgärder som innebär att informationen till de registrerade eller de registrerades tillgång till sina uppgifter senareläggs,
  eller
  begränsas eller utelämnas, i den utsträckning och så länge som en sådan partiell eller fullständig begränsning utgör en nödvändig och proportionell åtgärd i ett demokratiskt samhälle med hänsyn tagen till den berörda personens
  grundläggande rättigheter och
  berättigade intressen, och syftet är att förebygga obstruktion av officiella eller rättsliga utredningar, undersökningar eller förfaranden, undvika menlig inverkan på förebyggande, upptäckt, utredning och lagföring av brott eller verkställighet av straffrättsliga påföljder, skydda allmän eller nationell säkerhet eller skydda den registrerade eller andra personers fri- och rättigheter.
  Den registeransvarige bör genom konkret och individuell granskning i varje enskilt fall bedöma om rätten till tillgång delvis eller helt bör begränsas. [Ändr. 25]

| (34) | Varje vägran att ge den registrerade tillgång till sina uppgifter och varje begränsning av sådan tillgång bör meddelas den registrerade skriftligen, inklusive de faktiska eller rättsliga skäl som beslutet grundar sig på. |
| --- | --- |

(34)

Varje vägran att ge den registrerade tillgång till sina uppgifter och varje begränsning av sådan tillgång bör meddelas den registrerade skriftligen, inklusive de faktiska eller rättsliga skäl som beslutet grundar sig på.

| (34a) | Varje inskränkning av den registrerades rättigheter måste vara förenlig med stadgan och med den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, i överensstämmelse med rättspraxis från Europeiska unionens domstol och Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna, och i synnerhet respektera kärnan i rättigheterna och friheterna. [Ändr. 26] |
| --- | --- |

(34a)

Varje inskränkning av den registrerades rättigheter måste vara förenlig med stadgan och med den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, i överensstämmelse med rättspraxis från Europeiska unionens domstol och Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna, och i synnerhet respektera kärnan i rättigheterna och friheterna. [Ändr. 26]

| (35) | När medlemsstater har antagit lagstiftning som helt eller delvis begränsar rätten till tillgång, bör de registrerade ha rätt att begära att den behöriga nationella tillsynsmyndigheten kontrollerar behandlingens laglighet. De registrerade bör informeras om denna rättighet. När en tillsynsmyndighet utövar rätten att få tillgång till uppgifter för de registrerades räkning, bör tillsynsmyndigheten informera dem åtminstone om att tillsynsmyndigheten har utfört alla nödvändiga kontroller och om resultatet av dessa kontroller när det gäller lagligheten av behandlingen i fråga.
  Tillsynsmyndigheten bör också informera den registrerade om rätten att begära rättslig prövning. [Ändr. 27] |
| --- | --- |

(35)

När medlemsstater har antagit lagstiftning som helt eller delvis begränsar rätten till tillgång, bör de registrerade ha rätt att begära att den behöriga nationella tillsynsmyndigheten kontrollerar behandlingens laglighet. De registrerade bör informeras om denna rättighet. När en tillsynsmyndighet utövar rätten att få tillgång till uppgifter för de registrerades räkning, bör tillsynsmyndigheten informera dem åtminstone om att tillsynsmyndigheten har utfört alla nödvändiga kontroller och om resultatet av dessa kontroller när det gäller lagligheten av behandlingen i fråga.
  Tillsynsmyndigheten bör också informera den registrerade om rätten att begära rättslig prövning. [Ändr. 27]

| (36) | Var och en bör ha rätt att få felaktiga

  oriktiga eller olovligen behandlade
  personuppgifter om sig
  själv
  rättade samt rätt till radering om behandlingen av sådana uppgifter inte föreenlig

  är förenlig
  med de grundläggande principerna

  bestämmelserna
  i detta direktiv.
  Sådan rättelse, komplettering eller radering bör meddelas till de mottagare till vilka uppgifterna har lämnats ut och till de tredje parter från vilka de oriktiga uppgifterna hade sitt ursprung. De registeransvariga bör också avstå från vidare spridning av sådana uppgifter.
  När personuppgifter behandlas inom ramen för en brottsutredning och ett brottmål, bör rätten till rättelse, information, tillgång och radering samt till begränsning av behandlingen kunna säkerställas i enlighet med nationella bestämmelser om rättsliga förfaranden. [Ändr. 28] |
| --- | --- |

(36)

Var och en bör ha rätt att få felaktiga

  oriktiga eller olovligen behandlade
  personuppgifter om sig
  själv
  rättade samt rätt till radering om behandlingen av sådana uppgifter inte föreenlig

  är förenlig
  med de grundläggande principerna

  bestämmelserna
  i detta direktiv.
  Sådan rättelse, komplettering eller radering bör meddelas till de mottagare till vilka uppgifterna har lämnats ut och till de tredje parter från vilka de oriktiga uppgifterna hade sitt ursprung. De registeransvariga bör också avstå från vidare spridning av sådana uppgifter.
  När personuppgifter behandlas inom ramen för en brottsutredning och ett brottmål, bör rätten till rättelse, information, tillgång och radering samt till begränsning av behandlingen kunna säkerställas i enlighet med nationella bestämmelser om rättsliga förfaranden. [Ändr. 28]

| (37) | Registeransvariga bör åläggas ett övergripande ansvar för all behandling av personuppgifter som de utför eller som utförs på deras vägnar. Den registeransvarige bör särskilt se till att behandlingen

  varje behandling
  är förenlig med de bestämmelser som antas i enlighet med detta direktiv
  och vara skyldig att kunna styrka att så är fallet
  . [Ändr. 29] |
| --- | --- |

(37)

Registeransvariga bör åläggas ett övergripande ansvar för all behandling av personuppgifter som de utför eller som utförs på deras vägnar. Den registeransvarige bör särskilt se till att behandlingen

  varje behandling
  är förenlig med de bestämmelser som antas i enlighet med detta direktiv
  och vara skyldig att kunna styrka att så är fallet
  . [Ändr. 29]

| (38) | Skyddet av de registrerades rättigheter i samband med behandlingen av personuppgifter kräver lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder för att säkerställa att detta direktivs krav uppfylls. För att garantera överensstämmelse med de bestämmelser som antas enligt detta direktiv, bör den registeransvarige anta strategier och genomföra lämpliga åtgärder, särskilt för att uppfylla principerna om inbyggt uppgiftsskydd och uppgiftsskydd som standard. |
| --- | --- |

(38)

Skyddet av de registrerades rättigheter i samband med behandlingen av personuppgifter kräver lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder för att säkerställa att detta direktivs krav uppfylls. För att garantera överensstämmelse med de bestämmelser som antas enligt detta direktiv, bör den registeransvarige anta strategier och genomföra lämpliga åtgärder, särskilt för att uppfylla principerna om inbyggt uppgiftsskydd och uppgiftsskydd som standard.

| (39) | Skyddet av de registrerades rättigheter och friheter samt de registeransvarigas och registerförarnas ansvar kräver en tydlig fördelning av ansvar enligt detta direktiv, inklusive när en registeransvarig bestämmer ändamålen med och villkoren och medlen för behandlingen tillsammans med andra registeransvariga eller när behandlingen utförs på uppdrag av en registeransvarig.
  Den registrerade bör ha rätt att utöva sina rättigheter enligt detta direktiv avseende och gentemot var och en av de gemensamma registeransvariga. [Ändr. 30] |
| --- | --- |

(39)

Skyddet av de registrerades rättigheter och friheter samt de registeransvarigas och registerförarnas ansvar kräver en tydlig fördelning av ansvar enligt detta direktiv, inklusive när en registeransvarig bestämmer ändamålen med och villkoren och medlen för behandlingen tillsammans med andra registeransvariga eller när behandlingen utförs på uppdrag av en registeransvarig.
  Den registrerade bör ha rätt att utöva sina rättigheter enligt detta direktiv avseende och gentemot var och en av de gemensamma registeransvariga. [Ändr. 30]

| (40) | Behandling av personuppgifter bör dokumenteras av den registeransvarige eller av registerföraren, i syfte att övervaka efterlevnaden av detta direktiv. Varje registeransvarig och registerförare bör vara skyldig att samarbeta med tillsynsmyndigheten och på dennas begäran göra dokumenteringen tillgänglig så att den kan tjäna som grund för övervakningen av behandlingen. |
| --- | --- |

(40)

Behandling av personuppgifter bör dokumenteras av den registeransvarige eller av registerföraren, i syfte att övervaka efterlevnaden av detta direktiv. Varje registeransvarig och registerförare bör vara skyldig att samarbeta med tillsynsmyndigheten och på dennas begäran göra dokumenteringen tillgänglig så att den kan tjäna som grund för övervakningen av behandlingen.

| (40a) | Varje behandling av personuppgifter bör registreras i syfte att möjliggöra kontroll av uppgiftsbehandlingens lagenlighet, egenkontroll samt garantier för lämplig dataintegritet och datasäkerhet. Registreringen bör på begäran göras tillgänglig för tillsynsmyndigheten för dess övervakning av efterlevnaden av bestämmelserna i detta direktiv. [Ändr. 31] |
| --- | --- |

(40a)

Varje behandling av personuppgifter bör registreras i syfte att möjliggöra kontroll av uppgiftsbehandlingens lagenlighet, egenkontroll samt garantier för lämplig dataintegritet och datasäkerhet. Registreringen bör på begäran göras tillgänglig för tillsynsmyndigheten för dess övervakning av efterlevnaden av bestämmelserna i detta direktiv. [Ändr. 31]

| (40b) | En konsekvensbedömning avseende uppgiftsskydd bör genomföras av den registeransvarige eller av registerföraren om det är sannolikt att uppgiftsbehandlingen medför särskilda risker för de registrerades rättigheter och friheter på grund av sin karaktär, sin omfattning eller sina ändamål, vilket bör inbegripa i synnerhet planerade åtgärder, skyddsåtgärder och rutiner för att säkerställa skyddet för personuppgifter och för att styrka efterlevnaden av detta direktiv. Konsekvensbedömningarna bör gälla relevanta system och processer för behandling av personuppgifter, men inte enskilda fall. [Ändr. 32] |
| --- | --- |

(40b)

En konsekvensbedömning avseende uppgiftsskydd bör genomföras av den registeransvarige eller av registerföraren om det är sannolikt att uppgiftsbehandlingen medför särskilda risker för de registrerades rättigheter och friheter på grund av sin karaktär, sin omfattning eller sina ändamål, vilket bör inbegripa i synnerhet planerade åtgärder, skyddsåtgärder och rutiner för att säkerställa skyddet för personuppgifter och för att styrka efterlevnaden av detta direktiv. Konsekvensbedömningarna bör gälla relevanta system och processer för behandling av personuppgifter, men inte enskilda fall. [Ändr. 32]

| (41) | I syfte att säkerställa ett effektivt skydd av de registrerades rättigheter och friheter genom förebyggande åtgärder, bör den registeransvarige eller registerföraren i vissa fall samråda med tillsynsmyndigheten innan uppgifterna behandlas.
  Om en konsekvensbedömning avseende uppgiftsskydd visar att behandlingen sannolikt medför höggradiga specifika risker för de registrerades rättigheter och friheter, bör tillsynsmyndigheten dessutom ha möjlighet att innan behandlingen inleds förhindra en riskabel behandling som inte är förenlig med detta direktiv och ge förslag på hur situationen bör avhjälpas. Denna typ av samråd kan även ske som ett led i det nationella parlamentets förberedande arbete med en åtgärd eller som ett led i arbetet med en åtgärd som grundas på en sådan lagstiftande åtgärd som definierar behandlingens karaktär och anger lämpliga skyddsåtgärder. [Ändr. 33] |
| --- | --- |

(41)

I syfte att säkerställa ett effektivt skydd av de registrerades rättigheter och friheter genom förebyggande åtgärder, bör den registeransvarige eller registerföraren i vissa fall samråda med tillsynsmyndigheten innan uppgifterna behandlas.
  Om en konsekvensbedömning avseende uppgiftsskydd visar att behandlingen sannolikt medför höggradiga specifika risker för de registrerades rättigheter och friheter, bör tillsynsmyndigheten dessutom ha möjlighet att innan behandlingen inleds förhindra en riskabel behandling som inte är förenlig med detta direktiv och ge förslag på hur situationen bör avhjälpas. Denna typ av samråd kan även ske som ett led i det nationella parlamentets förberedande arbete med en åtgärd eller som ett led i arbetet med en åtgärd som grundas på en sådan lagstiftande åtgärd som definierar behandlingens karaktär och anger lämpliga skyddsåtgärder. [Ändr. 33]

| (41a) | För att upprätthålla säkerheten och förhindra behandling som strider mot detta direktiv bör registeransvariga eller registerförare utvärdera de risker som behandlingen är förknippad med och vidta åtgärder för att begränsa dem. Dessa åtgärder bör trygga en lämplig säkerhetsnivå med hänsyn till den senaste tekniken och kostnaderna för genomförandet i förhållande till riskerna och vilken typ av personuppgifter som ska skyddas. Vid fastställandet av tekniska standarder och organisatoriska åtgärder som ska trygga säkerheten vid behandlingen bör teknikneutralitet främjas. [Ändr. 34] |
| --- | --- |

(41a)

För att upprätthålla säkerheten och förhindra behandling som strider mot detta direktiv bör registeransvariga eller registerförare utvärdera de risker som behandlingen är förknippad med och vidta åtgärder för att begränsa dem. Dessa åtgärder bör trygga en lämplig säkerhetsnivå med hänsyn till den senaste tekniken och kostnaderna för genomförandet i förhållande till riskerna och vilken typ av personuppgifter som ska skyddas. Vid fastställandet av tekniska standarder och organisatoriska åtgärder som ska trygga säkerheten vid behandlingen bör teknikneutralitet främjas. [Ändr. 34]

| (42) | Ett personuppgiftsbrott kan, om det inte snabbt blir föremål för lämpliga åtgärder, medföra
  en betydande ekonomisk förlust och social
  skada, inklusive med avseende på

  identitetsbedrägeri, för
  den berörda personens anseende

  personen
  . Så snart som den registeransvarige blir medveten om att ett sådant brott har inträffat, bör denne anmäla brottet till den behöriga nationella myndigheten. Enskilda personer vars personuppgifter eller integritet kan utsättas för negativ påverkan genom brottet bör meddelas utan onödigt dröjsmål, så att de får tillfälle att vidta nödvändiga försiktighetsåtgärder. Ett brott bör anses ha en menlig inverkan på en individs personuppgifter och integritet om det kan leda till exempelvis identitetsstöld eller identitetsbedrägeri, personskada, betydande förödmjukelse eller skadat anseende i samband med behandlingen av personuppgifter.
  Meddelandet bör innehålla information om åtgärder som vidtagits av leverantören för att ta itu med brottet, liksom rekommendationer för den berörda abonnenten eller individen. Den registrerade bör meddelas så snart som möjligt och i nära samarbete med tillsynsmyndigheten, i enlighet med vägledning från denna myndighet. [Ändr. 35] |
| --- | --- |

(42)

Ett personuppgiftsbrott kan, om det inte snabbt blir föremål för lämpliga åtgärder, medföra
  en betydande ekonomisk förlust och social
  skada, inklusive med avseende på

  identitetsbedrägeri, för
  den berörda personens anseende

  personen
  . Så snart som den registeransvarige blir medveten om att ett sådant brott har inträffat, bör denne anmäla brottet till den behöriga nationella myndigheten. Enskilda personer vars personuppgifter eller integritet kan utsättas för negativ påverkan genom brottet bör meddelas utan onödigt dröjsmål, så att de får tillfälle att vidta nödvändiga försiktighetsåtgärder. Ett brott bör anses ha en menlig inverkan på en individs personuppgifter och integritet om det kan leda till exempelvis identitetsstöld eller identitetsbedrägeri, personskada, betydande förödmjukelse eller skadat anseende i samband med behandlingen av personuppgifter.
  Meddelandet bör innehålla information om åtgärder som vidtagits av leverantören för att ta itu med brottet, liksom rekommendationer för den berörda abonnenten eller individen. Den registrerade bör meddelas så snart som möjligt och i nära samarbete med tillsynsmyndigheten, i enlighet med vägledning från denna myndighet. [Ändr. 35]

| (43) | När närmare bestämmelser fastställs för tillämpliga format och förfaranden för anmälan av personuppgiftsbrott bör vederbörlig hänsyn tas till omständigheterna kring brottet, däribland om personuppgifterna var omgärdade av lämpligt tekniskt skydd som betydligt begränsade sannolikheten för missbruk. Bestämmelserna och förfarandena bör dessutom beakta behöriga myndigheters berättigade intressen i fall där ett tidigt utlämnande kan riskera att i onödan hämma utredningen av omständigheterna kring ett brott. |
| --- | --- |

(43)

När närmare bestämmelser fastställs för tillämpliga format och förfaranden för anmälan av personuppgiftsbrott bör vederbörlig hänsyn tas till omständigheterna kring brottet, däribland om personuppgifterna var omgärdade av lämpligt tekniskt skydd som betydligt begränsade sannolikheten för missbruk. Bestämmelserna och förfarandena bör dessutom beakta behöriga myndigheters berättigade intressen i fall där ett tidigt utlämnande kan riskera att i onödan hämma utredningen av omständigheterna kring ett brott.

| (44) | Registeransvariga eller registerförare bör utse en person som kan hjälpa dem med att övervaka
  och styrka
  efterlevnaden av de bestämmelser som antas i enlighet med detta direktiv.
  Om
  flera enheter inom den behöriga myndigheten kan gemensamt utse

  myndigheter agerar under tillsyn av en central myndighet, bör åtminstone denna centrala myndighet utnämna ett sådant
  uppgiftsskyddsombud. Uppgiftsskyddsombuden måste kunna utföra sina uppdrag och arbetsuppgifter på ett oberoende och effektivt sätt
  , i synnerhet genom att fastställa regler för att undvika intressekonflikter med andra uppdrag som de utför
  . [Ändr. 36] |
| --- | --- |

(44)

Registeransvariga eller registerförare bör utse en person som kan hjälpa dem med att övervaka
  och styrka
  efterlevnaden av de bestämmelser som antas i enlighet med detta direktiv.
  Om
  flera enheter inom den behöriga myndigheten kan gemensamt utse

  myndigheter agerar under tillsyn av en central myndighet, bör åtminstone denna centrala myndighet utnämna ett sådant
  uppgiftsskyddsombud. Uppgiftsskyddsombuden måste kunna utföra sina uppdrag och arbetsuppgifter på ett oberoende och effektivt sätt
  , i synnerhet genom att fastställa regler för att undvika intressekonflikter med andra uppdrag som de utför
  . [Ändr. 36]

| (45) | Medlemsstaterna bör se till att överföringar till ett tredjeland endast kan äga rum
  endast
  om detta är nödvändigt

  den berörda överföringen är nödvändig
  för att förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott eller för att verkställa straffrättsliga påföljder, och den registeransvarige i tredjelandet eller den internationella organisationen är en
  offentlig
  myndighet som är behörig i den mening som avses i detta direktiv. En överföring kan äga rum när

  om
  kommissionen har beslutat

  fastställt
  att skyddsnivån i ett tredjeland eller en internationell organisation är adekvat, eller när

  om
  lämpliga skyddsåtgärder föreligger

  har vidtagits eller om lämpliga skyddsåtgärder har vidtagits genom ett rättsligt bindande instrument
  .
  Uppgifter som överförs till behöriga offentliga myndigheter i tredjeländer bör inte behandlas vidare för andra ändamål än det som de överfördes för
  . [Ändr. 37] |
| --- | --- |

(45)

Medlemsstaterna bör se till att överföringar till ett tredjeland endast kan äga rum
  endast
  om detta är nödvändigt

  den berörda överföringen är nödvändig
  för att förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott eller för att verkställa straffrättsliga påföljder, och den registeransvarige i tredjelandet eller den internationella organisationen är en
  offentlig
  myndighet som är behörig i den mening som avses i detta direktiv. En överföring kan äga rum när

  om
  kommissionen har beslutat

  fastställt
  att skyddsnivån i ett tredjeland eller en internationell organisation är adekvat, eller när

  om
  lämpliga skyddsåtgärder föreligger

  har vidtagits eller om lämpliga skyddsåtgärder har vidtagits genom ett rättsligt bindande instrument
  .
  Uppgifter som överförs till behöriga offentliga myndigheter i tredjeländer bör inte behandlas vidare för andra ändamål än det som de överfördes för
  . [Ändr. 37]

| (45a) | Ytterligare vidareöverföringar från behöriga myndigheter i tredjeländer eller internationella organisationer till vilka personuppgifter har överförts bör tillåtas endast om vidareöverföringen är nödvändig för samma specifika ändamål som den ursprungliga överföringen och den andra mottagaren också är en behörig offentlig myndighet. Ytterligare vidareöverföringar bör inte tillåtas för allmänna brottsbekämpningsändamål. Den behöriga myndighet som utförde den ursprungliga överföringen bör ha godkänt vidareöverföringen. [Ändr. 38] |
| --- | --- |

(45a)

Ytterligare vidareöverföringar från behöriga myndigheter i tredjeländer eller internationella organisationer till vilka personuppgifter har överförts bör tillåtas endast om vidareöverföringen är nödvändig för samma specifika ändamål som den ursprungliga överföringen och den andra mottagaren också är en behörig offentlig myndighet. Ytterligare vidareöverföringar bör inte tillåtas för allmänna brottsbekämpningsändamål. Den behöriga myndighet som utförde den ursprungliga överföringen bör ha godkänt vidareöverföringen. [Ändr. 38]

| (46) | Kommissionen kan med verkan för hela unionen fastställa att vissa tredjeländer, ett visst territorium eller en viss behandlande sektor i ett tredjeland eller en internationell organisation kan garantera adekvat uppgiftsskydd, och på så sätt skapa rättssäkerhet och enhetlighet i hela unionen vad gäller dessa tredjeländer eller internationella organisationer. I dessa fall får överföringar av personuppgifter till dessa länder ske utan behov av ytterligare tillstånd. |
| --- | --- |

(46)

Kommissionen kan med verkan för hela unionen fastställa att vissa tredjeländer, ett visst territorium eller en viss behandlande sektor i ett tredjeland eller en internationell organisation kan garantera adekvat uppgiftsskydd, och på så sätt skapa rättssäkerhet och enhetlighet i hela unionen vad gäller dessa tredjeländer eller internationella organisationer. I dessa fall får överföringar av personuppgifter till dessa länder ske utan behov av ytterligare tillstånd.

| (47) | I linje med de grundläggande värderingar som unionen vilar på, allra främst skyddet av de mänskliga rättigheterna, bör kommissionen beakta hur rättsstatsprincipen, möjlighet till rättslig prövning samt internationella människorättsliga normer och standarder respekteras i det tredjelandet. |
| --- | --- |

(47)

I linje med de grundläggande värderingar som unionen vilar på, allra främst skyddet av de mänskliga rättigheterna, bör kommissionen beakta hur rättsstatsprincipen, möjlighet till rättslig prövning samt internationella människorättsliga normer och standarder respekteras i det tredjelandet.

| (48) | Kommissionen bör likaledes kunna konstatera att ett tredjeland eller ett territorium eller en behandlande sektor inom ett tredjeland, eller en internationell organisation, inte erbjuder en adekvat nivå på skyddet av uppgifterna. Följaktligen bör överföringar av personuppgifter till det tredjelandet förbjudas utom när de bygger på internationella avtal, omgärdas av lämpliga skyddsåtgärder eller grundas på ett undantag. Bestämmelser bör fastställas för förfaranden för samråd mellan kommissionen och dessa tredjeländer eller internationella organisationer. Ett sådant kommissionsbeslut ska

  bör
  dock inte påverka möjligheten att göra överföringar när dessa är omgärdade av lämpliga skyddsåtgärder
  genom rättsligt bindande instrument
  eller grundas på ett undantag som finns fastställt i detta direktiv. [Ändr. 39] |
| --- | --- |

(48)

Kommissionen bör likaledes kunna konstatera att ett tredjeland eller ett territorium eller en behandlande sektor inom ett tredjeland, eller en internationell organisation, inte erbjuder en adekvat nivå på skyddet av uppgifterna. Följaktligen bör överföringar av personuppgifter till det tredjelandet förbjudas utom när de bygger på internationella avtal, omgärdas av lämpliga skyddsåtgärder eller grundas på ett undantag. Bestämmelser bör fastställas för förfaranden för samråd mellan kommissionen och dessa tredjeländer eller internationella organisationer. Ett sådant kommissionsbeslut ska

  bör
  dock inte påverka möjligheten att göra överföringar när dessa är omgärdade av lämpliga skyddsåtgärder
  genom rättsligt bindande instrument
  eller grundas på ett undantag som finns fastställt i detta direktiv. [Ändr. 39]

| (49) | Överföringar som inte grundar sig på ett sådant beslut om adekvat skyddsnivå bör endast tillåtas
  endast
  om lämpliga skyddsåtgärder
  som säkerställer skyddet av personuppgifterna har
  vidtagits genom ett rättsligt bindande instrument, som säkrar skyddet av personuppgifterna eller om den registeransvarige eller registerföraren har gjort en bedömning av alla omständigheterna kring en uppgiftsöverföring eller en serie uppgiftsöverföringar och på grundval av denna bedömning anser att lämpliga skyddsåtgärder föreligger vad avser skyddet av personuppgifter. När skäl saknas för att tillåta en överföring, bör undantag medges om överföringen är nödvändig för att skydda intressen som är av grundläggande betydelse för den registrerade eller en annan person, eller för att skydda den registrerades berättigade intressen om lagstiftningen i den medlemsstat som överför uppgifterna föreskriver detta, eller om det är avgörande för att avvärja en omedelbart och allvarligt hot mot den allmänna säkerheten i en medlemsstat eller i ett tredjeland, eller i enskilda fall när det är nödvändigt för att förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, eller i enskilda fall för att fastslå, göra gällande eller försvara rättsliga anspråk. [Ändr. 40] |
| --- | --- |

(49)

Överföringar som inte grundar sig på ett sådant beslut om adekvat skyddsnivå bör endast tillåtas
  endast
  om lämpliga skyddsåtgärder
  som säkerställer skyddet av personuppgifterna har
  vidtagits genom ett rättsligt bindande instrument, som säkrar skyddet av personuppgifterna eller om den registeransvarige eller registerföraren har gjort en bedömning av alla omständigheterna kring en uppgiftsöverföring eller en serie uppgiftsöverföringar och på grundval av denna bedömning anser att lämpliga skyddsåtgärder föreligger vad avser skyddet av personuppgifter. När skäl saknas för att tillåta en överföring, bör undantag medges om överföringen är nödvändig för att skydda intressen som är av grundläggande betydelse för den registrerade eller en annan person, eller för att skydda den registrerades berättigade intressen om lagstiftningen i den medlemsstat som överför uppgifterna föreskriver detta, eller om det är avgörande för att avvärja en omedelbart och allvarligt hot mot den allmänna säkerheten i en medlemsstat eller i ett tredjeland, eller i enskilda fall när det är nödvändigt för att förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, eller i enskilda fall för att fastslå, göra gällande eller försvara rättsliga anspråk. [Ändr. 40]

| (49a) | I fall där grunder saknas för att tillåta en överföring bör undantag medges om detta är nödvändigt för att skydda intressen som är av grundläggande betydelse för den registrerade eller en annan person, eller för att skydda den registrerades berättigade intressen om lagstiftningen i den medlemsstat som överför uppgifterna föreskriver detta, eller om det är avgörande för att avvärja ett omedelbart och allvarligt hot mot den allmänna säkerheten i en medlemsstat eller i ett tredjeland, eller i enskilda fall när det är nödvändigt för att förebygga, upptäcka, utreda eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, eller i enskilda fall för att fastslå, göra gällande eller försvara rättsliga anspråk. Dessa undantag bör tolkas återhållsamt och inte leda till upprepad, omfattande eller systematisk överföring av personuppgifter och bör inte tillåta överföring av uppgifter i klump, som bör begränsas till uppgifter som är absolut nödvändiga. Beslutet om överföringen bör fattas av en vederbörligen bemyndigad person och den överföringen dokumenteras, och beslutet bör på begäran göras tillgängligt för tillsynsmyndigheten för övervakning av överföringens lagenlighet. [Ändr. 41] |
| --- | --- |

(49a)

I fall där grunder saknas för att tillåta en överföring bör undantag medges om detta är nödvändigt för att skydda intressen som är av grundläggande betydelse för den registrerade eller en annan person, eller för att skydda den registrerades berättigade intressen om lagstiftningen i den medlemsstat som överför uppgifterna föreskriver detta, eller om det är avgörande för att avvärja ett omedelbart och allvarligt hot mot den allmänna säkerheten i en medlemsstat eller i ett tredjeland, eller i enskilda fall när det är nödvändigt för att förebygga, upptäcka, utreda eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, eller i enskilda fall för att fastslå, göra gällande eller försvara rättsliga anspråk. Dessa undantag bör tolkas återhållsamt och inte leda till upprepad, omfattande eller systematisk överföring av personuppgifter och bör inte tillåta överföring av uppgifter i klump, som bör begränsas till uppgifter som är absolut nödvändiga. Beslutet om överföringen bör fattas av en vederbörligen bemyndigad person och den överföringen dokumenteras, och beslutet bör på begäran göras tillgängligt för tillsynsmyndigheten för övervakning av överföringens lagenlighet. [Ändr. 41]

| (50) | När personuppgifter förs över gränserna kan detta öka risken för att enskilda inte kan utöva sina uppgiftsskyddsrättigheter att skydda sig från otillåten användning eller utlämnande av dessa uppgifter. Samtidigt kan tillsynsmyndigheter finna att de inte är i stånd att handlägga klagomål eller göra utredningar som gäller verksamheter utanför gränserna för deras land. Deras strävan att samarbeta i ett gränsöverskridande sammanhang kan också försvåras på grund av otillräckliga preventiva eller korrigerande befogenheter eller oenhetliga rättsliga regelverk. Närmare samarbete mellan tillsynsmyndigheter bör därför främjas för att hjälpa dem att utbyta information med sina utländska motsvarigheter. |
| --- | --- |

(50)

När personuppgifter förs över gränserna kan detta öka risken för att enskilda inte kan utöva sina uppgiftsskyddsrättigheter att skydda sig från otillåten användning eller utlämnande av dessa uppgifter. Samtidigt kan tillsynsmyndigheter finna att de inte är i stånd att handlägga klagomål eller göra utredningar som gäller verksamheter utanför gränserna för deras land. Deras strävan att samarbeta i ett gränsöverskridande sammanhang kan också försvåras på grund av otillräckliga preventiva eller korrigerande befogenheter eller oenhetliga rättsliga regelverk. Närmare samarbete mellan tillsynsmyndigheter bör därför främjas för att hjälpa dem att utbyta information med sina utländska motsvarigheter.

| (51) | För att skydda enskilda vid behandling av personuppgifter är det av avgörande betydelse att medlemsstaterna inrättar tillsynsmyndigheter som utför sitt uppdrag under fullständigt oberoende. Tillsynsmyndigheterna bör övervaka tillämpningen av bestämmelserna i detta direktiv och bidra till enhetlig tillämpning i hela unionen, för att skydda fysiska personer när deras personuppgifter behandlas. För detta ändamål bör tillsynsmyndigheterna samarbeta såväl sinsemellan som med kommissionen. [Ändr. 42] |
| --- | --- |

(51)

För att skydda enskilda vid behandling av personuppgifter är det av avgörande betydelse att medlemsstaterna inrättar tillsynsmyndigheter som utför sitt uppdrag under fullständigt oberoende. Tillsynsmyndigheterna bör övervaka tillämpningen av bestämmelserna i detta direktiv och bidra till enhetlig tillämpning i hela unionen, för att skydda fysiska personer när deras personuppgifter behandlas. För detta ändamål bör tillsynsmyndigheterna samarbeta såväl sinsemellan som med kommissionen. [Ändr. 42]

| (52) | Medlemsstaterna får anförtro en tillsynsmyndighet som de redan inrättat i enlighet med förordning (EU) ..../2014 ansvaret för de arbetsuppgifter som ska skötas av de nationella tillsynsmyndigheter som ska inrättas med anledning av detta direktiv. |
| --- | --- |

(52)

Medlemsstaterna får anförtro en tillsynsmyndighet som de redan inrättat i enlighet med förordning (EU) ..../2014 ansvaret för de arbetsuppgifter som ska skötas av de nationella tillsynsmyndigheter som ska inrättas med anledning av detta direktiv.

| (53) | Medlemsstaterna bör kunna inrätta mer än en tillsynsmyndighet för att återspegla sin konstitutionella, organisatoriska och administrativa struktur. Varje tillsynsmyndighet bör tilldelas de ekonomiska och personella resurser och lokalutrymmen samt den infrastruktur
  , inklusive teknisk kapacitet, erfarenhet och kompetens,
  som krävs för att den effektivt ska kunna utföra sina arbetsuppgifter, däribland de arbetsuppgifter som är knutna till ömsesidigt bistånd och samarbete med övriga tillsynsmyndigheter i hela unionen. [Ändr. 43] |
| --- | --- |

(53)

Medlemsstaterna bör kunna inrätta mer än en tillsynsmyndighet för att återspegla sin konstitutionella, organisatoriska och administrativa struktur. Varje tillsynsmyndighet bör tilldelas de ekonomiska och personella resurser och lokalutrymmen samt den infrastruktur
  , inklusive teknisk kapacitet, erfarenhet och kompetens,
  som krävs för att den effektivt ska kunna utföra sina arbetsuppgifter, däribland de arbetsuppgifter som är knutna till ömsesidigt bistånd och samarbete med övriga tillsynsmyndigheter i hela unionen. [Ändr. 43]

| (54) | De allmänna villkoren för tillsynsmyndighetens ledamöter bör fastställas genom lag i varje medlemsstat. Bestämmelserna bör bl.a. föreskriva att de ska utnämnas antingen av parlamentet eller av medlemsstatens regering,
  på grundval av samrådet med parlamentet,
  och inkludera regler om deras personliga kvalifikationer och ställning. [Ändr. 44] |
| --- | --- |

(54)

De allmänna villkoren för tillsynsmyndighetens ledamöter bör fastställas genom lag i varje medlemsstat. Bestämmelserna bör bl.a. föreskriva att de ska utnämnas antingen av parlamentet eller av medlemsstatens regering,
  på grundval av samrådet med parlamentet,
  och inkludera regler om deras personliga kvalifikationer och ställning. [Ändr. 44]

| (55) | Detta direktiv är visserligen tillämpligt på nationella domstolars verksamheter, men tillsynsmyndigheterna bör inte ha behörighet att övervaka behandling av personuppgifter i domstolar när detta sker som en del av domstolarnas dömande verksamhet. Syftet är att garantera domarnas oberoende när de utför sina rättsliga arbetsuppgifter. Detta undantag bör dock vara inskränkt till genuint rättsliga verksamheter i domstolsmål och inte vara tillämpligt på övriga verksamheter där domare i enlighet med nationell lagstiftning kan medverka. |
| --- | --- |

(55)

Detta direktiv är visserligen tillämpligt på nationella domstolars verksamheter, men tillsynsmyndigheterna bör inte ha behörighet att övervaka behandling av personuppgifter i domstolar när detta sker som en del av domstolarnas dömande verksamhet. Syftet är att garantera domarnas oberoende när de utför sina rättsliga arbetsuppgifter. Detta undantag bör dock vara inskränkt till genuint rättsliga verksamheter i domstolsmål och inte vara tillämpligt på övriga verksamheter där domare i enlighet med nationell lagstiftning kan medverka.

| (56) | För att detta direktiv ska övervakas och verkställas på ett enhetligt sätt i hela unionen bör tillsynsmyndigheterna i alla medlemsstater ha samma uppdrag och effektiva befogenheter, bl.a. befogenheter att utreda,

  inbegripet effektiva utredningsbefogenheter
  ,
  befogenhet att få tillgång till alla personuppgifter och all information som är nödvändig för fullgörandet av varje tillsynsfunktion, befogenhet att få tillträde till den registeransvariges eller registerförarens anläggningar, inbegripet uppgiftsbehandlingsutrustning, befogenhet att
  vidta rättsligt bindande åtgärder, fatta beslut och ålägga påföljder, särskilt vid klagomål från enskilda, samt delta i

  befogenhet att inleda
  rättsliga förfaranden. [Ändr. 45] |
| --- | --- |

(56)

För att detta direktiv ska övervakas och verkställas på ett enhetligt sätt i hela unionen bör tillsynsmyndigheterna i alla medlemsstater ha samma uppdrag och effektiva befogenheter, bl.a. befogenheter att utreda,

  inbegripet effektiva utredningsbefogenheter
  ,
  befogenhet att få tillgång till alla personuppgifter och all information som är nödvändig för fullgörandet av varje tillsynsfunktion, befogenhet att få tillträde till den registeransvariges eller registerförarens anläggningar, inbegripet uppgiftsbehandlingsutrustning, befogenhet att
  vidta rättsligt bindande åtgärder, fatta beslut och ålägga påföljder, särskilt vid klagomål från enskilda, samt delta i

  befogenhet att inleda
  rättsliga förfaranden. [Ändr. 45]

| (57) | Tillsynsmyndigheterna bör ta emot klagomål som lämnas in av registrerade och utreda ärendena i fråga. Utredningen av ett klagomål bör, med förbehåll för eventuell domstolsprövning, ske i den utsträckning som är lämplig i det enskilda fallet. Tillsynsmyndigheten bör i rimlig tid informera den registrerade om hur arbetet med klagomålet fortskrider och vad resultatet blir. Om ärendet fordrar ytterligare utredning eller samordning med en annan tillsynsmyndighet bör den registrerade underrättas även om detta. |
| --- | --- |

(57)

Tillsynsmyndigheterna bör ta emot klagomål som lämnas in av registrerade och utreda ärendena i fråga. Utredningen av ett klagomål bör, med förbehåll för eventuell domstolsprövning, ske i den utsträckning som är lämplig i det enskilda fallet. Tillsynsmyndigheten bör i rimlig tid informera den registrerade om hur arbetet med klagomålet fortskrider och vad resultatet blir. Om ärendet fordrar ytterligare utredning eller samordning med en annan tillsynsmyndighet bör den registrerade underrättas även om detta.

| (58) | Tillsynsmyndigheterna bör bistå varandra när de utför sitt uppdrag och ge ömsesidigt bistånd för att se till att bestämmelser som antas i enlighet med i detta direktiv efterlevs och tillämpas enhetligt.
  Varje tillsynsmyndighet bör vara redo att delta i gemensamma insatser. Den tillsynsmyndighet som tar emot en begäran bör vara skyldig att besvara denna inom en fastställd tidsperiod. [Ändr. 46] |
| --- | --- |

(58)

Tillsynsmyndigheterna bör bistå varandra när de utför sitt uppdrag och ge ömsesidigt bistånd för att se till att bestämmelser som antas i enlighet med i detta direktiv efterlevs och tillämpas enhetligt.
  Varje tillsynsmyndighet bör vara redo att delta i gemensamma insatser. Den tillsynsmyndighet som tar emot en begäran bör vara skyldig att besvara denna inom en fastställd tidsperiod. [Ändr. 46]

| (59) | Europeiska dataskyddsstyrelsen som inrättats genom förordning (EU) ..../2012

  2014,
  bör bidra till detta direktivs enhetliga tillämpning i hela unionen, bl.a. genom att lämna råd till kommissionen och

  unionens institutioner,
  främja samarbetet mellan tillsynsmyndigheterna i hela unionen
  samt yttra sig till kommissionen vid utarbetandet av delegerade akter och genomförandeakter som grundas på detta direktiv
  . [Ändr. 47] |
| --- | --- |

(59)

Europeiska dataskyddsstyrelsen som inrättats genom förordning (EU) ..../2012

  2014,
  bör bidra till detta direktivs enhetliga tillämpning i hela unionen, bl.a. genom att lämna råd till kommissionen och

  unionens institutioner,
  främja samarbetet mellan tillsynsmyndigheterna i hela unionen
  samt yttra sig till kommissionen vid utarbetandet av delegerade akter och genomförandeakter som grundas på detta direktiv
  . [Ändr. 47]

| (60) | Alla registrerade bör ha rätt att klaga hos en tillsynsmyndighet i en medlemsstat och ha rätt till rättsmedel om de anser att deras rättigheter enligt detta direktiv har kränkts eller om tillsynsmyndigheten inte agerar med anledning av ett klagomål eller inte agerar när så är nödvändigt för att skydda de registrerades rättigheter. |
| --- | --- |

(60)

Alla registrerade bör ha rätt att klaga hos en tillsynsmyndighet i en medlemsstat och ha rätt till rättsmedel om de anser att deras rättigheter enligt detta direktiv har kränkts eller om tillsynsmyndigheten inte agerar med anledning av ett klagomål eller inte agerar när så är nödvändigt för att skydda de registrerades rättigheter.

| (61) | Alla organ, organisationer eller sammanslutningar som syftar till att skydda registrerades rättigheter vad gäller skyddet av personuppgifter

  agerar i det allmänna intresset
  och som inrättats i enlighet med lagstiftningen i en medlemsstat bör ha rätt att på de registrerades vägnar, om de av dessa vederbörligen fått detta uppdrag, klaga eller utöva rätten till rättsmedel, eller att oberoende av en registrerad persons klagomål själv

  själva
  klaga när de anser att ett personuppgiftsbrott har begåtts. [Ändr. 48] |
| --- | --- |

(61)

Alla organ, organisationer eller sammanslutningar som syftar till att skydda registrerades rättigheter vad gäller skyddet av personuppgifter

  agerar i det allmänna intresset
  och som inrättats i enlighet med lagstiftningen i en medlemsstat bör ha rätt att på de registrerades vägnar, om de av dessa vederbörligen fått detta uppdrag, klaga eller utöva rätten till rättsmedel, eller att oberoende av en registrerad persons klagomål själv

  själva
  klaga när de anser att ett personuppgiftsbrott har begåtts. [Ändr. 48]

| (62) | Varje fysisk eller juridisk person bör ha rätt till ett rättsmedel mot beslut rörande dem som meddelats av en tillsynsmyndighet. En eventuell talan mot en tillsynsmyndighet bör väckas vid domstolarna i den medlemsstat där tillsynsmyndigheten har sitt säte. |
| --- | --- |

(62)

Varje fysisk eller juridisk person bör ha rätt till ett rättsmedel mot beslut rörande dem som meddelats av en tillsynsmyndighet. En eventuell talan mot en tillsynsmyndighet bör väckas vid domstolarna i den medlemsstat där tillsynsmyndigheten har sitt säte.

| (63) | Medlemsstaterna bör se till att domstolsförfarandena, för att vara effektiva, medger att åtgärder snabbt vidtas för att åtgärda eller förhindra överträdelser av detta direktiv. |
| --- | --- |

(63)

Medlemsstaterna bör se till att domstolsförfarandena, för att vara effektiva, medger att åtgärder snabbt vidtas för att åtgärda eller förhindra överträdelser av detta direktiv.

| (64) | Personer som lider skada
  , även ideell skada,
  till följd av otillåten behandling bör ha rätt till ersättning av registeransvariga eller registerförare, som dock kan befrias från skadeståndsskyldighet om de kan visa att de inte är ansvariga för skadan, särskilt om de kan påvisa att ett fel begåtts av den registrerade eller i fall av force majeure. [Ändr. 49] |
| --- | --- |

(64)

Personer som lider skada
  , även ideell skada,
  till följd av otillåten behandling bör ha rätt till ersättning av registeransvariga eller registerförare, som dock kan befrias från skadeståndsskyldighet om de kan visa att de inte är ansvariga för skadan, särskilt om de kan påvisa att ett fel begåtts av den registrerade eller i fall av force majeure. [Ändr. 49]

| (65) | Om någon fysisk eller juridisk person underlåter att följa detta direktiv bör detta leda till påföljder, oavsett om personen i fråga omfattas av privaträttslig eller offentligrättslig lagstiftning. Medlemsstaterna bör se till att påföljderna är effektiva, proportionella och avskräckande och ska vidta alla åtgärder som krävs för att påföljderna ska verkställas. |
| --- | --- |

(65)

Om någon fysisk eller juridisk person underlåter att följa detta direktiv bör detta leda till påföljder, oavsett om personen i fråga omfattas av privaträttslig eller offentligrättslig lagstiftning. Medlemsstaterna bör se till att påföljderna är effektiva, proportionella och avskräckande och ska vidta alla åtgärder som krävs för att påföljderna ska verkställas.

| (65a) | Överföring av personuppgifter till andra myndigheter eller privata parter i unionen är förbjuden såvida inte överföringen följer lagen, mottagaren är etablerad i en medlemsstat och den registrerade inte har några berättigade särskilda intressen som hindrar överföringen och överföringen är nödvändig i ett visst fall för att den registeransvarige som överför uppgifterna ska kunna fullgöra ett uppdrag som denne lagenligen har tilldelats eller för att avvärja ett omedelbart och allvarligt hot mot den allmänna säkerheten eller förhindra allvarlig skada för enskildas rättigheter. Den registeransvarige bör informera mottagaren om ändamålet med uppgiftsbehandlingen och tillsynsmyndigheten om överföringen. Mottagaren bör också informeras om begränsningar av uppgiftsbehandlingen och se till att dessa iakttas. [Ändr. 50] |
| --- | --- |

(65a)

Överföring av personuppgifter till andra myndigheter eller privata parter i unionen är förbjuden såvida inte överföringen följer lagen, mottagaren är etablerad i en medlemsstat och den registrerade inte har några berättigade särskilda intressen som hindrar överföringen och överföringen är nödvändig i ett visst fall för att den registeransvarige som överför uppgifterna ska kunna fullgöra ett uppdrag som denne lagenligen har tilldelats eller för att avvärja ett omedelbart och allvarligt hot mot den allmänna säkerheten eller förhindra allvarlig skada för enskildas rättigheter. Den registeransvarige bör informera mottagaren om ändamålet med uppgiftsbehandlingen och tillsynsmyndigheten om överföringen. Mottagaren bör också informeras om begränsningar av uppgiftsbehandlingen och se till att dessa iakttas. [Ändr. 50]

| (66) | I syfte att uppnå målen för detta direktiv, nämligen att skydda fysiska personers grundläggande fri- och rättigheter, och i synnerhet deras rätt till skydd av personuppgifter och för att säkra fritt utbyte av personuppgifter mellan behöriga myndigheter inom unionen bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen. Delegerade akter bör
  antas
  framför allt antas i fråga om anmälningar av personuppgiftsbrott till tillsynsmyndigheterna

  för att ytterligare specificera kriterierna och villkoren för behandling som kräver en konsekvensbedömning avseende uppgiftsskydd samt kriterierna för och kraven på ett personuppgiftsbrott och med avseende på den adekvata skyddsnivån i ett tredjeland eller ett territorium eller en behandlande sektor inom detta tredjeland eller en internationell organisation
  . Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive

  även
  på expertnivå
  och i synnerhet med Europeiska dataskyddsstyrelsen
  .
  När
  kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerande

  delegerade
  akter,
  bör den
  se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och
  till
  rådet
  samtidigt, i god tid
  och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. [Ändr. 51] |
| --- | --- |

(66)

I syfte att uppnå målen för detta direktiv, nämligen att skydda fysiska personers grundläggande fri- och rättigheter, och i synnerhet deras rätt till skydd av personuppgifter och för att säkra fritt utbyte av personuppgifter mellan behöriga myndigheter inom unionen bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen. Delegerade akter bör
  antas
  framför allt antas i fråga om anmälningar av personuppgiftsbrott till tillsynsmyndigheterna

  för att ytterligare specificera kriterierna och villkoren för behandling som kräver en konsekvensbedömning avseende uppgiftsskydd samt kriterierna för och kraven på ett personuppgiftsbrott och med avseende på den adekvata skyddsnivån i ett tredjeland eller ett territorium eller en behandlande sektor inom detta tredjeland eller en internationell organisation
  . Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive

  även
  på expertnivå
  och i synnerhet med Europeiska dataskyddsstyrelsen
  .
  När
  kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerande

  delegerade
  akter,
  bör den
  se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och
  till
  rådet
  samtidigt, i god tid
  och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. [Ändr. 51]

| (67) | Genomförandebefogenheterna bör delegeras till kommissionen för att förutsättningarna för genomförandet av detta direktiv ska bli enhetliga i fråga om registeransvarigas och registerförares dokumentation, uppgiftsbehandlingens säkerhet, särskilt vad gäller krypteringsstandarder,
  och
  anmälningar av personuppgiftsbrott till tillsynsmyndigheten samt adekvata skyddsnivåer i ett tredjeland eller ett territorium eller en behandlande sektor inom detta tredjeland eller en internationell organisation. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter
   (6). [Ändr. 52] |
| --- | --- |

(67)

Genomförandebefogenheterna bör delegeras till kommissionen för att förutsättningarna för genomförandet av detta direktiv ska bli enhetliga i fråga om registeransvarigas och registerförares dokumentation, uppgiftsbehandlingens säkerhet, särskilt vad gäller krypteringsstandarder,
  och
  anmälningar av personuppgiftsbrott till tillsynsmyndigheten samt adekvata skyddsnivåer i ett tredjeland eller ett territorium eller en behandlande sektor inom detta tredjeland eller en internationell organisation. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter
   (6). [Ändr. 52]

| (68) | Mot bakgrund av att dessa rättsakter har allmän räckvidd bör granskningsförfarandet användas
  för antagandet av
  åtgärder vidtas som gäller registeransvarigas och registerförares dokumentation, uppgiftsbehandlingens säkerhet,
  och
  anmälningar av personuppgiftsbrott till tillsynsmyndigheterna samt adekvat skyddsnivå i ett tredjeland eller ett territorium eller en behandlande sektor inom detta tredjeland eller en internationell organisation. [Ändr. 53] |
| --- | --- |

(68)

Mot bakgrund av att dessa rättsakter har allmän räckvidd bör granskningsförfarandet användas
  för antagandet av
  åtgärder vidtas som gäller registeransvarigas och registerförares dokumentation, uppgiftsbehandlingens säkerhet,
  och
  anmälningar av personuppgiftsbrott till tillsynsmyndigheterna samt adekvat skyddsnivå i ett tredjeland eller ett territorium eller en behandlande sektor inom detta tredjeland eller en internationell organisation. [Ändr. 53]

| (69) | När tvingande skäl till skyndsamhet föreligger bör kommissionen i vederbörligen motiverade fall anta omedelbart tillämpliga genomförandeakter avseende ett tredjeland eller ett territorium eller en behandlande sektor inom detta tredjeland eller en internationell organisation vars skyddsnivå inte är adekvat.
  [Ändr. 54] |
| --- | --- |

(69)

När tvingande skäl till skyndsamhet föreligger bör kommissionen i vederbörligen motiverade fall anta omedelbart tillämpliga genomförandeakter avseende ett tredjeland eller ett territorium eller en behandlande sektor inom detta tredjeland eller en internationell organisation vars skyddsnivå inte är adekvat.
  [Ändr. 54]

| (70) | Eftersom målen för detta direktiv, nämligen att skydda fysiska personers grundläggande fri- och rättigheter, särskilt deras rätt till skydd av
  sina
  personuppgifter, och för att säkerställa ett fritt utbyte av personuppgifter mellan behöriga myndigheter inom unionen, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför

  utan snarare
  , på grund av åtgärdens omfattning eller verkningar, bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå
  dessa mål. Medlemsstaterna får föreskriva strängare normer än dem som fastställs i detta direktiv. [Ändr. 55] |
| --- | --- |

(70)

Eftersom målen för detta direktiv, nämligen att skydda fysiska personers grundläggande fri- och rättigheter, särskilt deras rätt till skydd av
  sina
  personuppgifter, och för att säkerställa ett fritt utbyte av personuppgifter mellan behöriga myndigheter inom unionen, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför

  utan snarare
  , på grund av åtgärdens omfattning eller verkningar, bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå
  dessa mål. Medlemsstaterna får föreskriva strängare normer än dem som fastställs i detta direktiv. [Ändr. 55]

| (71) | Rambeslut 2008/977/RIF bör upphävas genom detta direktiv. |
| --- | --- |

(71)

Rambeslut 2008/977/RIF bör upphävas genom detta direktiv.

| (72) | Särskilda bestämmelser som avser behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder som finns i unionsakter, antagna före dagen för antagandet av detta direktiv, och som reglerar behandlingen av personuppgifter mellan medlemsstaterna eller tillträde för utsedda myndigheter i medlemsstater till informationssystem som inrättats i enlighet med fördragen, bör kvarstå oförändrade.
  Eftersom artikel 8 i stadgan och artikel 16 i EUF-fördraget innebär att den grundläggande rätten till skydd av personuppgifter ska garanteras på ett konsekvent och enhetligt sätt i hela unionen, bör
  kommissionen bör

  inom två år efter det att direktivet har trätt i kraft
  utvärdera situationen vad gäller förhållandet mellan detta direktiv och rättsakter, antagna före dagen för antagandet av detta direktiv, som reglerar behandling av personuppgifter mellan medlemsstaterna eller tillträde för utsedda myndigheter i medlemsstater

  medlemsstaterna
  till informationssystem som inrättats i enlighet med fördragen, i syfte att bedöma om dessa särskilda bestämmelser behöver anpassas till detta direktiv

  och lägga fram lämpliga förslag för att garantera konsekventa och enhetliga lagbestämmelser om behöriga myndigheters behandling av personuppgifter eller åtkomst för de myndigheter som medlemsstaterna utsett till informationssystem som inrättats i enlighet med fördragen, liksom behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer i syfte att förebygga, upptäcka, utreda eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder inom detta direktivs tillämpningsområde
  . [Ändr. 56] |
| --- | --- |

(72)

Särskilda bestämmelser som avser behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder som finns i unionsakter, antagna före dagen för antagandet av detta direktiv, och som reglerar behandlingen av personuppgifter mellan medlemsstaterna eller tillträde för utsedda myndigheter i medlemsstater till informationssystem som inrättats i enlighet med fördragen, bör kvarstå oförändrade.
  Eftersom artikel 8 i stadgan och artikel 16 i EUF-fördraget innebär att den grundläggande rätten till skydd av personuppgifter ska garanteras på ett konsekvent och enhetligt sätt i hela unionen, bör
  kommissionen bör

  inom två år efter det att direktivet har trätt i kraft
  utvärdera situationen vad gäller förhållandet mellan detta direktiv och rättsakter, antagna före dagen för antagandet av detta direktiv, som reglerar behandling av personuppgifter mellan medlemsstaterna eller tillträde för utsedda myndigheter i medlemsstater

  medlemsstaterna
  till informationssystem som inrättats i enlighet med fördragen, i syfte att bedöma om dessa särskilda bestämmelser behöver anpassas till detta direktiv

  och lägga fram lämpliga förslag för att garantera konsekventa och enhetliga lagbestämmelser om behöriga myndigheters behandling av personuppgifter eller åtkomst för de myndigheter som medlemsstaterna utsett till informationssystem som inrättats i enlighet med fördragen, liksom behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer i syfte att förebygga, upptäcka, utreda eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder inom detta direktivs tillämpningsområde
  . [Ändr. 56]

| (73) | För att säkerställa ett övergripande och enhetligt skydd av personuppgifter i unionen, bör internationella avtal som
  unionen eller
  medlemsstaterna ingått före ikraftträdandet av detta direktiv ändras så att de överensstämmer med detta direktiv. [Ändr. 57] |
| --- | --- |

(73)

För att säkerställa ett övergripande och enhetligt skydd av personuppgifter i unionen, bör internationella avtal som
  unionen eller
  medlemsstaterna ingått före ikraftträdandet av detta direktiv ändras så att de överensstämmer med detta direktiv. [Ändr. 57]

| (74) | Detta direktiv påverkar inte bestämmelserna om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn och sexuell exploatering av barn och barnpornografi i Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/93/EU (7). |
| --- | --- |

(74)

Detta direktiv påverkar inte bestämmelserna om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn och sexuell exploatering av barn och barnpornografi i Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/93/EU (7).

| (75) | I enlighet med artikel 6a i protokollet nr 21 om Förenade kungarikets och Irlands ställning med avseende på området med frihet, säkerhet och rättvisa, som fogats till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, är Förenade kungariket och Irland inte bundna av bestämmelserna i detta direktiv, i det fall då Förenade kungariket och Irland inte är bundna av bestämmelserna om formerna för straffrättsligt samarbete eller polissamarbete inom ramen för vilka de bestämmelser måste iakttas som fastställs på grundval av artikel 16 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

(75)

I enlighet med artikel 6a i protokollet nr 21 om Förenade kungarikets och Irlands ställning med avseende på området med frihet, säkerhet och rättvisa, som fogats till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, är Förenade kungariket och Irland inte bundna av bestämmelserna i detta direktiv, i det fall då Förenade kungariket och Irland inte är bundna av bestämmelserna om formerna för straffrättsligt samarbete eller polissamarbete inom ramen för vilka de bestämmelser måste iakttas som fastställs på grundval av artikel 16 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| (76) | I enlighet med artiklarna 2 och 2a i protokollet nr 22 om Danmarks ställning, som fogats till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, är detta direktiv inte bindande för eller tillämpligt på Danmark. Eftersom detta direktiv innebär en utbyggnad av Schengenregelverket, som omfattas av avdelning V i tredje delen av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, ska Danmark i enlighet med artikel 4 i protokollet inom en tid av sex månader efter antagandet av detta direktiv besluta huruvida landet ska genomföra det i sin nationella lagstiftning.
  [Ändr. 58] |
| --- | --- |

(76)

I enlighet med artiklarna 2 och 2a i protokollet nr 22 om Danmarks ställning, som fogats till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, är detta direktiv inte bindande för eller tillämpligt på Danmark. Eftersom detta direktiv innebär en utbyggnad av Schengenregelverket, som omfattas av avdelning V i tredje delen av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, ska Danmark i enlighet med artikel 4 i protokollet inom en tid av sex månader efter antagandet av detta direktiv besluta huruvida landet ska genomföra det i sin nationella lagstiftning.
  [Ändr. 58]

| (77) | När det gäller Island och Norge utgör detta direktiv en vidareutveckling av Schengenregelverket i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (8). |
| --- | --- |

(77)

När det gäller Island och Norge utgör detta direktiv en vidareutveckling av Schengenregelverket i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (8).

| (78) | När det gäller Schweiz utgör detta direktiv, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket (9). |
| --- | --- |

(78)

När det gäller Schweiz utgör detta direktiv, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket (9).

| (79) | När det gäller Liechtenstein utgör detta direktiv en vidareutveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket i enlighet med protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (10). |
| --- | --- |

(79)

När det gäller Liechtenstein utgör detta direktiv en vidareutveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket i enlighet med protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (10).

| (80) | Detta direktiv respekterar de grundläggande rättigheterna och iakttar de principer som erkänns i stadgan som fastställs i fördraget, bl.a. rätten till respekt för privatlivet och familjelivet, rätten till skydd av personuppgifter, rätt till ett effektivt rättsmedel och till en opartisk domstol. De inskränkningar som gjorts av dessa rättigheter överensstämmer med artikel 52.1 i stadgan eftersom de är nödvändiga för att uppnå av unionen erkända mål av allmänt intresse eller för att skydda andras fri- och rättigheter. |
| --- | --- |

(80)

Detta direktiv respekterar de grundläggande rättigheterna och iakttar de principer som erkänns i stadgan som fastställs i fördraget, bl.a. rätten till respekt för privatlivet och familjelivet, rätten till skydd av personuppgifter, rätt till ett effektivt rättsmedel och till en opartisk domstol. De inskränkningar som gjorts av dessa rättigheter överensstämmer med artikel 52.1 i stadgan eftersom de är nödvändiga för att uppnå av unionen erkända mål av allmänt intresse eller för att skydda andras fri- och rättigheter.

| (81) | I enlighet med medlemsstaternas och kommissionens gemensamma politiska förklaring om förklarande dokument av den 28 september 2011 (11) har medlemsstaterna, i de fall detta är motiverat, åtagit sig att till anmälan av införlivandeåtgärder bifoga ett eller flera dokument som förklarar förhållandet mellan ett direktivs olika delar och motsvarande delar i de nationella instrumenten för införlivande. När det gäller detta direktiv anser lagstiftaren det vara motiverat att sådana dokument lämnas in. |
| --- | --- |

(81)

I enlighet med medlemsstaternas och kommissionens gemensamma politiska förklaring om förklarande dokument av den 28 september 2011 (11) har medlemsstaterna, i de fall detta är motiverat, åtagit sig att till anmälan av införlivandeåtgärder bifoga ett eller flera dokument som förklarar förhållandet mellan ett direktivs olika delar och motsvarande delar i de nationella instrumenten för införlivande. När det gäller detta direktiv anser lagstiftaren det vara motiverat att sådana dokument lämnas in.

| (82) | Detta direktiv bör inte hindra medlemsstaterna från att i nationell straffprocesslagstiftning genomföra bestämmelser om registrerades utövande av sina rättigheter vad gäller information, tillgång, rättelse, radering och begränsning av sina personuppgifter som behandlas i samband med straffrättsliga förfaranden samt eventuella begränsningar av dessa rättigheter. |
| --- | --- |

(82)

Detta direktiv bör inte hindra medlemsstaterna från att i nationell straffprocesslagstiftning genomföra bestämmelser om registrerades utövande av sina rättigheter vad gäller information, tillgång, rättelse, radering och begränsning av sina personuppgifter som behandlas i samband med straffrättsliga förfaranden samt eventuella begränsningar av dessa rättigheter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Syfte och mål

1.   I detta direktiv fastställs bestämmelser om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av behöriga myndigheter i syfte att förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott eller

  och
  verkställa straffrättsliga påföljder
  samt villkor för den fria rörligheten för sådana personuppgifter
  .

2.   Enligt detta direktiv ska medlemsstaterna

| a) | skydda fysiska personers grundläggande fri- och rättigheter, särskilt deras rätt till skydd av
  sina
  personuppgifter
  och sin integritet
  , och |
| --- | --- |

a)

skydda fysiska personers grundläggande fri- och rättigheter, särskilt deras rätt till skydd av
  sina
  personuppgifter
  och sin integritet
  , och

| b) | se till att behöriga myndigheters utbyte av personuppgifter inom unionen varken begränsas eller förbjuds av skäl som rör skyddet för enskilda personer med avseende på behandlingen av personuppgifter. |
| --- | --- |

b)

se till att behöriga myndigheters utbyte av personuppgifter inom unionen varken begränsas eller förbjuds av skäl som rör skyddet för enskilda personer med avseende på behandlingen av personuppgifter.

2a.
     
  Detta direktiv ska inte hindra medlemsstaterna från att föreskriva starkare skyddsåtgärder än dem som fastställs i detta direktiv. [Ändr. 59]

Artikel 2

Tillämpningsområde

1.   Detta direktiv ska tillämpas på behandling av personuppgifter som utförs av behöriga myndigheter för de ändamål som anges i artikel 1.1.

2.   Direktivet ska tillämpas på sådan behandling av personuppgifter som helt eller delvis företas på automatisk väg samt på annan behandling än automatisk av personuppgifter som ingår i eller kommer att ingå i ett register.

3.   Direktivet ska inte tillämpas på behandling av personuppgifter

| a) | som utgör ett led i en verksamhet som inte omfattas av unionslagstiftningen, särskilt avseende nationell säkerhet,. |
| --- | --- |

a)

som utgör ett led i en verksamhet som inte omfattas av unionslagstiftningen, särskilt avseende nationell säkerhet,.

| b) | som utförs av unionens institutioner, organ och byråer.
  [Ändr. 60] |
| --- | --- |

b)

som utförs av unionens institutioner, organ och byråer.
  [Ändr. 60]

Artikel 3

Definitioner

I detta direktiv gäller följande definitioner:

| (1) | den registrerade: en fysisk person som är direkt eller indirekt identifierad eller identifierbar, med medel som rimligen kan komma att användas av den registeransvarige eller av någon annan fysisk eller juridisk person, framför allt med hänvisning till ett identifikationsnummer, en lokaliseringsuppgift eller online-identifikatorer, eller till en eller fler faktorer som är specifika för personens fysiska, fysiologiska, genetiska, psykiska, ekonomiska, kulturella eller sociala identitet. |
| --- | --- |

(1)

den registrerade: en fysisk person som är direkt eller indirekt identifierad eller identifierbar, med medel som rimligen kan komma att användas av den registeransvarige eller av någon annan fysisk eller juridisk person, framför allt med hänvisning till ett identifikationsnummer, en lokaliseringsuppgift eller online-identifikatorer, eller till en eller fler faktorer som är specifika för personens fysiska, fysiologiska, genetiska, psykiska, ekonomiska, kulturella eller sociala identitet.

| 2. | personuppgifter: varje upplysning som avser
  en identifierad eller identifierbar fysisk person (
  den registrerade
  ); en identifierbar person är en person som kan identifieras, direkt eller indirekt, i synnerhet genom hänvisning till en identifikator såsom ett namn, ett identifikationsnummer, lokaliseringsuppgifter, en unik identitetsbeteckning eller till en eller flera faktorer som är specifika för personens fysiska, fysiologiska, genetiska, psykiska, ekonomiska, kulturella eller sociala identitet eller könsidentitet
  . |
| --- | --- |

2.

personuppgifter: varje upplysning som avser
  en identifierad eller identifierbar fysisk person (
  den registrerade
  ); en identifierbar person är en person som kan identifieras, direkt eller indirekt, i synnerhet genom hänvisning till en identifikator såsom ett namn, ett identifikationsnummer, lokaliseringsuppgifter, en unik identitetsbeteckning eller till en eller flera faktorer som är specifika för personens fysiska, fysiologiska, genetiska, psykiska, ekonomiska, kulturella eller sociala identitet eller könsidentitet
  .

| 2a. | pseudonymiserade uppgifter: personuppgifter som inte kan hänföras till en viss registrerad person utan att kompletterande uppgifter används, så länge som dessa hålls åtskilda och är föremål för tekniska och organisatoriska åtgärder för att utesluta sådan hänföring. |
| --- | --- |

2a.

pseudonymiserade uppgifter: personuppgifter som inte kan hänföras till en viss registrerad person utan att kompletterande uppgifter används, så länge som dessa hålls åtskilda och är föremål för tekniska och organisatoriska åtgärder för att utesluta sådan hänföring.

| 3. | behandling: varje åtgärd eller kombination av åtgärder beträffande personuppgifter eller uppsättningar av personuppgifter, oberoende av om de utförs automatiserat

  automatiskt
  eller ej, såsom insamling, registrering, organisering, strukturering, lagring, bearbetning eller ändring, framtagning, läsning, användning, utlämning genom överföring, spridning eller tillhandahållande på annat sätt, justering eller sammanförande, begränsning, radering eller förstöring. |
| --- | --- |

3.

behandling: varje åtgärd eller kombination av åtgärder beträffande personuppgifter eller uppsättningar av personuppgifter, oberoende av om de utförs automatiserat

  automatiskt
  eller ej, såsom insamling, registrering, organisering, strukturering, lagring, bearbetning eller ändring, framtagning, läsning, användning, utlämning genom överföring, spridning eller tillhandahållande på annat sätt, justering eller sammanförande, begränsning, radering eller förstöring.

| 3a. | profilering: varje form av automatisk behandling av personuppgifter som syftar till att utvärdera vissa personliga egenskaper hos en fysisk person eller att analysera eller förutsäga i synnerhet vederbörandes arbetsprestationer, ekonomiska situation, vistelseort, hälsa, personliga preferenser, pålitlighet eller beteende. |
| --- | --- |

3a.

profilering: varje form av automatisk behandling av personuppgifter som syftar till att utvärdera vissa personliga egenskaper hos en fysisk person eller att analysera eller förutsäga i synnerhet vederbörandes arbetsprestationer, ekonomiska situation, vistelseort, hälsa, personliga preferenser, pålitlighet eller beteende.

| 4. | begränsning av behandling: markering av lagrade personuppgifter med syftet att begränsa behandlingen av dessa i framtiden. |
| --- | --- |

4.

begränsning av behandling: markering av lagrade personuppgifter med syftet att begränsa behandlingen av dessa i framtiden.

| 5. | register: varje strukturerad samling av personuppgifter som är tillgänglig enligt särskilda kriterier, oavsett om samlingen är centraliserad, decentraliserad eller spridd på grundval av funktionella eller geografiska förhållanden. |
| --- | --- |

5.

register: varje strukturerad samling av personuppgifter som är tillgänglig enligt särskilda kriterier, oavsett om samlingen är centraliserad, decentraliserad eller spridd på grundval av funktionella eller geografiska förhållanden.

| 6. | registeransvarig: en behörig offentlig myndighet som ensam eller tillsammans med andra bestämmer ändamålen, villkoren och medlen för behandlingen av personuppgifter; om ändamålen, villkoren och medlen för behandlingen bestäms av unionslagstiftningen eller medlemsstaternas lagstiftning kan den registeransvarige eller de särskilda kriterierna för hur denne kan utses anges i unionslagstiftningen eller i medlemsstaternas lagstiftning. |
| --- | --- |

6.

registeransvarig: en behörig offentlig myndighet som ensam eller tillsammans med andra bestämmer ändamålen, villkoren och medlen för behandlingen av personuppgifter; om ändamålen, villkoren och medlen för behandlingen bestäms av unionslagstiftningen eller medlemsstaternas lagstiftning kan den registeransvarige eller de särskilda kriterierna för hur denne kan utses anges i unionslagstiftningen eller i medlemsstaternas lagstiftning.

| 7. | registerförare: en fysisk eller juridisk person, myndighet, institution eller annat organ som behandlar personuppgifter för den registeransvariges räkning. |
| --- | --- |

7.

registerförare: en fysisk eller juridisk person, myndighet, institution eller annat organ som behandlar personuppgifter för den registeransvariges räkning.

| 8. | mottagare: en fysisk eller juridisk person, myndighet, institution eller annat organ till vilket uppgifterna utlämnas. |
| --- | --- |

8.

mottagare: en fysisk eller juridisk person, myndighet, institution eller annat organ till vilket uppgifterna utlämnas.

| 9. | personuppgiftsbrott: ett säkerhetsbrott som leder till förstöring, förlust eller ändringar genom olyckshändelse eller otillåtna handlingar eller till obehörigt röjande av eller obehörig åtkomst till de personuppgifter som överförts, lagrats eller på annat sätt behandlats. |
| --- | --- |

9.

personuppgiftsbrott: ett säkerhetsbrott som leder till förstöring, förlust eller ändringar genom olyckshändelse eller otillåtna handlingar eller till obehörigt röjande av eller obehörig åtkomst till de personuppgifter som överförts, lagrats eller på annat sätt behandlats.

| 10. | genetiska uppgifter: alla uppgifter, oavsett typ, som rör sådana kännetecken för en enskild person som är nedärvda eller har erhållits under tidig prenatal utveckling. |
| --- | --- |

10.

genetiska uppgifter: alla uppgifter, oavsett typ, som rör sådana kännetecken för en enskild person som är nedärvda eller har erhållits under tidig prenatal utveckling.

| 11. | biometriska uppgifter: alla uppgifter

  personuppgifter
  som rör en enskild persons fysiska, fysiologiska eller beteendemässiga kännetecken och som gör det möjligt att identifiera honom eller henne individuellt, såsom ansiktsbilder eller fingeravtrycksuppgifter. |
| --- | --- |

11.

biometriska uppgifter: alla uppgifter

  personuppgifter
  som rör en enskild persons fysiska, fysiologiska eller beteendemässiga kännetecken och som gör det möjligt att identifiera honom eller henne individuellt, såsom ansiktsbilder eller fingeravtrycksuppgifter.

| 12. | uppgifter om hälsa: alla uppgifter

  personuppgifter
  som rör en enskild persons fysiska eller psykiska hälsa eller de hälso- och sjukvårdstjänster som tillhandahållits personen. |
| --- | --- |

12.

uppgifter om hälsa: alla uppgifter

  personuppgifter
  som rör en enskild persons fysiska eller psykiska hälsa eller de hälso- och sjukvårdstjänster som tillhandahållits personen.

| 13. | barn: alla personer som är yngre än arton år. |
| --- | --- |

13.

barn: alla personer som är yngre än arton år.

| 14. | behöriga myndigheter: varje offentlig myndighet med behörighet att förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott eller att verkställa straffrättsliga påföljder. |
| --- | --- |

14.

behöriga myndigheter: varje offentlig myndighet med behörighet att förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott eller att verkställa straffrättsliga påföljder.

| 15. | tillsynsmyndighet: en myndighet som är etablerad av en medlemsstat i enlighet med artikel 39. [Ändr. 61] |
| --- | --- |

15.

tillsynsmyndighet: en myndighet som är etablerad av en medlemsstat i enlighet med artikel 39. [Ändr. 61]

KAPITEL II

PRINCIPER

Artikel 4

Principer om behandling av personuppgifter

Medlemsstaterna ska föreskriva att personuppgifter ska

| a) | behandlas på ett
  lagenligt och
  korrekt
  sätt som medger insyn
  och lagligt sätt

  kontroll med avseende på den registrerade
  , |
| --- | --- |

a)

behandlas på ett
  lagenligt och
  korrekt
  sätt som medger insyn
  och lagligt sätt

  kontroll med avseende på den registrerade
  ,

| b) | samlas in för särskilda, uttryckligt angivna och berättigade ändamål och inte senare behandlas på ett sätt som är oförenligt med dessa ändamål, |
| --- | --- |

b)

samlas in för särskilda, uttryckligt angivna och berättigade ändamål och inte senare behandlas på ett sätt som är oförenligt med dessa ändamål,

| c) | vara adekvata, relevanta och inte för omfattande

  begränsade till vad som är absolut nödvändigt
  i förhållande till de syften

  ändamål
  för vilka de behandlas
  ; de får behandlas endast om, och så länge som, ändamålen inte kan uppnås genom behandling av information som inte inbegriper personuppgifter
  , |
| --- | --- |

c)

vara adekvata, relevanta och inte för omfattande

  begränsade till vad som är absolut nödvändigt
  i förhållande till de syften

  ändamål
  för vilka de behandlas
  ; de får behandlas endast om, och så länge som, ändamålen inte kan uppnås genom behandling av information som inte inbegriper personuppgifter
  ,

| d) | vara riktiga och om nödvändigt hållas aktuella; alla rimliga åtgärder måste vidtas för att säkerställa att personuppgifter som är felaktiga

  oriktiga
  i förhållande till de ändamål för vilka de behandlas raderas eller rättas utan dröjsmål, |
| --- | --- |

d)

vara riktiga och om nödvändigt hållas aktuella; alla rimliga åtgärder måste vidtas för att säkerställa att personuppgifter som är felaktiga

  oriktiga
  i förhållande till de ändamål för vilka de behandlas raderas eller rättas utan dröjsmål,

| e) | förvaras i en form som förhindrar identifiering av den registrerade under en längre tid än vad som är nödvändigt för de ändamål för vilka personuppgifterna behandlas, |
| --- | --- |

e)

förvaras i en form som förhindrar identifiering av den registrerade under en längre tid än vad som är nödvändigt för de ändamål för vilka personuppgifterna behandlas,

| f) | behandlas under ansvar av den registeransvarige, som ska se till
  och kunna styrka
  att kraven i de bestämmelser som antas i enlighet med detta direktiv uppfylls.

  följs, |
| --- | --- |

f)

behandlas under ansvar av den registeransvarige, som ska se till
  och kunna styrka
  att kraven i de bestämmelser som antas i enlighet med detta direktiv uppfylls.

  följs,

| fa) | behandlas på ett sätt som gör det möjligt för den registrerade att utöva sina rättigheter enligt artiklarna 10–17, |
| --- | --- |

fa)

behandlas på ett sätt som gör det möjligt för den registrerade att utöva sina rättigheter enligt artiklarna 10–17,

| fb) | behandlas på ett sätt som skyddar mot obehörig eller otillåten behandling och mot förlust, förstöring eller skada genom olyckshändelse med hjälp av lämpliga tekniska eller organisatoriska åtgärder, |
| --- | --- |

fb)

behandlas på ett sätt som skyddar mot obehörig eller otillåten behandling och mot förlust, förstöring eller skada genom olyckshändelse med hjälp av lämpliga tekniska eller organisatoriska åtgärder,

| fc) | behandlas enbart av den vederbörligen bemyndigade personal hos de behöriga myndigheterna som behöver uppgifterna för att utföra sina arbetsuppgifter. [Ändr. 62] |
| --- | --- |

fc)

behandlas enbart av den vederbörligen bemyndigade personal hos de behöriga myndigheterna som behöver uppgifterna för att utföra sina arbetsuppgifter. [Ändr. 62]

Artikel 4a

Tillgång till uppgifter som ursprungligen behandlades för andra ändamål än dem som avses i artikel 1.1

1.
     
  Medlemsstaterna ska föreskriva att behöriga myndigheter får ha tillgång till personuppgifter som ursprungligen behandlades för andra ändamål än dem som avses i artikel 1.1 endast om de specifikt tillåts detta enligt unionslagstiftningen eller nationell lagstiftning som ska uppfylla de krav som anges i artikel 7.1a och föreskriva att

| a) | tillgång tillåts endast för vederbörligen bemyndigad personal under utförandet av deras arbetsuppgifter, om det i ett visst fall finns rimliga skäl att anta att behandlingen av personuppgifterna kommer att ge ett betydande bidrag till att förebygga, upptäcka, utreda eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, |
| --- | --- |

a)

tillgång tillåts endast för vederbörligen bemyndigad personal under utförandet av deras arbetsuppgifter, om det i ett visst fall finns rimliga skäl att anta att behandlingen av personuppgifterna kommer att ge ett betydande bidrag till att förebygga, upptäcka, utreda eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder,

| b) | begäran om tillgång ska vara skriftlig och innehålla en hänvisning till den rättsliga grunden för begäran, |
| --- | --- |

b)

begäran om tillgång ska vara skriftlig och innehålla en hänvisning till den rättsliga grunden för begäran,

| c) | den skriftliga begäran ska vara dokumenterad, och att |
| --- | --- |

c)

den skriftliga begäran ska vara dokumenterad, och att

| d) | lämpliga skyddsåtgärder ska vidtas för att garantera skyddet av grundläggande fri- och rättigheter i samband med behandlingen av personuppgifter. Dessa skyddsåtgärder ska inte inverka på utan komplettera särskilda villkor för tillgång till personuppgifter, såsom domstolsgodkännande i enlighet med nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

d)

lämpliga skyddsåtgärder ska vidtas för att garantera skyddet av grundläggande fri- och rättigheter i samband med behandlingen av personuppgifter. Dessa skyddsåtgärder ska inte inverka på utan komplettera särskilda villkor för tillgång till personuppgifter, såsom domstolsgodkännande i enlighet med nationell lagstiftning.

2.
     
  Tillgång till personuppgifter som innehas av privata parter eller andra offentliga myndigheter ska medges endast för utredning eller lagföring av brott, i överensstämmelse med de nödvändighets- och proportionalitetskrav som ska fastställas enligt unionslagstiftningen eller medlemsstatens lagstiftning, i fullständig överensstämmelse med artikel 7a. [Ändr. 63]

Artikel 4b

Tidsgränser för lagring och översyn

1.
     
  Medlemsstaterna ska föreskriva att de behöriga myndigheterna ska radera personuppgifter som behandlas i enlighet med detta direktiv när uppgifterna inte längre är nödvändiga för de ändamål för vilka de behandlades.

2.
     
  Medlemsstaterna ska föreskriva att de behöriga myndigheterna ska införa rutiner för att säkerställa att tidsgränser i enlighet med artikel 4 fastställs för radering av personuppgifter och för periodisk översyn av behovet att lagra uppgifterna, inbegripet fastställande av lagringsperioder för de olika kategorierna av personuppgifter. Förfaranden ska fastställas för att se till att dessa tidsgränser eller tidsintervallen för periodisk översyn iakttas. [Ändr. 64]

Artikel 5

Åtskillnad mellan Olika kategorier av registrerade

1.   Medlemsstaterna ska föreskriva att den registeransvarige, så långt det är möjligt, ska göra en klar åtskillnad mellan

  de behöriga myndigheterna för de ändamål som avses i artikel 1.1 får behandla
  personuppgifter som rör

  för följande
  olika kategorier av registrerade, såsom

  och den registeransvarige ska göra en tydlig åtskillnad mellan dessa kategorier:

| a) | personer avseende vilka det finns tungt vägande

  rimliga
  skäl att anta att de har begått eller är på väg att begå ett brott, |
| --- | --- |

a)

personer avseende vilka det finns tungt vägande

  rimliga
  skäl att anta att de har begått eller är på väg att begå ett brott,

| b) | personer som dömts för brott, |
| --- | --- |

b)

personer som dömts för brott,

| c) | brottsoffer, eller personer avseende vilka det finns vissa omständigheter som ger anledning att anta att de kan ha blivit offer för ett brott, |
| --- | --- |

c)

brottsoffer, eller personer avseende vilka det finns vissa omständigheter som ger anledning att anta att de kan ha blivit offer för ett brott,

| d) | andra som berörs av brottet, såsom personer som kan komma att kallas att vittna i samband med brottsutredningar eller senare straffrättsliga förfaranden, personer som kan ge information om brott, eller personer med kontakter eller band till någon av de personer som avses i a och b, och |
| --- | --- |

d)

andra som berörs av brottet, såsom personer som kan komma att kallas att vittna i samband med brottsutredningar eller senare straffrättsliga förfaranden, personer som kan ge information om brott, eller personer med kontakter eller band till någon av de personer som avses i a och b, och

| e) | personer som inte passar in i någon av de kategorier som anges ovan. |
| --- | --- |

e)

personer som inte passar in i någon av de kategorier som anges ovan.

2.
     
  Personuppgifter avseende andra registrerade än dem som avses i punkt 1 får behandlas endast

| a) | så länge som det är nödvändigt för utredningen eller lagföringen av ett visst brott i syfte att bedöma relevansen av uppgifterna för någon av de kategorier som anges i punkt 1, eller |
| --- | --- |

a)

så länge som det är nödvändigt för utredningen eller lagföringen av ett visst brott i syfte att bedöma relevansen av uppgifterna för någon av de kategorier som anges i punkt 1, eller

| b) | om behandlingen är absolut nödvändig för riktade, förebyggande ändamål eller för brottsanalys, om och så länge som detta ändamål är legitimt, väldefinierat och specifikt och behandlingen är strikt begränsad till att bedöma relevansen av uppgifterna för någon av de kategorier som anges i punkt 1. Detta ska ses över regelbundet, minst var sjätte månad. All vidare användning är förbjuden. |
| --- | --- |

b)

om behandlingen är absolut nödvändig för riktade, förebyggande ändamål eller för brottsanalys, om och så länge som detta ändamål är legitimt, väldefinierat och specifikt och behandlingen är strikt begränsad till att bedöma relevansen av uppgifterna för någon av de kategorier som anges i punkt 1. Detta ska ses över regelbundet, minst var sjätte månad. All vidare användning är förbjuden.

3.
     
  Medlemsstaterna ska se till att ytterligare begränsningar och skyddsåtgärder i enlighet med nationell lagstiftning tillämpas på vidare behandling av personuppgifter om registrerade som avses i punkt 1 c och d. [Ändr. 65]

Artikel 6

Olika grader av korrekthet

  riktighet
  och tillförlitlighet hos personuppgifter

1.   Medlemsstaterna ska se till att de olika kategorier av

  riktigheten och tillförlitligheten för
  personuppgifter som behandlas, så långt det är möjligt, åtskiljs i enlighet med deras korrekthets- och tillförlitlighetsgrad

  garanteras
  .

2.   Medlemsstaterna ska se till att personuppgifter som grundar sig på fakta så långt det är möjligt åtskiljs från personuppgifter som grundar sig på personliga bedömningar
  , i enlighet med deras grad av riktighet och tillförlitlighet
  .

2a.
     
  Medlemsstaterna ska se till att personuppgifter som är oriktiga, ofullständiga eller inaktuella inte överförs eller görs tillgängliga. I detta syfte ska de behöriga myndigheterna bedöma personuppgifternas kvalitet innan dessa överförs eller görs tillgängliga. Vid all överföring av uppgifter ska, så långt det är möjligt, sådan tillgänglig information läggas till som gör att den mottagande medlemsstaten kan bedöma graden av riktighet, fullständighet, och tillförlitlighet. Personuppgifter ska inte överföras utan en begäran från en behörig myndighet; detta gäller särskilt uppgifter som ursprungligen härrör från privata parter.

2b.
     
  Om det visar sig att felaktiga uppgifter har överförts eller att uppgifter olovligen har överförts ska mottagaren omedelbart underrättas om detta. Mottagaren ska vara skyldig att utan dröjsmål rätta uppgifterna i enlighet med punkt 1 och artikel 15 eller radera dem i enlighet med artikel 16. [Ändr. 66]

Artikel 7

När personuppgifter får behandlas

  Tillåten behandling

1.
     Medlemsstaterna ska föreskriva att behandling av personuppgifter är tillåten endast om och i den mån som behandlingen
  grundas på unionslagstiftning eller nationell lagstiftning, för de ändamål som anges i artikel 1.1, och
  är nödvändig

| a) | för att utföra en arbetsuppgift som utförs av en behörig myndighet, på grundval av lagstiftning och för de ändamål som anges i artikel 1.1, eller |
| --- | --- |

a)

för att utföra en arbetsuppgift som utförs av en behörig myndighet, på grundval av lagstiftning och för de ändamål som anges i artikel 1.1, eller

| (b) | för att fullgöra en rättslig förpliktelse som åvilar den registeransvarige, eller |
| --- | --- |

(b)

för att fullgöra en rättslig förpliktelse som åvilar den registeransvarige, eller

| c) | för att skydda intressen som är av grundläggande betydelse för den registrerade eller en annan person, eller |
| --- | --- |

c)

för att skydda intressen som är av grundläggande betydelse för den registrerade eller en annan person, eller

| d) | för att avvärja ett omedelbart och allvarligt hot mot den allmänna säkerheten. |
| --- | --- |

d)

för att avvärja ett omedelbart och allvarligt hot mot den allmänna säkerheten.

1a.
     
  Den lagstiftning i medlemsstaterna som reglerar behandlingen av personuppgifter inom tillämpningsområdet för detta direktiv ska innehålla uttryckliga och detaljerade bestämmelser som anger minst följande:

| a) | Målet för behandlingen. |
| --- | --- |

a)

Målet för behandlingen.

| b) | Vilka personuppgifter som ska behandlas. |
| --- | --- |

b)

Vilka personuppgifter som ska behandlas.

| c) | De specifika ändamålen med och medlen för behandlingen. |
| --- | --- |

c)

De specifika ändamålen med och medlen för behandlingen.

| d) | Utnämningen av den registeransvarige eller de särskilda kriterierna för utnämningen av denne. |
| --- | --- |

d)

Utnämningen av den registeransvarige eller de särskilda kriterierna för utnämningen av denne.

| e) | Kategorier av vederbörligen bemyndigad personal hos de behöriga myndigheterna för behandling av personuppgifter. |
| --- | --- |

e)

Kategorier av vederbörligen bemyndigad personal hos de behöriga myndigheterna för behandling av personuppgifter.

| f) | Det förfarande som ska följas under behandlingen. |
| --- | --- |

f)

Det förfarande som ska följas under behandlingen.

| g) | Hur erhållna personuppgifter får användas. |
| --- | --- |

g)

Hur erhållna personuppgifter får användas.

| h) | Begränsningar av räckvidden för eventuell bestämmanderätt som de behöriga myndigheterna ges med avseende på behandlingen av personuppgifter. [Ändr. 67] |
| --- | --- |

h)

Begränsningar av räckvidden för eventuell bestämmanderätt som de behöriga myndigheterna ges med avseende på behandlingen av personuppgifter. [Ändr. 67]

Artikel 7a

Vidare behandling för oförenliga ändamål

1.
     
  Medlemsstaterna ska föreskriva att personuppgifter får behandlas vidare för ett annat ändamål som anges i artikel 1.1 och som inte är förenligt med de ändamål för vilka uppgifterna ursprungligen samlades in endast om och i den utsträckning som

| a) | ändamålet är absolut nödvändigt och proportionellt i ett demokratiskt samhälle och påbjuds av unionslagstiftningen eller nationell lagstiftning för ett legitimt, väldefinierat och specifikt ändamål, |
| --- | --- |

a)

ändamålet är absolut nödvändigt och proportionellt i ett demokratiskt samhälle och påbjuds av unionslagstiftningen eller nationell lagstiftning för ett legitimt, väldefinierat och specifikt ändamål,

| b) | behandlingen är strikt begränsad till en period som inte överskrider den tid som krävs för den specifika uppgiftsbehandlingen, |
| --- | --- |

b)

behandlingen är strikt begränsad till en period som inte överskrider den tid som krävs för den specifika uppgiftsbehandlingen,

| c) | all vidare användning för andra ändamål är förbjuden. |
| --- | --- |

c)

all vidare användning för andra ändamål är förbjuden.

Innan någon behandling utförs ska medlemsstaten höra den behöriga nationella tillsynsmyndigheten och göra en konsekvensbedömning avseende uppgiftsskydd.

2.
     
  Utöver de krav som anges i artikel 7.1a ska den lagstiftning i medlemsstaterna som ger tillstånd till sådan vidare behandling som avses i punkt 1 innehålla uttryckliga och detaljerade bestämmelser som anger minst följande:

| a) | De specifika ändamålen med och medlen för den aktuella behandlingen. |
| --- | --- |

a)

De specifika ändamålen med och medlen för den aktuella behandlingen.

| b) | Att tillgång medges endast av de behöriga myndigheternas vederbörligen bemyndigade personal under utförandet av deras arbetsuppgifter, om det i ett visst fall finns rimliga skäl att anta att behandlingen av personuppgifterna på ett betydande sätt kommer att bidra till att förebygga, upptäcka, utreda eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder. |
| --- | --- |

b)

Att tillgång medges endast av de behöriga myndigheternas vederbörligen bemyndigade personal under utförandet av deras arbetsuppgifter, om det i ett visst fall finns rimliga skäl att anta att behandlingen av personuppgifterna på ett betydande sätt kommer att bidra till att förebygga, upptäcka, utreda eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder.

| c) | Att lämpliga skyddsåtgärder vidtas för att garantera skyddet av grundläggande rättigheter och friheter i samband med behandlingen av personuppgifter. |
| --- | --- |

c)

Att lämpliga skyddsåtgärder vidtas för att garantera skyddet av grundläggande rättigheter och friheter i samband med behandlingen av personuppgifter.

Medlemsstaterna får kräva att tillgången till personuppgifter omfattas av ytterligare villkor, såsom domstolsgodkännande, i enlighet med sin nationella lagstiftning.

3.
     
  Medlemsstaterna får också tillåta vidare behandling av personuppgifter för historiska, statistiska eller vetenskapliga ändamål förutsatt att de vidtar lämpliga skyddsåtgärder, exempelvis att uppgifterna görs anonyma. [Ändr. 68]

Artikel 8

Behandling av särskilda kategorier av personuppgifter

1.   Medlemsstaterna ska förbjuda behandling av personuppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religion eller övertygelse

  livsåskådning, sexuell läggning
  eller
  könsidentitet samt
  medlemskap
  eller verksamhet
  i fackförening, samt

  fackföreningar, liksom
  behandling av genetiska

  biometriska
  uppgifter eller uppgifter om hälsa eller sexualliv.

2.   Punkt 1 ska inte gälla om

| a) | behandlingen godkänns av lagstiftning med bestämmelser om lämpliga skyddsåtgärder, eller

  är absolut nödvändig för och står i proportion till de behöriga myndigheternas utförande av en arbetsuppgift för de ändamål som anges i artikel 1.1, på grundval av unionslagstiftning eller nationell lagstiftning som ska föreskriva särskilda och lämpliga åtgärder för att skydda den registrerades berättigade intressen, inklusive särskilt godkännande från en rättslig myndighet, om så krävs enligt nationell lagstiftning, |
| --- | --- |

a)

behandlingen godkänns av lagstiftning med bestämmelser om lämpliga skyddsåtgärder, eller

  är absolut nödvändig för och står i proportion till de behöriga myndigheternas utförande av en arbetsuppgift för de ändamål som anges i artikel 1.1, på grundval av unionslagstiftning eller nationell lagstiftning som ska föreskriva särskilda och lämpliga åtgärder för att skydda den registrerades berättigade intressen, inklusive särskilt godkännande från en rättslig myndighet, om så krävs enligt nationell lagstiftning,

| b) | behandlingen är nödvändig för att skydda intressen som är av grundläggande betydelse för den registrerade eller en annan person, eller |
| --- | --- |

b)

behandlingen är nödvändig för att skydda intressen som är av grundläggande betydelse för den registrerade eller en annan person, eller

| c) | behandlingen rör uppgifter som på ett tydligt sätt har offentliggjorts av den registrerade
  , under förutsättning att de är relevanta och absolut nödvändiga för ändamålet i ett specifikt fall
  . [Ändr. 69] |
| --- | --- |

c)

behandlingen rör uppgifter som på ett tydligt sätt har offentliggjorts av den registrerade
  , under förutsättning att de är relevanta och absolut nödvändiga för ändamålet i ett specifikt fall
  . [Ändr. 69]

Artikel 8a

Behandling av genetiska uppgifter för brottsutredningar eller rättsliga förfaranden

1.
     
  Medlemsstaterna ska se till att genetiska uppgifter får användas endast för att fastställa ett genetiskt samband inom ramen för framläggande av bevisning, avvärjande av hot mot den allmänna säkerheten eller förhindrande av att ett visst brott begås. Genetiska uppgifter får inte användas för att fastställa andra egenskaper som kan ha ett genetisk samband.

2.
     
  Medlemsstaterna ska föreskriva att genetiska uppgifter eller information som härrör från analys av sådana uppgifter får bevaras endast så länge som är nödvändigt för de ändamål för vilka uppgifterna behandlas och om den berörda personen har dömts för allvarliga brott mot människors liv, integritet eller säkerhet; bevarandet ska underkastas strikta lagringsperioder som ska fastställas i nationell lagstiftning.

3.
     
  Medlemsstaterna ska se till att genetiska uppgifter och information som härrör från analys av sådana uppgifter lagras under längre perioder endast om de genetiska uppgifterna inte kan hänföras till en enskild person, i synnerhet vid fynd på en brottsplats. [Ändr. 70]

Artikel 9

Åtgärder som grundar sig på profilering och automatisk behandling

1.   Medlemsstaterna ska föreskriva att åtgärder som har negativa rättsliga följder för den registrerade eller som väsentligt berör honom eller henne och som enbart

  delvis eller helt
  grundas på en automatisk behandling av uppgifter som är avsedd att bedöma vissa personliga egenskaper hos den registrerade ska förbjudas om åtgärderna inte godkänns av lagstiftning som också innehåller bestämmelser till skydd för den registrerades berättigade intressen.

2.   Automatisk behandling av personuppgifter som är avsedd att bedöma vissa personliga egenskaper hos den registrerade ska inte grunda sig enbart på de särskilda kategorier av personuppgifter som anges i artikel 8.

2a.
     
  Automatisk behandling av personuppgifter som är avsedd att särskilja en registrerad person utan någon inledande misstanke om att den registrerade kan ha begått eller kommer att begå brott ska vara tillåten endast om och i den mån det är absolut nödvändigt för att utreda ett allvarligt brott eller för att avvärja en uppenbar och överhängande fara, fastställd på grundval av faktiska omständigheter, för den allmänna säkerheten, statens säkerhet eller människors liv.

2b.
     
  Profilering som – avsiktligt eller ej – diskriminerar enskilda på grund av ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religion eller övertygelse, medlemskap i fackföreningar, kön eller sexuell läggning, eller som – avsiktligt eller ej – leder till åtgärder som får en sådan verkan, ska alltid vara förbjuden. [Ändr. 71]

Artikel 9a

Allmänna principer för den registrerades rättigheter

1.
     
  Medlemsstaterna ska se till att grunden för uppgiftsskyddet är tydlig och ger den registrerade otvetydiga rättigheter som ska respekteras av den registeransvarige. Bestämmelserna i detta direktiv syftar till att stärka, förtydliga, garantera och vid behov lagfästa dessa rättigheter.

2.
     
  Medlemsstaterna ska se till att dessa rättigheter inbegriper bland annat rätten till tydlig och lättbegriplig information om behandlingen av den registrerades personuppgifter, rätten till tillgång, rättelse och radering av uppgifter, rätten att erhålla uppgifter, rätten att klaga hos den behöriga uppgiftsskyddsmyndigheten och att inleda ett rättsligt förfarande samt rätten till ersättning och skadestånd till följd av otillåten behandling av personuppgifter. Dessa rättigheter ska i allmänhet kunna utövas kostnadsfritt. Den registeransvarige ska besvara en begäran från den registrerade inom rimlig tid. [Ändr. 72]

KAPITEL III

DEN REGISTRERADES RÄTTIGHETER

Artikel 10

Villkor för utövandet av den registrerades rättigheter

1.   Medlemsstaterna ska föreskriva att den registeransvarige ska vidta alla rimliga åtgärder för att ha en
  koncis,
  klar och tydlig och lätt tillgänglig policy för behandlingen av personuppgifter och för utövandet av den registrerades rättigheter.

2.   Medlemsstaterna ska föreskriva att all information och kommunikation som rör behandlingen av personuppgifter ska tillhandahållas av den registeransvarige till den registrerade i en begriplig form, med användning av klart och tydligt språk
  , i synnerhet om informationen specifikt riktas till ett barn
  .

3.   Medlemsstaterna ska föreskriva att den registeransvarige ska vidta alla rimliga åtgärder för att fastställa förfaranden för tillhandahållandet av den information som anges

  avses
  i artikel 11 och för utövandet av den registrerades rättigheter enligt i artiklarna 12–17.
  Om personuppgifter behandlas automatiskt ska den registeransvarige också erbjuda en möjlighet att lämna in begäran elektroniskt.

4.   Medlemsstaterna ska föreskriva att den registeransvarige ska informera den registrerade om uppföljningen av hans eller hennes

  dennes
  begäran utan onödigt dröjsmål
  , dock senast inom en månad efter mottagandet av begäran
  .
  Informationen ska ges skriftligt. Om den registrerade gör begäran i elektronisk form ska informationen lämnas i elektronisk form.

5.   Medlemsstaterna ska föreskriva att den information och de åtgärder som vidtas av den registeransvarige på sådan begäran som avses i punkterna 3 och 4 ska vara gratis. Om begäran är särskilt betungande

  uppenbart orimlig
  , särskilt på grund av dess repetitiva karaktär, storlek eller volym, får den registeransvarige ta ut en avgift
  som är rimlig med hänsyn till de administrativa kostnaderna
  för att tillhandahålla den information eller vidta den åtgärd som begärts, och får om denna avgift inte betalas avstå från att vidta åtgärden. I så fall ska det åligga den registeransvarige att visa att begäran är särskilt betungande

  uppenbart orimlig
  .

5a.
     
  Medlemsstaterna får föreskriva att den registrerade ska kunna hävda sina rättigheter direkt gentemot den registeransvarige eller via den behöriga nationella tillsynsmyndigheten. Om tillsynsmyndigheten har handlat på den registrerades begäran ska den underrätta denne om de genomförda kontrollerna. [Ändr. 73]

Artikel 11

Information till den registrerade

1.   Om personuppgifter som rör en registrerad person samlas in, ska medlemsstaterna se till att den registeransvarige vidtar alla lämpliga åtgärder för att till den registrerade åtminstone lämna

  lämnar
  information om
  åtminstone
  följande:

| a) | Identitet och kontaktuppgifter för den registeransvarige och uppgiftsskyddsombudet. |
| --- | --- |

a)

Identitet och kontaktuppgifter för den registeransvarige och uppgiftsskyddsombudet.

| b) | Den rättsliga grunden för och
  ändamålen med den behandling för vilken personuppgifterna är avsedda. |
| --- | --- |

b)

Den rättsliga grunden för och
  ändamålen med den behandling för vilken personuppgifterna är avsedda.

| c) | Den period under vilken personuppgifterna kommer att lagras. |
| --- | --- |

c)

Den period under vilken personuppgifterna kommer att lagras.

| d) | Förekomsten av rättigheten att av den registeransvarige begära tillgång till och rättelse, radering eller begränsning av behandlingen av de personuppgifter som rör den registrerade. |
| --- | --- |

d)

Förekomsten av rättigheten att av den registeransvarige begära tillgång till och rättelse, radering eller begränsning av behandlingen av de personuppgifter som rör den registrerade.

| e) | Rätten att inge ett klagomål till den tillsynsmyndighet som avses i artikel 39, samt dess kontaktuppgifter. |
| --- | --- |

e)

Rätten att inge ett klagomål till den tillsynsmyndighet som avses i artikel 39, samt dess kontaktuppgifter.

| f) | Mottagarna eller de kategorier av mottagare som ska ta del av personuppgifterna, inbegripet i tredjeländer eller internationella organisationer
  , och vem som är behörig att få tillgång till dessa uppgifter enligt tredjelandets lagar eller den internationella organisationens regler, huruvida det finns ett beslut av kommissionen om adekvat skyddsnivå, eller, vid sådana överföringar som avses i artiklarna 35 eller 36, hur man får en kopia av de lämpliga skyddsåtgärder som används för överföringen
  . |
| --- | --- |

f)

Mottagarna eller de kategorier av mottagare som ska ta del av personuppgifterna, inbegripet i tredjeländer eller internationella organisationer
  , och vem som är behörig att få tillgång till dessa uppgifter enligt tredjelandets lagar eller den internationella organisationens regler, huruvida det finns ett beslut av kommissionen om adekvat skyddsnivå, eller, vid sådana överföringar som avses i artiklarna 35 eller 36, hur man får en kopia av de lämpliga skyddsåtgärder som används för överföringen
  .

| fa) | Om den registeransvarige behandlar personuppgifter enligt artikel 9.1: information om att behandlingen sker för en åtgärd av det slag som avses i artikel 9.1 samt om de avsedda effekterna av denna behandling för den registrerade, information om vilka logiska funktioner som används i profileringen och om rätten att få en bedömning utförd av en människa. |
| --- | --- |

fa)

Om den registeransvarige behandlar personuppgifter enligt artikel 9.1: information om att behandlingen sker för en åtgärd av det slag som avses i artikel 9.1 samt om de avsedda effekterna av denna behandling för den registrerade, information om vilka logiska funktioner som används i profileringen och om rätten att få en bedömning utförd av en människa.

| fb) | Information om säkerhetsåtgärder som vidtagits för att skydda personuppgifter. |
| --- | --- |

fb)

Information om säkerhetsåtgärder som vidtagits för att skydda personuppgifter.

| g) | Eventuell ytterligare information i den utsträckning som den ytterligare informationen är nödvändig för att garantera en korrekt behandling när det gäller den registrerade, med hänsyn tagen till de särskilda omständigheter under vilka personuppgifter behandlas. |
| --- | --- |

g)

Eventuell ytterligare information i den utsträckning som den ytterligare informationen är nödvändig för att garantera en korrekt behandling när det gäller den registrerade, med hänsyn tagen till de särskilda omständigheter under vilka personuppgifter behandlas.

2.   Om personuppgifterna samlas in från den registrerade ska den registeransvarige, utöver den information som anges i punkt 1, till den registrerade också lämna information om huruvida tillhandahållandet av personuppgifter är obligatoriskt eller valfritt, samt om de möjliga följderna om sådana uppgifter inte lämnas.

3.   Den registeransvarige ska lämna den information som anges i punkt 1

| a) | vid den tidpunkt när personuppgifterna erhålls från den registrerade, eller |
| --- | --- |

a)

vid den tidpunkt när personuppgifterna erhålls från den registrerade, eller

| b) | om personuppgifterna inte samlas in från den registrerade, vid tidpunkten för registreringen eller inom en rimlig period efter insamlingen, med hänsyn tagen till de särskilda omständigheter under vilka uppgifterna behandlas. |
| --- | --- |

b)

om personuppgifterna inte samlas in från den registrerade, vid tidpunkten för registreringen eller inom en rimlig period efter insamlingen, med hänsyn tagen till de särskilda omständigheter under vilka uppgifterna behandlas.

4.   Medlemsstaterna får genom lagstiftning vidta åtgärder som gör att informationen till den registrerade senareläggs,
  eller
  begränsas eller utelämnas,
  i ett specifikt fall,
  i den utsträckning och så länge som, en sådan partiell eller fullständig begränsning utgör en nödvändig och proportionell åtgärd i ett demokratiskt samhälle med hänsyn tagen till den berörda personens
  grundläggande rättigheter och
  berättigade intressen, i syfte att

| a) | hindra obstruktion av officiella eller rättsliga utredningar, förundersökningar eller förfaranden, |
| --- | --- |

a)

hindra obstruktion av officiella eller rättsliga utredningar, förundersökningar eller förfaranden,

| b) | inte inverka menligt på förebyggande, upptäckt, utredning och lagföring av brott eller verkställighet av straffrättsliga påföljder, |
| --- | --- |

b)

inte inverka menligt på förebyggande, upptäckt, utredning och lagföring av brott eller verkställighet av straffrättsliga påföljder,

| c) | skydda allmän säkerhet, |
| --- | --- |

c)

skydda allmän säkerhet,

| d) | skydda nationell säkerhet, |
| --- | --- |

d)

skydda nationell säkerhet,

| e) | skydda andra personers fri- och rättigheter. |
| --- | --- |

e)

skydda andra personers fri- och rättigheter.

5.   
  Medlemsstaterna ska föreskriva att den registeransvarige genom en konkret och individuell prövning i varje enskilt fall ska bedöma om en partiell eller fullständig begränsning av något av de skäl som anges i punkt 4 är tillämplig.
  Medlemsstaterna får
  genom lag även
  fastställa kategorier av uppgiftsbehandling som helt eller delvis omfattas av undantagen i punkt 4

  a, b, c och d
  . [Ändr. 74]

Artikel 12

Den registrerades rätt till tillgång

1.   Medlemsstaterna ska föreskriva att den registrerade ska ha rätt att av den registeransvarige få bekräftelse på huruvida personuppgifter som rör den registrerade håller på att behandlas. Om sådana personuppgifter håller på att behandlas ska den registeransvarige tillhandahålla följande information
  , om den inte redan har tillhandahållits
  :

| -a) | Information om vilka personuppgifter som behandlas och all tillgänglig information om varifrån dessa uppgifter kommer samt, i förekommande fall, begriplig information om vilka logiska funktioner som används för eventuell automatisk behandling. |
| --- | --- |

-a)

Information om vilka personuppgifter som behandlas och all tillgänglig information om varifrån dessa uppgifter kommer samt, i förekommande fall, begriplig information om vilka logiska funktioner som används för eventuell automatisk behandling.

| -aa) | Betydelsen och de förutsedda följderna av sådan behandling, åtminstone när det rör sig om de åtgärder som avses i artikel 9. |
| --- | --- |

-aa)

Betydelsen och de förutsedda följderna av sådan behandling, åtminstone när det rör sig om de åtgärder som avses i artikel 9.

| a) | Ändamålen med behandlingen
  och dess rättsliga grund
  . |
| --- | --- |

a)

Ändamålen med behandlingen
  och dess rättsliga grund
  .

| b) | De kategorier av personuppgifter som behandlingen gäller. |
| --- | --- |

b)

De kategorier av personuppgifter som behandlingen gäller.

| c) | De mottagare eller kategorier av mottagare till vilka personuppgifterna har lämnats ut, särskilt mottagare i tredjeländer. |
| --- | --- |

c)

De mottagare eller kategorier av mottagare till vilka personuppgifterna har lämnats ut, särskilt mottagare i tredjeländer.

| d) | Den period under vilken personuppgifterna kommer att lagras. |
| --- | --- |

d)

Den period under vilken personuppgifterna kommer att lagras.

| e) | Förekomsten av rättigheten att av den registeransvarige begära rättelse, radering eller begränsning av behandling av personuppgifter som rör den registrerade, |
| --- | --- |

e)

Förekomsten av rättigheten att av den registeransvarige begära rättelse, radering eller begränsning av behandling av personuppgifter som rör den registrerade,

| f) | Rätten att inge klagomål till tillsynsmyndigheten, samt tillsynsmyndighetens kontaktuppgifter. |
| --- | --- |

f)

Rätten att inge klagomål till tillsynsmyndigheten, samt tillsynsmyndighetens kontaktuppgifter.

| g) | Information om vilka personuppgifter som behandlas och all tillgänglig information om varifrån dessa uppgifter kommer. |
| --- | --- |

g)

Information om vilka personuppgifter som behandlas och all tillgänglig information om varifrån dessa uppgifter kommer.

2.   Medlemsstaterna ska föreskriva att den registrerade ska ha rätt att av den registeransvarige erhålla en kopia av de personuppgifter som håller på att behandlas.
  Om den registrerade gör begäran i elektronisk form ska informationen tillhandahållas i elektronisk form, såvida inte den registrerade begär något annat. [Ändr. 75]

Artikel 13

Begränsningar av rätten till tillgång

1.   Medlemsstaterna får anta lagstiftning som helt eller delvis
  , beroende på det specifika fallet,
  begränsar den registrerades rätt till tillgång, i den utsträckning
  och för den tidsperiod
  som en sådan partiell eller fullständig begränsning utgör en
  absolut
  nödvändig och proportionell åtgärd i ett demokratiskt samhälle med hänsyn tagen till den berörda personens
  grundläggande rättigheter och
  berättigade intressen, i syfte att

| a) | hindra obstruktion av officiella eller rättsliga utredningar, förundersökningar eller förfaranden, |
| --- | --- |

a)

hindra obstruktion av officiella eller rättsliga utredningar, förundersökningar eller förfaranden,

| b) | inte inverka menligt på förebyggande, upptäckt, utredning och lagföring av brott eller verkställighet av straffrättsliga påföljder, |
| --- | --- |

b)

inte inverka menligt på förebyggande, upptäckt, utredning och lagföring av brott eller verkställighet av straffrättsliga påföljder,

| c) | skydda allmän säkerhet, |
| --- | --- |

c)

skydda allmän säkerhet,

| d) | skydda nationell säkerhet, |
| --- | --- |

d)

skydda nationell säkerhet,

| e) | skydda andra personers fri- och rättigheter. |
| --- | --- |

e)

skydda andra personers fri- och rättigheter.

2.   
  Medlemsstaterna ska föreskriva att den registeransvarige genom en konkret och individuell prövning i varje enskilt fall ska bedöma om en partiell eller fullständig begränsning av något av de skäl som anges i punkt 1 är tillämplig.
  Medlemsstaterna får
  också
  i lag fastställa kategorier av uppgiftsbehandling som helt eller delvis omfattas av undantagen i punkt 1

  1 a–d
  .

3.   I de fall som avses i punkterna 1 och 2 ska medlemsstaterna föreskriva att den registeransvarige ska informera den registrerade skriftligen
  utan onödigt dröjsmål
  om varje vägran att ge tillgång

  avslag
  eller begränsning av tillgången, om skälen för vägran

  motiveringen till avslaget
  och om möjligheterna att inge ett klagomål till tillsynsmyndigheten och begära rättslig prövning. Information om den sakliga eller rättsliga grunden för beslutet får utelämnas om tillhandahållande av sådan information skulle undergräva ett ändamål enligt punkt 1.

4.   Medlemsstaterna ska se till att den registeransvarige dokumenterar
  den bedömning som avses i punkt 2 samt
  skälen till utelämnandet

  begränsningen
  av informationen om de sakliga och rättsliga grunderna för beslutet.
  Denna information ska göras tillgänglig för de nationella tillsynsmyndigheterna. [Ändr. 76]

Artikel 14

Villkor för att utöva rätten till tillgång

1.   Medlemsstaterna ska föreskriva att den registrerade ska ha rätt att begära att
  när som helst
  tillsynsmyndigheten kontrollerar att behandlingen är tillåten, särskilt i de fall som anges i artikel

  artiklarna 12 och
  13.

2.   Medlemsstaterna ska föreskriva att den registeransvarige ska underrätta den registrerade om rätten att begära att tillsynsmyndigheten ska ingripa enligt punkt 1.

3.   När den rätt som avses i punkt 1 utövas, ska tillsynsmyndigheten åtminstone underrätta den registrerade om att tillsynsmyndighetens alla nödvändiga kontroller har ägt rum, och om resultatet när det gäller huruvida den berörda behandlingen är tillåten.
  Tillsynsmyndigheten ska också informera den registrerade om rätten att begära rättslig prövning.

3a.
     
  Medlemsstaterna får föreskriva att den registrerade ska kunna hävda denna rättighet direkt gentemot den registeransvarige eller via den behöriga nationella tillsynsmyndigheten.

3b.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att det finns rimliga tidsfrister för den registeransvarige att besvara en begäran från den registrerade i fråga om utövandet av dennes rätt till tillgång. [Ändr. 77]

Artikel 15

Rätt till rättelse
  och komplettering

1.   Medlemsstaterna ska föreskriva att den registrerade ska ha rätt att av den registeransvarige erhålla rättelse
  eller komplettering
  av personuppgifter som rör vederbörande och som är felaktiga. Den registrerade ska ha rätt att få till stånd komplettering av

  oriktiga eller
  ofullständiga personuppgifter, i synnerhet genom en
  komplettering eller
  korrigering.

2.   Medlemsstaterna ska föreskriva att den registeransvarige ska underrätta den registrerade skriftligen om eventuell vägran att medge

  ett eventuellt avslag på
  rättelse
  eller komplettering
  , om skälen för vägran

  motiveringen till avslaget
  och om möjligheterna att inge ett klagomål till tillsynsmyndigheten och begära rättsmedel

  rättslig prövning
  .

2a.
     
  Medlemsstaterna ska föreskriva att den registeransvarige ska meddela varje rättelse som genomförs till varje mottagare till vilken uppgifterna har lämnats ut, såvida inte detta visar sig omöjligt eller innebär en orimlig möda.

2b.
     
  Medlemsstaterna ska föreskriva att den registeransvarige ska meddela varje rättelse av oriktiga personuppgifter till den tredje part från vilken de oriktiga personuppgifterna kommer.

2c.
     
  Medlemsstaterna ska föreskriva att den registrerade ska kunna hävda denna rättighet även via den behöriga nationella tillsynsmyndigheten. [Ändr. 78]

Artikel 16

Rätt till radering

1.   Medlemsstaterna ska föreskriva att den registrerade ska ha rätt att av den registeransvarige utverka att personuppgifter som rör vederbörande

  henne eller honom
  raderas om behandlingen inte uppfyller kraven i de bestämmelser som antas enligt

  i enlighet med
  artiklarna 4 a–e

  4
  ,
  6 och
  7- 8 i det här direktivet

  detta direktiv
  .

2.   Den registeransvarige ska genomföra raderingen utan dröjsmål.
  Den registeransvarige ska också avstå från vidare spridning av sådana uppgifter.

3.   I stället för radering ska den registeransvarige märka

  begränsa behandlingen av
  personuppgifterna om

| a) | den registrerade bestrider deras korrekthet

  riktighet
  , under en tid som ger den registeransvarige möjlighet att kontrollera om personuppgifterna är korrekta

  riktiga
  , |
| --- | --- |

a)

den registrerade bestrider deras korrekthet

  riktighet
  , under en tid som ger den registeransvarige möjlighet att kontrollera om personuppgifterna är korrekta

  riktiga
  ,

| b) | personuppgifterna måste bevaras för bevisändamål,
  eller för skydd av intressen som är av grundläggande betydelse för den registrerade eller en annan person. |
| --- | --- |

b)

personuppgifterna måste bevaras för bevisändamål,
  eller för skydd av intressen som är av grundläggande betydelse för den registrerade eller en annan person.

| (c) | den registrerade motsätter sig att de raderas och i stället begär att deras användning begränsas. |
| --- | --- |

(c)

den registrerade motsätter sig att de raderas och i stället begär att deras användning begränsas.

3a.
     
  Om behandlingen av personuppgifter begränsas i enlighet med punkt 3 ska den registeransvarige underrätta den registrerade före upphävandet av begränsningen av behandlingen.

4.   Medlemsstaterna ska föreskriva att den registeransvarige ska underrätta den registrerade skriftligen
  med motivering
  om eventuell vägran att radera

  ett eventuellt avslag på radering
  eller eventuell märkning

  begränsning
  av behandlingen, om skälen till vägran

  avslaget
  och om möjligheterna att inge ett klagomål till tillsynsmyndigheten och begära rättslig prövning.

4a.
     
  Medlemsstaterna ska föreskriva att den registeransvarige ska underrätta mottagarna av dessa uppgifter om varje radering eller begränsning som genomförts i enlighet med punkt 1, såvida inte detta visar sig omöjligt eller innebär en orimlig möda. Den registeransvarige ska underrätta den registrerade om dessa tredje parter.

4b.
     
  Medlemsstaterna får föreskriva att den registrerade ska kunna hävda denna rättighet direkt gentemot den registeransvarige eller via den behöriga nationella tillsynsmyndigheten. [Ändr. 79]

Artikel 17

Den registrerades rättigheter i brottsutredningar och straffrättsliga förfaranden

Medlemsstaterna får föreskriva att de rättigheter till information, tillgång, rättelse, radering och begränsning av behandling som avses i artiklarna 11–16 ska genomföras i enlighet med nationella bestämmelser om rättsliga förfaranden om personuppgifterna ingår i ett domstolsbeslut eller ett rättsligt protokoll som behandlas i samband med brottsutredningar och straffrättsliga förfaranden.

KAPITEL IV

REGISTERANSVARIG OCH REGISTERFÖRARE

AVSNITT 1

ALLMÄNNA SKYLDIGHETER

Artikel 18

Den registeransvariges ansvar

1.   Medlemsstaterna ska föreskriva att den registeransvarige ska anta policyer och vidta lämpliga åtgärder för att se till att
  – och för varje behandling på ett öppet sätt kunna styrka att –
  behandlingen av personuppgifter uppfyller kraven i de bestämmelser som antas i enlighet med

  till följd av
  detta direktiv
  , både vid tidpunkten för fastställandet av medlen för behandlingen och vid tidpunkten för själva behandlingen
  .

2.   De åtgärder som avses i punkt 1 ska särskilt avse att

| a) | förvara den dokumentation som avses i artikel 23, |
| --- | --- |

a)

förvara den dokumentation som avses i artikel 23,

| aa) | genomföra en konsekvensbedömning avseende uppgiftsskydd i enlighet med artikel 25a, |
| --- | --- |

aa)

genomföra en konsekvensbedömning avseende uppgiftsskydd i enlighet med artikel 25a,

| b) | uppfylla kraven på förhandssamråd enligt artikel 26, |
| --- | --- |

b)

uppfylla kraven på förhandssamråd enligt artikel 26,

| c) | genomföra de krav på datasäkerhet som fastställs i artikel 27, |
| --- | --- |

c)

genomföra de krav på datasäkerhet som fastställs i artikel 27,

| d) | utse ett uppgiftsskyddsombud enligt artikel 30., |
| --- | --- |

d)

utse ett uppgiftsskyddsombud enligt artikel 30.,

| da) | vid behov utarbeta och vidta särskilda skyddsåtgärder för behandling av personuppgifter om barn
  . |
| --- | --- |

da)

vid behov utarbeta och vidta särskilda skyddsåtgärder för behandling av personuppgifter om barn
  .

3.   Den registeransvarige ska införa rutiner för att säkerställa kontrollen av att de åtgärder som anges

  avses
  i punkt 1 i denna artikel är
  adekvata och
  verkningsfulla. Om det är proportionellt

  står i proportion till sitt syfte
  , ska denna kontroll utföras av oberoende interna eller externa granskare. [Ändr. 80]

Artikel 19

Inbyggt uppgiftsskydd och uppgiftsskydd som standard

1.   Medlemsstaterna ska föreskriva att den registeransvarige,
  och i förekommande fall registerföraren,
  med beaktande av dagens tillgängliga teknik och genomförandekostnaden

  den senaste tekniken
  ,
  aktuell teknisk kunskap, internationell bästa praxis och de risker som uppgiftsbehandlingen är förknippad med, både vid tidpunkten för fastställandet av ändamålen och medlen för behandlingen och vid tidpunkten för själva behandlingen
  , ska genomföra lämpliga
  och proportionella
  tekniska och organisatoriska åtgärder och förfaranden på ett sådant sätt att behandlingen uppfyller kraven i bestämmelser som antas i enlighet med detta direktiv och säkerställa skydd av den registrerades rättigheter
  , i synnerhet med avseende på de principer som anges i artikel 4
  .
  Vid inbyggt uppgiftsskydd ska den fullständiga hanteringen av personuppgifter särskilt beaktas, från insamling till behandling och radering, med systematisk inriktning på omfattande rättssäkerhetsgarantier för personuppgifternas riktighet, konfidentialitet, integritet, fysiska säkerhet och radering. Om den registeransvarige har genomfört en konsekvensbedömning avseende uppgiftsskydd i enlighet med artikel 25a ska resultatet beaktas vid framtagandet av dessa åtgärder och förfaranden.

2.   Den registeransvarige ska införa rutiner för att se till att, i standardfallet, endast sådana

  de
  personuppgifter
  behandlas
  som är nödvändiga för behandlingens

  varje specifikt
  ändamål behandlas

  med behandlingen, och särskilt att de inte samlas in, bevaras eller sprids utöver vad som är absolut nödvändigt för dessa ändamål, i fråga om både mängden uppgifter och deras lagringstid
  .
  Dessa rutiner ska i synnerhet säkerställa att personuppgifter i standardfallet inte görs tillgängliga för ett obestämt antal enskilda personer och att de registrerade kan kontrollera spridningen av sina personuppgifter. [Ändr. 81]

Artikel 20

Gemensamma registeransvariga

1.
     Om en registeransvarig fastställer ändamålen, villkoren och medlen för behandlingen av personuppgifter tillsammans med andra, ska medlemsstaterna föreskriva att de gemensamma registeransvariga ska fastställa sitt respektive ansvar för att uppfylla villkoren i de bestämmelser som antas i enlighet med detta direktiv, särskilt avseende förfarandena och rutinerna för den registrerades utövande av sina rättigheter, genom ett arrangemang som de enas om sinsemellan

  rättsligt bindande avtal dem emellan
  .

2.
     
  Såvida den registrerade inte har underrättats om vilken av de gemensamma registeransvariga som är ansvarig i enlighet med punkt 1 får vederbörande utöva sina rättigheter enligt detta direktiv avseende och gentemot var och en av två eller fler gemensamma registeransvariga. [Ändr. 82]

Artikel 21

Registerförare

1.   Om behandlingen utförs på uppdrag av en registeransvarig ska medlemsstaterna föreskriva att den registeransvarige måste

  ska
  välja en registerförare som ger tillräckliga garantier för att genomföra lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder och förfaranden på ett sådant sätt att behandlingen uppfyller kraven i de bestämmelser som antas i enlighet med detta direktiv och säkerställa skyddet av den registrerades rättigheter
  , särskilt respekten för de tekniska säkerhetsåtgärder och de organisatoriska åtgärder som reglerar den behandling som ska utföras, och se till att dessa åtgärder efterlevs
  .

2.   Medlemsstaterna ska föreskriva att en registerförares behandling av uppgifter
  med hjälp av en registerförare
  ska regleras av
  ett avtal eller
  en rättsligt bindande handling mellan registerföraren och den registeransvarige och att det i handlingen särskilt ska föreskrivas att registerföraren endast får handla på instruktioner från den registeransvarige, särskilt om överföringen av de personuppgifter som används är förbjuden.

| a) | får handla endast efter instruktioner från den registeransvarige, |
| --- | --- |

a)

får handla endast efter instruktioner från den registeransvarige,

| b) | anställer enbart personal som har förbundit sig till ett konfidentialitetskrav eller har lagstadgad tystnadsplikt, |
| --- | --- |

b)

anställer enbart personal som har förbundit sig till ett konfidentialitetskrav eller har lagstadgad tystnadsplikt,

| c) | vidtar alla åtgärder som krävs enligt artikel 27, |
| --- | --- |

c)

vidtar alla åtgärder som krävs enligt artikel 27,

| d) | anlitar en annan registerförare endast med tillstånd från den registeransvarige och därmed informerar den registeransvarige om avsikten att anlita en annan registerförare i tillräckligt god tid för att den registeransvarige ska kunna motsätta sig detta, |
| --- | --- |

d)

anlitar en annan registerförare endast med tillstånd från den registeransvarige och därmed informerar den registeransvarige om avsikten att anlita en annan registerförare i tillräckligt god tid för att den registeransvarige ska kunna motsätta sig detta,

| e) | så långt det är möjligt med tanke på behandlingens karaktär i samförstånd med den registeransvarige antar de nödvändiga tekniska och organisatoriska kraven för att den registeransvarige ska anses fullgöra sin skyldighet att besvara begäranden om utövande av den registrerades rättigheter enligt kapitel III, |
| --- | --- |

e)

så långt det är möjligt med tanke på behandlingens karaktär i samförstånd med den registeransvarige antar de nödvändiga tekniska och organisatoriska kraven för att den registeransvarige ska anses fullgöra sin skyldighet att besvara begäranden om utövande av den registrerades rättigheter enligt kapitel III,

| f) | bistår den registeransvarige i säkerställandet av fullgörandet av skyldigheterna enligt artiklarna 25a–29, |
| --- | --- |

f)

bistår den registeransvarige i säkerställandet av fullgörandet av skyldigheterna enligt artiklarna 25a–29,

| g) | återlämnar alla resultat till den registeransvarige efter behandlingens slut och inte behandlar personuppgifterna på annat sätt samt raderar existerande kopior, såvida inte unionslagstiftningen eller nationell lagstiftning kräver att uppgifterna lagras, |
| --- | --- |

g)

återlämnar alla resultat till den registeransvarige efter behandlingens slut och inte behandlar personuppgifterna på annat sätt samt raderar existerande kopior, såvida inte unionslagstiftningen eller nationell lagstiftning kräver att uppgifterna lagras,

| h) | ger den registeransvarige och tillsynsmyndigheten tillgång till all information som behövs för att kontrollera fullgörandet av skyldigheterna enligt denna artikel, |
| --- | --- |

h)

ger den registeransvarige och tillsynsmyndigheten tillgång till all information som behövs för att kontrollera fullgörandet av skyldigheterna enligt denna artikel,

| i) | beaktar principen om inbyggt uppgiftsskydd och uppgiftsskydd som standard. |
| --- | --- |

i)

beaktar principen om inbyggt uppgiftsskydd och uppgiftsskydd som standard.

2a.
     
  Den registeransvarige och registerföraren ska skriftligen dokumentera den registeransvariges instruktioner och registerförarens skyldighet enligt punkt 2.

3.   Om en registerförare behandlar andra personuppgifter än de som den registeransvarige gett instruktioner om ska registerföraren anses vara en registeransvarig med avseende på den behandlingen och ska omfattas av de bestämmelser om gemensamma registeransvariga som fastställs i artikel 20. [Ändr. 83]

Artikel 22

Behandling under den registeransvariges och registerförarens överinseende

1.   Medlemsstaterna ska föreskriva att registerföraren och personer som utför arbete under den registeransvariges eller registerförarens överinseende, och som får tillgång till personuppgifter, endast får behandla dessa enligt instruktion från den registeransvarige, eller där så krävs enligt unionslagstiftningen eller medlemsstaternas lagstiftning.

1a.
     
  Om registerföraren är eller blir den som fattar beslut om ändamålen, medlen eller metoderna för uppgiftsbehandlingen eller inte endast handlar efter instruktioner från den registeransvarige, ska registerföraren anses vara en gemensam registeransvarig enligt artikel 20. [Ändr. 84]

Artikel 23

Dokumentation

1.   Medlemsstaterna ska föreskriva att varje registeransvarig och registerförare ska bevara dokumentation om alla system och förfaranden för uppgiftsbehandling som ligger inom deras ansvarsområde.

2.   Dokumentationen ska innehålla åtminstone följande uppgifter:

| a) | Namn och kontaktuppgifter för den registeransvarige, eller eventuella gemensamma registeransvariga eller registerförare. |
| --- | --- |

a)

Namn och kontaktuppgifter för den registeransvarige, eller eventuella gemensamma registeransvariga eller registerförare.

| aa) | Ett rättsligt bindande avtal, om det finns gemensamma registeransvariga; en förteckning över registerförare och deras verksamhet. |
| --- | --- |

aa)

Ett rättsligt bindande avtal, om det finns gemensamma registeransvariga; en förteckning över registerförare och deras verksamhet.

| b) | Ändamålen med behandlingen. |
| --- | --- |

b)

Ändamålen med behandlingen.

| ba) | En uppgift om vilka delar av den registeransvariges eller registerförarens organisation som anförtrotts behandlingen av personuppgifter för ett visst ändamål. |
| --- | --- |

ba)

En uppgift om vilka delar av den registeransvariges eller registerförarens organisation som anförtrotts behandlingen av personuppgifter för ett visst ändamål.

| bb) | En beskrivning av den eller de kategorier av registrerade som berörs och av de uppgifter eller kategorier av uppgifter som hänför sig till dem. |
| --- | --- |

bb)

En beskrivning av den eller de kategorier av registrerade som berörs och av de uppgifter eller kategorier av uppgifter som hänför sig till dem.

| c) | Mottagarna eller de kategorier av mottagare som ska ta del av personuppgifterna. |
| --- | --- |

c)

Mottagarna eller de kategorier av mottagare som ska ta del av personuppgifterna.

| ca) | I förekommande fall, information om profilering, om åtgärder som grundar sig på profilering och om rutiner för att motsätta sig profilering. |
| --- | --- |

ca)

I förekommande fall, information om profilering, om åtgärder som grundar sig på profilering och om rutiner för att motsätta sig profilering.

| cb) | Begriplig information om vilka logiska funktioner som tillämpas i eventuell automatisk behandling. |
| --- | --- |

cb)

Begriplig information om vilka logiska funktioner som tillämpas i eventuell automatisk behandling.

| d) | Överföringar av uppgifter till ett tredjeland eller en internationell organisation, inbegripet identifiering av tredjelandet eller den internationella organisationen
  samt de rättsliga grunderna för överföringen av uppgifterna
  .
  En materiell förklaring ska lämnas när en överföring grundas på artikel 35 eller artikel 36 i detta direktiv. |
| --- | --- |

d)

Överföringar av uppgifter till ett tredjeland eller en internationell organisation, inbegripet identifiering av tredjelandet eller den internationella organisationen
  samt de rättsliga grunderna för överföringen av uppgifterna
  .
  En materiell förklaring ska lämnas när en överföring grundas på artikel 35 eller artikel 36 i detta direktiv.

| da) | Tidsgränserna för radering av de olika kategorierna av uppgifter. |
| --- | --- |

da)

Tidsgränserna för radering av de olika kategorierna av uppgifter.

| db) | Resultaten av kontrollerna av de åtgärder som avses i artikel 18.1. |
| --- | --- |

db)

Resultaten av kontrollerna av de åtgärder som avses i artikel 18.1.

| dc) | En uppgift om den rättsliga grunden för den behandling för vilken uppgifterna är avsedda. |
| --- | --- |

dc)

En uppgift om den rättsliga grunden för den behandling för vilken uppgifterna är avsedda.

3.   Den registeransvarige och registerföraren ska på begäran göra dokumentationen

  all dokumentation
  tillgänglig för tillsynsmyndigheten. [Ändr. 85]

Artikel 24

Registerföring

1.   Medlemsstaterna ska se till att register förs över åtminstone följande typer av behandlingar: insamling, ändring, läsning, utlämning, sammanförande eller radering. Registren över läsning och utlämning ska särskilt visa ändamål, datum och tidpunkt för sådan behandling och i möjligaste mån identifikationen av den person som har läst eller lämnat ut personuppgifter
  och identitetsuppgifter för de personer som mottagit uppgifterna
  .

2.   Registren får endast användas för att kontrollera om behandlingen av uppgifterna är tillåten, för egenkontroll samt för att garantera dataintegritet och datasäkerhet
  , eller för kontroll som utförs av uppgiftsskyddsombudet eller tillsynsmyndigheten
  .

2a.
     
  Den registeransvarige och registerföraren ska på begäran göra registren tillgängliga för tillsynsmyndigheten. [Ändr. 86]

Artikel 25

Samarbete med tillsynsmyndigheten

1.   Medlemsstaterna ska föreskriva att den registeransvarige och registerföraren på begäran ska samarbeta med tillsynsmyndigheten i dess tjänsteutövning, särskilt genom att tillhandahålla all den information som krävs för att tillsynsmyndigheten ska kunna utföra sina uppgifter

  avses i artikel 46.2 a och genom att ge tillgång i enlighet med artikel 46.2 b
  .

2.   Som reaktion på tillsynsmyndighetens utövande av sina befogenheter enligt artikel 46

  46.1
  a och b ska den registeransvarige och registerföraren svara tillsynsmyndigheten inom en rimlig period
  som anges av tillsynsmyndigheten
  . Svaret ska inbegripa en beskrivning av de åtgärder som vidtagits och de resultat som uppnåtts som svar på tillsynsmyndighetens anmärkningar. [Ändr. 87]

Artikel 25a

Konsekvensbedömning avseende uppgiftsskydd

1.
     
  Medlemsstaterna ska föreskriva att den registeransvarige, eller registerföraren på den registeransvariges vägnar, ska genomföra en bedömning av konsekvenserna av de planerade behandlingssystemen och förfarandena för skyddet av personuppgifter, om det är sannolikt att uppgiftsbehandlingen medför särskilda risker för de registrerades fri- och rättigheter på grund av sin karaktär, sin omfattning eller sina ändamål, innan nya behandlingar inleds eller snarast möjligt i fall av pågående behandling.

2.
     
  Det är sannolikt att i synnerhet följande behandlingar medför de särskilda risker som avses i punkt 1:

| a) | Behandling av personuppgifter i storskaliga register i syfte att förebygga, upptäcka, utreda eller lagföra brott och verkställa straffrättsliga påföljder. |
| --- | --- |

a)

Behandling av personuppgifter i storskaliga register i syfte att förebygga, upptäcka, utreda eller lagföra brott och verkställa straffrättsliga påföljder.

| b) | Behandling av särskilda kategorier av personuppgifter enligt vad som avses i artikel 8, av personuppgifter som gäller barn och av biometriska uppgifter och lokaliseringsuppgifter i syfte att förebygga, upptäcka, utreda eller lagföra brott och verkställa straffrättsliga påföljder. |
| --- | --- |

b)

Behandling av särskilda kategorier av personuppgifter enligt vad som avses i artikel 8, av personuppgifter som gäller barn och av biometriska uppgifter och lokaliseringsuppgifter i syfte att förebygga, upptäcka, utreda eller lagföra brott och verkställa straffrättsliga påföljder.

| c) | Utvärdering av en fysisk persons personliga egenskaper eller analyser eller förutsägelser av i synnerhet den fysiska personens beteende, på grundval av automatisk behandling och med den sannolika följden att åtgärder vidtas som ger rättsliga verkningar för den personen eller väsentligt påverkar vederbörande. |
| --- | --- |

c)

Utvärdering av en fysisk persons personliga egenskaper eller analyser eller förutsägelser av i synnerhet den fysiska personens beteende, på grundval av automatisk behandling och med den sannolika följden att åtgärder vidtas som ger rättsliga verkningar för den personen eller väsentligt påverkar vederbörande.

| d) | Övervakning på allmän plats, särskilt med användning av optoelektroniska komponenter (videoövervakning). |
| --- | --- |

d)

Övervakning på allmän plats, särskilt med användning av optoelektroniska komponenter (videoövervakning).

| e) | Annan behandling för vilken samråd med tillsynsmyndigheten måste ske enligt artikel 26.1. |
| --- | --- |

e)

Annan behandling för vilken samråd med tillsynsmyndigheten måste ske enligt artikel 26.1.

3.
     
  Bedömningen ska innehålla åtminstone

| a) | en systematisk beskrivning av den planerade behandlingen, |
| --- | --- |

a)

en systematisk beskrivning av den planerade behandlingen,

| b) | en bedömning av behandlingens nödvändighet och dess omfattning i förhållande till ändamålet, |
| --- | --- |

b)

en bedömning av behandlingens nödvändighet och dess omfattning i förhållande till ändamålet,

| c) | en bedömning av riskerna för de registrerades fri- och rättigheter och de åtgärder som planeras för att hantera dessa risker och minimera mängden behandlade personuppgifter, |
| --- | --- |

c)

en bedömning av riskerna för de registrerades fri- och rättigheter och de åtgärder som planeras för att hantera dessa risker och minimera mängden behandlade personuppgifter,

| d) | säkerhetsåtgärder och rutiner för att garantera skyddet av personuppgifterna och för att visa att de bestämmelser som antas i enlighet med detta direktiv efterlevs, med hänsyn till de registrerades och andra berörda personers rättigheter och berättigade intressen, |
| --- | --- |

d)

säkerhetsåtgärder och rutiner för att garantera skyddet av personuppgifterna och för att visa att de bestämmelser som antas i enlighet med detta direktiv efterlevs, med hänsyn till de registrerades och andra berörda personers rättigheter och berättigade intressen,

| e) | en allmän anvisning om tidsgränserna för radering av de olika kategorierna av uppgifter, |
| --- | --- |

e)

en allmän anvisning om tidsgränserna för radering av de olika kategorierna av uppgifter,

| f) | i tillämpliga fall, en förteckning över planerade överföringar av uppgifter till ett tredjeland eller en internationell organisation, med identifiering av tredjelandet eller den internationella organisationen och, vid sådana överföringar som avses i artikel 36.2, dokumentation om lämpliga skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

f)

i tillämpliga fall, en förteckning över planerade överföringar av uppgifter till ett tredjeland eller en internationell organisation, med identifiering av tredjelandet eller den internationella organisationen och, vid sådana överföringar som avses i artikel 36.2, dokumentation om lämpliga skyddsåtgärder.

4.
     
  Om den registeransvarige eller registerföraren har utsett ett uppgiftsskyddsombud ska detta delta i konsekvensbedömningen.

5.
     
  Medlemsstaterna ska föreskriva att den registeransvarige ska samråda med allmänheten om den planerade behandlingen, utan att detta påverkar skyddet av allmänintresset eller säkerheten för uppgiftsbehandlingen.

6.
     
  Bedömningen ska göras lättillgänglig för allmänheten, utan att detta påverkar skyddet av allmänintresset eller säkerheten för uppgiftsbehandlingen.

7.
     
  Kommissionen ska ges befogenhet att efter att ha begärt ett yttrande från Europeiska dataskyddsstyrelsen anta delegerade akter i enlighet med artikel 56 i syfte att närmare ange kriterierna och villkoren för de behandlingar som sannolikt medför de särskilda risker som avses i punkterna 1 och 2 samt kraven för den bedömning som avses i punkt 3, däribland villkor för skalbarhet, kontroll och granskningsmöjligheter. [Ändr. 88]

Artikel 26

Förhandssamråd med tillsynsmyndigheten

1.   Medlemsstaterna ska se till att den registeransvarige eller registerföraren samråder med tillsynsmyndigheten innan man behandlar personuppgifter som ska ingå i ett nytt register som ska inrättas

  , i syfte att se till att den avsedda behandlingen överensstämmer med de bestämmelser som antas till följd av detta direktiv och i synnerhet för att begränsa riskerna för de registrerade
  , om

| a) | särskilda kategorier av uppgifter enligt artikel 8 ska behandlas,

  en konsekvensbedömning avseende uppgiftsskydd enligt artikel 25a visar att behandlingen på grund av sin karaktär, sin omfattning eller sina ändamål sannolikt medför höggradiga specifika risker, eller |
| --- | --- |

a)

särskilda kategorier av uppgifter enligt artikel 8 ska behandlas,

  en konsekvensbedömning avseende uppgiftsskydd enligt artikel 25a visar att behandlingen på grund av sin karaktär, sin omfattning eller sina ändamål sannolikt medför höggradiga specifika risker, eller

| b) | behandlingens typ, särskilt användning av ny teknik, rutiner eller förfaranden, i övrigt innebär särskilda risker för de registrerades grundläggande fri- och rättigheter och särskilt skyddet av personuppgifter.

  tillsynsmyndigheten anser det nödvändigt att genomföra ett förhandssamråd om en viss behandling som sannolikt medför specifika risker för de registrerades fri- och rättigheter på grund av sin karaktär, sin omfattning eller sina ändamål. |
| --- | --- |

b)

behandlingens typ, särskilt användning av ny teknik, rutiner eller förfaranden, i övrigt innebär särskilda risker för de registrerades grundläggande fri- och rättigheter och särskilt skyddet av personuppgifter.

  tillsynsmyndigheten anser det nödvändigt att genomföra ett förhandssamråd om en viss behandling som sannolikt medför specifika risker för de registrerades fri- och rättigheter på grund av sin karaktär, sin omfattning eller sina ändamål.

1a.
     
  Om tillsynsmyndigheten i enlighet med sin befogenhet fastställer att den avsedda behandlingen inte överensstämmer med de bestämmelser som antas till följd av detta direktiv, särskilt om riskerna är otillräckligt fastställda eller begränsade, ska den förbjuda den avsedda behandlingen och lägga fram lämpliga förslag för att åtgärda sådan brist på överensstämmelse.

2.   Medlemsstaterna får

  ska
  föreskriva att tillsynsmyndigheten
  efter samråd med Europeiska dataskyddsstyrelsen
  ska upprätta en förteckning över de olika typer av uppgiftsbehandling som omfattas av förhandssamråd enligt punkt 1 
  b
  .

2a.
     
  Medlemsstaterna ska föreskriva att den registeransvarige eller registerföraren till tillsynsmyndigheten ska lämna in den konsekvensbedömning avseende uppgiftsskydd som avses i artikel 25a och, på begäran, eventuell övrig information som gör att tillsynsmyndigheten kan göra en bedömning av behandlingens överensstämmelse och särskilt av riskerna för skyddet av den registrerades personuppgifter och av därmed sammanhängande skyddsåtgärder.

2b.
     
  Om tillsynsmyndigheten anser att den avsedda behandlingen inte överensstämmer med de bestämmelser som antas till följd av detta direktiv eller att riskerna är otillräckligt fastställda eller begränsade, ska den lägga fram lämpliga förslag för att åtgärda sådan brist på överensstämmelse.

2c.
     
  Medlemsstaterna får samråda med tillsynsmyndigheten vid utarbetandet av lagstiftningsåtgärder som ska antas av det nationella parlamentet eller av en åtgärd som grundar sig på en sådan lagstiftningsåtgärd, som fastställer behandlingens karaktär, i syfte att garantera att den avsedda behandlingen överensstämmer med detta direktiv och i synnerhet för att begränsa riskerna för de registrerade. [Ändr. 89]

AVSNITT 2

DATASÄKERHET

Artikel 27

Säkerhet i samband med behandlingen av uppgifter

1.   Medlemsstaterna ska föreskriva att den registeransvarige och registerföraren ska vidta

  införa
  lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder
  och förfaranden
  för att säkerställa en lämplig säkerhetsnivå med tanke på de risker som behandlingen medför och karaktären hos de uppgifter som ska skyddas, med hänsyn till dagens tillgängliga teknik

  den senaste tekniken
  och kostnaden för att vidta åtgärderna.

2.   När det gäller automatisk uppgiftsbehandling ska varje medlemsstat föreskriva att den registeransvarige eller registerföraren, efter en bedömning av riskerna, ska vidta åtgärder i syfte att

| a) | vägra varje obehörig person åtkomst till datorutrustning som används för behandling av personuppgifter (åtkomstskydd för utrustning), |
| --- | --- |

a)

vägra varje obehörig person åtkomst till datorutrustning som används för behandling av personuppgifter (åtkomstskydd för utrustning),

| b) | förhindra att datamedier läses, kopieras, ändras eller avlägsnas av obehöriga (kontroll av datamedier), |
| --- | --- |

b)

förhindra att datamedier läses, kopieras, ändras eller avlägsnas av obehöriga (kontroll av datamedier),

| c) | förhindra obehörig registrering av data och obehörig kännedom om, ändring eller radering av lagrade personuppgifter, |
| --- | --- |

c)

förhindra obehörig registrering av data och obehörig kännedom om, ändring eller radering av lagrade personuppgifter,

| d) | förhindra att obehöriga kan använda system för automatisk databehandling med hjälp av utrustning för dataöverföring (användarkontroll), |
| --- | --- |

d)

förhindra att obehöriga kan använda system för automatisk databehandling med hjälp av utrustning för dataöverföring (användarkontroll),

| e) | se till att personer som är behöriga att använda ett system för automatisk databehandling endast har tillgång till uppgifter som omfattas av deras behörighet (åtkomstkontroll), |
| --- | --- |

e)

se till att personer som är behöriga att använda ett system för automatisk databehandling endast har tillgång till uppgifter som omfattas av deras behörighet (åtkomstkontroll),

| f) | se till att det kan kontrolleras och fastställas till vilka organ personuppgifter har överförts eller kan överföras och för vilka organ uppgifterna har gjorts tillgängliga eller kan göras tillgängliga med hjälp av utrustning för dataöverföring (kommunikationskontroll), |
| --- | --- |

f)

se till att det kan kontrolleras och fastställas till vilka organ personuppgifter har överförts eller kan överföras och för vilka organ uppgifterna har gjorts tillgängliga eller kan göras tillgängliga med hjälp av utrustning för dataöverföring (kommunikationskontroll),

| g) | se till att det finns möjlighet att i efterhand kontrollera och fastställa vilka personuppgifter som förts in i ett automatiskt databehandlingssystem, samt när och av vem uppgifterna infördes (indatakontroll), |
| --- | --- |

g)

se till att det finns möjlighet att i efterhand kontrollera och fastställa vilka personuppgifter som förts in i ett automatiskt databehandlingssystem, samt när och av vem uppgifterna infördes (indatakontroll),

| h) | förhindra obehörig läsning, kopiering, ändring eller radering av personuppgifter i samband med överföring av sådana uppgifter eller under transport av databärare (transportkontroll), |
| --- | --- |

h)

förhindra obehörig läsning, kopiering, ändring eller radering av personuppgifter i samband med överföring av sådana uppgifter eller under transport av databärare (transportkontroll),

| i) | se till att de system som används kan återställas vid störningar (återställande), |
| --- | --- |

i)

se till att de system som används kan återställas vid störningar (återställande),

| j) | se till att system fungerar, att funktionsfel rapporteras (driftsäkerhet

  driftssäkerhet
  ) och att de lagrade personuppgifterna inte kan förvanskas genom funktionsfel i systemet (dataintegritet)., |
| --- | --- |

j)

se till att system fungerar, att funktionsfel rapporteras (driftsäkerhet

  driftssäkerhet
  ) och att de lagrade personuppgifterna inte kan förvanskas genom funktionsfel i systemet (dataintegritet).,

| ja) | se till att ytterligare säkerhetsåtgärder införs med avseende på behandling av känsliga personuppgifter i enlighet med artikel 8, i syfte att garantera riskmedvetenhet och förmågan att snabbt vidta förebyggande, korrigerande och begränsande åtgärder mot svagheter eller upptäckta tillbud som skulle kunna innebära en risk för uppgifterna. |
| --- | --- |

ja)

se till att ytterligare säkerhetsåtgärder införs med avseende på behandling av känsliga personuppgifter i enlighet med artikel 8, i syfte att garantera riskmedvetenhet och förmågan att snabbt vidta förebyggande, korrigerande och begränsande åtgärder mot svagheter eller upptäckta tillbud som skulle kunna innebära en risk för uppgifterna.

2a.
     
  Medlemsstaternas ska föreskriva att registerförare får utses endast om de garanterar att de vidtar de nödvändiga tekniska och organisatoriska åtgärderna enligt punkt 1 och följer anvisningarna enligt artikel 21.2. Den behöriga myndigheten ska övervaka registerföraren i dessa avseenden.

3.   När så är nödvändigt får kommissionen anta genomförandeakter i syfte att precisera kraven i punkterna 1 och 2 för olika situationer, särskilt krypteringsstandarder. Genomförandeakterna ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 57.2. [Ändr. 90]

Artikel 28

Anmälan av ett personuppgiftsbrott till tillsynsmyndigheten

1.   Medlemsstaterna ska föreskriva att den registeransvarige vid ett personuppgiftsbrott utan onödigt dröjsmål och, om så är möjligt, inte senare än

  efter högst
  24 timmar efter att ha fått vetskap om det, ska anmäla personuppgiftsbrottet till tillsynsmyndigheten. Om anmälan inte görs inom 24 timmar ska Den registeransvarige
  ska
  på begäran lämna en utförlig motivering till
  dröjsmålet till
  tillsynsmyndigheten.

2.   Registerföraren ska underrätta och informera den registeransvarige omedelbart

  utan onödigt dröjsmål
  efter
  det
  att ha fått vetskap om ett personuppgiftsbrott
  har fastställts
  .

3.   Den anmälan som avses i punkt 1 ska åtminstone

| a) | beskriva personuppgiftsbrottets karaktär, inbegripet de kategorier av och antalet registrerade som berörs samt de kategorier av och antalet uppgiftsposter som berörs, |
| --- | --- |

a)

beskriva personuppgiftsbrottets karaktär, inbegripet de kategorier av och antalet registrerade som berörs samt de kategorier av och antalet uppgiftsposter som berörs,

| b) | förmedla identiteten på och kontaktuppgifterna för det uppgiftsskyddsombud som avses i artikel 30 eller andra kontaktpunkter där mer information kan erhållas, |
| --- | --- |

b)

förmedla identiteten på och kontaktuppgifterna för det uppgiftsskyddsombud som avses i artikel 30 eller andra kontaktpunkter där mer information kan erhållas,

| c) | rekommendera åtgärder för att begränsa de möjliga negativa effekterna av personuppgiftsbrottet, |
| --- | --- |

c)

rekommendera åtgärder för att begränsa de möjliga negativa effekterna av personuppgiftsbrottet,

| d) | beskriva de möjliga konsekvenserna av personuppgiftsbrottet, |
| --- | --- |

d)

beskriva de möjliga konsekvenserna av personuppgiftsbrottet,

| e) | beskriva de åtgärder som den registeransvarige föreslagit eller vidtagit för att åtgärda personuppgiftsbrottet
  och begränsa dess följder
  . |
| --- | --- |

e)

beskriva de åtgärder som den registeransvarige föreslagit eller vidtagit för att åtgärda personuppgiftsbrottet
  och begränsa dess följder
  .

Om alla uppgifter inte kan tillhandahållas utan onödigt dröjsmål kan den registeransvarige komplettera anmälan i ett senare skede.

4.   Medlemsstaterna ska föreskriva att den registeransvarige ska dokumentera alla personuppgiftsbrott, inbegripet omständigheterna kring brottet, dess effekter och de korrigerande åtgärder som vidtagits. Dokumentationen ska
  vara tillräckligt omfattande för att
  göra det möjligt för tillsynsmyndigheten att kontrollera efterlevnaden av denna artikel. Dokumentationen ska endast innehålla den information som behövs för detta ändamål.

4a.
     
  Tillsynsmyndigheten ska föra ett offentligt register över de olika typer av uppgiftsbrott som anmäls.

5.   Kommissionen ska ha befogenhet att
  efter att ha begärt ett yttrande av Europeiska dataskyddsstyrelsen
  anta delegerade akter enligt artikel 56 i syfte att närmare precisera kriterierna och kraven för fastställandet av det uppgiftsbrott som avses i punkterna 1 och 2 samt för de särskilda omständigheter under vilka en registeransvarig och en registerförare ska anmäla personuppgiftsbrottet.

6.   Kommissionen får fastställa standardformatet för sådana anmälningar till tillsynsmyndigheten, de förfaranden som gäller för anmälningskravet och formen och villkoren för den dokumentation som avses i punkt 4, inbegripet tidsgränserna för raderingen av informationen i denna. Genomförandeakterna ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 57.2. [Ändr. 91]

Artikel 29

Information till den registrerade om ett personuppgiftsbrott

1.   Medlemsstaterna ska föreskriva att den registeransvarige, om personuppgiftsbrottet sannolikt har en negativ inverkan på skyddet av den registrerades personuppgifter, eller integritet
  , rättigheter eller berättigade intressen
  , efter den anmälan som avses i artikel 28 utan onödigt dröjsmål ska informera den registrerade om personuppgiftsbrottet.

2.   Den information till den registrerade som avses i punkt 1 ska
  vara begriplig och avfattad på ett klart och tydligt språk. Den ska
  innehålla en beskrivning av personuppgiftsbrottets karaktär och åtminstone de upplysningar och de rekommendationer som anges i artikel 28.3 b
  , c
  och c

  d samt information om den registrerades rättigheter, inklusive rätten till rättslig prövning
  .

3.   Det ska inte vara ett krav att informera den registrerade om personuppgiftsbrottet om den registeransvarige tillfredsställande visar för den behöriga myndigheten att den har genomfört lämpliga tekniska skyddsåtgärder och att dessa åtgärder tillämpats på de personuppgifter som berördes av personuppgiftsbrottet. Sådana tekniska skyddsåtgärder ska göra uppgifterna oläsbara för alla personer som inte är behöriga att få tillgång till uppgifterna.

3a.
     
  Utan att det påverkar den registeransvariges skyldighet att informera den registrerade om personuppgiftsbrottet får tillsynsmyndigheten, om den registeransvarige inte redan har informerat den registrerade om personuppgiftsbrottet, efter att ha övervägt de sannolika negativa effekterna av brottet, begära att den registeransvarige gör detta.

4.   Informationen till den registrerade kan senareläggas,
  eller
  begränsas eller utelämnas av de skäl som anges i artikel 11.4. [Ändr. 92]

AVSNITT 3

UPPGIFTSSKYDDSOMBUD

Artikel 30

Utnämning av uppgiftsskyddsombudet

1.   Medlemsstaterna ska föreskriva att den registeransvarige eller registerföraren ska utnämna ett uppgiftsskyddsombud.

2.   Uppgiftsskyddsombudet ska utnämnas på grundval av yrkesmässiga kvalifikationer och, i synnerhet, expertkunnande om lagstiftning och praxis avseende uppgiftsskydd samt förmåga att fullgöra de uppgifter som avses i artikel 32.
  Den nödvändiga nivån på expertkunskapen ska fastställas särskilt i enlighet med den uppgiftsbehandling som utförs och det skydd som krävs för de personuppgifter som behandlas av den registeransvarige och registerföraren.

2a.
     
  Medlemsstaterna ska föreskriva att den registeransvarige eller registerföraren ska se till att uppgiftsskyddsombudets eventuella övriga yrkesuppgifter är förenliga med personens arbetsuppgifter och uppdrag som uppgiftsskyddsombud och inte leder till en intressekonflikt.

2b.
     
  Uppgiftsskyddsombudet ska utnämnas för en period på minst fyra år. Uppgiftsskyddsombudet får utnämnas på nytt för ytterligare perioder. Under sin mandatperiod får uppgiftsskyddsombudet avsättas endast om han eller hon inte längre uppfyller de villkor som krävs för fullgörandet av sitt uppdrag.

2c.
     
  Medlemsstaterna ska föreskriva att den registrerade har rätt att kontakta uppgiftsskyddsombudet angående alla frågor som rör behandlingen av den registrerades personuppgifter.

3.   Uppgiftsskyddsombudet får utnämnas för flera enheter, med hänsyn tagen till den behöriga myndighetens struktur.

3a.
     
  Medlemsstaterna ska föreskriva att den registeransvarige eller registerföraren ska meddela uppgiftsskyddsombudets namn och kontaktuppgifter till tillsynsmyndigheten och till allmänheten. [Ändr. 93]

Artikel 31

Uppgiftsskyddsombudets ställning

1.   Medlemsstaterna ska föreskriva att den registeransvarige eller registerföraren ska se till att uppgiftsskyddsombudet på ett korrekt sätt och i god tid deltar i alla frågor som rör skyddet av personuppgifter.

2.   Den registeransvarige eller registerföraren ska se till att uppgiftsskyddsombudet ges möjlighet att fullgöra sina skyldigheter och utföra sina uppgifter enligt artikel 32 på ett verkningsfullt och oberoende sätt, och att han eller hon inte tar emot några instruktioner när det gäller utövandet av funktionen.

2a.
     
  Den registeransvarige eller registerföraren ska stödja uppgiftsskyddsombudet i fullgörandet av dennes uppgifter och tillhandahålla alla medel, inklusive personal, anläggningar, utrustning, fortlöpande yrkesutbildning och alla andra resurser som krävs för att utföra de uppdrag och arbetsuppgifter som avses i artikel 32 och upprätthålla uppgiftsskyddsombudets yrkeskunskaper. [Ändr. 94]

Artikel 32

Uppgiftsskyddsombudets uppgifter

Medlemsstaterna ska föreskriva att den registeransvarige eller registerföraren ska anförtro uppgiftsskyddsombudet åtminstone följande uppgifter:

| a) | Att
  öka medvetenheten,
  informera och ge råd till den registeransvarige eller registerföraren om deras skyldigheter enligt de bestämmelser som antas i enlighet med detta direktiv
  , i synnerhet med avseende på tekniska och organisatoriska åtgärder och förfaranden,
  och att dokumentera denna verksamhet och de inkomna svaren. |
| --- | --- |

a)

Att
  öka medvetenheten,
  informera och ge råd till den registeransvarige eller registerföraren om deras skyldigheter enligt de bestämmelser som antas i enlighet med detta direktiv
  , i synnerhet med avseende på tekniska och organisatoriska åtgärder och förfaranden,
  och att dokumentera denna verksamhet och de inkomna svaren.

| b) | Att övervaka genomförandet och tillämpningen av policyn för skydd av personuppgifter, inbegripet ansvarstilldelning, utbildning av personal som deltar i behandlingen och tillhörande granskning. |
| --- | --- |

b)

Att övervaka genomförandet och tillämpningen av policyn för skydd av personuppgifter, inbegripet ansvarstilldelning, utbildning av personal som deltar i behandlingen och tillhörande granskning.

| c) | Att övervaka genomförandet och tillämpningen av de bestämmelser som antas i enlighet med detta direktiv, särskilt när det gäller de krav som avser inbyggt uppgiftsskydd, uppgiftsskydd som standard och datasäkerhet samt information till de registrerade och deras begäranden i utövandet av sina rättigheter enligt de bestämmelser som antas i enlighet med detta direktiv. |
| --- | --- |

c)

Att övervaka genomförandet och tillämpningen av de bestämmelser som antas i enlighet med detta direktiv, särskilt när det gäller de krav som avser inbyggt uppgiftsskydd, uppgiftsskydd som standard och datasäkerhet samt information till de registrerade och deras begäranden i utövandet av sina rättigheter enligt de bestämmelser som antas i enlighet med detta direktiv.

| d) | Att se till att den dokumentation som avses i artikel 23 bevaras. |
| --- | --- |

d)

Att se till att den dokumentation som avses i artikel 23 bevaras.

| e) | Att övervaka dokumentationen om, anmälan av och informationen om personuppgiftsbrott enligt artiklarna 28 och 29. |
| --- | --- |

e)

Att övervaka dokumentationen om, anmälan av och informationen om personuppgiftsbrott enligt artiklarna 28 och 29.

| f) | Att övervaka
  den registeransvariges eller registerförarens tillämpning av konsekvensbedömningen avseende uppgiftsskydd och
  ansökan till tillsynsmyndigheten om förhandssamråd, om så krävs enligt artikel 26

  artikel 26.1
  . |
| --- | --- |

f)

Att övervaka
  den registeransvariges eller registerförarens tillämpning av konsekvensbedömningen avseende uppgiftsskydd och
  ansökan till tillsynsmyndigheten om förhandssamråd, om så krävs enligt artikel 26

  artikel 26.1
  .

| g) | Att övervaka svaret på begäranden från tillsynsmyndigheten, och, inom uppgiftsskyddsombudets behörighet, att samarbeta med tillsynsmyndigheten på den senares begäran eller på uppgiftsskyddsombudets eget initiativ. |
| --- | --- |

g)

Att övervaka svaret på begäranden från tillsynsmyndigheten, och, inom uppgiftsskyddsombudets behörighet, att samarbeta med tillsynsmyndigheten på den senares begäran eller på uppgiftsskyddsombudets eget initiativ.

| h) | Att fungera som kontaktpunkt för tillsynsmyndigheten i frågor som rör behandlingen och, om så är lämpligt, samråda med tillsynsmyndigheten på uppgiftsskyddsombudets eget initiativ. [Ändr. 95] |
| --- | --- |

h)

Att fungera som kontaktpunkt för tillsynsmyndigheten i frågor som rör behandlingen och, om så är lämpligt, samråda med tillsynsmyndigheten på uppgiftsskyddsombudets eget initiativ. [Ändr. 95]

KAPITEL V

ÖVERFÖRING AV PERSONUPPGIFTER TILL TREDJELÄNDER ELLER INTERNATIONELLA ORGANISATIONER

Artikel 33

Allmänna principer för överföringar av personuppgifter

Medlemsstaterna ska föreskriva att de behöriga myndigheterna endast får överföra personuppgifter som håller på att behandlas eller är avsedda att behandlas efter det att de överförts till ett tredjeland eller en internationell organisation, inklusive för vidare överföring till ett annat tredjeland eller en annan internationell organisation,
  endast
  under förutsättning att

| a) | den specifika
  överföringen är nödvändig för att förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och |
| --- | --- |

a)

den specifika
  överföringen är nödvändig för att förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och

| aa) | uppgifter överförs till en registeransvarig i ett tredjeland eller till en internationell organisation som är en behörig offentlig myndighet för de ändamål som avses i artikel 1.1, |
| --- | --- |

aa)

uppgifter överförs till en registeransvarig i ett tredjeland eller till en internationell organisation som är en behörig offentlig myndighet för de ändamål som avses i artikel 1.1,

| ab) | de villkor som föreskrivs i detta kapitel följs av den registeransvarige eller registerföraren, inklusive för vidare överföring av personuppgifter från ett tredjeland eller en internationell organisation till ett annat tredjeland eller till en annan internationell organisation, |
| --- | --- |

ab)

de villkor som föreskrivs i detta kapitel följs av den registeransvarige eller registerföraren, inklusive för vidare överföring av personuppgifter från ett tredjeland eller en internationell organisation till ett annat tredjeland eller till en annan internationell organisation,

| b) | att den registeransvarige och registerföraren följer villkoren i

  andra bestämmelser som antas till följd av
  detta kapitel.

  direktiv, |
| --- | --- |

b)

att den registeransvarige och registerföraren följer villkoren i

  andra bestämmelser som antas till följd av
  detta kapitel.

  direktiv,

| ba) | den skyddsnivå för enskildas personuppgifter i unionen som garanteras genom detta direktiv inte hotas, |
| --- | --- |

ba)

den skyddsnivå för enskildas personuppgifter i unionen som garanteras genom detta direktiv inte hotas,

| bb) | kommissionen enligt de villkor och förfaranden som avses i artikel 34 har fastställt att det berörda tredjelandet eller den berörda organisationen kan garantera en adekvat skyddsnivå, eller att |
| --- | --- |

bb)

kommissionen enligt de villkor och förfaranden som avses i artikel 34 har fastställt att det berörda tredjelandet eller den berörda organisationen kan garantera en adekvat skyddsnivå, eller att

| bc) | lämpliga skyddsåtgärder för personuppgiftsskyddet har vidtagits genom ett rättsligt bindande instrument enligt vad som avses i artikel 35. |
| --- | --- |

bc)

lämpliga skyddsåtgärder för personuppgiftsskyddet har vidtagits genom ett rättsligt bindande instrument enligt vad som avses i artikel 35.

Medlemsstaterna ska föreskriva att vidare överföring som avses i första stycket i denna artikel får äga rum endast om, utöver de villkor som anges i det stycket,

| a) | den vidare överföringen är nödvändig för samma specifika ändamål som den ursprungliga överföringen, och |
| --- | --- |

a)

den vidare överföringen är nödvändig för samma specifika ändamål som den ursprungliga överföringen, och

| b) | den behöriga myndighet som utförde den ursprungliga överföringen godkänner den vidare överföringen. [Ändr. 96] |
| --- | --- |

b)

den behöriga myndighet som utförde den ursprungliga överföringen godkänner den vidare överföringen. [Ändr. 96]

Artikel 34

Överföring efter beslut om adekvat skyddsnivå

1.   Medlemsstaterna ska föreskriva att överföring av personuppgifter till ett tredjeland eller en internationell organisation får ske om kommissionen i enlighet med artikel 41 i förordning (EU) nr ..../2012 eller i enlighet med punkt 3 i denna artikel beslutar att ett tredjeland, ett territorium eller en behandlande sektor inom tredjelandet, eller en internationell organisation utgör en garant för

  kan garantera
  en adekvat skyddsnivå. I dessa fall ska det inte krävas något ytterligare

  särskilt
  tillstånd.

2.   Om inget beslut enligt artikel 41 i förordning (EU) nr ..../2012 föreligger ska

  När
  kommissionen bedöma

  bedömer
  om skyddsnivån är adekvat, och då

  ska den
  ta hänsyn till

| a) | rättsstatsprincipen, befintlig allmän och sektorsspecifik lagstiftning inom områden som allmän säkerhet, försvar, nationell säkerhet och straffrätt
  liksom genomförandet av denna lagstiftning
  och säkerhetsbestämmelser som ska följas i det tredjeland eller inom den internationella organisation som berörs,
  rättsliga prejudikat
  samt huruvida det finns faktiska och lagstadgade rättigheter inklusive tillgång till effektiv administrativ eller rättslig prövning för de registrerade, i synnerhet för registrerade som är bosatta inom Europeiska unionen och vars personuppgifter överförs. |
| --- | --- |

a)

rättsstatsprincipen, befintlig allmän och sektorsspecifik lagstiftning inom områden som allmän säkerhet, försvar, nationell säkerhet och straffrätt
  liksom genomförandet av denna lagstiftning
  och säkerhetsbestämmelser som ska följas i det tredjeland eller inom den internationella organisation som berörs,
  rättsliga prejudikat
  samt huruvida det finns faktiska och lagstadgade rättigheter inklusive tillgång till effektiv administrativ eller rättslig prövning för de registrerade, i synnerhet för registrerade som är bosatta inom Europeiska unionen och vars personuppgifter överförs.

| b) | huruvida det finns en eller flera effektivt fungerande oberoende tillsynsmyndigheter i tredjelandet eller inom den internationella organisationen med ansvar för att se till att bestämmelserna för uppgiftsskydd följs,
  inklusive tillräckliga befogenheter att besluta om påföljder,
  ge de registrerade råd och assistans när det gäller utövandet av deras rättigheter och samarbeta med unionens och medlemsstaternas tillsynsmyndigheter, och |
| --- | --- |

b)

huruvida det finns en eller flera effektivt fungerande oberoende tillsynsmyndigheter i tredjelandet eller inom den internationella organisationen med ansvar för att se till att bestämmelserna för uppgiftsskydd följs,
  inklusive tillräckliga befogenheter att besluta om påföljder,
  ge de registrerade råd och assistans när det gäller utövandet av deras rättigheter och samarbeta med unionens och medlemsstaternas tillsynsmyndigheter, och

| c) | vilka internationella åtaganden tredjelandet eller den internationella organisationen har gjort
  , särskilt rättsligt bindande konventioner eller instrument med avseende på skyddet av personuppgifter
  . |
| --- | --- |

c)

vilka internationella åtaganden tredjelandet eller den internationella organisationen har gjort
  , särskilt rättsligt bindande konventioner eller instrument med avseende på skyddet av personuppgifter
  .

3.   Kommissionen får

  ska ha befogenhet att efter att ha begärt ett yttrande från Europeiska dataskyddsstyrelsen anta delegerade akter enligt artikel 56 för att
  inom tillämpningsområdet för detta direktiv besluta att ett tredjeland, ett territorium eller en behandlande sektor inom tredjelandet, eller en internationell organisation utgör en garant för

  kan garantera
  en adekvat skyddsnivå i den mening som avses i punkt 2. Genomförandeakterna ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 57.2.

4.   Den

  Beslutets
  geografiska och sektorsmässiga tillämpningen

  tillämpning
  ska regleras i genomförandeakten

  den delegerade akten
  , där det också i förekommande fall ska anges vilken myndighet som är tillsynsmyndighet enligt punkt 2 b.

4a.
     
  Kommissionen ska fortlöpande övervaka utvecklingstendenser som kan påverka uppfyllandet av de villkor som förtecknas i punkt 2 i tredjeländer och internationella organisationer för vilka en delegerad akt har antagits i enlighet med punkt 3.

5.   Kommissionen får

  ska ha befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 56 för att
  inom tillämpningsområdet för detta direktiv fastställa att ett tredjeland, ett territorium eller en behandlande sektor inom tredjelandet i fråga eller en internationell organisation inte kan garantera en adekvat skyddsnivå i den mening som avses i punkt 2, särskilt om den relevanta allmänna eller sektorsspecifika lagstiftning som tillämpas i tredjelandet eller av den internationella organisationen inte garanterar faktiska och lagstadgade rättigheter inklusive tillgång till effektiv administrativ eller rättslig prövning för de registrerade, i synnerhet för de registrerade vars personuppgifter överförs. Genomförandeakterna ska antas enligt det granskningsförfarande som avses i artikel 57.2 eller, i fall som är ytterst brådskande för den individ vars personuppgifter behöver skyddas, enligt förfarandet i artikel 57.3.

6.   Medlemsstaterna ska säkerställa att om kommissionen fattar beslut enligt punkt 5 får inga uppgifter
  får
  överföras till tredjelandet, territoriet eller den behandlande sektorn inom tredjelandet, eller den internationella organisationen i fråga; detta ska inte påverka överföringar enligt artiklarna 35.1 eller 36

  , om kommissionen fattar beslut i enlighet med punkt 5
  . Kommissionen ska vid lämplig tidpunkt samråda med tredjelandet eller den internationella organisationen i fråga för att lösa den situation som uppstått som följd av beslutet enligt

  i enlighet med
  punkt 5.

7.   Kommissionen ska offentliggöra en förteckning i Europeiska unionens officiella tidning över de tredjeländer, territorier och behandlande sektorer i tredjeländer eller de internationella organisationer för vilka den har beslutat att en adekvat skyddsnivå inte kan garanteras.

8.   Kommissionen ska övervaka tillämpningen av de genomförandeakter

  delegerade akter
  som avses i punkterna 3 och 5. [Ändr. 97]

Artikel 35

Överföring med stöd av lämpliga skyddsåtgärder

1.   Om kommissionen inte har fattat något beslut enligt

  i enlighet med
  artikel 34 ska medlemsstaterna föreskriva att överföring av personuppgifter till en mottagare i

  , eller om den fastställer att
  ett tredjeland
  , ett territorium inom detta tredjeland
  eller en internationell organisation
  inte kan garantera en adekvat skyddsnivå i enlighet med artikel 34.5,
  får äga rum om

  en registeransvarig eller registerförare inte överföra personuppgifter till ett tredjeland, ett territorium eller inom detta tredjeland eller en internationell organisation, såvida inte den registeransvarige eller registerföraren har vidtagit lämpliga skyddsåtgärder för personuppgiftsskyddet i ett rättsligt bindande instrument.

| a) | lämpliga skyddsåtgärder för personuppgifter har vidtagits genom ett rättsligt bindande instrument, eller |
| --- | --- |

a)

lämpliga skyddsåtgärder för personuppgifter har vidtagits genom ett rättsligt bindande instrument, eller

| b) | den registeransvarige eller registerföraren har bedömt alla omständigheter kring en överföring av personuppgifter och dragit slutsatsen att lämpliga skyddsåtgärder för personuppgifterna föreligger. |
| --- | --- |

b)

den registeransvarige eller registerföraren har bedömt alla omständigheter kring en överföring av personuppgifter och dragit slutsatsen att lämpliga skyddsåtgärder för personuppgifterna föreligger.

2.   Beslutet om

  Dessa
  överföringar enligt punkt 1 b måste göras av vederbörligen bemyndigad personal. De måste också dokumenteras, och dokumentationen ska på begäran göras tillgänglig för tillsynsmyndigheten

  godkännas av tillsynsmyndigheten före överföringen. [Ändr. 98]

Artikel 36

Undantag

1.
     
  Om kommissionen i enlighet med artikel 34.5 beslutar att det saknas en adekvat skyddsnivå, får personuppgifterna inte överföras till det berörda tredjelandet eller till den berörda internationella organisationen, om den registrerades berättigade intressen av att uppgifterna inte överförs i det enskilda fallet väger tyngre än allmänintresset av att uppgifterna överförs.

2.
     Genom undantag från artiklarna 34 och 35 ska medlemsstaterna föreskriva att överföring av personuppgifter till ett tredjeland eller en internationell organisation endast får ske om något av följande villkor är uppfyllda:

| a) | Överföringen är nödvändig för att skydda intressen som är av grundläggande betydelse för den registrerade eller för en annan person. |
| --- | --- |

a)

Överföringen är nödvändig för att skydda intressen som är av grundläggande betydelse för den registrerade eller för en annan person.

| b) | Överföringen är nödvändig för att skydda den registrerades berättigade intressen om lagstiftningen i den medlemsstat som överför uppgifterna föreskriver detta. |
| --- | --- |

b)

Överföringen är nödvändig för att skydda den registrerades berättigade intressen om lagstiftningen i den medlemsstat som överför uppgifterna föreskriver detta.

| c) | Överföringen av uppgifter är avgörande för att avvärja en omedelbar och allvarlig fara för den allmänna säkerheten i en medlemsstat eller ett tredjeland. |
| --- | --- |

c)

Överföringen av uppgifter är avgörande för att avvärja en omedelbar och allvarlig fara för den allmänna säkerheten i en medlemsstat eller ett tredjeland.

| d) | Överföring är i ett enskilt fall nödvändig för att förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder. |
| --- | --- |

d)

Överföring är i ett enskilt fall nödvändig för att förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder.

| e) | Överföring är i ett enskilt fall nödvändig för att fastslå, göra gällande eller försvara rättsliga anspråk som hänför sig till förebyggande, utredning, avslöjande eller lagföring av brott eller verkställandet av en specifik straffrättslig påföljd. |
| --- | --- |

e)

Överföring är i ett enskilt fall nödvändig för att fastslå, göra gällande eller försvara rättsliga anspråk som hänför sig till förebyggande, utredning, avslöjande eller lagföring av brott eller verkställandet av en specifik straffrättslig påföljd.

2a.
     
  Uppgiftsbehandling på grundval av punkt 2 ska ha en rättslig grund i unionslagstiftningen eller i den medlemsstats lagstiftning som den registeransvarige omfattas av, och den lagstiftningen ska tillgodose målet om allmänintresse eller behovet att skydda andras fri- och rättigheter, respektera kärnan i rätten till skydd av personuppgifter och stå i proportion till det eftersträvade legitima syftet.

2b.
     
  Samtliga överföringar av personuppgifter som har beslutats genom undantag från bestämmelserna ska vara vederbörligen motiverade och begränsas till vad som är strikt nödvändigt, och upprepade och omfattande överföringar ska inte tillåtas.

2c.
     
  Beslutet om överföringar enligt punkt 2 ska fattas av vederbörligen bemyndigad personal. Överföringarna ska dokumenteras, och dokumentationen ska på begäran göras tillgänglig för tillsynsmyndigheten, inbegripet datum och tidpunkt för överföringen, information om den mottagande myndigheten, motiveringen för överföringen och de uppgifter som har överförts. [Ändr. 99]

Artikel 37

Särskilda villkor för överföring av personuppgifter

Medlemsstaterna ska föreskriva att den registeransvarige ska underrätta mottagaren av personuppgifter om eventuella begränsningar av behandlingen av uppgifterna och vidta alla rimliga åtgärder för att säkerställa att dessa begränsningar följs.
  Den registeransvarige ska också underrätta mottagaren av personuppgifterna om varje uppdatering, rättelse eller radering av uppgifter som har utförts, och mottagaren ska i sin tur meddela eventuella vidareöverföringar av uppgifterna. [Ändr. 100]

Artikel 38

Internationellt samarbete för skydd av personuppgifter

1.   I förbindelser med tredjeland och internationella organisationer ska kommissionen och medlemsstaterna vidta lämpliga åtgärder för att

| a) | utveckla ändamålsenliga rutiner för det internationella samarbetet för att underlätta en effektiv tillämpning

  garantera genomförandet
  av lagstiftningen om skydd av personuppgifter, [Ändr. 101] |
| --- | --- |

a)

utveckla ändamålsenliga rutiner för det internationella samarbetet för att underlätta en effektiv tillämpning

  garantera genomförandet
  av lagstiftningen om skydd av personuppgifter, [Ändr. 101]

| b) | på internationell nivå erbjuda ömsesidigt bistånd för en effektiv tillämpning av lagstiftningen om skydd av personuppgifter, bland annat genom rutiner för anmälan, hänskjutande av klagomål, assistans vid utredningar samt informationsutbyte, med iakttagande av lämpliga skyddsåtgärder för personuppgifter samt skyddet av andra grundläggande rättigheter och friheter, |
| --- | --- |

b)

på internationell nivå erbjuda ömsesidigt bistånd för en effektiv tillämpning av lagstiftningen om skydd av personuppgifter, bland annat genom rutiner för anmälan, hänskjutande av klagomål, assistans vid utredningar samt informationsutbyte, med iakttagande av lämpliga skyddsåtgärder för personuppgifter samt skyddet av andra grundläggande rättigheter och friheter,

| c) | involvera berörda aktörer i diskussioner och åtgärder som syftar till att öka det internationella samarbetet när det gäller tillämpningen av lagstiftningen om skydd av personuppgifter, |
| --- | --- |

c)

involvera berörda aktörer i diskussioner och åtgärder som syftar till att öka det internationella samarbetet när det gäller tillämpningen av lagstiftningen om skydd av personuppgifter,

| d) | främja utbyte och dokumentation om lagstiftning och praxis för skydd av personuppgifter. |
| --- | --- |

d)

främja utbyte och dokumentation om lagstiftning och praxis för skydd av personuppgifter.

| da) | klargöra och rådgöra om behörighetskonflikter med tredjeländer. [Ändr. 102] |
| --- | --- |

da)

klargöra och rådgöra om behörighetskonflikter med tredjeländer. [Ändr. 102]

2.   Vid tillämpningen av punkt 1 ska kommissionen vidta lämpliga åtgärder för att vidareutveckla förbindelserna med tredjeländer och internationella organisationer, och särskilt med deras tillsynsmyndigheter, i de fall då kommissionen har bedömt att motparten i fråga garanterar en adekvat skyddsnivå i den mening som avses i artikel 34.3.

Artikel 38a

Rapport från kommissionen

Kommissionen ska med jämna mellanrum lämna en rapport till Europaparlamentet och till rådet om tillämpningen av artiklarna 33–38. Den första rapporten ska lämnas senast fyra år efter det att detta direktiv träder i kraft. För detta ändamål får kommissionen begära in information från medlemsstaterna och tillsynsmyndigheterna, som ska lämna informationen utan onödigt dröjsmål. Rapporten ska offentliggöras. [Ändr. 103]

KAPITEL VI

OBEROENDE TILLSYNSMYNDIGHETER

AVSNITT 1

OBEROENDE STÄLLNING

Artikel 39

Tillsynsmyndighet

1.   Varje medlemsstat ska utse en eller flera offentliga myndigheter som ska vara ansvariga för att övervaka tillämpningen av de bestämmelser som antas som en följd av detta direktiv och medverka till direktivets enhetliga tillämpning i hela unionen, i syfte att skydda fysiska personers grundläggande fri- och rättigheter i samband med behandling av deras personuppgifter samt underlätta det fria flödet av sådana uppgifter inom unionen. För detta ändamål ska tillsynsmyndigheterna samarbeta såväl sinsemellan som med kommissionen.

2.   En medlemsstat får föreskriva att den tillsynsmyndighet som har inrättats i medlemsstaten enligt förordning (EG) ..../2014 tar på sig de arbetsuppgifter som ska utföras av den tillsynsmyndighet som inrättas enligt punkt 1 i denna artikel.

3.   Om det finns fler än en tillsynsmyndighet i en medlemsstat ska medlemsstaten utse den tillsynsmyndighet som ska fungera som enda kontaktpunkt, så att myndigheten i fråga kan delta effektivt i Europeiska dataskyddsstyrelsens arbete.

Artikel 40

Oberoende

1.   Medlemsstaterna ska se till att tillsynsmyndigheterna är fullständigt oberoende i utövandet av de uppdrag och befogenheter som de anförtrotts
  , utan att det påverkar samarbetsarrangemang enligt kapitel VII i detta direktiv
  . [Ändr. 104]

2.   Medlemsstaterna ska föreskriva att tillsynsmyndigheternas ledamöter i sin tjänsteutövning varken får begära eller ta emot instruktioner från någon
  och att de ska vara fulltständigt oberoende och opartiska
  . [Ändr. 105]

3.   Tillsynsmyndighetens ledamöter ska avstå från alla handlingar som står i strid med deras tjänsteutövning och under sin mandattid avstå från all annan avlönad eller oavlönad yrkesverksamhet som står i strid med deras uppdrag.

4.   Efter sin mandattid ska tillsynsmyndighetens ledamöter visa integritet och omdöme i fråga om att acceptera utnämningar och ta emot förmåner.

5.   Varje medlemsstat ska se till att tillsynsmyndigheten förfogar över tillräckliga mänskliga, tekniska och finansiella resurser samt de lokaler och den infrastruktur som behövs för att myndigheten ska kunna utöva sina uppdrag och befogenheter, inklusive inom ramen för det ömsesidiga biståndet, samarbetet och det aktiva deltagandet i Europeiska dataskyddsstyrelsens verksamhet.

| 6. | Varje medlemsstat ska se till att tillsynsmyndigheten förfogar över egen personal, som ska tillsättas av och ta instruktioner från tillsynsmyndighetens chef. |
| --- | --- |

6.

Varje medlemsstat ska se till att tillsynsmyndigheten förfogar över egen personal, som ska tillsättas av och ta instruktioner från tillsynsmyndighetens chef.

7.   Medlemsstaterna ska se till att tillsynsmyndigheterna också blir föremål för finansiell kontroll, utan att detta påverkar tillsynsmyndigheternas oberoende. Medlemsstaterna ska också se till att tillsynsmyndigheterna förfogar över en egen årsbudget. Denna budget ska offentliggöras.

Artikel 41

Allmänna villkor för tillsynsmyndighetens ledamöter

1.   Varje medlemsstat ska fastställa att tillsynsmyndighetens ledamöter ska utses antingen av medlemsstatens parlament eller av dess regering.

2.   Ledamöterna ska utses bland personer vars oberoende är ställt utom varje tvivel och som har erkänd erfarenhet och sakkunskap för att utföra sitt uppdrag.

3.   Varje ledamots uppdrag ska i enlighet med punkt 5 upphöra då mandattiden löper ut eller då ledamoten avgår eller avsätts från sin tjänst.

4.   En ledamot kan avsättas eller berövas rätten till pension eller andra förmåner av den behöriga nationella domstolen om han eller hon inte längre uppfyller villkoren för att utöva uppdraget eller har gjort sig skyldig till ett allvarligt fel.

5.   När mandattiden löper ut eller ledamoten avgår ska han eller hon fortsätta utföra sina uppdrag tills en ny ledamot tillsatts.

Artikel 42

Regler för inrättandet av en tillsynsmyndighet

Varje medlemsstat ska fastställa följande i lag:

| a) | Att en tillsynsmyndighet ska inrättas och vilken ställning denna myndighet ska ha, i enlighet med artiklarna 39 och 40. |
| --- | --- |

a)

Att en tillsynsmyndighet ska inrättas och vilken ställning denna myndighet ska ha, i enlighet med artiklarna 39 och 40.

| b) | Vilken kompetens, erfarenhet och sakkunskap som krävs för att utöva uppdragen som ledamot vid tillsynsmyndigheten. |
| --- | --- |

b)

Vilken kompetens, erfarenhet och sakkunskap som krävs för att utöva uppdragen som ledamot vid tillsynsmyndigheten.

| c) | Regler och förfaranden för att utse tillsynsmyndighetens ledamöter samt regler om vilka handlingar och vilken yrkesverksamhet som ska vara oförenliga med ledamöternas befogenheter under deras mandattid. |
| --- | --- |

c)

Regler och förfaranden för att utse tillsynsmyndighetens ledamöter samt regler om vilka handlingar och vilken yrkesverksamhet som ska vara oförenliga med ledamöternas befogenheter under deras mandattid.

| d) | Mandattiden för tillsynsmyndighetens ledamöter, vilken inte får understiga fyra år utom vid tillsättandet av de första ledamöterna efter det att detta direktiv trätt i kraft, då mandattiden får vara kortare för några av ledamöterna. |
| --- | --- |

d)

Mandattiden för tillsynsmyndighetens ledamöter, vilken inte får understiga fyra år utom vid tillsättandet av de första ledamöterna efter det att detta direktiv trätt i kraft, då mandattiden får vara kortare för några av ledamöterna.

| e) | Huruvida myndighetens ledamöter får ges förnyat mandat. |
| --- | --- |

e)

Huruvida myndighetens ledamöter får ges förnyat mandat.

| f) | Vilka bestämmelser och allmänna villkor som myndighetens ledamöter och personal omfattas av. |
| --- | --- |

f)

Vilka bestämmelser och allmänna villkor som myndighetens ledamöter och personal omfattas av.

| g) | Bestämmelser och förfaranden för när tillsynsmyndighetens ledamöter ska fråntas sitt uppdrag, bland annat om de inte längre uppfyller villkoren för att utöva uppdraget eller om de gjort sig skyldiga till ett allvarligt fel. |
| --- | --- |

g)

Bestämmelser och förfaranden för när tillsynsmyndighetens ledamöter ska fråntas sitt uppdrag, bland annat om de inte längre uppfyller villkoren för att utöva uppdraget eller om de gjort sig skyldiga till ett allvarligt fel.

Artikel 43

Tystnadsplikt

Medlemsstaterna ska föreskriva att tillsynsmyndighetens ledamöter och personal både under och efter sin mandattid respektive anställning
  , och i överensstämmelse med nationell lagstiftning och praxis,
  ska omfattas av tystnadsplikt vad avser konfidentiell information som har kommit till deras kännedom under tjänsteutövningen
  , samtidigt som de fullgör sitt uppdrag på ett oberoende och öppet sätt enligt vad som anges i detta direktiv
  . [Ändr. 106]

AVSNITT 2

UPPDRAG OCH BEFOGENHETER

Artikel 44

Behörighet

1.   Varje medlemsstat

  Medlemsstaterna
  ska föreskriva att varje tillsynsmyndighet
  ska vara behörig att fullgöra sitt uppdrag och att
  inom dess

  sin egen medlemsstats
  territorium ska utöva de befogenheter som tilldelas den i enlighet med detta direktiv. [Ändr. 107]

2.   Medlemsstaterna ska föreskriva att tillsynsmyndigheterna inte ska vara behöriga att utöva tillsyn över domstolar som behandlar personuppgifter som en del av sin dömande verksamhet.

Artikel 45

Uppdrag

1.   Medlemsstaterna ska föreskriva att tillsynsmyndigheterna ska ansvara för följande:

| a) | Övervaka och garantera tillämpningen av de bestämmelser som antas till följd av detta direktiv och dess genomförandeåtgärder. |
| --- | --- |

a)

Övervaka och garantera tillämpningen av de bestämmelser som antas till följd av detta direktiv och dess genomförandeåtgärder.

| b) | Ta emot klagomål från registrerade eller från sammanslutningar som representerar registrerade och handlar på deras uppdrag enligt artikel 50, där så är lämpligt undersöka sakfrågan och inom rimlig tid underrätta den registrerade eller sammanslutningen om hur behandlingen av klagomålet fortskrider och vilken slutsats som nås, i synnerhet om det krävs ytterligare undersökningar eller samordning med en annan tillsynsmyndighet. |
| --- | --- |

b)

Ta emot klagomål från registrerade eller från sammanslutningar som representerar registrerade och handlar på deras uppdrag enligt artikel 50, där så är lämpligt undersöka sakfrågan och inom rimlig tid underrätta den registrerade eller sammanslutningen om hur behandlingen av klagomålet fortskrider och vilken slutsats som nås, i synnerhet om det krävs ytterligare undersökningar eller samordning med en annan tillsynsmyndighet.

| c) | Kontrollera att behandling av uppgifter enligt artikel 14 är tillåten och inom en rimlig period informera den registrerade om resultatet av kontrollen eller om skälen till att kontrollen inte har genomförts. |
| --- | --- |

c)

Kontrollera att behandling av uppgifter enligt artikel 14 är tillåten och inom en rimlig period informera den registrerade om resultatet av kontrollen eller om skälen till att kontrollen inte har genomförts.

| d) | Utbyta ömsesidigt bistånd med andra tillsynsmyndigheter och se till att de bestämmelser som antagits

  antas
  till följd av detta direktiv tillämpas och verkställs enhetligt. |
| --- | --- |

d)

Utbyta ömsesidigt bistånd med andra tillsynsmyndigheter och se till att de bestämmelser som antagits

  antas
  till följd av detta direktiv tillämpas och verkställs enhetligt.

| e) | Utföra undersökningar
  , inspektioner och granskningar
  på eget initiativ, på grundval av klagomål eller på begäran av en annan tillsynsmyndighet och, om en undersökning grundar sig på ett klagomål som lämnats in av en registrerad, underrätta den registrerade om resultatet inom rimlig tid. |
| --- | --- |

e)

Utföra undersökningar
  , inspektioner och granskningar
  på eget initiativ, på grundval av klagomål eller på begäran av en annan tillsynsmyndighet och, om en undersökning grundar sig på ett klagomål som lämnats in av en registrerad, underrätta den registrerade om resultatet inom rimlig tid.

| f) | Följa sådan utveckling som påverkar skyddet av personuppgifter, bland annat inom informations- och kommunikationsteknik. |
| --- | --- |

f)

Följa sådan utveckling som påverkar skyddet av personuppgifter, bland annat inom informations- och kommunikationsteknik.

| g) | Ge råd till institutioner och organ i medlemsstaterna i fråga om lagstiftningsåtgärder och administrativa åtgärder som rör skyddet av enskildas fri- och rättigheter i samband med behandling av personuppgifter. |
| --- | --- |

g)

Ge råd till institutioner och organ i medlemsstaterna i fråga om lagstiftningsåtgärder och administrativa åtgärder som rör skyddet av enskildas fri- och rättigheter i samband med behandling av personuppgifter.

| h) | Ge råd om behandling av personuppgifter enligt artikel 26. |
| --- | --- |

h)

Ge råd om behandling av personuppgifter enligt artikel 26.

| i) | Delta i Europeiska dataskyddsstyrelsens verksamhet. |
| --- | --- |

i)

Delta i Europeiska dataskyddsstyrelsens verksamhet.

2.   Alla tillsynsmyndigheter har i uppdrag att öka allmänhetens medvetenhet om risker, regler, skyddsåtgärder och rättigheter i fråga om behandlingen av personuppgifter. Särskild uppmärksamhet ska ägnas åt verksamhet som riktar sig till barn.

3.   En tillsynsmyndighet ska på begäran ge råd till registrerade om hur de ska utöva sina rättigheter enligt de bestämmelser som antagits

  antas
  till följd av detta direktiv, och ska om så är lämpligt samarbeta med tillsynsmyndigheter i andra medlemsstater för detta ändamål.

4.   För klagomål enligt punkt 1 b ska tillsynsmyndigheten bistå med ett särskilt formulär för ändamålet, vilket ska kunna fyllas i elektroniskt; det elektroniska formuläret ska inte utesluta andra kommunikationsformer.

5.   Medlemsstaterna ska föreskriva att tillsynsmyndighetens tjänster ska vara avgiftsfria för den registrerade.

6.   Om en registrerad begär tjänster som

  begäran
  är
  uppenbart orimlig,
  särskilt betungande, till exempel på grund av repetitiv

  dess repetitiva
  karaktär, får tillsynsmyndigheten ta ut en
  rimlig
  avgift eller avstå från att utföra de tjänster som den registrerade begär. I så fall

  Avgiften får inte överstiga kostnaderna för att vidta den åtgärd som begärts. Det
  ska det åligga tillsynsmyndigheten att visa att begäran är särskilt betungande

  uppenbart orimlig
  . [Ändr. 108]

Artikel 46

Befogenheter

1.
     Medlemsstaterna ska föreskriva att varje tillsynsmyndighet särskilt förses med

  ska ha befogenhet att

| a) | utredande befogenheter, så som befogenhet att få tillgång till uppgifter som blir föremål för behandling och befogenhet att samla in all information som är nödvändig för att utföra tillsynen,

  meddela den registeransvarige eller registerföraren om en påstådd överträdelse av bestämmelserna om behandling av personuppgifter och vid behov beordra den registeransvarige eller registerföraren att åtgärda överträdelsen på ett specifikt sätt och därigenom förbättra skyddet av den registrerade, |
| --- | --- |

a)

utredande befogenheter, så som befogenhet att få tillgång till uppgifter som blir föremål för behandling och befogenhet att samla in all information som är nödvändig för att utföra tillsynen,

  meddela den registeransvarige eller registerföraren om en påstådd överträdelse av bestämmelserna om behandling av personuppgifter och vid behov beordra den registeransvarige eller registerföraren att åtgärda överträdelsen på ett specifikt sätt och därigenom förbättra skyddet av den registrerade,

| b) | befogenheter att agera, bland annat genom att lägga fram yttranden innan uppgifter behandlas, se till att sådana yttranden offentliggörs på lämpligt sätt, beordra att uppgifter ska begränsas, raderas eller förstöras, besluta om tillfälligt eller definitivt förbud mot behandling, varna eller tillrättavisa den registeransvarige eller hänvisa saken till nationella parlament eller till andra politiska institutioner,

  beordra den registeransvarige att tillmötesgå den registrerades begäran att få utöva sina rättigheter enligt detta direktiv, inklusive de rättigheter som föreskrivs i artiklarna 12–17, om en sådan begäran har avslagits i strid med dessa bestämmelser, |
| --- | --- |

b)

befogenheter att agera, bland annat genom att lägga fram yttranden innan uppgifter behandlas, se till att sådana yttranden offentliggörs på lämpligt sätt, beordra att uppgifter ska begränsas, raderas eller förstöras, besluta om tillfälligt eller definitivt förbud mot behandling, varna eller tillrättavisa den registeransvarige eller hänvisa saken till nationella parlament eller till andra politiska institutioner,

  beordra den registeransvarige att tillmötesgå den registrerades begäran att få utöva sina rättigheter enligt detta direktiv, inklusive de rättigheter som föreskrivs i artiklarna 12–17, om en sådan begäran har avslagits i strid med dessa bestämmelser,

| c) | befogenhet att inleda rättsliga förfaranden när bestämmelser som har antagits till följd av detta direktiv har överträtts, eller att uppmärksamma de rättsliga myndigheterna på dessa överträdelser. c)
  beordra den registeransvarige eller registerföraren att tillhandahålla information i enlighet med artikel 10.1 och 10.2 samt artiklarna 11, 28 och 29, |
| --- | --- |

c)

befogenhet att inleda rättsliga förfaranden när bestämmelser som har antagits till följd av detta direktiv har överträtts, eller att uppmärksamma de rättsliga myndigheterna på dessa överträdelser. c)
  beordra den registeransvarige eller registerföraren att tillhandahålla information i enlighet med artikel 10.1 och 10.2 samt artiklarna 11, 28 och 29,

| d) | se till att yttrandena om de förhandssamråd som avses i artikel 26 efterlevs, |
| --- | --- |

d)

se till att yttrandena om de förhandssamråd som avses i artikel 26 efterlevs,

| e) | varna eller tillrättavisa den registeransvarige eller registerföraren, |
| --- | --- |

e)

varna eller tillrättavisa den registeransvarige eller registerföraren,

| f) | beordra rättelse, radering eller förstöring av alla uppgifter som har behandlats på ett sätt som står i strid med de bestämmelser som antas till följd av detta direktiv samt underrättelse om sådana åtgärder till de tredje parter till vilka uppgifterna har lämnats ut, |
| --- | --- |

f)

beordra rättelse, radering eller förstöring av alla uppgifter som har behandlats på ett sätt som står i strid med de bestämmelser som antas till följd av detta direktiv samt underrättelse om sådana åtgärder till de tredje parter till vilka uppgifterna har lämnats ut,

| g) | tillfälligt eller definitivt förbjuda behandling, |
| --- | --- |

g)

tillfälligt eller definitivt förbjuda behandling,

| h) | avbryta flöden av uppgifter till en mottagare i ett tredjeland eller till en internationell organisation, |
| --- | --- |

h)

avbryta flöden av uppgifter till en mottagare i ett tredjeland eller till en internationell organisation,

| i) | informera nationella parlament, regeringar eller andra offentliga institutioner samt allmänheten om saken. |
| --- | --- |

i)

informera nationella parlament, regeringar eller andra offentliga institutioner samt allmänheten om saken.

2.
     
  Varje tillsynsmyndighet ska ha de utredningsbefogenheter som behövs för att erhålla följande av den registeransvarige eller registerföraren:

| a) | Tillgång till alla personuppgifter och all information som myndigheten behöver för att kunna fullgöra sitt tillsynsuppdrag. |
| --- | --- |

a)

Tillgång till alla personuppgifter och all information som myndigheten behöver för att kunna fullgöra sitt tillsynsuppdrag.

| b) | Tillträde till alla anläggningar, inbegripet all utrustning och alla medel för uppgiftsbehandling, i enlighet med nationell lagstiftning, om det finns rimliga skäl att anta att en verksamhet i strid med de bestämmelser som antas till följd av detta direktiv utförs där, utan att det påverkar tillämpningen av domstolsgodkännanden om ett sådant krävs enligt nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

b)

Tillträde till alla anläggningar, inbegripet all utrustning och alla medel för uppgiftsbehandling, i enlighet med nationell lagstiftning, om det finns rimliga skäl att anta att en verksamhet i strid med de bestämmelser som antas till följd av detta direktiv utförs där, utan att det påverkar tillämpningen av domstolsgodkännanden om ett sådant krävs enligt nationell lagstiftning.

3.
     
  Utan att det påverkar artikel 43 ska medlemsstaterna föreskriva att inga ytterligare sekretesskrav får utfärdas på tillsynsmyndigheternas begäran.

4.
     
  Medlemsstaterna får föreskriva att ytterligare säkerhetsundersökningar som överensstämmer med nationell lagstiftning ska krävas för tillgång till information som sekretessbelagts på en nivå som motsvarar ”Confidentiel UE/EU Confidential” eller högre. Om ingen ytterligare säkerhetsundersökning krävs enligt lagstiftningen i den medlemsstat där den berörda tillsynsmyndigheten verkar, ska detta erkännas av alla andra medlemsstater.

5.
     
  Varje tillsynsmyndighet ska ha befogenhet att underrätta de rättsliga myndigheterna om överträdelser mot de bestämmelser som antas till följd av detta direktiv och att inleda rättsliga förfaranden och väcka talan vid den behöriga domstolen i enlighet med artikel 53.2.

6.
     
  Varje tillsynsmyndighet ska ha befogenhet att ålägga påföljder vid administrativa överträdelser. [Ändr. 109]

Artikel 46a

Anmälan av överträdelser

1.
     
  Medlemsstaterna ska föreskriva att tillsynsmyndigheterna ska beakta riktlinjer som utfärdas av Europeiska dataskyddsstyrelsen i enlighet med artikel 66.4 b i förordning (EU) nr .../2014 samt införa ändamålsenliga rutiner för att uppmuntra konfidentiell anmälan av överträdelser av detta direktiv.

2.
     
  Medlemsstaterna ska föreskriva att de behöriga myndigheterna ska införa ändamålsenliga rutiner för att uppmuntra konfidentiell anmälan av överträdelser av detta direktiv. [Ändr. 110]

Artikel 47

Verksamhetsrapport

Medlemsstaterna ska föreskriva att varje tillsynsmyndighet ska upprätta en årlig rapport om sin verksamhet
  minst vartannat år
  . Rapporten ska göras tillgänglig för
  allmänheten, det nationella parlamentet,
  kommissionen och Europeiska dataskyddsstyrelsen.
  Den ska inbegripa information om i vilken omfattning de behöriga myndigheterna inom sin jurisdiktion fått tillgång till uppgifter som innehas av privata parter för att utreda eller lagföra brott. [Ändr. 111]

KAPITEL VII

SAMARBETE

Artikel 48

Ömsesidigt bistånd

1.   Medlemsstaterna ska föreskriva att tillsynsmyndigheterna ska ge varandra ömsesidigt bistånd i arbetet för att genomföra och tillämpa de bestämmelser som antas till följd av detta direktiv på ett enhetligt sätt, och ska införa åtgärder som bidrar till ett verkningsfullt samarbete. Som en del av det ömsesidiga biståndet ska tillsynsmyndigheterna bland annat kunna begära information från varandra och bistå varandra i tillsynsarbetet, till exempel genom at begära att den andra myndigheten utför förhandssamråd, inspektioner och utredningar.

2.   Medlemsstaterna ska föreskriva att varje tillsynsmyndighet ska vidta alla lämpliga åtgärder för att besvara en begäran från en annan tillsynsmyndighet.
  Sådana åtgärder kan inbegripa i synnerhet överföring av relevant information eller verkställighetsåtgärder för att se till att behandling som strider mot detta direktiv upphör eller förbjuds utan dröjsmål, dock senast inom en månad efter det att begäran har tagits emot.

2a.
     
  En begäran om bistånd ska innehålla alla nödvändiga uppgifter, inklusive syftet med och skälen till begäran. Information som utbyts får användas endast i det ärende för vilket den har begärts.

2b.
     
  En tillsynsmyndighet som tar emot en begäran om bistånd får vägra att tillmötesgå begäran endast om

| a) | den inte är behörig att behandla den, eller |
| --- | --- |

a)

den inte är behörig att behandla den, eller

| b) | det skulle vara oförenligt med de bestämmelser som antas till följd av detta direktiv att tillmötesgå begäran. |
| --- | --- |

b)

det skulle vara oförenligt med de bestämmelser som antas till följd av detta direktiv att tillmötesgå begäran.

3.   Den tillsynsmyndighet som tagit emot begäran ska meddela den myndighet som begäran kommer ifrån

  från
  om resultatet eller, i förekommande fall, om hur de åtgärder som vidtagits för att tillmötesgå begäran fortskrider.

3a.
     
  Tillsynsmyndigheterna ska lämna den information som begärs av andra tillsynsmyndigheter på elektronisk väg, i standardiserat format och inom kortast möjliga tid.

3b.
     
  Åtgärder som vidtas efter en begäran om ömsesidigt bistånd ska inte vara belagda med någon avgift. [Ändr. 112]

Artikel 48a

Gemensamma insatser

1.
     
  Medlemsstaterna ska föreskriva att tillsynsmyndigheterna i syfte att intensifiera samarbete och ömsesidigt bistånd får genomföra gemensamma verkställighetsåtgärder och andra gemensamma insatser där utsedda medlemmar eller personal från tillsynsmyndigheter i andra medlemsstater deltar i insatser inom en medlemsstats territorium.

2.
     
  Medlemsstaterna ska föreskriva att den behöriga tillsynsmyndigheten, i fall där personer registrerade i en annan medlemsstat eller andra medlemsstater sannolikt berörs av personuppgiftsbehandlingen, får inbjudas att delta i de gemensamma insatserna. Den behöriga tillsynsmyndigheten får inbjuda tillsynsmyndigheterna i var och en av de berörda medlemsstaterna att delta i respektive insats och, om den inbjuds, utan dröjsmål besvara en annan tillsynsmyndighets begäran att få delta.

3.
     
  Medlemsstaterna ska reglera de praktiska aspekterna av enskilda åtgärder som genomförs gemensamt. [Ändr. 113]

Artikel 49

Europeiska dataskyddsstyrelsens arbetsuppgifter

1.   Europeiska dataskyddsstyrelsen, som inrättats genom förordning (EU) ..../2012

  2014
  , ska i samband med behandling av uppgifter inom tillämpningsområdet för detta direktiv ha följande arbetsuppgifter:

| a) | Ge kommissionen

  unionens institutioner
  råd i alla frågor som gäller skydd av personuppgifter inom unionen, inklusive om eventuella förslag till ändring av detta direktiv. |
| --- | --- |

a)

Ge kommissionen

  unionens institutioner
  råd i alla frågor som gäller skydd av personuppgifter inom unionen, inklusive om eventuella förslag till ändring av detta direktiv.

| b) | På begäran av kommissionen,
  Europaparlamentet eller rådet,
  på eget initiativ eller på initiativ av en av sina ledamöter undersöka frågor om tillämpningen av de bestämmelser som antas till följd av detta direktiv och sprida riktlinjer, rekommendationer och exempel på god praxis till tillsynsmyndigheterna i syfte att främja en enhetlig tillämpning av dessa bestämmelser
  , inbegripet användning av verkställighetsbefogenheter
  . |
| --- | --- |

b)

På begäran av kommissionen,
  Europaparlamentet eller rådet,
  på eget initiativ eller på initiativ av en av sina ledamöter undersöka frågor om tillämpningen av de bestämmelser som antas till följd av detta direktiv och sprida riktlinjer, rekommendationer och exempel på god praxis till tillsynsmyndigheterna i syfte att främja en enhetlig tillämpning av dessa bestämmelser
  , inbegripet användning av verkställighetsbefogenheter
  .

| c) | Se över den praktiska tillämpningen av de riktlinjer, rekommendationer och exempel på god praxis som avses i b samt rapportera regelbundet till kommissionen om detta. |
| --- | --- |

c)

Se över den praktiska tillämpningen av de riktlinjer, rekommendationer och exempel på god praxis som avses i b samt rapportera regelbundet till kommissionen om detta.

| d) | Yttra sig till kommissionen i fråga om skyddsnivån i tredjeländer eller internationella organisationer. |
| --- | --- |

d)

Yttra sig till kommissionen i fråga om skyddsnivån i tredjeländer eller internationella organisationer.

| e) | Främja samarbete och effektivt bilateralt och multilateralt utbyte av praxis och information mellan tillsynsmyndigheterna
  , inbegripet samordning av gemensamma insatser och andra gemensamma verksamheter om så beslutas på begäran av en eller flera tillsynsmyndigheter
  . |
| --- | --- |

e)

Främja samarbete och effektivt bilateralt och multilateralt utbyte av praxis och information mellan tillsynsmyndigheterna
  , inbegripet samordning av gemensamma insatser och andra gemensamma verksamheter om så beslutas på begäran av en eller flera tillsynsmyndigheter
  .

| f) | Främja gemensamma utbildningsprogram och underlätta personalutbyte mellan tillsynsmyndigheterna, där så är lämpligt även med tillsynsmyndigheter i tredjeland och internationella organisationer. |
| --- | --- |

f)

Främja gemensamma utbildningsprogram och underlätta personalutbyte mellan tillsynsmyndigheterna, där så är lämpligt även med tillsynsmyndigheter i tredjeland och internationella organisationer.

| g) | Främja utbyte av kunskap och dokumentation, bland annat om lagstiftning om och praxis för uppgiftsskydd med tillsynsmyndigheter för uppgiftsskydd i andra delar av världen. |
| --- | --- |

g)

Främja utbyte av kunskap och dokumentation, bland annat om lagstiftning om och praxis för uppgiftsskydd med tillsynsmyndigheter för uppgiftsskydd i andra delar av världen.

| ga) | Avge ett yttrande till kommissionen vid utarbetandet av delegerade akter och genomförandeakter i enlighet med detta direktiv. |
| --- | --- |

ga)

Avge ett yttrande till kommissionen vid utarbetandet av delegerade akter och genomförandeakter i enlighet med detta direktiv.

2.   När
  Europaparlamentet, rådet eller
  kommissionen begär rådgivning från Europeiska dataskyddsstyrelsen får den med hänsyn till hur brådskande frågan är fastställa en tidsfrist för denna rådgivning.

3.   Europeiska dataskyddsstyrelsen ska vidarebefordra sina yttranden, riktlinjer, rekommendationer och exempel på god praxis till kommissionen och till den kommitté som avses i artikel 57.1, samt offentliggöra dem.

4.   Kommissionen ska hålla Europeiska dataskyddsstyrelsen underrättad om de åtgärder den vidtagit som en följd av den senares yttranden, riktlinjer, rekommendationer och exempel på god praxis. [Ändr. 114]

KAPITEL VIII

RÄTTSMEDEL, ANSVAR, PÅFÖLJDER OCH ADMINISTRATIVA SANKTIONER

Artikel 50

Rätt till klagomål mot beslut som fattats av en tillsynsmyndighet

1.   Utan att det påverkar andra rättsmedel av administrativ eller rättslig natur ska medlemsstaterna föreskriva att varje registrerad som anser att uppgifter rörande henne eller honom inte är förenliga med de bestämmelser som antas till följd av detta direktiv har rätt att lämna in ett klagomål till en tillsynsmyndighet i en medlemsstat.

2.   Medlemsstaterna ska föreskriva att varje organisation eller sammanslutning som har till uppgift att skydda registrerades rättigheter och intressen när det gäller skyddet av deras personuppgifter,

  agerar i allmänintresset
  och som har inrättats på vederbörligt sätt i enlighet med lagen i en medlemsstat, ska ha rätt att lämna in ett klagomål till en tillsynsmyndighet i en medlemsstat för en eller flera registrerades räkning, om den anser att de rättigheter som tillkommer en registrerad enligt detta direktiv har åsidosatts som en följd av behandling av vederbörandes personuppgifter. Organisationen eller sammanslutningen ska på vederbörligt sätt ha anförtrotts att handla på den eller de registrerades uppdrag.
  [Ändr. 115]

3.   Medlemsstaterna ska föreskriva att varje organisation eller sammanslutning som avses i punkt 2, oberoende av om det föreligger ett klagomål från en registrerad, ska ha rätt att klaga hos en tillsynsmyndighet i en medlemsstat om den anser att en överträdelse har skett.

Artikel 51

Rätt att begära rättsmedel mot en tillsynsmyndighets beslut

  rättslig prövning hos en tillsynsmyndighet

1.   Medlemsstaterna ska fastställa rätten

  föreskriva att varje fysisk eller juridisk person har rätt
  till rättsmedel mot

  rättslig prövning av
  en tillsynsmyndighets beslut
  som berör dem
  .

2.   
  Medlemsstaterna ska föreskriva att
  varje registrerad ska ha rätt till ett rättsmedel som förpliktar

  rättslig prövning som förpliktigar
  tillsynsmyndigheten att behandla ett klagomål om

  i avsaknad av
  ett beslut som krävs

  är nödvändigt
  för att skydda den registrerades rättigheter inte har fattats eller om tillsynsmyndigheten inte inom tre månader informerar den registrerade om hur ärendet fortskrider eller vilket beslut som har fattats med anledning av klagomålet i enlighet med artikel 45.1 b.

3.   Medlemsstaterna ska föreskriva att talan mot beslut som har fattats av en tillsynsmyndighet ska ges in vid domstolarna i den medlemsstat där tillsynsmyndigheten har sitt säte.

3a.
     
  Medlemsstaterna ska sörja för att de slutliga avgörandena från den domstol som avses i denna artikel verkställs. [Ändr. 116]

Artikel 52

Rätt till rättsmedel mot en registeransvarig eller en registerförare

1.
     Utan att det påverkar tillgängliga administrativa rättsmedel, inbegripet rätten att lämna in ett klagomål till en tillsynsmyndighet, ska medlemsstaterna föreskriva en rätt att begära rättsmedel för varje fysisk person som anser att hans eller hennes rättigheter enligt de bestämmelser som antas till följd av detta direktiv har åsidosatts som en följd av att personuppgifter har behandlats på ett sätt som inte är förenligt med dessa bestämmelser.

1a.
     
  Medlemsstaterna ska sörja för att de slutliga avgörandena från den domstol som avses i denna artikel verkställs. [Ändr. 117]

Artikel 53

Gemensamma regler om domstolsförfaranden

1.   Medlemsstaterna ska föreskriva att varje organisation eller sammanslutning som avses i artikel 50.2 har rätt att utöva de rättigheter som anges i artiklarna 51 och , 52
  och 54
  på uppdrag av en eller flera registrerade. [Ändr. 118]

2.   
  Medlemsstaterna ska föreskriva att
  varje tillsynsmyndighet ska ha rätt att delta i

  inleda
  rättsliga förfaranden och väcka talan vid domstol för att säkerställa tillämpningen av de bestämmelser som antas till följd av detta direktiv eller för att garantera ett enhetligt skydd av personuppgifter i unionen. [Ändr. 119]

3.   Medlemsstaterna ska se till att de möjligheter att föra talan inför domstol som är tillgängliga enligt nationell lagstiftning gör det möjligt att snabbt vidta åtgärder, även interimistiska sådana, i syfte att avbryta den påstådda överträdelsen och hindra ytterligare skada av berörda intressen.

Artikel 54

Ansvar och rätt till ersättning

1.   Medlemsstaterna ska föreskriva att var och en som lidit skada
  , även ideell skada,
  till följd av en otillåten behandling av personuppgifter eller av någon annan åtgärd som är oförenlig med de nationella bestämmelser som antagits

  antas
  till följd av detta direktiv har rätt till

  att begära
  ersättning av den registeransvarige
  eller registerföraren
  för denna skada. [Ändr. 120]

2.   Om fler än en registeransvarig eller registerförare har medverkat vid behandlingen av uppgifter, ska var och en av dem ansvara solidariskt för hela den uppkomna skadan.

3.   Den registeransvarige eller registerföraren kan helt eller delvis undgå detta ansvar om vederbörande bevisar att han inte är ansvarig för den händelse som orsakade skadan.

Artikel 55

Påföljder

Medlemsstaterna ska föreskriva påföljder för överträdelser av bestämmelser som har utfärdats med tillämpning av detta direktiv och ska vidta de åtgärder som krävs för att se till att dessa påföljder tillämpas. Påföljderna ska vara effektiva, proportionerliga och avskräckande.

KAPITEL VIIIA

ÖVERFÖRING AV PERSONUPPGIFTER TILL ANDRA PARTER

Artikel 55a

Överföring av personuppgifter till andra myndigheter eller privata parter i unionen

1.
     
  Medlemsstaterna ska sörja för att den registeransvarige inte överför, eller instruerar registerföraren att överföra, personuppgifter till en fysisk eller juridisk person som inte omfattas av de bestämmelser som antas till följd av detta direktiv, såvida inte

| a) | överföringen överensstämmer med unionslagstiftningen eller medlemsstatslagstiftningen, |
| --- | --- |

a)

överföringen överensstämmer med unionslagstiftningen eller medlemsstatslagstiftningen,

| b) | mottagaren är etablerad i en medlemsstat i Europeiska unionen, |
| --- | --- |

b)

mottagaren är etablerad i en medlemsstat i Europeiska unionen,

| c) | inga berättigade specifika intressen för den registrerade personen hindrar överföringen, mottagaren är etablerad i en medlemsstat i Europeiska unionen, och |
| --- | --- |

c)

inga berättigade specifika intressen för den registrerade personen hindrar överföringen, mottagaren är etablerad i en medlemsstat i Europeiska unionen, och

| d) | överföringen är nödvändig i ett visst fall för den registeransvarige som överför personuppgifterna för att










  i) | utföra en lagenligen tilldelad arbetsuppgift, |
| --- | --- | --- |

d)

överföringen är nödvändig i ett visst fall för den registeransvarige som överför personuppgifterna för att

i)

utföra en lagenligen tilldelad arbetsuppgift,

| ii) | avvärja en omedelbar och allvarlig fara för den allmänna säkerheten, eller |
| --- | --- |

ii)

avvärja en omedelbar och allvarlig fara för den allmänna säkerheten, eller

| iii) | förhindra att enskilda personers rättigheter lider allvarlig skada. |
| --- | --- |

iii)

förhindra att enskilda personers rättigheter lider allvarlig skada.

2.
     
  Den registeransvarige ska informera mottagaren om det ändamål för vilket personuppgifterna uteslutande får behandlas.

3.
     
  Den registeransvarige ska informera tillsynsmyndigheten om sådana överföringar.

4.
     
  Den registeransvarige ska informera mottagaren om begränsningar för uppgiftsbehandlingen och se till att dessa begränsningar iakttas. [Ändr. 121]

KAPITEL IX

DELEGERADE AKTER OCH GENOMFÖRANDEAKTER

Artikel 56

Utövande av delegering

  delegeringen

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den delegering av befogenhet
  att anta delegerade akter
  som avses i artikel 
  artiklarna 25a.7,
  28.5
  , 34.3 och 34.5
  ska ges till kommissionen under en obegränsad

  på obestämd
  tid från och med det datum då detta direktiv träder i kraft.

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artikel

  artiklarna 25a.7,
  28.5
  , 34.3 och 34.5
  får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare
  datum som anges
  i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan trätt i kraft.

4.   Så snart kommissionen antar

  har antagit
  en delegerad akt ska den samtidigt delge

  underrätta
  Europaparlamentet och rådet
  om
  detta
  samtidigt
  .

5.   En delegerad akt som antas enligt artikel

  har antagits i enlighet med artiklarna 25a.7,
  28.5
  , 34.3 och 34.5
  ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två

  sex
  månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av

  innan
  den perioden,
  löper ut
  har underrättat

  meddelat
  kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två

  sex
  månader på Europaparlamentets eller
  på
  rådets initiativ. [Ändr. 122]

Artikel 56a

Tidsfrist för antagande av delegerade akter

Kommissionen ska anta de delegerade akterna enligt artiklarna 25a.7 och 28.5 senast [sex månader före den dag som anges i artikel 62.1]. Kommissionen får förlänga den tidsfrist som anges i denna punkt med sex månader. [Ändr. 123]

Artikel 57

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av en kommitté. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

3.   När det hänvisas till denna punkt, ska artikel 8 i förordning (EU) nr 182/2011 jämförd med artikel 5 i den förordningen tillämpas.
  [Ändr. 124]

KAPITEL X

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 58

Upphävande

1.   Rambeslut 2008/977/RIF ska upphöra att gälla.

2.   Hänvisningar till det upphävda rambeslut som avses i punkt 1 ska anses som hänvisningar till detta direktiv.

Artikel 59

Förhållande till tidigare antagna unionsakter för straffrättsligt samarbete och polissamarbete

Direktivet ska inte påverka särskilda bestämmelser om skydd av personuppgifter när behöriga myndigheter behandlar personuppgifter i syfte att förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder i sådana unionsakter som antagits före det datum då detta direktiv antas och som reglerar behandlingen av personuppgifter medlemsstaterna emellan och medlemsstaternas utsedda myndigheters tillgång till informationssystem som inrättats på grundval av fördragen och som är relevanta för direktivets tillämpningsområde.

Artikel 60

Förhållande till tidigare ingångna internationella avtal på området för polissamarbete och straffrättsligt samarbete

Internationella avtal som ingåtts av medlemsstaterna innan detta direktiv trädde i kraft ska där så krävs ändras behov inom fem år efter det att direktivet trätt i kraft.

Artikel 61

Utvärdering

1.   Kommissionen ska
  efter att ha begärt ett yttrande från Europeiska dataskyddsstyrelsen
  utvärdera tillämpningen
  och genomförandet
  av detta direktiv.
  Kommissionen ska i nära samarbete med medlemsstaterna ansvara för samordningen, där förhandsanmälda och oanmälda besök ska ingå. Europaparlamentet och rådet ska hållas underrättade under hela förfarandet och få tillgång till relevanta handlingar.

2.   Kommissionen ska inom tre

  två
  år efter det att detta direktiv har trätt i kraft se över andra rättsakter som antagits av Europeiska unionen och som reglerar behöriga myndigheters behandling av personuppgifter i syfte att förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, i synnerhet de unionsakter som avses i artikel 59,
  och lägga fram lämpliga förslag
  i syfte att bedöma om de behöver anpassas till detta direktiv och, i förekommande fall, lägga fram förslag till ändring av dessa rättsakter

  garantera konsekventa och enhetliga lagbestämmelser om behöriga myndigheters behandling av personuppgifter
  för att slå vakt om ett enhetligt tillvägagångssätt för skydd av personuppgifter

  förebygga, upptäcka, utreda eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder
  inom tillämpningsområdet för detta direktiv.

2a.
     
  Kommissionen ska inom två år efter det att detta direktiv trätt i kraft lägga fram ett lämpligt förslag om översyn av det regelverk som är tillämpligt på den behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer, i syfte att förebygga, upptäcka, utreda eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder för att garantera konsekventa och enhetliga lagbestämmelser om den grundläggande rätten till skydd av personuppgifter i unionen.

3.   Kommissionen ska i kraft av punkt 1 regelbundet överlämna rapporter om tillämpningen och översynen av detta direktiv till Europaparlamentet och
  till
  rådet. Den första rapporten ska överlämnas senast fyra år efter det att detta direktiv träder i kraft. Därefter ska rapporter överlämnas vart fjärde år. Kommissionen ska om så krävs lägga fram lämpliga förslag om ändring av detta direktiv och om anpassning av andra rättsinstrument. Rapporten ska offentliggöras. [Ändr. 125]

Artikel 62

Genomförande

1.   Medlemsstaterna ska senast ... (*1) anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska genast överlämna texten till dessa bestämmelser till kommissionen.

De ska tillämpa dessa bestämmelser från och med ... (*1).

När en medlemsstat antar sådana bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 63

Ikraftträdande och tillämpning

Detta direktiv träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 64

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 192, 30.6.2012, s. 7.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 12 mars 2014.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (EUT L 281, 23.11.1995, s. 31).

3

(4)  Rådets rambeslut 2008/977/RIF av den 27 november 2008 om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (EUT L 350, 30.12.2008, s. 60).

4

(5)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (EGT L 8, 12.1.2001, s. 1).

5

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (EGT L 8, 12.1.2001, s. 1).

(6)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (

  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

6

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/93/EU av den 13 december 2011 om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi samt om ersättande av rådets rambeslut 2004/68/RIF (EUT L 335, 17.12.2011, s. 1).

7

(8)  EGT L 176, 10.7.1999, s. 36.

8

(9)  EUT L 53, 27.2.2008, s. 52.

9

(10)  EUT L 160, 18.6.2011, s. 21.

10

(11)  EUT C 369, 17.12.2011, s. 14

11

(*1)  Två år efter dagen för detta direktivs ikraftträdande.

*1

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/546 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/546

---

P7_TA(2014)0220

Genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet (omarbetning) (COM(2013)0410 – C7-0171/2013 – 2013/0186(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande – omarbetning)

(2017/C 378/60)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0410), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0410),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 100.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0171/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 100.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0171/2013),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det motiverade yttrande från Maltas representanthus, som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det motiverade yttrande från Maltas representanthus, som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 11 december 2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 11 december 2013 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (2),

| — | med beaktande av skrivelsen av den 28 november 2013 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för transport och turism i enlighet med artikel 87.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 28 november 2013 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för transport och turism i enlighet med artikel 87.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artiklarna 87 och 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 87 och 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A7-0095/2014), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A7-0095/2014), och av följande skäl:

| A. | Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller förslaget inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller förslaget inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen med beaktande av rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen med beaktande av rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  EGT C 77, 28.3.2002, s. 1.

---

P7_TC1-COD(2013)0186

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet (omarbetning)

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 100.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 549/2004 av den 10 mars 2004 om ramen för inrättande av det gemensamma europeiska luftrummet (ramförordning) (3), förordning (EG) nr 550/2004 av den 10 mars 2004 om tillhandahållande av flygtrafiktjänster inom det gemensamma europeiska luftrummet (förordning om tillhandahållande av tjänster) (4), förordning (EG) nr 551/2004 av den 10 mars 2004 om organisation och användning av det gemensamma europeiska luftrummet (förordning om luftrummet) (5) och förordning (EG) nr 552/2004 av den 10 mars 2004 om driftskompatibiliteten hos det europeiska nätverket för flygledningstjänst (förordning om driftskompatibilitet) (6) har ändrats väsentligt. Med anledning av nya ändringar bör de förordningarna av tydlighetsskäl omarbetas. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 549/2004 av den 10 mars 2004 om ramen för inrättande av det gemensamma europeiska luftrummet (ramförordning) (3), förordning (EG) nr 550/2004 av den 10 mars 2004 om tillhandahållande av flygtrafiktjänster inom det gemensamma europeiska luftrummet (förordning om tillhandahållande av tjänster) (4), förordning (EG) nr 551/2004 av den 10 mars 2004 om organisation och användning av det gemensamma europeiska luftrummet (förordning om luftrummet) (5) och förordning (EG) nr 552/2004 av den 10 mars 2004 om driftskompatibiliteten hos det europeiska nätverket för flygledningstjänst (förordning om driftskompatibilitet) (6) har ändrats väsentligt. Med anledning av nya ändringar bör de förordningarna av tydlighetsskäl omarbetas.

| (2) | Genomförandet av den gemensamma transportpolitiken kräver ett effektivt system som möjliggör en säker och regelbunden luftfart och därmed underlättar fri rörlighet för varor, personer och tjänster.
  [Ändr. 1] |
| --- | --- |

(2)

Genomförandet av den gemensamma transportpolitiken kräver ett effektivt system som möjliggör en säker och regelbunden luftfart och därmed underlättar fri rörlighet för varor, personer och tjänster.
  [Ändr. 1]

| (3) | Genom Europaparlamentets och rådets antagande av det första lagstiftningspaketet om det gemensamma europeiska luftrummet, nämligen förordning (EG) nr 549/2004, förordning (EG) nr 550/2004, förordning (EG) nr 551/2004 och förordning (EG) nr 552/2004 fastställdes en stabil rättslig grund för ett sammanhängande, driftskompatibelt och säkert system för flygledningstjänsten. Antagandet av det andra paketet, dvs. förordning (EG) nr 1070/2009, stärkte det initiativ som tagits för att inrätta ett gemensamt europeiskt luftrum ytterligare genom införandet av koncepten prestationssystem och nätverksförvaltare i syfte att ytterligare förbättra prestandan i det europeiska systemet för flygledningstjänst. |
| --- | --- |

(3)

Genom Europaparlamentets och rådets antagande av det första lagstiftningspaketet om det gemensamma europeiska luftrummet, nämligen förordning (EG) nr 549/2004, förordning (EG) nr 550/2004, förordning (EG) nr 551/2004 och förordning (EG) nr 552/2004 fastställdes en stabil rättslig grund för ett sammanhängande, driftskompatibelt och säkert system för flygledningstjänsten. Antagandet av det andra paketet, dvs. förordning (EG) nr 1070/2009, stärkte det initiativ som tagits för att inrätta ett gemensamt europeiskt luftrum ytterligare genom införandet av koncepten prestationssystem och nätverksförvaltare i syfte att ytterligare förbättra prestandan i det europeiska systemet för flygledningstjänst.

| (4) | Enligt artikel 1 i 1944 års Chicagokonvention angående internationell civil luftfart erkänner de fördragsslutande staterna att varje stat har fullständig och exklusiv suveränitet i luftrummet över sitt territorium. Det är inom ramen för denna suveränitet som unionens medlemsstater, om inte annat följer av tillämpliga internationella konventioner, verkställer myndighetsutövning genom kontroll av flygtrafik. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 1 i 1944 års Chicagokonvention angående internationell civil luftfart erkänner de fördragsslutande staterna att varje stat har fullständig och exklusiv suveränitet i luftrummet över sitt territorium. Det är inom ramen för denna suveränitet som unionens medlemsstater, om inte annat följer av tillämpliga internationella konventioner, verkställer myndighetsutövning genom kontroll av flygtrafik.

| (5) | Genomförandet av den gemensamma transportpolitiken kräver ett effektivt lufttransportsystem som möjliggör en säker, regelbunden och hållbar luftfart med optimal kapacitet och därmed underlättar fri rörlighet för varor, personer och tjänster. |
| --- | --- |

(5)

Genomförandet av den gemensamma transportpolitiken kräver ett effektivt lufttransportsystem som möjliggör en säker, regelbunden och hållbar luftfart med optimal kapacitet och därmed underlättar fri rörlighet för varor, personer och tjänster.

| (5a) | För att undvika att den väntade ökningen av flygtrafiken skapar eller förvärrar trängseln i det europeiska luftrummet, med alla de kostnader som detta medför i termer av ekonomi, miljö och säkerhet, bör man sätta stopp för fragmenteringen av detta luftrum och genomföra föreliggande förordning snarast möjligt. [Ändr. 2] |
| --- | --- |

(5a)

För att undvika att den väntade ökningen av flygtrafiken skapar eller förvärrar trängseln i det europeiska luftrummet, med alla de kostnader som detta medför i termer av ekonomi, miljö och säkerhet, bör man sätta stopp för fragmenteringen av detta luftrum och genomföra föreliggande förordning snarast möjligt. [Ändr. 2]

| (5b) | Genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet bör spela en positiv roll för tillväxt, sysselsättning och konkurrenskraft i Europa, särskilt genom att stimulera efterfrågan på högkvalificerade arbetstillfällen. [Ändr. 3] |
| --- | --- |

(5b)

Genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet bör spela en positiv roll för tillväxt, sysselsättning och konkurrenskraft i Europa, särskilt genom att stimulera efterfrågan på högkvalificerade arbetstillfällen. [Ändr. 3]

| (6) | Om man samtidigt vill höja standarderna för flygtrafiksäkerheten och förbättra den allmänna kvaliteten på flygledningstjänster och flygtrafiktjänster för allmän flygtrafik i Europa måste hänsyn tas till den mänskliga faktorn. Medlemsstaterna bör Därför överväga

  bör man utöver
  att införa principerna om en ”rättvisekultur”
  också inkludera relevanta kvalitetsindikatorer i prestationssystemet för det gemensamma europeiska luftrummet
  . [Ändr. 4] |
| --- | --- |

(6)

Om man samtidigt vill höja standarderna för flygtrafiksäkerheten och förbättra den allmänna kvaliteten på flygledningstjänster och flygtrafiktjänster för allmän flygtrafik i Europa måste hänsyn tas till den mänskliga faktorn. Medlemsstaterna bör Därför överväga

  bör man utöver
  att införa principerna om en ”rättvisekultur”
  också inkludera relevanta kvalitetsindikatorer i prestationssystemet för det gemensamma europeiska luftrummet
  . [Ändr. 4]

| (7) | Medlemsstaterna har antagit ett gemensamt uttalande om militära frågor i samband med det gemensamma europeiska luftrummet (7). Enligt detta uttalande bör medlemsstaterna främja civilt och militärt samarbete och, om och i den mån alla berörda medlemsstater anser det nödvändigt, underlätta samarbetet mellan sina väpnade styrkor i alla ärenden som gäller flygledningstjänst
  , för att underlätta flexibel användning av luftrummet
  . [Ändr. 5] |
| --- | --- |

(7)

Medlemsstaterna har antagit ett gemensamt uttalande om militära frågor i samband med det gemensamma europeiska luftrummet (7). Enligt detta uttalande bör medlemsstaterna främja civilt och militärt samarbete och, om och i den mån alla berörda medlemsstater anser det nödvändigt, underlätta samarbetet mellan sina väpnade styrkor i alla ärenden som gäller flygledningstjänst
  , för att underlätta flexibel användning av luftrummet
  . [Ändr. 5]

| (8) | Beslut som rör innehållet, omfattning eller villkoren för genomförandet av militära operationer och militära övningar faller inte under unionens behörighet enligt artikel 100.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

(8)

Beslut som rör innehållet, omfattning eller villkoren för genomförandet av militära operationer och militära övningar faller inte under unionens behörighet enligt artikel 100.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| (9) | Medlemsstaterna har i varierande utsträckning omstrukturerat sina nationella leverantörer av flygtrafiktjänster genom att öka deras självständighet och frihet att tillhandahålla tjänster. Det är nödvändigt att se till att det finns en välfungerande gemensam marknad för de tjänster som kan tillhandahållas på marknadsvillkor och att kraven på en lägsta nivå för att tillvarata allmänintresset tillgodoses för de tjänster som betraktas som naturliga monopol med dagens tekniska villkor. |
| --- | --- |

(9)

Medlemsstaterna har i varierande utsträckning omstrukturerat sina nationella leverantörer av flygtrafiktjänster genom att öka deras självständighet och frihet att tillhandahålla tjänster. Det är nödvändigt att se till att det finns en välfungerande gemensam marknad för de tjänster som kan tillhandahållas på marknadsvillkor och att kraven på en lägsta nivå för att tillvarata allmänintresset tillgodoses för de tjänster som betraktas som naturliga monopol med dagens tekniska villkor.

| (10) | För att säkerställa en enhetlig och välgrundad
  och oberoende
  tillsyn över tjänsteleverantörer i hela Europa bör de nationella tillsynsmyndigheterna

  luftfartsmyndigheterna
  garanteras tillräckligt oberoende och tillräckliga
  ekonomiska och personella
  resurser. Detta oberoende bör inte hindra dessa myndigheter från att utföra sina uppdrag inom administrativa ramar. [Ändr. 6] |
| --- | --- |

(10)

För att säkerställa en enhetlig och välgrundad
  och oberoende
  tillsyn över tjänsteleverantörer i hela Europa bör de nationella tillsynsmyndigheterna

  luftfartsmyndigheterna
  garanteras tillräckligt oberoende och tillräckliga
  ekonomiska och personella
  resurser. Detta oberoende bör inte hindra dessa myndigheter från att utföra sina uppdrag inom administrativa ramar. [Ändr. 6]

| (11) | Nationella tillsynsmyndigheter

  luftfartsmyndigheter
  spelar en avgörande roll vid genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet, och. Kommissionen
  och Europeiska unionens luftfartsbyrå (EAA)
  bör därför underlätta samarbete mellan dem så att de kan utbyta bästa praxis och utveckla ett gemensamt angreppssätt, inklusive genom närmare samarbete på regional nivå
  , genom att tillhandahålla en plattform för sådant utbyte
  . Detta samarbete bör ske regelbundet. [Ändr. 7] |
| --- | --- |

(11)

Nationella tillsynsmyndigheter

  luftfartsmyndigheter
  spelar en avgörande roll vid genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet, och. Kommissionen
  och Europeiska unionens luftfartsbyrå (EAA)
  bör därför underlätta samarbete mellan dem så att de kan utbyta bästa praxis och utveckla ett gemensamt angreppssätt, inklusive genom närmare samarbete på regional nivå
  , genom att tillhandahålla en plattform för sådant utbyte
  . Detta samarbete bör ske regelbundet. [Ändr. 7]

| (12) | För att det gemensamma europeiska luftrummet ska genomföras bör
  arbetsmarknadens parter vara bättre informerade och rådfrågas om alla åtgärder som har stor samhällelig betydelse. Samråd bör också ske på unionsnivå med den branschvisa dialogkommitté som inrättats genom kommissionens beslut 98/500/EG (8). [Ändr. 8] |
| --- | --- |

(12)

För att det gemensamma europeiska luftrummet ska genomföras bör
  arbetsmarknadens parter vara bättre informerade och rådfrågas om alla åtgärder som har stor samhällelig betydelse. Samråd bör också ske på unionsnivå med den branschvisa dialogkommitté som inrättats genom kommissionens beslut 98/500/EG (8). [Ändr. 8]

| (13) | Tillhandahållande av tjänster för kommunikation, navigation, flygtrafik och övervakning samt flygvädertjänst
  , luftrummets utformning
  och flygbriefingtjänst för luftfarten
  , tillsammans med tjänster inom formatering och leverans av data för allmän flygtrafik, skulle kunna
  organiseras på marknadsvillkor med beaktande av de särdrag som betecknar sådana tjänster och med upprätthållande

  tillförsäkrande
  av en hög flygsäkerhetsnivå
  och minskad klimatpåverkan
  . [Ändr. 9] |
| --- | --- |

(13)

Tillhandahållande av tjänster för kommunikation, navigation, flygtrafik och övervakning samt flygvädertjänst
  , luftrummets utformning
  och flygbriefingtjänst för luftfarten
  , tillsammans med tjänster inom formatering och leverans av data för allmän flygtrafik, skulle kunna
  organiseras på marknadsvillkor med beaktande av de särdrag som betecknar sådana tjänster och med upprätthållande

  tillförsäkrande
  av en hög flygsäkerhetsnivå
  och minskad klimatpåverkan
  . [Ändr. 9]

| (14) | Det bör inte förekomma någon diskriminering mellan luftrummets användare när det gäller tillhandahållande av likvärdiga flygtrafiktjänster. |
| --- | --- |

(14)

Det bör inte förekomma någon diskriminering mellan luftrummets användare när det gäller tillhandahållande av likvärdiga flygtrafiktjänster.

| (15) | Konceptet med gemensamma projekt som syftar till att hjälpa luftrummets användare och/eller leverantörer av flygtrafiktjänster att förbättra den gemensamma infrastrukturen för flygtrafiktjänster, tillhandahållandet av flygtrafiktjänster och användningen av luftrummet, särskilt sådana som kan krävas för genomförandet av generalplanen för flygledningstjänsten som godkänts genom rådets beslut 2009/320/EG (9), i enlighet med artikel 1.2 i rådets förordning (EG) nr 219/2007, bör inte påverka redan pågående projekt som har beslutats av en eller flera medlemsstater i liknande syfte. Bestämmelserna för finansiering av genomförandet av gemensamma projekt bör inte påverka hur dessa gemensamma projekt utformas. Kommissionen kan föreslå att finansiering, såsom finansiering för transeuropeiska nät eller från
  Fonden för ett sammanlänkat Europa, Horisont 2020 eller
  Europeiska investeringsbanken, används som stöd till gemensamma projekt, särskilt för att skynda på genomförandet av det gemensamma Sesar-programmet inom den fleråriga budgetramen. Utan att tillgången till sådan finansiering påverkas, bör medlemsstaterna fritt kunna besluta om hur inkomster från utauktionering av utsläppsrätter inom ramen för systemet för handel med utsläppsrätter till luftfartssektorn ska användas, och i detta sammanhang överväga huruvida en del av sådana inkomster skulle kunna användas för att finansiera gemensamma projekt för funktionella luftrumsblock.
  Där det är tillämpligt bör gemensamma projekt syfta till att möjliggöra en grundläggande kompatibel kapacitet i alla medlemsstater. [Ändr. 10] |
| --- | --- |

(15)

Konceptet med gemensamma projekt som syftar till att hjälpa luftrummets användare och/eller leverantörer av flygtrafiktjänster att förbättra den gemensamma infrastrukturen för flygtrafiktjänster, tillhandahållandet av flygtrafiktjänster och användningen av luftrummet, särskilt sådana som kan krävas för genomförandet av generalplanen för flygledningstjänsten som godkänts genom rådets beslut 2009/320/EG (9), i enlighet med artikel 1.2 i rådets förordning (EG) nr 219/2007, bör inte påverka redan pågående projekt som har beslutats av en eller flera medlemsstater i liknande syfte. Bestämmelserna för finansiering av genomförandet av gemensamma projekt bör inte påverka hur dessa gemensamma projekt utformas. Kommissionen kan föreslå att finansiering, såsom finansiering för transeuropeiska nät eller från
  Fonden för ett sammanlänkat Europa, Horisont 2020 eller
  Europeiska investeringsbanken, används som stöd till gemensamma projekt, särskilt för att skynda på genomförandet av det gemensamma Sesar-programmet inom den fleråriga budgetramen. Utan att tillgången till sådan finansiering påverkas, bör medlemsstaterna fritt kunna besluta om hur inkomster från utauktionering av utsläppsrätter inom ramen för systemet för handel med utsläppsrätter till luftfartssektorn ska användas, och i detta sammanhang överväga huruvida en del av sådana inkomster skulle kunna användas för att finansiera gemensamma projekt för funktionella luftrumsblock.
  Där det är tillämpligt bör gemensamma projekt syfta till att möjliggöra en grundläggande kompatibel kapacitet i alla medlemsstater. [Ändr. 10]

| (15a) | Om inte specifika mekanismer införs, kan luftbaserade och markbaserade investeringsprojekt med koppling till generalplanen för flygledningstjänsten komma att ske med bristande samordning, vilket kan fördröja effektivt genomförande av Sesar-teknik. [Ändr. 11] |
| --- | --- |

(15a)

Om inte specifika mekanismer införs, kan luftbaserade och markbaserade investeringsprojekt med koppling till generalplanen för flygledningstjänsten komma att ske med bristande samordning, vilket kan fördröja effektivt genomförande av Sesar-teknik. [Ändr. 11]

| (16) | Konceptet nätverksförvaltare är avgörande när det gäller att förbättra flygledningstjänstens prestanda på nätverksnivå, eftersom detta innebär centralisering av vissa tjänster som bäst utförs på nätverksnivå. För att underlätta hanteringen av eventuella luftfartskriser, bör samordningen av
  de åtgärder som vidtas för att förebygga och reagera på
  sådana kriser skötas av nätverksförvaltaren.
  I detta sammanhang bör det vara kommissionens ansvar att se till att ingen intressekonflikt uppstår mellan tillhandahållandet av centraliserade tjänster och den roll som organet för prestationsgranskning har. [Ändr. 12] |
| --- | --- |

(16)

Konceptet nätverksförvaltare är avgörande när det gäller att förbättra flygledningstjänstens prestanda på nätverksnivå, eftersom detta innebär centralisering av vissa tjänster som bäst utförs på nätverksnivå. För att underlätta hanteringen av eventuella luftfartskriser, bör samordningen av
  de åtgärder som vidtas för att förebygga och reagera på
  sådana kriser skötas av nätverksförvaltaren.
  I detta sammanhang bör det vara kommissionens ansvar att se till att ingen intressekonflikt uppstår mellan tillhandahållandet av centraliserade tjänster och den roll som organet för prestationsgranskning har. [Ändr. 12]

| (17) | Kommissionen är övertygad om att en säker och effektiv användning av luftrummet kan åstadkommas endast genom ett nära samarbete mellan civila och militära användare av luftrummet, huvudsakligen på grundval av systemet med flexibel användning av luftrummet och en effektiv samordning av civil och militär verksamhet i enlighet med vad Icao fastställt, och den betonar vikten av att förbättra det civil-militära samarbetet mellan civila och militära användare av luftrummet
  , för att underlätta flexibel användning av luftrummet
  . [Ändr. 13] |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen är övertygad om att en säker och effektiv användning av luftrummet kan åstadkommas endast genom ett nära samarbete mellan civila och militära användare av luftrummet, huvudsakligen på grundval av systemet med flexibel användning av luftrummet och en effektiv samordning av civil och militär verksamhet i enlighet med vad Icao fastställt, och den betonar vikten av att förbättra det civil-militära samarbetet mellan civila och militära användare av luftrummet
  , för att underlätta flexibel användning av luftrummet
  . [Ändr. 13]

| (18) | Snabb spridning av korrekta uppgifter om situationen i luftrummet och särskilda trafiksituationer till civila och militära flygtrafikledare har en direkt inverkan på verksamhetens säkerhet och effektivitet
  och bör göra verksamheten mera förutsägbar
  . Snabb tillgång till aktuell information om situationen i luftrummet är avgörande för alla intressenter som vill utnyttja de luftrumsstrukturer som ställs till förfogande när de lägger upp eller ändrar färdplanen. [Ändr. 14] |
| --- | --- |

(18)

Snabb spridning av korrekta uppgifter om situationen i luftrummet och särskilda trafiksituationer till civila och militära flygtrafikledare har en direkt inverkan på verksamhetens säkerhet och effektivitet
  och bör göra verksamheten mera förutsägbar
  . Snabb tillgång till aktuell information om situationen i luftrummet är avgörande för alla intressenter som vill utnyttja de luftrumsstrukturer som ställs till förfogande när de lägger upp eller ändrar färdplanen. [Ändr. 14]

| (19) | Tillhandahållandet av modern, fullständig, högkvalitativ och aktuell information till luftfarten påverkar avsevärt säkerheten och underlättar tillgången till och rörelsefrihet inom unionens luftrum. Unionen bör, med beaktande av generalplanen för flygledningstjänsten, ta initiativ till att modernisera denna sektor i samarbete med nätverksförvaltaren och se till att användare kan få tillgång till den informationen genom en enda offentlig tillträdespunkt för information, som tillhandahåller en modern, användarvänlig och validerad integrerad briefing. |
| --- | --- |

(19)

Tillhandahållandet av modern, fullständig, högkvalitativ och aktuell information till luftfarten påverkar avsevärt säkerheten och underlättar tillgången till och rörelsefrihet inom unionens luftrum. Unionen bör, med beaktande av generalplanen för flygledningstjänsten, ta initiativ till att modernisera denna sektor i samarbete med nätverksförvaltaren och se till att användare kan få tillgång till den informationen genom en enda offentlig tillträdespunkt för information, som tillhandahåller en modern, användarvänlig och validerad integrerad briefing.

| (20) | För att beakta de ändringar som förts in i förordningarna (EG) nr 1108/2009 och (EG) nr 1070/2009 är det nödvändigt att, i enlighet med artikel 65a i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 av den 20 februari 2008 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av en europeisk byrå för luftfartssäkerhet (10), anpassa innehållet i den här förordningen till innehållet i förordning (EG) nr 216/2008. |
| --- | --- |

(20)

För att beakta de ändringar som förts in i förordningarna (EG) nr 1108/2009 och (EG) nr 1070/2009 är det nödvändigt att, i enlighet med artikel 65a i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 av den 20 februari 2008 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av en europeisk byrå för luftfartssäkerhet (10), anpassa innehållet i den här förordningen till innehållet i förordning (EG) nr 216/2008.

| (21) | Vidare bör de tekniska specifikationerna i förordningarna (EG) nr 549/2004, (EG) nr 550/2004, (EG) nr 551/2004 och (EG) nr 552/2004 som antogs 2004 och 2009 aktualiseras, och det bör göras tekniska korrigeringar som tar hänsyn till utvecklingen. |
| --- | --- |

(21)

Vidare bör de tekniska specifikationerna i förordningarna (EG) nr 549/2004, (EG) nr 550/2004, (EG) nr 551/2004 och (EG) nr 552/2004 som antogs 2004 och 2009 aktualiseras, och det bör göras tekniska korrigeringar som tar hänsyn till utvecklingen.

| (22) | Det geografiska tillämpningsområdet för denna förordning avseende Icao- och NAT-regionen bör ändras för att ta hänsyn till redan existerande och planerade avtal om tillhandahållande av tjänster och till behovet av att garantera en konsekvent tillämpning av de regler som gäller för leverantörer av flygtrafiktjänster och luftrumsanvändare i det området.
  [Ändr. 15] |
| --- | --- |

(22)

Det geografiska tillämpningsområdet för denna förordning avseende Icao- och NAT-regionen bör ändras för att ta hänsyn till redan existerande och planerade avtal om tillhandahållande av tjänster och till behovet av att garantera en konsekvent tillämpning av de regler som gäller för leverantörer av flygtrafiktjänster och luftrumsanvändare i det området.
  [Ändr. 15]

| (23) | Med tanke på nätverksförvaltarens roll som operativt organ och i linje med den pågående reformen av Eurocontrol, bör nätverksförvaltarens funktion utvecklas ytterligare mot ett industrilett partnerskap. |
| --- | --- |

(23)

Med tanke på nätverksförvaltarens roll som operativt organ och i linje med den pågående reformen av Eurocontrol, bör nätverksförvaltarens funktion utvecklas ytterligare mot ett industrilett partnerskap.

| (24) | Konceptet funktionella luftrumsblock, som tagits fram för att förbättra samarbetet mellan leverantörer av flygtrafiktjänster, är ett viktigt verktyg när det gäller att förbättra prestandan i det europeiska systemet för flygledningstjänst. För att ytterligare förbättra

  komplettera
  detta verktyg bör de funktionella luftrumsblocken göras mer prestationsinriktade och baseras på

  leverantörer av flygtrafiktjänster fritt kunna ingå prestationsinriktade
  industriella partnerskap, och branschen bör ges större utrymme att ändra dem i syfte att uppnå och om möjligt överträffa prestationsmålen

  som kan överlappa de etablerade funktionella luftrumsblocken
  . [Ändr. 16] |
| --- | --- |

(24)

Konceptet funktionella luftrumsblock, som tagits fram för att förbättra samarbetet mellan leverantörer av flygtrafiktjänster, är ett viktigt verktyg när det gäller att förbättra prestandan i det europeiska systemet för flygledningstjänst. För att ytterligare förbättra

  komplettera
  detta verktyg bör de funktionella luftrumsblocken göras mer prestationsinriktade och baseras på

  leverantörer av flygtrafiktjänster fritt kunna ingå prestationsinriktade
  industriella partnerskap, och branschen bör ges större utrymme att ändra dem i syfte att uppnå och om möjligt överträffa prestationsmålen

  som kan överlappa de etablerade funktionella luftrumsblocken
  . [Ändr. 16]

| (25) | De funktionella luftrumsblocken bör fungera flexibelt och föra samman tjänsteleverantörer i hela Europa så att de kan dra nytta av varandras starka sidor. Denna flexibilitet bör möjliggöra synergier mellan leverantörer oberoende av deras geografiska placering eller nationalitet och göra det möjligt för olika former för tillhandahållande av tjänster att växa fram på vägen mot prestationsförbättringar. |
| --- | --- |

(25)

De funktionella luftrumsblocken bör fungera flexibelt och föra samman tjänsteleverantörer i hela Europa så att de kan dra nytta av varandras starka sidor. Denna flexibilitet bör möjliggöra synergier mellan leverantörer oberoende av deras geografiska placering eller nationalitet och göra det möjligt för olika former för tillhandahållande av tjänster att växa fram på vägen mot prestationsförbättringar.

| (26) | För att göra leverantörerna av flygtrafiktjänster mer kundorienterade och öka möjligheterna för luftrummets användare att påverka beslut som får konsekvenser för dem, bör samråden med intressenterna och intressenternas deltagande i viktiga operativa beslut som fattas av leverantörer av flygtrafiktjänster göras effektivare. [Ändr. 17] |
| --- | --- |

(26)

För att göra leverantörerna av flygtrafiktjänster mer kundorienterade och öka möjligheterna för luftrummets användare att påverka beslut som får konsekvenser för dem, bör samråden med intressenterna och intressenternas deltagande i viktiga operativa beslut som fattas av leverantörer av flygtrafiktjänster göras effektivare. [Ändr. 17]

| (27) | Prestationssystemet är ett viktigt verktyg för ekonomisk reglering av flygledningstjänsten, och kvaliteten och oberoendet vad gäller dess beslut bör upprätthållas och, när så är möjligt, förbättras. |
| --- | --- |

(27)

Prestationssystemet är ett viktigt verktyg för ekonomisk reglering av flygledningstjänsten, och kvaliteten och oberoendet vad gäller dess beslut bör upprätthållas och, när så är möjligt, förbättras.

| (28) | I syfte att ta hänsyn till teknisk eller operativ utveckling, i synnerhet genom att ändra bilagorna eller genom att göra tillägg till bestämmelserna om nätverksförvaltning och prestationssystemet
  samt om val av enheten med ansvar för att genomföra generalplanen för flygledningstjänsten (införandeförvaltaren) och fastställande av denna enhets befogenheter
  , bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen. Innehållet i och tillämpningsområdet för varje delegering anges i detalj i de relevanta artiklarna. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerade akter, se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. [Ändr. 18] |
| --- | --- |

(28)

I syfte att ta hänsyn till teknisk eller operativ utveckling, i synnerhet genom att ändra bilagorna eller genom att göra tillägg till bestämmelserna om nätverksförvaltning och prestationssystemet
  samt om val av enheten med ansvar för att genomföra generalplanen för flygledningstjänsten (införandeförvaltaren) och fastställande av denna enhets befogenheter
  , bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen. Innehållet i och tillämpningsområdet för varje delegering anges i detalj i de relevanta artiklarna. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerade akter, se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. [Ändr. 18]

| (29) | När kommissionen gör tillägg i förteckningen över nätförvaltningstjänster, bör den genomföra ett regelrätt samråd med branschintressenterna
  och arbetsmarknadens parter
  . [Ändr. 19] |
| --- | --- |

(29)

När kommissionen gör tillägg i förteckningen över nätförvaltningstjänster, bör den genomföra ett regelrätt samråd med branschintressenterna
  och arbetsmarknadens parter
  . [Ändr. 19]

| (30) | I syfte att garantera enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning, särskilt vad gäller nationella tillsynsmyndigheters

  luftfartsmyndigheters
  utövande av sina befogenheter, tjänsteleverantörers eller grupper av tjänsteleverantörers tillhandahållande av stödtjänster med ensamrätt, korrigeringsåtgärder för att garantera efterlevnaden av unionsomfattande prestationsmål och tillhörande lokala prestationsmål, granskning av efterlevnaden av avgiftssystemet, styrning och antagande av gemensamma projekt för nätverksrelaterade funktioner, funktionella luftrumsblock, former för intressenternas deltagande i viktiga operativa beslut som fattas av leverantörer av flygtrafiktjänster, tillgång till och skydd av data, elektronisk luftfartsinformation och teknisk utveckling samt driftskompatibilitet hos nätverket för flygledningstjänst, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (11). [Ändr. 20] |
| --- | --- |

(30)

I syfte att garantera enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning, särskilt vad gäller nationella tillsynsmyndigheters

  luftfartsmyndigheters
  utövande av sina befogenheter, tjänsteleverantörers eller grupper av tjänsteleverantörers tillhandahållande av stödtjänster med ensamrätt, korrigeringsåtgärder för att garantera efterlevnaden av unionsomfattande prestationsmål och tillhörande lokala prestationsmål, granskning av efterlevnaden av avgiftssystemet, styrning och antagande av gemensamma projekt för nätverksrelaterade funktioner, funktionella luftrumsblock, former för intressenternas deltagande i viktiga operativa beslut som fattas av leverantörer av flygtrafiktjänster, tillgång till och skydd av data, elektronisk luftfartsinformation och teknisk utveckling samt driftskompatibilitet hos nätverket för flygledningstjänst, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (11). [Ändr. 20]

| (31) | I enlighet med förordning (EU) nr 182/2011 bör, för genomförandeakter som antas enligt denna förordning, granskningsförfarandet tillämpas vid antagandet av genomförandeakter med allmän räckvidd. |
| --- | --- |

(31)

I enlighet med förordning (EU) nr 182/2011 bör, för genomförandeakter som antas enligt denna förordning, granskningsförfarandet tillämpas vid antagandet av genomförandeakter med allmän räckvidd.

| (32) | Det rådgivande förfarandet bör tillämpas vid antagandet av genomförandeakter med individuell räckvidd. |
| --- | --- |

(32)

Det rådgivande förfarandet bör tillämpas vid antagandet av genomförandeakter med individuell räckvidd.

| (33) | Påföljderna för överträdelse av denna förordning ska vara effektiva, proportionella och avskräckande och inte innebära några avkall på säkerhetskraven. |
| --- | --- |

(33)

Påföljderna för överträdelse av denna förordning ska vara effektiva, proportionella och avskräckande och inte innebära några avkall på säkerhetskraven.

| (34) | Där det är relevant bör
  upphandling av stödtjänster bör, beroende på vad som är tillämpligt, ske i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster (12) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (13). Hänsyn bör i tillämpliga fall även tas till riktlinjerna i kommissionens tolkningsmeddelande om gemenskapsrättens tillämplighet på upphandlingskontrakt som inte, eller bara delvis, omfattas av direktiven om offentlig upphandling (14). [Ändr. 21] |
| --- | --- |

(34)

Där det är relevant bör
  upphandling av stödtjänster bör, beroende på vad som är tillämpligt, ske i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster (12) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (13). Hänsyn bör i tillämpliga fall även tas till riktlinjerna i kommissionens tolkningsmeddelande om gemenskapsrättens tillämplighet på upphandlingskontrakt som inte, eller bara delvis, omfattas av direktiven om offentlig upphandling (14). [Ändr. 21]

| (35) | Ministeruttalandet om Gibraltars flygplats, som antogs i Córdoba den 18 september 2006 (nedan kallat ministeruttalandet) under det första ministermötet i forumet för dialog om Gibraltar, kommer att ersätta den gemensamma förklaring om

  Överenskommelse om en ordning för närmare samarbete om användningen av
  Gibraltars flygplats som gjordes i London den 2 december 1987, och full överensstämmelse med det uttalandet kommer att betraktas som överensstämmelse med förklaringen från 1987.
  i form av en gemensam förklaring av de båda ländernas utrikesministrar
  .
  Denna ordning har ännu inte genomförts. [Ändr. 22] |
| --- | --- |

(35)

Ministeruttalandet om Gibraltars flygplats, som antogs i Córdoba den 18 september 2006 (nedan kallat ministeruttalandet) under det första ministermötet i forumet för dialog om Gibraltar, kommer att ersätta den gemensamma förklaring om

  Överenskommelse om en ordning för närmare samarbete om användningen av
  Gibraltars flygplats som gjordes i London den 2 december 1987, och full överensstämmelse med det uttalandet kommer att betraktas som överensstämmelse med förklaringen från 1987.
  i form av en gemensam förklaring av de båda ländernas utrikesministrar
  .
  Denna ordning har ännu inte genomförts. [Ändr. 22]

| (36) | Denna förordning tillämpas till fullo på Gibraltars flygplats i samband med och i kraft av ministeruttalandet. Utan att ministeruttalandet påverkas ska tillämpningen på Gibraltars flygplats och samtliga åtgärder som har samband med dess genomförande till fullo överensstämma med uttalandet och samtliga de bestämmelser det innehåller.
  [Ändr. 23] |
| --- | --- |

(36)

Denna förordning tillämpas till fullo på Gibraltars flygplats i samband med och i kraft av ministeruttalandet. Utan att ministeruttalandet påverkas ska tillämpningen på Gibraltars flygplats och samtliga åtgärder som har samband med dess genomförande till fullo överensstämma med uttalandet och samtliga de bestämmelser det innehåller.
  [Ändr. 23]

| (37) | Eftersom målet för denna förordning, nämligen genomförande av det gemensamma europeiska luftrummet, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, med tanke på åtgärdens gränsöverskridande dimension, och därför bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(37)

Eftersom målet för denna förordning, nämligen genomförande av det gemensamma europeiska luftrummet, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, med tanke på åtgärdens gränsöverskridande dimension, och därför bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

1.   I denna förordning fastställs bestämmelser för inrättande och vederbörlig drift av det gemensamma europeiska luftrummet i avsikt att säkerställa de nuvarande säkerhetsstandarderna för luftfart, att bidra till en hållbar utveckling av lufttransportsystemet
  , exempelvis genom att minska dess klimatpåverkan,
  och att förbättra den övergripande kvaliteten på systemet för flygledningstjänsten (ATM) och flygtrafiktjänster (ANS) för allmän flygtrafik i Europa, i syfte att tillgodose kraven från alla användare av luftrummet. Det gemensamma europeiska luftrummet ska omfatta ett sammanhängande alleuropeiskt nät av flygvägar, ett integrerat operativt luftrum, flygvägsförvaltning och system för flygledningstjänst, vilket

  och ska, om särskilda föranstaltningar vidtas med grannländerna, också omfatta tredjeländer, och det ska
  uteslutande bygger

  bygga
  på säkerhet, effektivitet och driftskompatibilitet till nytta för luftrummets användare. [Ändr. 24]

2.   Tillämpningen av denna förordning ska inte påverka medlemsstaternas överhöghet över sitt luftrum och medlemsstaternas krav i fråga om allmän ordning och säkerhet och försvarsfrågor enligt artikel 38. Denna förordning omfattar inte militära operationer och militär träning.

3.   Tillämpningen av denna förordning ska inte påverka medlemsstaternas rättigheter och skyldigheter enligt 1944 års Chicagokonvention angående internationell civil luftfart (”Chicagokonventionen”). I detta sammanhang syftar förordningen till att inom de områden den täcker bistå medlemsstaterna med att uppfylla sina skyldigheter enligt Chicagokonventionen genom att tillhandahålla en grund för en gemensam tolkning och ett enhetligt genomförande av konventionens bestämmelser samt genom att säkerställa att konventionens bestämmelser vederbörligen beaktas i denna förordning och dess tillämpningsföreskrifter.

4.   Denna förordning ska tillämpas på det luftrum inom Icao-regionerna Europa och Afrika och NAT där medlemsstaterna har ansvar för tillhandahållandet av flygtrafikledningstjänster i enlighet med denna förordning. Medlemsstaterna får också tillämpa denna förordning på det luftrum för vilket de ansvarar inom andra Icao-regioner på villkor att de informerar kommissionen och övriga medlemsstater om detta. [Ändr. 25]

5.   När det gäller flygplatsen i Gibraltar ska tillämpningen av denna förordning inte påverka Konungariket Spaniens respektive Förenade kungarikets Storbritannien och Nordirlands rättsliga ståndpunkter i tvisten

  den kontroversiella frågan
  om överhögheten över det territorium där flygplatsen är belägen. [Ändr. 26]

5a.
     
  Denna förordning ska inte tillämpas på Gibraltars flygplats förrän den ordning som fastställs i den gemensamma förklaringen från utrikesministrarna från Konungariket Spanien och Förenade kungariket den 2 december 1987 börjar tillämpas. Spaniens och Förenade kungarikets regeringar ska informera rådet om när detta sker. [Ändr. 27]

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

| 1. | flygkontrolltjänst: en tjänst som tillhandahålls i syfte att






  a) | förebygga kollisioner






  — | mellan luftfartyg, och |
| --- | --- | --- | --- |

1.

flygkontrolltjänst: en tjänst som tillhandahålls i syfte att

a)

förebygga kollisioner

—

mellan luftfartyg, och

| — | mellan luftfartyg och ett hinder inom manöverområdet, och |
| --- | --- |

—

mellan luftfartyg och ett hinder inom manöverområdet, och

| b) | påskynda och bibehålla ett välordnat flygtrafikflöde. |
| --- | --- |

b)

påskynda och bibehålla ett välordnat flygtrafikflöde.

| 2. | flygplatskontrolltjänst: en flygkontrolltjänst för flygplatstrafik. |
| --- | --- |

2.

flygplatskontrolltjänst: en flygkontrolltjänst för flygplatstrafik.

| 3. | flygbriefingtjänst: en tjänst som inrättats inom ett avgränsat täckningsområde och som ansvarar för tillhandahållandet av sådan information till luftfarten och sådana data som är nödvändiga för en säker, regelbunden och effektiv flygtrafik. |
| --- | --- |

3.

flygbriefingtjänst: en tjänst som inrättats inom ett avgränsat täckningsområde och som ansvarar för tillhandahållandet av sådan information till luftfarten och sådana data som är nödvändiga för en säker, regelbunden och effektiv flygtrafik.

| 4. | flygtrafiktjänster: flygtrafiklednings-, kommunikations-, navigations- och övervakningstjänster, flygvädertjänst och flygbriefingtjänster. |
| --- | --- |

4.

flygtrafiktjänster: flygtrafiklednings-, kommunikations-, navigations- och övervakningstjänster, flygvädertjänst och flygbriefingtjänster.

| 5. | leverantörer av flygtrafiktjänster: varje offentlig eller privat enhet som tillhandahåller flygtrafiktjänster för allmän flygtrafik. |
| --- | --- |

5.

leverantörer av flygtrafiktjänster: varje offentlig eller privat enhet som tillhandahåller flygtrafiktjänster för allmän flygtrafik.

| 6. | luftrumsblock: ett luftrum av definierad omfattning, i tid och rum, inom vilket flygtrafiktjänster tillhandahålls. |
| --- | --- |

6.

luftrumsblock: ett luftrum av definierad omfattning, i tid och rum, inom vilket flygtrafiktjänster tillhandahålls.

| 7. | luftrumsplanering: en planeringstjänst som främst syftar till att maximera användningen av tillgängligt luftrum genom dynamisk tidsfördelning (time-sharing) och, ibland, separering av luftrummet mellan olika kategorier av luftrummets användare utifrån kortsiktiga behov
  på kort sikt och en strategisk funktion när det gäller luftrummets utformning
  . [Ändr. 28] |
| --- | --- |

7.

luftrumsplanering: en planeringstjänst som främst syftar till att maximera användningen av tillgängligt luftrum genom dynamisk tidsfördelning (time-sharing) och, ibland, separering av luftrummet mellan olika kategorier av luftrummets användare utifrån kortsiktiga behov
  på kort sikt och en strategisk funktion när det gäller luftrummets utformning
  . [Ändr. 28]

| 8. | luftrummets användare: operatörer av luftfartyg som opererar som allmän flygtrafik. |
| --- | --- |

8.

luftrummets användare: operatörer av luftfartyg som opererar som allmän flygtrafik.

| 9. | flödesplanering: en tjänst som inrättats i syfte att bidra till ett säkert, välordnat och snabbt trafikflöde i luften genom att se till att flygkontrolltjänstens kapacitet utnyttjas i största möjliga utsträckning och att trafikvolymen är förenlig med de kapaciteter som uppgetts av de berörda leverantörerna av flygtrafikledningstjänster. |
| --- | --- |

9.

flödesplanering: en tjänst som inrättats i syfte att bidra till ett säkert, välordnat och snabbt trafikflöde i luften genom att se till att flygkontrolltjänstens kapacitet utnyttjas i största möjliga utsträckning och att trafikvolymen är förenlig med de kapaciteter som uppgetts av de berörda leverantörerna av flygtrafikledningstjänster.

| 10. | flygledningstjänst (ATM): den samling luftburna och markbaserade tjänster (flygtrafikledningstjänst, luftrumsplanering och flödesplanering) som krävs för att säkerställa säkra och effektiva rörelser för luftfartyg under alla faser av flygningen. |
| --- | --- |

10.

flygledningstjänst (ATM): den samling luftburna och markbaserade tjänster (flygtrafikledningstjänst, luftrumsplanering och flödesplanering) som krävs för att säkerställa säkra och effektiva rörelser för luftfartyg under alla faser av flygningen.

| 11. | flygtrafikledningstjänst: olika flyginformations-, alarmerings-, flygrådgivnings- och flygkontrolltjänster (områdeskontrolltjänst, inflygningskontrolltjänst och flygplatskontrolltjänst). |
| --- | --- |

11.

flygtrafikledningstjänst: olika flyginformations-, alarmerings-, flygrådgivnings- och flygkontrolltjänster (områdeskontrolltjänst, inflygningskontrolltjänst och flygplatskontrolltjänst).

| 12. | områdeskontrolltjänst: flygkontrolltjänst för kontrollerade flygningar i ett luftrumsblock

  kontrollområde
  . [Ändr. 29] |
| --- | --- |

12.

områdeskontrolltjänst: flygkontrolltjänst för kontrollerade flygningar i ett luftrumsblock

  kontrollområde
  . [Ändr. 29]

| 13. | inflygningskontrolltjänst: flygkontrolltjänst för ankommande eller avgående kontrollerade flygningar. |
| --- | --- |

13.

inflygningskontrolltjänst: flygkontrolltjänst för ankommande eller avgående kontrollerade flygningar.

| 14. | generalplan för flygledningstjänsten: den plan som godkänts genom rådets beslut 2009/320/EG (15) i enlighet med artikel 1.2 i rådets förordning (EG) nr 219/2007 av den 27 februari 2007 om bildande av ett gemensamt företag för att utveckla en ny generation av det europeiska systemet för flygledningstjänsten (Sesar) (16). |
| --- | --- |

14.

generalplan för flygledningstjänsten: den plan som godkänts genom rådets beslut 2009/320/EG (15) i enlighet med artikel 1.2 i rådets förordning (EG) nr 219/2007 av den 27 februari 2007 om bildande av ett gemensamt företag för att utveckla en ny generation av det europeiska systemet för flygledningstjänsten (Sesar) (16).

| 15. | luftfartskris: omständigheter under vilka luftrumskapaciteten är onormalt reducerad till följd av betydande ogynnsamma väderförhållanden eller till följd av att stora delar av luftrummet inte är tillgängligt antingen av naturliga
  , medicinska, säkerhetsrelaterade, militära
  eller politiska skäl. [Ändr. 30] |
| --- | --- |

15.

luftfartskris: omständigheter under vilka luftrumskapaciteten är onormalt reducerad till följd av betydande ogynnsamma väderförhållanden eller till följd av att stora delar av luftrummet inte är tillgängligt antingen av naturliga
  , medicinska, säkerhetsrelaterade, militära
  eller politiska skäl. [Ändr. 30]

| 16. | paket av tjänster: två eller fler flygtrafiktjänster

  tjänster som tillhandahålls av samma enhet
  . [Ändr. 31] |
| --- | --- |

16.

paket av tjänster: två eller fler flygtrafiktjänster

  tjänster som tillhandahålls av samma enhet
  . [Ändr. 31]

| 17. | certifikat: ett dokument som i någon form utfärdas av
  Europeiska unionens luftfartsbyrå (EAA) eller
  av en nationell tillsynsmyndighet

  luftfartsmyndighet
  med iakttagande av nationell

  relevan
  t lagstiftning, och där det bekräftas att en leverantör av flygtrafiktjänster uppfyller kraven för att tillhandahålla

  utföra
  en viss tjänst

  verksamhe
  t. [Ändr. 32] |
| --- | --- |

17.

certifikat: ett dokument som i någon form utfärdas av
  Europeiska unionens luftfartsbyrå (EAA) eller
  av en nationell tillsynsmyndighet

  luftfartsmyndighet
  med iakttagande av nationell

  relevan
  t lagstiftning, och där det bekräftas att en leverantör av flygtrafiktjänster uppfyller kraven för att tillhandahålla

  utföra
  en viss tjänst

  verksamhe
  t. [Ändr. 32]

| 18. | kommunikationstjänster: fasta och rörliga luftfartstjänster som möjliggör kommunikation mark/mark, luft/mark och luft/luft i syfte att utöva flygkontrolltjänst. |
| --- | --- |

18.

kommunikationstjänster: fasta och rörliga luftfartstjänster som möjliggör kommunikation mark/mark, luft/mark och luft/luft i syfte att utöva flygkontrolltjänst.

| 18a. | det europeiska nätet för flygledningstjänst (ATM-nätet): ett alleuropeiskt nät som består av system och komponenter samt färdplanerna för de väsentliga operativa och tekniska förändringar som beskrivs i generalplanen för flygledningstjänsten och som gör det möjligt att tillhandahålla fullt kompatibla flygtrafiktjänster i unionen, inbegripet gränssnitt vid gränser till tredjeländer, för att de prestationsmål som fastställs i denna förordning ska uppnås. [Ändr. 33] |
| --- | --- |

18a.

det europeiska nätet för flygledningstjänst (ATM-nätet): ett alleuropeiskt nät som består av system och komponenter samt färdplanerna för de väsentliga operativa och tekniska förändringar som beskrivs i generalplanen för flygledningstjänsten och som gör det möjligt att tillhandahålla fullt kompatibla flygtrafiktjänster i unionen, inbegripet gränssnitt vid gränser till tredjeländer, för att de prestationsmål som fastställs i denna förordning ska uppnås. [Ändr. 33]

| 19. | komponenter: materiella objekt, till exempel maskiner och apparater, och immateriella objekt, till exempel program, på vilka kompatibiliteten för det europeiska nätet för flygledningstjänst (EATMN) beror. [Ändr. 34] |
| --- | --- |

19.

komponenter: materiella objekt, till exempel maskiner och apparater, och immateriella objekt, till exempel program, på vilka kompatibiliteten för det europeiska nätet för flygledningstjänst (EATMN) beror. [Ändr. 34]

| 19a. | införandeförvaltare: en grupp av operativa intressenter som valts ut av kommissionen genom en förslagsinfordran och som har ansvar för att på ledningsnivå styra genomförandet av generalplanen för flygledningstjänsten. [Ändr. 35] |
| --- | --- |

19a.

införandeförvaltare: en grupp av operativa intressenter som valts ut av kommissionen genom en förslagsinfordran och som har ansvar för att på ledningsnivå styra genomförandet av generalplanen för flygledningstjänsten. [Ändr. 35]

| 20. | deklaration: i samband med flygledningstjänst/flygtrafiktjänst (ATM/ANS), en skriftlig förklaring






  — | om systems och komponenters överensstämmelse eller lämplighet för användning, utfärdad av en organisation som medverkar vid konstruktion, tillverkning och underhåll av system och komponenter för flygledningstjänst/flygtrafiktjänst, |
| --- | --- | --- |

20.

deklaration: i samband med flygledningstjänst/flygtrafiktjänst (ATM/ANS), en skriftlig förklaring

—

om systems och komponenters överensstämmelse eller lämplighet för användning, utfärdad av en organisation som medverkar vid konstruktion, tillverkning och underhåll av system och komponenter för flygledningstjänst/flygtrafiktjänst,

| — | om överensstämmelse med tillämpliga krav för en tjänst eller ett system som ska tas i drift, utfärdad av en tjänsteleverantör, |
| --- | --- |

—

om överensstämmelse med tillämpliga krav för en tjänst eller ett system som ska tas i drift, utfärdad av en tjänsteleverantör,

| — | om förmågan och möjligheterna att fullgöra de skyldigheter som hänger samman med vissa flyginformationstjänster. |
| --- | --- |

—

om förmågan och möjligheterna att fullgöra de skyldigheter som hänger samman med vissa flyginformationstjänster.

| 21. | flexibel användning av luftrummet: ett system för luftrumsplanering som tillämpats inom Ecac-området (European Civil Aviation Conference area), på grundval av Eurocontrols (Europeiska organisationen för säkrare flygtrafiktjänst) (17) utgåva av ”Airspace Management Handbook for the application of the Concept of the Flexible Use of Airspace”. |
| --- | --- |

21.

flexibel användning av luftrummet: ett system för luftrumsplanering som tillämpats inom Ecac-området (European Civil Aviation Conference area), på grundval av Eurocontrols (Europeiska organisationen för säkrare flygtrafiktjänst) (17) utgåva av ”Airspace Management Handbook for the application of the Concept of the Flexible Use of Airspace”.

| 22. | flyginformationstjänst: tjänst med uppgift att ge råd och upplysningar av betydelse för luftfartens säkerhet och effektivitet. |
| --- | --- |

22.

flyginformationstjänst: tjänst med uppgift att ge råd och upplysningar av betydelse för luftfartens säkerhet och effektivitet.

| 23. | alarmeringstjänst: tjänst med uppgift att underrätta relevanta organisationer om luftfartyg som behöver eftersöknings- och räddningstjänst och bistå dessa organisationer utgående från situationens krav. |
| --- | --- |

23.

alarmeringstjänst: tjänst med uppgift att underrätta relevanta organisationer om luftfartyg som behöver eftersöknings- och räddningstjänst och bistå dessa organisationer utgående från situationens krav.

| 24. | funktionellt luftrumsblock: ett luftrumsblock som grundas på driftsmässiga krav och inrättas oavsett nationsgränser, där tillhandahållandet av flygtrafiktjänster och tillhörande funktioner baseras på prestation och optimeras i syfte att inom varje funktionellt luftrumsblock införa

  genom
  ett förbättrat samarbete mellan leverantörer av flygtrafiktjänster eller i förekommande fall en integrerad tjänsteleverantör. [Ändr. 36] |
| --- | --- |

24.

funktionellt luftrumsblock: ett luftrumsblock som grundas på driftsmässiga krav och inrättas oavsett nationsgränser, där tillhandahållandet av flygtrafiktjänster och tillhörande funktioner baseras på prestation och optimeras i syfte att inom varje funktionellt luftrumsblock införa

  genom
  ett förbättrat samarbete mellan leverantörer av flygtrafiktjänster eller i förekommande fall en integrerad tjänsteleverantör. [Ändr. 36]

| 25. | allmän flygtrafik: alla rörelser av civila luftfartyg, liksom alla rörelser av statsluftfartyg (inbegripet militära luftfartyg samt tullens och polisens luftfartyg) när dessa förflyttningar genomförs i överensstämmelse med Internationella civila luftfartsorganisationens (Icao, inrättad 1944 genom Chicagokonvention angående internationell civil luftfart) regler. |
| --- | --- |

25.

allmän flygtrafik: alla rörelser av civila luftfartyg, liksom alla rörelser av statsluftfartyg (inbegripet militära luftfartyg samt tullens och polisens luftfartyg) när dessa förflyttningar genomförs i överensstämmelse med Internationella civila luftfartsorganisationens (Icao, inrättad 1944 genom Chicagokonvention angående internationell civil luftfart) regler.

| 25a. | mänskliga faktorn: sociala, kulturella och personalrelaterade villkor inom flygledningssektorn. [Ändr. 37] |
| --- | --- |

25a.

mänskliga faktorn: sociala, kulturella och personalrelaterade villkor inom flygledningssektorn. [Ändr. 37]

| 26. | kompatibilitet: en uppsättning av funktionella, tekniska och operativa egenskaper som krävs av systemen och komponenterna i det europeiska nätverket för flygledningstjänst och av förfarandena för dess drift, i syfte att säkerställa en säker, sammanhängande och effektiv drift. Kompatibilitet uppnås genom att system och komponenter anpassas till de grundläggande kraven. |
| --- | --- |

26.

kompatibilitet: en uppsättning av funktionella, tekniska och operativa egenskaper som krävs av systemen och komponenterna i det europeiska nätverket för flygledningstjänst och av förfarandena för dess drift, i syfte att säkerställa en säker, sammanhängande och effektiv drift. Kompatibilitet uppnås genom att system och komponenter anpassas till de grundläggande kraven.

| 27. | flygvädertjänst: de hjälpmedel och tjänster som förser luftfartyg med meteorologiska prognoser, briefing och observationer liksom all annan meteorologisk information och data som staterna tillhandahåller för användande inom luftfarten. |
| --- | --- |

27.

flygvädertjänst: de hjälpmedel och tjänster som förser luftfartyg med meteorologiska prognoser, briefing och observationer liksom all annan meteorologisk information och data som staterna tillhandahåller för användande inom luftfarten.

| 28. | navigationstjänst: de hjälpmedel och tjänster som förser luftfartyg med positionsbestämning och tidsanpassad information. |
| --- | --- |

28.

navigationstjänst: de hjälpmedel och tjänster som förser luftfartyg med positionsbestämning och tidsanpassad information.

| 29. | operativa data: sådan information, avseende hela flygningen, som leverantörer av flygtrafiktjänster, luftrummets användare, flygplatsoperatörer och andra berörda aktörer behöver för att fatta operativa beslut. |
| --- | --- |

29.

operativa data: sådan information, avseende hela flygningen, som leverantörer av flygtrafiktjänster, luftrummets användare, flygplatsoperatörer och andra berörda aktörer behöver för att fatta operativa beslut.

| 30. | ibruktagande: den första operativa användningen efter den ursprungliga installationen eller en uppgradering av ett system. |
| --- | --- |

30.

ibruktagande: den första operativa användningen efter den ursprungliga installationen eller en uppgradering av ett system.

| 31. | flygvägsnät: ett nät av fastställda flygvägar för kanalisering av flödet av allmän trafik i den utsträckning detta krävs för tillhandahållande

  det mest effektiva tillhandahållandet
  av flygkontrolltjänster. [Ändr. 38] |
| --- | --- |

31.

flygvägsnät: ett nät av fastställda flygvägar för kanalisering av flödet av allmän trafik i den utsträckning detta krävs för tillhandahållande

  det mest effektiva tillhandahållandet
  av flygkontrolltjänster. [Ändr. 38]

| 32. | övervakningstjänster: de hjälpmedel och tjänster som används för att fastställa luftfartygs position i syfte att möjliggöra säker separering. |
| --- | --- |

32.

övervakningstjänster: de hjälpmedel och tjänster som används för att fastställa luftfartygs position i syfte att möjliggöra säker separering.

| 33. | system: en samling luftburna och

  och/eller
  markbaserade komponenter liksom

  och/eller
  rymdbaserad utrustning, som ger stöd till flygtrafiktjänster under hela flygningen. [Ändr. 39] |
| --- | --- |

33.

system: en samling luftburna och

  och/eller
  markbaserade komponenter liksom

  och/eller
  rymdbaserad utrustning, som ger stöd till flygtrafiktjänster under hela flygningen. [Ändr. 39]

| 34. | uppgradera: varje ändring som innebär en förändring av ett systems operativa kännetecken. |
| --- | --- |

34.

uppgradera: varje ändring som innebär en förändring av ett systems operativa kännetecken.

| 35. | gränsöverskridande tjänster: en situation där flygtrafiktjänster tillhandahålls i en medlemsstat av en tjänsteleverantör som är certifierad i en annan medlemsstat.; |
| --- | --- |

35.

gränsöverskridande tjänster: en situation där flygtrafiktjänster tillhandahålls i en medlemsstat av en tjänsteleverantör som är certifierad i en annan medlemsstat.;

| 36. | nationell tillsynsmyndighet

  : det nationella

  luftfartsmyndighet
  :
  ett nationellt
  organ eller de nationella organ som av en medlemsstat anförtrotts tillsynsuppgifterna i enlighet med denna förordning och de nationella behöriga myndigheter som anförtrotts de uppgifter som anges i artikel 8b

  i denna förordning och
  i förordning (EG) nr 216/2008
  och som ackrediterats av EAA
  . [Ändr. 40] |
| --- | --- |

36.

nationell tillsynsmyndighet

  : det nationella

  luftfartsmyndighet
  :
  ett nationellt
  organ eller de nationella organ som av en medlemsstat anförtrotts tillsynsuppgifterna i enlighet med denna förordning och de nationella behöriga myndigheter som anförtrotts de uppgifter som anges i artikel 8b

  i denna förordning och
  i förordning (EG) nr 216/2008
  och som ackrediterats av EAA
  . [Ändr. 40]

| 37. | stödtjänster: andra flygtrafiktjänster än flygtrafikledningstjänster

  CNS-tjänster (kommunikations-, navigations- och övervakningstjänster), MET-tjänster (flygvädertjänster) och AIS-tjänster (flygbriefingtjänster)
  samt andra tjänster och verksamheter som är kopplade till och stöder tillhandahållandet av flygtrafiktjänster. [Ändr. 41] |
| --- | --- |

37.

stödtjänster: andra flygtrafiktjänster än flygtrafikledningstjänster

  CNS-tjänster (kommunikations-, navigations- och övervakningstjänster), MET-tjänster (flygvädertjänster) och AIS-tjänster (flygbriefingtjänster)
  samt andra tjänster och verksamheter som är kopplade till och stöder tillhandahållandet av flygtrafiktjänster. [Ändr. 41]

| 38. | lokala prestationsmål: prestationsmål som fastställs av medlemsstaterna på lokal nivå, dvs. på nivån för funktionella luftrumsblock, på nationell nivå, på avgiftszonsnivå eller på flygplatsnivå. |
| --- | --- |

38.

lokala prestationsmål: prestationsmål som fastställs av medlemsstaterna på lokal nivå, dvs. på nivån för funktionella luftrumsblock, på nationell nivå, på avgiftszonsnivå eller på flygplatsnivå.

| 38a. | industriellt partnerskap: avtalsenligt samarbete för att förbättra flygledningen mellan olika leverantörer av flygtrafiktjänster, bland annat nätverksförvaltaren, luftrummets användare, flygplatser eller andra jämförbara ekonomiska aktörer. [Ändr. 42] |
| --- | --- |

38a.

industriellt partnerskap: avtalsenligt samarbete för att förbättra flygledningen mellan olika leverantörer av flygtrafiktjänster, bland annat nätverksförvaltaren, luftrummets användare, flygplatser eller andra jämförbara ekonomiska aktörer. [Ändr. 42]

| 38b. | integrerat operativt luftrum: det kontrollerade luftrum vars dimensioner fastställts och som omfattar europeiskt luftrum och, om lämpliga föranstaltningar vidtagits, angränsande tredjeländers luftrum och där en dynamisk tilldelningsstruktur och tidsfördelning sätts in, tillsammans med flygledarresurser med bättre prestanda, fullt kompatibla flygtrafiktjänster och kombinerade lösningar, för att åtgärda frågan om optimal, förutsägbar och trygg luftrumsanvändning så att det gemensamma europeiska luftrummet kan bli verklighet. [Ändr. 43] |
| --- | --- |

38b.

integrerat operativt luftrum: det kontrollerade luftrum vars dimensioner fastställts och som omfattar europeiskt luftrum och, om lämpliga föranstaltningar vidtagits, angränsande tredjeländers luftrum och där en dynamisk tilldelningsstruktur och tidsfördelning sätts in, tillsammans med flygledarresurser med bättre prestanda, fullt kompatibla flygtrafiktjänster och kombinerade lösningar, för att åtgärda frågan om optimal, förutsägbar och trygg luftrumsanvändning så att det gemensamma europeiska luftrummet kan bli verklighet. [Ändr. 43]

| 38c. | lokal prestationsplan: planer fastställda av en eller flera nationella luftfartsmyndigheter på lokal nivå, alltså på nivån av funktionellt luftrumsblock eller regional eller nationell nivå. [Ändr. 44] |
| --- | --- |

38c.

lokal prestationsplan: planer fastställda av en eller flera nationella luftfartsmyndigheter på lokal nivå, alltså på nivån av funktionellt luftrumsblock eller regional eller nationell nivå. [Ändr. 44]

| 38d. | behörigt organ: organ som får uppdras specifika certifierings- eller tillsynsuppgifter av byrån eller en nationell luftfartsmyndighet under deras tillsyn och ansvar. [Ändr. 45] |
| --- | --- |

38d.

behörigt organ: organ som får uppdras specifika certifierings- eller tillsynsuppgifter av byrån eller en nationell luftfartsmyndighet under deras tillsyn och ansvar. [Ändr. 45]

KAPITEL II

NATIONELLA MYNDIGHETER

Artikel 3

Nationella tillsynsmyndigheter

  luftfartsmyndigheter [Ändr. 46]

1.   Medlemsstaterna ska tillsammans eller var för sig, antingen utse eller inrätta ett eller flera organ som sin nationella tillsynsmyndighet

  luftfartsmyndighet
  som ska åta sig de uppgifter som en sådan myndighet tilldelas enligt denna förordning
  och förordning (EG) nr 216/2008
  . [Ändr. 47]

2.   De nationella tillsynsmyndigheterna

  luftfartsmyndigheterna
  ska vara rättsligt åtskilda och oberoende, i synnerhet vad gäller organisation, hierarki och beslutsfattande,
  vilket innefattar att de ska ha separata årliga budgetanslag,
  i förhållande till alla leverantörer av flygtrafiktjänster och alla privata eller

  företag, organisationer,
  offentliga
  eller privata
  enheter
  och all personal som utövar myndighetsverksamhet av det slag som avses i denna förordning och i artikel 1 i förordning (EG) nr 216/2008 eller
  som har ett intresse av sådana leverantörers

  enheters
  verksamheter. [Ändr. 48]

3.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 2 får de nationella tillsynsmyndigheterna

  luftfartsmyndigheterna
  organisatoriskt vara förbundna med andra regleringsorgan och/eller säkerhetsmyndigheter. [Ändr. 49]

4.   De nationella tillsynsmyndigheter som inte är rättsligt åtskilda från varje leverantör av flygtrafiktjänster eller varje privat eller offentlig enhet som har ett intresse av sådana leverantörers verksamheter, enligt punkt 2, nationella
  luftfartsmyndigheterna ska se till att bestämmelserna i denna artikel följs
  den dag då denna förordning träder i kraft, ska uppfylla detta krav

  eller
  senast den 1 januari 2020

  2017
  . [Ändr. 50]

5.   De nationella tillsynsmyndigheterna

  luftfartsmyndigheterna
  ska utöva sina befogenheter opartiskt och på ett oberoende och öppet sätt. I synnerhet ska de ha en organisation, bemanning, förvaltning och finansiering som gör det möjligt för dem att utöva sina befogenheter på detta sätt. [Ändr. 51]

6.   För de nationella tillsynsmyndigheternas

  luftfartsmyndigheternas
  personal gäller följande: [Ändr. 52]

| a) | De ska rekryteras på grundval av entydiga och öppet redovisade bestämmelser
  och kriterier
  som garanterar deras oberoende, och personer som ansvarar för strategiska beslut ska utses av den nationella regeringen eller det nationella ministerrådet eller av en annan offentlig myndighet som inte direkt kontrollerar eller har nytta av leverantörerna av flygtrafiktjänster. [Ändr. 53] |
| --- | --- |

a)

De ska rekryteras på grundval av entydiga och öppet redovisade bestämmelser
  och kriterier
  som garanterar deras oberoende, och personer som ansvarar för strategiska beslut ska utses av den nationella regeringen eller det nationella ministerrådet eller av en annan offentlig myndighet som inte direkt kontrollerar eller har nytta av leverantörerna av flygtrafiktjänster. [Ändr. 53]

| b) | De ska väljas i ett öppet förfarande på grundval av sina meriter, inbegripet lämplig kompetens och relevant erfarenhet, bland annat inom revision, flygtrafiktjänster och system. [Ändr. 54] |
| --- | --- |

b)

De ska väljas i ett öppet förfarande på grundval av sina meriter, inbegripet lämplig kompetens och relevant erfarenhet, bland annat inom revision, flygtrafiktjänster och system. [Ändr. 54]

| ba) | De ska inte överflyttas från leverantörer av flygtrafiktjänster eller företag som står under sådana leverantörers kontroll. [Ändr. 55] |
| --- | --- |

ba)

De ska inte överflyttas från leverantörer av flygtrafiktjänster eller företag som står under sådana leverantörers kontroll. [Ändr. 55]

| c) | De ska agera oberoende från i synnerhet intressen kopplade till leverantörer av flygtrafiktjänster och ska vare sig

  varken
  begära eller ta emot anvisningar från någon regering eller någon annan offentlig eller privat enhet när de utför den nationella tillsynsmyndighetens

  luftfartsmyndighetens
  uppgifter
  , vilket dock inte ska hindra dem att nära samarbeta med andra relevanta nationella myndigheter
  . [Ändr. 56] |
| --- | --- |

c)

De ska agera oberoende från i synnerhet intressen kopplade till leverantörer av flygtrafiktjänster och ska vare sig

  varken
  begära eller ta emot anvisningar från någon regering eller någon annan offentlig eller privat enhet när de utför den nationella tillsynsmyndighetens

  luftfartsmyndighetens
  uppgifter
  , vilket dock inte ska hindra dem att nära samarbeta med andra relevanta nationella myndigheter
  . [Ändr. 56]

| d) | Personer som ansvarar för strategiska beslut ska årligen göra en åtagandeförklaring och en intresseförklaring, med angivelse av eventuella direkta eller indirekta intressen som kan anses inverka negativt på deras oberoende och som kan påverka deras utförande av uppgifterna. |
| --- | --- |

d)

Personer som ansvarar för strategiska beslut ska årligen göra en åtagandeförklaring och en intresseförklaring, med angivelse av eventuella direkta eller indirekta intressen som kan anses inverka negativt på deras oberoende och som kan påverka deras utförande av uppgifterna.

| e) | Personer som ansvarar

  har varit ansvariga
  för strategiska beslut, revisioner eller andra uppgifter direkt kopplade till tillsyn över prestationsmål för leverantörer av flygtrafiktjänster
  i mer än sex månader
  får inte ha någon yrkesmässig position eller något yrkesmässigt ansvar hos någon leverantör av flygtrafiktjänster under en

  följande
  period på minst ett år efter sin tjänstgöringstid hos den nationella tillsynsmyndigheten.

  luftfartsmyndigheten: [Ändr. 57]









  i) | Minst tolv månader för personal i ledande ställning. [Ändr. 58] |
| --- | --- | --- |

e)

Personer som ansvarar

  har varit ansvariga
  för strategiska beslut, revisioner eller andra uppgifter direkt kopplade till tillsyn över prestationsmål för leverantörer av flygtrafiktjänster
  i mer än sex månader
  får inte ha någon yrkesmässig position eller något yrkesmässigt ansvar hos någon leverantör av flygtrafiktjänster under en

  följande
  period på minst ett år efter sin tjänstgöringstid hos den nationella tillsynsmyndigheten.

  luftfartsmyndigheten: [Ändr. 57]

i)

Minst tolv månader för personal i ledande ställning. [Ändr. 58]

| ii) | Minst sex månader för personal i annan än ledande ställning. [Ändr. 59] |
| --- | --- |

ii)

Minst sex månader för personal i annan än ledande ställning. [Ändr. 59]

| ea) | Myndighetens högsta ledningspersoner ska utses för en ämbetstid på mellan tre och sju år, som kan förlängas en gång, och kan under ämbetstiden avsättas endast om de inte längre uppfyller villkoren i denna artikel eller om de begått tjänstefel enligt nationell lagstiftning. [Ändr. 60] |
| --- | --- |

ea)

Myndighetens högsta ledningspersoner ska utses för en ämbetstid på mellan tre och sju år, som kan förlängas en gång, och kan under ämbetstiden avsättas endast om de inte längre uppfyller villkoren i denna artikel eller om de begått tjänstefel enligt nationell lagstiftning. [Ändr. 60]

7.   Medlemsstaterna ska se till att de nationella tillsynsmyndigheterna

  luftfartsmyndigheterna
  har nödvändiga resurser och nödvändig kapacitet för att kunna utföra de uppgifter de tilldelats enligt denna förordning på ett effektivt sätt utan dröjsmål. De nationella tillsynsmyndigheterna

  luftfartsmyndigheterna
  ska ha full bestämmanderätt när det gäller rekrytering och förvaltning av den egna personalen baserat på egna anslag som härrör från bland annat undervägsavgifter som ska fastställas i proportion till de uppgifter som ska utföras av myndigheten i enlighet med artikel 4. [Ändr. 61]

8.   Medlemsstaterna ska till kommissionen anmäla namn och adress vad gäller de nationella tillsynsmyndigheterna

  luftfartsmyndigheterna
  , ändringar i samband härmed samt de åtgärder som vidtagits för att följa bestämmelserna i denna artikel. [Ändr. 62]

9.   Kommissionen ska fastställa detaljerade föreskrifter med regler för rekryterings- och urvalsförfarandena för tillämpningen av punkterna

  punkt
  6 a och 6 b. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 27.3
  och där ska följande anges: [Ändr. 63]

| a) | Vilken grad av åtskillnad tillsättningsmyndigheten ska kräva i förhållande till alla företag, organisationer, offentliga eller privata enheter och all personal som utövar myndighetsverksamhet av det slag som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 216/2008 eller som har ett intresse av sådana enheters verksamheter, för att vidmakthålla balansen mellan å ena sidan strävan att undvika intressekonflikter och å andra sidan kravet på en effektiv förvaltning. [Ändr. 64] |
| --- | --- |

a)

Vilken grad av åtskillnad tillsättningsmyndigheten ska kräva i förhållande till alla företag, organisationer, offentliga eller privata enheter och all personal som utövar myndighetsverksamhet av det slag som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 216/2008 eller som har ett intresse av sådana enheters verksamheter, för att vidmakthålla balansen mellan å ena sidan strävan att undvika intressekonflikter och å andra sidan kravet på en effektiv förvaltning. [Ändr. 64]

| b) | Relevanta tekniska kvalifikationer som ska förutsättas hos den personal som arbetar med revisioner. [Ändr. 65] |
| --- | --- |

b)

Relevanta tekniska kvalifikationer som ska förutsättas hos den personal som arbetar med revisioner. [Ändr. 65]

Artikel 4

De nationella tillsynsmyndigheternas

  luftfartsmyndigheternas
  uppgifter [Ändr. 66]

1.   De nationella tillsynsmyndigheter som avses i artikel 3

  luftfartsmyndigheterna
  ska anförtros i synnerhet följande uppgifter: [Ändr. 67]

| a) | Säkerställa tillsyn av tillämpningen av denna förordning
  och av förordning (EG) nr 216/2008
  , särskilt när det gäller en säker och effektiv drift av den verksamhet som utövas av sådana leverantörer av flygtrafiktjänster som tillhandahåller tjänster för det luftrum som omfattas av ansvarsområdet för den medlemsstat som har utsett eller inrättat den aktuella myndigheten. [Ändr. 68] |
| --- | --- |

a)

Säkerställa tillsyn av tillämpningen av denna förordning
  och av förordning (EG) nr 216/2008
  , särskilt när det gäller en säker och effektiv drift av den verksamhet som utövas av sådana leverantörer av flygtrafiktjänster som tillhandahåller tjänster för det luftrum som omfattas av ansvarsområdet för den medlemsstat som har utsett eller inrättat den aktuella myndigheten. [Ändr. 68]

| b) | Bevilja certifikat för leverantörer av flygtrafiktjänster i enlighet med artikel

  Utföra eller delegera, helt eller delvis, de uppgifter som förtecknas i artiklarna
  8b
  , 8c och 10
  i förordning (EG) nr 216/2008 och övervaka tillämpningen av de villkor under vilka certifikaten har beviljats

  denna förordning, framför allt genom att se till att leverantörerna av flygtrafiktjänster i de respektive luftrum som medlemsstaterna har ansvaret för arbetar säkert och effektivt
  . [Ändr. 69] |
| --- | --- |

b)

Bevilja certifikat för leverantörer av flygtrafiktjänster i enlighet med artikel

  Utföra eller delegera, helt eller delvis, de uppgifter som förtecknas i artiklarna
  8b
  , 8c och 10
  i förordning (EG) nr 216/2008 och övervaka tillämpningen av de villkor under vilka certifikaten har beviljats

  denna förordning, framför allt genom att se till att leverantörerna av flygtrafiktjänster i de respektive luftrum som medlemsstaterna har ansvaret för arbetar säkert och effektivt
  . [Ändr. 69]

| c) | Utfärda certifikat, behörigheter och behörighetstillägg för leverantörer av flygtrafiktjänster i enlighet med artikel 8c i förordning (EG) nr 216/2008 och övervaka tillämpningen av de villkor under vilka de har utfärdats.
  [Ändr. 70] |
| --- | --- |

c)

Utfärda certifikat, behörigheter och behörighetstillägg för leverantörer av flygtrafiktjänster i enlighet med artikel 8c i förordning (EG) nr 216/2008 och övervaka tillämpningen av de villkor under vilka de har utfärdats.
  [Ändr. 70]

| d) | Upprätta prestationsplaner och övervaka genomförandet av dem i enlighet med artikel 11. |
| --- | --- |

d)

Upprätta prestationsplaner och övervaka genomförandet av dem i enlighet med artikel 11.

| e) | Övervaka genomförandet av avgiftssystemet i enlighet med artiklarna 12 och 13
  , inklusive de bestämmelser om korssubventionering som avses i artikel 13.7
  . [Ändr. 71] |
| --- | --- |

e)

Övervaka genomförandet av avgiftssystemet i enlighet med artiklarna 12 och 13
  , inklusive de bestämmelser om korssubventionering som avses i artikel 13.7
  . [Ändr. 71]

| f) | Godkänna villkoren för tillgång till verksamhetsrelaterade uppgifter i enlighet med artikel 22. |
| --- | --- |

f)

Godkänna villkoren för tillgång till verksamhetsrelaterade uppgifter i enlighet med artikel 22.

| g) | Ha tillsyn över deklarationer och ibruktagande av system. |
| --- | --- |

g)

Ha tillsyn över deklarationer och ibruktagande av system.

| ga) | Årligen rapportera om sin verksamhet och om utförandet av sina uppgifter till de relevanta myndigheterna i medlemsstaten samt till EAA och kommissionen. I rapporterna ska ingå vilka åtgärder som vidtagits och vilka resultat som uppnåtts med avseende på alla uppgifter som förtecknas i denna artikel. [Ändr. 72] |
| --- | --- |

ga)

Årligen rapportera om sin verksamhet och om utförandet av sina uppgifter till de relevanta myndigheterna i medlemsstaten samt till EAA och kommissionen. I rapporterna ska ingå vilka åtgärder som vidtagits och vilka resultat som uppnåtts med avseende på alla uppgifter som förtecknas i denna artikel. [Ändr. 72]

2.   Varje nationell tillsynsmyndighet

  luftfartsmyndighet
  ska organisera lämpliga inspektioner och undersökningar för att kontrollera överensstämmelsen med kraven i denna förordning. Den berörda leverantören av flygtrafiktjänster ska underlätta detta arbete
  och den relevanta medlemsstaten ska erbjuda allt nödvändigt stöd för att säkra effektiv övervakning av efterlevnaden
  . [Ändr. 73]

Artikel 5

Samarbete mellan nationella tillsynsmyndigheter

  luftfartsmyndigheter [Ändr. 74]

1.   De nationella tillsynsmyndigheterna

  luftfartsmyndigheterna
  ska utbyta information om sitt arbete och sina principer, sin praxis och sina förfaranden för beslutsfattande liksom om genomförandet av unionsrätten. De ska samarbeta för att i hela unionen samordna sitt beslutsfattande. De nationella tillsynsmyndigheterna

  luftfartsmyndigheterna
  ska delta och samarbeta i ett nätverk som sammanträder regelbundet
  och minst en gång om året
  . Kommissionen och Europeiska unionens luftfartsbyrå (nedan kallad EAA) ska vara medlemmar i nätverket och samordna och stödja dess arbete samt lämna rekommendationer till nätverket, på lämpligt sätt. Kommissionen och EAA ska underlätta ett aktivt samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheterna

  luftfartsmyndigheterna
  liksom utbyte och användning av personal mellan nationella tillsynsmyndigheter på grundval av en expertpool som ska inrättas av EAA i enlighet med artikel 17.2 f i förordning (EG) nr 216/2008

Luftfartsmyndigheter. Detta nätverk får bland annat:

| a) | utarbeta och sprida effektiviserade metoder och riktlinjer för genomförandet av de myndighetsuppgifter som förtecknas i artikel 4, |
| --- | --- |

a)

utarbeta och sprida effektiviserade metoder och riktlinjer för genomförandet av de myndighetsuppgifter som förtecknas i artikel 4,

| b) | ge stöd till enskilda nationella luftfartsmyndigheter i regleringsfrågor, |
| --- | --- |

b)

ge stöd till enskilda nationella luftfartsmyndigheter i regleringsfrågor,

| c) | lämna yttranden till kommissionen och EAA om fastställande av regler samt certifiering, |
| --- | --- |

c)

lämna yttranden till kommissionen och EAA om fastställande av regler samt certifiering,

| d) | utfärda yttranden, riktlinjer och rekommendationer om hur gränsöverskridande tillhandahållande av tjänster kan underlättas, |
| --- | --- |

d)

utfärda yttranden, riktlinjer och rekommendationer om hur gränsöverskridande tillhandahållande av tjänster kan underlättas,

| e) | ta fram gemensamma lösningar som ska användas i två eller flera stater för att syftena i generalplanen för flygledningstjänsten eller Chicagokonventionen ska nås.[Ändr. 75] |
| --- | --- |

e)

ta fram gemensamma lösningar som ska användas i två eller flera stater för att syftena i generalplanen för flygledningstjänsten eller Chicagokonventionen ska nås.[Ändr. 75]

Om inte annat följer av bestämmelserna om uppgiftsskydd i artikel 22 i denna förordning och i förordning (EG) nr 45/2001 ska kommissionen stödja det utbyte av information som avses i första och andra styckena

  tillhandahålla en plattform för
  utbyte av information bland medlemmarna i nätverket, eventuellt genom elektroniska verktyg, med iakttagande av sekretess vad gäller affärshemligheter hos leverantörer av flygtrafiktjänster

  medverkande företag, organisationer eller enheter
  . [Ändr. 76]

2.   De nationella tillsynsmyndigheterna

  luftfartsmyndigheterna
  ska bedriva ett nära samarbete, bland annat genom arbetsöverenskommelser, för att tillhandahålla ömsesidigt stöd vid myndigheternas övervakningsuppgifter och hantering av utredningar och granskningar. [Ändr. 77]

3.   När det gäller funktionella luftrumsblock som sträcker sig över luftrum som faller under flera medlemsstaters ansvarsområde, ska de berörda medlemsstaterna ingå en överenskommelse om den tillsyn som föreskrivs i denna artikel
  4
  med avseende på de leverantörer av flygtrafiktjänster som tillhandahåller tjänster i dessa block. De berörda tillsynsmyndigheterna

  nationella luftfartsmyndigheterna
  ska upprätta en plan som specificerar formerna för deras samarbete i syfte att tillämpa denna överenskommelse. [Ändr. 78]

4.   Nationella tillsynsmyndigheter

  uftfartsmyndigheter
  ska ha ett nära samarbete med varandra för att säkerställa adekvat övervakning av leverantörer av flygtrafiktjänster som innehar ett giltigt certifikat från en medlemsstat och som också tillhandahåller tjänster med avseende på det luftrum som omfattas av en annan medlemsstats ansvarsområde. Sådant samarbete ska innefatta överenskommelser om hur fall av bristande efterlevnad av denna förordning och av de tillämpliga gemensamma kraven som antagits i enlighet med artikel 8b.1 i förordning (EG) nr 216/2008 ska hanteras. [Ändr. 79]

5.   I händelse av tillhandahållande av flygtrafiktjänster i ett luftrum som omfattas av en annan medlemsstats ansvar ska de överenskommelser som avses i punkterna 2
  , 3
  och 4 inbegripa ett avtal om ömsesidigt erkännande av de tillsynsuppgifter som fastställts i artikel 4.1 och 4.2 och av resultaten av dessa uppgifter. Detta ömsesidiga erkännande ska också tillämpas då överenskommelser om erkännande mellan nationella tillsynsmyndigheter ingås för certifieringsprocessen för tjänsteleverantörer. [Ändr. 80]

6.   Om det är tillåtligt enligt nationell lagstiftning och med tanke på det regionala samarbetet, får nationella tillsynsmyndigheter

  luftfartsmyndigheter
  också sluta avtal om uppdelning av ansvaret för tillsynsuppgifter. [Ändr. 81]

Artikel 6

Behöriga organ

1.   
  EAA och
  nationella tillsynsmyndigheter

  luftfartsmyndigheter
  får besluta att helt eller delvis delegera inspektioner, undersökningar och
  övriga uppgifter
  som avses i artikel 4.2

  föreskrivs
  i
  denna förordning
  till behöriga organ som uppfyller kraven i bilaga I. [Ändr. 82]

2.   En sådan delegering som beviljas av en nationell tillsynsmyndighet ska gälla inom unionen för en tid av tre år med möjlighet till förlängning.
  EAA och
  nationella tillsynsmyndigheter

  luftfartsmyndigheter
  får överlämna åt vilken

  vilket
  som helst av de behöriga organ som är belägna inom unionen att utföra dessa inspektioner och undersökningar. [Ändr. 83]

3.   Medlemsstaterna

  EAA och de nationella luftfartsmyndigheterna
  ska till kommissionen, EAA och övriga medlemsstater
  och, i tillämpliga fall, till EAA,
  anmäla de behöriga organ till vilka de har delegerat uppgifter i enlighet med punkt 1, med angivande av varje organs ansvarsområde och dess identifikationsnummer och av alla ändringar i detta avseende. Kommissionen ska i Europeiska unionens officiella tidning offentliggöra en förteckning över behöriga organ samt deras identifikationsnummer och ansvarsområden och hålla denna förteckning aktuell. [Ändr. 84]

4.   Medlemsstaterna

  EAA och de nationella luftfartsmyndigheterna
  ska återkalla delegeringen av ett behörigt organ som inte längre uppfyller kraven i bilaga I. De ska omedelbart informera kommissionen, EAA och övriga medlemsstater om detta. [Ändr. 85]

5.   Organ som före ikraftträdandet av denna förordning utsetts som anmälda organ i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 552/2004 ska betraktas som behöriga organ enligt denna artikel.

Artikel 7

Konsultation med intressenter

1.   Nationella tillsynsmyndigheter

  luftfartsmyndigheter
  ska, i överensstämmelse med sin nationella lagstiftning, inrätta mekanismer för konsultation så att intressenter, inbegripet representativa yrkesorganisationer för fullgörandet av sina uppgifter, på ett lämpligt sätt kan delta i genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet. [Ändr. 86]

2.   Intressenterna kan bestå av

| — | leverantörer av flygtrafiktjänster, |
| --- | --- |

—

leverantörer av flygtrafiktjänster,

| — | flygplatsoperatörer, |
| --- | --- |

—

flygplatsoperatörer,

| — | relevanta användare av luftrummet eller relevanta grupper som företräder användare av luftrummet, |
| --- | --- |

—

relevanta användare av luftrummet eller relevanta grupper som företräder användare av luftrummet,

| — | militära myndigheter, |
| --- | --- |

—

militära myndigheter,

| — | tillverkningsindustrin, |
| --- | --- |

—

tillverkningsindustrin,

| — | representativa yrkesorganisationer. |
| --- | --- |

—

representativa yrkesorganisationer.

KAPITEL III

TILLHANDAHÅLLANDE AV TJÄNSTER

Artikel 8

Certifiering av leverantörer av flygtrafiktjänster

1.   Tillhandahållande av alla flygtrafiktjänster inom unionen ska omfattas av certifiering från eller deklaration till nationella tillsynsmyndigheter

  luftfartsmyndigheter
  eller EAA i enlighet med artikel 8b i förordning (EG) nr 216/2008. [Ändr. 87]

2.   Certifieringsprocessen ska också säkerställa att sökandena kan uppvisa tillräcklig finansiell styrka och att de har ansvars- och försäkringstäckning, där detta inte garanteras av den berörda medlemsstaten.

3.   Certifikatet ska ge luftrumsanvändarna tillgång till tjänsterna på en icke-diskriminerande grundval, med särskilt beaktande av säkerheten. Certifieringen ska omfattas av de villkor som anges i bilaga II.

4.   Utfärdandet av certifikat till leverantörer av flygtrafiktjänster ska medföra att dessa har möjlighet att erbjuda sina tjänster till medlemsstater

  vilken medlemsstat som helst
  , andra leverantörer av flygtrafiktjänster, användare av luftrummet och flygplatser i unionen. När det gäller stödtjänster ska denna möjlighet omfattas av ett krav på uppfyllelse av artikel 10.2.

  samt till angränsande tredjeländer, om så är lämpligt, inom ett funktionellt luftrumsblock, förutsatt att de relevanta parterna sinsemellan ingått avtal om detta
  . [Ändr. 88]

Artikel 9

Utnämning av leverantörer av flygtrafikledningstjänster

1.   Medlemsstaterna ska se till att flygtrafikledningstjänster tillhandahålls med ensamrätt inom särskilda luftrumsblock avseende det luftrum som de ansvarar för. I detta syfte ska medlemsstaterna utnämna en leverantör av flygtrafikledningstjänster som innehar ett giltigt certifikat eller en giltig deklaration i unionen.

2.   Vid tillhandahållande av gränsöverskridande tjänster ska medlemsstaterna se till att tillämpningen av denna artikel och artikel 18.3 inte förhindras av deras nationella rättssystem i form av krav på att leverantörer av flygtrafikledningstjänster som tillhandahåller tjänster i ett luftrum som faller under den medlemsstatens ansvar ska uppfylla ett av följande villkor:

| a) | Ägs av medlemsstaten eller dess medborgare, antingen direkt eller genom majoritetsägande. |
| --- | --- |

a)

Ägs av medlemsstaten eller dess medborgare, antingen direkt eller genom majoritetsägande.

| b) | Bedriver sin huvudsakliga verksamhet eller har sitt säte i den medlemsstaten. |
| --- | --- |

b)

Bedriver sin huvudsakliga verksamhet eller har sitt säte i den medlemsstaten.

| c) | Endast använder inrättningar i den medlemsstaten. |
| --- | --- |

c)

Endast använder inrättningar i den medlemsstaten.

3.   Medlemsstaterna ska fastställa de rättigheter och skyldigheter som ska uppfyllas av de leverantörer av flygtrafikledningstjänster som utnämns. Sådana skyldigheter får innehålla villkor för att i rätt tid tillhandahålla relevant information som är lämplig för att fastställa identiteten på alla luftfartygsrörelser i det luftrum som de är ansvariga för.

4.   Medlemsstaterna ska ha handlingsfriheten att välja en leverantör av flygtrafikledningstjänster på villkor att den senare är certifierad eller deklarerad i enlighet med förordning (EG) nr 216/2008.

5.   När det gäller funktionella luftrumsblock som inrättas i enlighet med artikel 16 och som sträcker sig över luftrum som faller under flera medlemsstaters ansvarsområde ska de berörda medlemsstaterna gemensamt utse, i enlighet med punkt 1 i denna artikel, en eller flera leverantörer av flygtrafikledningstjänster, minst en månad före införandet av det funktionella luftrumsblocket. [Ändr. 89]

6.   Medlemsstaterna ska omedelbart underrätta kommissionen och de övriga medlemsstaterna om beslut som fattas i enlighet med denna artikel om utseende av leverantörer av flygtrafikledningstjänster inom särskilda luftrumsblock i det luftrum som ligger inom deras ansvarsområde.

Artikel 10

Tillhandahållande av stödtjänster

1.   Medlemsstaterna ska vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att, i enlighet med denna artikel, säkerställa att
  inget i lagen leder till att
  leverantörer av stödtjänster kan

  inte kan
  konkurrera inom unionen på rättvisa, icke-diskriminerande och öppna villkor, när det gäller tillhandahållandet av dessa tjänster.

Kraven i denna artikel ska uppfyllas senast den 1 januari 2020.

2.   Medlemsstaterna ska vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att tillhandahållandet av flygtrafikledningstjänster skiljs från tillhandahållandet av

  leverantörer av flygtrafiktjänster, när de utarbetar sina affärsplaner, ber om offerter från olika leverantörer av
  stödtjänster. Denna åtskillnad ska inbegripa kravet att flygtrafikledningstjänster och stödtjänster ska tillhandahållas av olika företag

  , med målsättningen att välja den leverantör som är ekonomiskt och kvalitativt bäst
  .
  Det organ för prestationsgranskning som föreskrivs i artikel 11.2
  ska
  vid utvärderingen av prestationsplanerna övervaka i vilken mån bestämmelserna i denna punkt följs
  .

3.   Vid valet av
  en utomstående
  leverantör av stödtjänster ska
  bestämmelserna i direktiv 2004/18/EG följas.
  I synnerhet kostnadseffektiviteten,
  ska kostnads- och energieffektiviteten
  , tjänsternas allmänna kvalitet
  , kompatibilitet
  och tjänsternas säkerhet beaktas av

  samt insyn i upphandlingsprocessen vara bindande urvalskriterier för
  den upphandlande enheten.

4.   En leverantör av stödtjänster får endast väljas för att tillhandahålla tjänster i en medlemsstats luftrum om

| a) | den är certifierad i enlighet med artikel 8b i förordning (EG) nr 216/2008, |
| --- | --- |

a)

den är certifierad i enlighet med artikel 8b i förordning (EG) nr 216/2008,

| b) | dess huvudsakliga verksamhetsort är belägen på en medlemsstats territorium, |
| --- | --- |

b)

dess huvudsakliga verksamhetsort är belägen på en medlemsstats territorium,

| c) | medlemsstater och/eller medborgare i medlemsstater äger mer än 50 % av tjänsteleverantören och utövar den faktiska kontrollen över denna, antingen direkt eller indirekt via ett eller flera andra företag, om inte annat föreskrivs i ett avtal med ett tredjeland i vilket unionen är part, och |
| --- | --- |

c)

medlemsstater och/eller medborgare i medlemsstater äger mer än 50 % av tjänsteleverantören och utövar den faktiska kontrollen över denna, antingen direkt eller indirekt via ett eller flera andra företag, om inte annat föreskrivs i ett avtal med ett tredjeland i vilket unionen är part, och

| d) | tjänsteleverantören uppfyller nationella säkerhetskrav och försvarskrav. |
| --- | --- |

d)

tjänsteleverantören uppfyller nationella säkerhetskrav och försvarskrav.

5.   Stödtjänster kopplade till driften av det europeiska nätet för flygledningstjänst får tillhandahållas på ett centraliserat sätt av nätverksförvaltaren genom att dessa tjänster läggs till de tjänster som avses i artikel 17.2, i enlighet med artikel 17.3. De får också tillhandahållas på exklusiv basis av en leverantör av flygtrafiktjänster eller grupper av sådana, i synnerhet sådana som rör tillhandahållandet av ATM-infrastruktur. Kommissionen ska specificera formerna för val av leverantörer eller grupper av leverantörer, baserat på professionell kapacitet och förmåga att tillhandahålla tjänster på ett opartiskt och kostnadseffektivt sätt, och fastställa en övergripande bedömning av de uppskattade kostnaderna och fördelarna med att tillhandahålla stödtjänsterna på ett centraliserat sätt. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 27.3. Kommission

  Kommissionen
  ska utse leverantörer eller grupper av leverantörer i enlighet med dessa genomförandeakter.

5a.
     
  Kommissionen ska fastställa detaljerade regler som anger metoderna för urval av tjänster som omfattas av denna artikel. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 27.3.

5b.
     
  Kommissionen ska genomföra en omfattande undersökning av de operativa, ekonomiska, säkerhetsmässiga och sociala konsekvenserna av införandet av marknadsprinciper för tillhandahållandet av stödtjänster och överlämna denna undersökning till Europaparlamentet och rådet senast den 1 januari 2016. I undersökningen ska beaktas hur generalplanen för flygledningstjänsten genomförts och vilka konsekvenser Sesar-tekniken fått för sektorn för stödtjänster. [Ändr. 90]

Artikel 11

Prestationssystem

1.   För att förbättra kvaliteten på flygtrafiktjänster och nätverkstjänster inom det gemensamma europeiska luftrummet ska ett prestationssystem för flygtrafiktjänster och nätverkstjänster införas. Det ska omfatta följande:

| a) | Unionsomfattande och tillhörande lokala prestationsmål inom nyckelområdena ur kvalitetshänseende säkerhet, miljö, kapacitet och kostnadseffektivitet
  , i enlighet med målen på hög nivå i generalplanen för flygledningstjänsten som fastställts för en hel referensperiod
  . [Ändr. 91] |
| --- | --- |

a)

Unionsomfattande och tillhörande lokala prestationsmål inom nyckelområdena ur kvalitetshänseende säkerhet, miljö, kapacitet och kostnadseffektivitet
  , i enlighet med målen på hög nivå i generalplanen för flygledningstjänsten som fastställts för en hel referensperiod
  . [Ändr. 91]

| b) | Nationella planer eller planer för funktionella luftrumsblock

  Lokala prestationsplaner
  , inklusive prestationsmål, för att säkra uppfyllande av de unionsomfattande och tillhörande lokala prestationsmålen. [Ändr. 92] |
| --- | --- |

b)

Nationella planer eller planer för funktionella luftrumsblock

  Lokala prestationsplaner
  , inklusive prestationsmål, för att säkra uppfyllande av de unionsomfattande och tillhörande lokala prestationsmålen. [Ändr. 92]

| c) | Regelbunden granskning, övervakning och benchmarking av kvaliteten på flygtrafiktjänster och nätverkstjänster. |
| --- | --- |

c)

Regelbunden granskning, övervakning och benchmarking av kvaliteten på flygtrafiktjänster och nätverkstjänster.

2.   Kommissionen ska utse ett oberoende, opartiskt behörigt organ att agera som ett organ för prestationsgranskning.
  Organet för prestationsgranskning ska inrättas som ett europeiskt ekonomiskt tillsynsorgan under kommissionens överinseende, med verkan från och med den 1 juli 2015.
  Organet för prestationsgranskning ska bistå kommissionen i samarbete med de nationella tillsynsmyndigheterna

  luftfartsmyndigheterna
  samt även bistå
  och övervaka
  dessa i genomförandet av det prestationssystem som avses i punkt 1.
  Organet för prestationsgranskning ska vara funktionellt och rättsligt åtskilt från alla tjänsteleverantörer, på såväl nationell som Europaomfattande nivå.
  Tekniskt stöd till organet för prestationsgranskning får tillhandahållas av EAA och

  , nätverksförvaltaren,
  Eurocontrol eller något annat behörigt organ. [Ändr. 93]

3.   De nationella eller funktionella luftrumsblockplaner

  lokala prestationsplaner
  som avses i punkt 1 b ska upprättas av de nationella tillsynsmyndigheterna

  luftfartsmyndigheterna
  och antas av medlemsstaten eller medlemsstaterna i fråga. Dessa planer ska omfatta bindande lokala mål och en lämplig plan för stimulansåtgärder som ska godkännas av medlemsstaten eller medlemsstaterna i fråga. Planerna ska upprättas i samråd med
  kommissionen, organet för prestationsgranskning,
  leverantörer av flygtrafiktjänster, företrädare för luftrummets användare och, vid behov, flygplatsoperatörer och flygplatssamordnare. [Ändr. 94]

4.   Kommissionen ska i samarbete med organet för prestationsgranskning bedöma huruvida de nationella eller funktionella luftrumsblockplanerna

  lokala prestationsplanerna
  och lokala målen uppfyller de unionsomfattande prestationsmålen. [Ändr. 95]

I den händelse att kommissionen slår fast att de nationella eller funktionella luftrumsblockplanerna

  lokala prestationsplanerna
  eller de lokala målen inte uppfyller de unionsomfattande målen kan kommissionen kräva att de berörda medlemsstaterna ska vidta nödvändiga korrigeringsåtgärder. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 27.2. [Ändr. 96]

5.   Referensperioden för prestationssystemet enligt punkt 1 ska uppgå till minst tre och högst fem år. De berörda medlemsstaterna ska under denna period, i den händelse att de lokala målen inte uppfylls, utforma och vidta åtgärder som är avsedda att rätta till situationen. Om kommissionen anser att dessa åtgärder inte är tillräckliga för att rätta till situationen får den besluta att de berörda medlemsstaterna ska vidta erforderliga korrigeringsåtgärder eller förelägga sanktioner. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 27.2.

6.   Kommissionen
  och EAA
  ska
  , tillsammans med organet för prestationsgranskning,
  göra regelbundna bedömningar om huruvida och i vilken omfattning de unionsomfattande och tillhörande lokala prestationsmålen har uppfyllts. [Ändr. 97]

7.   Prestationssystemet enligt punkt 1 ska vara baserat på följande:

| a) | Insamling, validering, undersökning, utvärdering och spridning av relevanta uppgifter om kvaliteten på flygtrafiktjänster och nätverkstjänster från alla relevanta parter, bland dem leverantörer av flygtrafiktjänster, luftrummets användare, flygplatsoperatörer,
  EAA,
  nationella tillsynsmyndigheter,
  luftfartsmyndigheter
  , medlemsstaterna och Eurocontrol. [Ändr. 98] |
| --- | --- |

a)

Insamling, validering, undersökning, utvärdering och spridning av relevanta uppgifter om kvaliteten på flygtrafiktjänster och nätverkstjänster från alla relevanta parter, bland dem leverantörer av flygtrafiktjänster, luftrummets användare, flygplatsoperatörer,
  EAA,
  nationella tillsynsmyndigheter,
  luftfartsmyndigheter
  , medlemsstaterna och Eurocontrol. [Ändr. 98]

| b) | Urval av lämpliga nyckelområden ur kvalitetshänseende i enlighet med Icaos dokument nr 9854 ”Global Air Traffic Management Operational Concept”, vilka överensstämmer med dem som identifierats i prestationssystemet i generalplanen för flygledningstjänsten, inbegripet säkerhet, miljö, kapacitet och, kostnadseffektivitet
  och den mänskliga faktorn
  , och vilka vid behov anpassats för att ta hänsyn till särskilda behov inom ramen för det gemensamma europeiska luftrummet och relevanta mål för dessa områden, samt definition av en begränsad uppsättning centrala kvalitetsindikatorer för att mäta kvaliteten.
  Särskild uppmärksamhet ska ägnas de kvalitetsindikatorer som hänför sig till säkerheten. [Ändr. 99] |
| --- | --- |

b)

Urval av lämpliga nyckelområden ur kvalitetshänseende i enlighet med Icaos dokument nr 9854 ”Global Air Traffic Management Operational Concept”, vilka överensstämmer med dem som identifierats i prestationssystemet i generalplanen för flygledningstjänsten, inbegripet säkerhet, miljö, kapacitet och, kostnadseffektivitet
  och den mänskliga faktorn
  , och vilka vid behov anpassats för att ta hänsyn till särskilda behov inom ramen för det gemensamma europeiska luftrummet och relevanta mål för dessa områden, samt definition av en begränsad uppsättning centrala kvalitetsindikatorer för att mäta kvaliteten.
  Särskild uppmärksamhet ska ägnas de kvalitetsindikatorer som hänför sig till säkerheten. [Ändr. 99]

| c) | Upprättande och översyn av unionsomfattande och tillhörande lokala prestationsmål, vilka ska definieras med hänsyn tagen till information som identifierats på nationell nivå eller på funktionell luftrumsblocknivå.
  Unionsomfattande prestationsmål ska fastställas med syfte att se till att varje funktionellt luftrumsblock bibehåller tillräcklig flexibilitet för att uppnå bästa resultat. [Ändr. 100] |
| --- | --- |

c)

Upprättande och översyn av unionsomfattande och tillhörande lokala prestationsmål, vilka ska definieras med hänsyn tagen till information som identifierats på nationell nivå eller på funktionell luftrumsblocknivå.
  Unionsomfattande prestationsmål ska fastställas med syfte att se till att varje funktionellt luftrumsblock bibehåller tillräcklig flexibilitet för att uppnå bästa resultat. [Ändr. 100]

| d) | Kriterierna enligt vilka de nationella tillsynsmyndigheterna

  luftfartsmyndigheterna
  ska upprätta de nationella

  lokala
  prestationsplanerna eller prestationsplanerna för de funktionella luftrumsblocken, med de lokala prestationsmålen och planen för stimulansåtgärder. Prestationsplanerna ska [Ändr. 101]







  i) | baseras på affärsplanerna hos leverantörerna av flygtrafiktjänster
  , vilka i sin tur bör ta hänsyn till genomförandet av generalplanen för flygledningstjänsten
  , [Ändr. 102] |
| --- | --- | --- |

d)

Kriterierna enligt vilka de nationella tillsynsmyndigheterna

  luftfartsmyndigheterna
  ska upprätta de nationella

  lokala
  prestationsplanerna eller prestationsplanerna för de funktionella luftrumsblocken, med de lokala prestationsmålen och planen för stimulansåtgärder. Prestationsplanerna ska [Ändr. 101]

i)

baseras på affärsplanerna hos leverantörerna av flygtrafiktjänster
  , vilka i sin tur bör ta hänsyn till genomförandet av generalplanen för flygledningstjänsten
  , [Ändr. 102]

| ii) | ta upp alla kostnadskomponenter i den nationella kostnadsbasen eller kostnadsbasen för de funktionella luftrumsblocken, |
| --- | --- |

ii)

ta upp alla kostnadskomponenter i den nationella kostnadsbasen eller kostnadsbasen för de funktionella luftrumsblocken,

| iii) | inbegripa bindande lokala prestationsmål som uppfyller de unionsomfattande prestationsmålen. |
| --- | --- |

iii)

inbegripa bindande lokala prestationsmål som uppfyller de unionsomfattande prestationsmålen.

| e) | Bedömning av de lokala prestationsmålen på grundval av den nationella eller funktionella luftrumsblockplanen

  lokala prestationsplanen
  . [Ändr. 103] |
| --- | --- |

e)

Bedömning av de lokala prestationsmålen på grundval av den nationella eller funktionella luftrumsblockplanen

  lokala prestationsplanen
  . [Ändr. 103]

| f) | Övervakning av de nationella

  lokala
  prestationsplanerna eller prestationsplanerna för funktionella luftrumsblock, inbegripet lämpliga varningsmekanismer. [Ändr. 104] |
| --- | --- |

f)

Övervakning av de nationella

  lokala
  prestationsplanerna eller prestationsplanerna för funktionella luftrumsblock, inbegripet lämpliga varningsmekanismer. [Ändr. 104]

| g) | Kriterier för föreläggande av sanktioner
  och kompensationsmekanismer
  för bristande uppfyllelse av de unionsomfattande och de tillhörande lokala prestationsmålen under referensperioden och för stöd av varningsmekanismer. [Ändr. 105] |
| --- | --- |

g)

Kriterier för föreläggande av sanktioner
  och kompensationsmekanismer
  för bristande uppfyllelse av de unionsomfattande och de tillhörande lokala prestationsmålen under referensperioden och för stöd av varningsmekanismer. [Ändr. 105]

| h) | Allmänna principer för hur medlemsstaterna ska upprätta planen för stimulansåtgärder. |
| --- | --- |

h)

Allmänna principer för hur medlemsstaterna ska upprätta planen för stimulansåtgärder.

| i) | Principer för tillämpningen av en övergångsmekanism som är nödvändig för anpassningen till prestationssystemets funktion och som inte varar längre än tolv månader efter antagandet av den delegerade akt som avses i denna punkt. |
| --- | --- |

i)

Principer för tillämpningen av en övergångsmekanism som är nödvändig för anpassningen till prestationssystemets funktion och som inte varar längre än tolv månader efter antagandet av den delegerade akt som avses i denna punkt.

| j) | Lämpliga referensperioder och intervall för bedömningen av om prestationsmålen nåtts och för fastställandet av nya mål. |
| --- | --- |

j)

Lämpliga referensperioder och intervall för bedömningen av om prestationsmålen nåtts och för fastställandet av nya mål.

| k) | Erforderliga tillhörande tidsplaner. |
| --- | --- |

k)

Erforderliga tillhörande tidsplaner.

Kommissionen ska ha befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 26 för att
  anta de unionsomfattande prestationsmålen och för att
  fastställa detaljerade föreskrifter som ska säkerställa att prestationssystemet fungerar väl i enlighet med leden i denna punkt. [Ändr. 106]

8.   Då prestationssystemet utarbetas ska det tas hänsyn till att flygtrafiktjänster en route, terminaltjänster och nätverkstjänster skiljer sig från varandra och att detta bör beaktas, vid behov även vid kvalitetsmätningen.

8a.
     
  Kommissionen ska undersöka vilka konsekvenser agerandet från sådana aktörers sida som inte är leverantörer av flygtrafiktjänster inom systemet för flygledningstjänster, till exempel flygplatsoperatörer och flygplatssamordnare och lufttrafikföretag, kan få för ett effektivt fungerande europeiskt nätverk för flygledningstjänsten.

Undersökningen ska omfatta men inte begränsa sig till

| a) | identifikation av aktörer som inte är leverantörer av flygtrafiktjänster inom systemet för flygledningstjänster, som kan påverka nätverkets prestation, |
| --- | --- |

a)

identifikation av aktörer som inte är leverantörer av flygtrafiktjänster inom systemet för flygledningstjänster, som kan påverka nätverkets prestation,

| b) | den effekt som dessa aktörers agerande har på flygtrafiktjänsternas prestanda i samband med centrala kvalitetsindikatorer för säkerhet, miljö och kapacitet, |
| --- | --- |

b)

den effekt som dessa aktörers agerande har på flygtrafiktjänsternas prestanda i samband med centrala kvalitetsindikatorer för säkerhet, miljö och kapacitet,

| c) | möjligheten att utveckla kvalitetsindikatorer och centrala kvalitetsindikatorer för dessa aktörer, |
| --- | --- |

c)

möjligheten att utveckla kvalitetsindikatorer och centrala kvalitetsindikatorer för dessa aktörer,

| d) | eventuella fördelar för det europeiska nätverket för flygledningstjänsten som kan komma av genomförandet av ytterligare kvalitetsindikatorer och centrala kvalitetsindikatorer, och eventuella hinder för att uppnå optimal prestanda. |
| --- | --- |

d)

eventuella fördelar för det europeiska nätverket för flygledningstjänsten som kan komma av genomförandet av ytterligare kvalitetsindikatorer och centrala kvalitetsindikatorer, och eventuella hinder för att uppnå optimal prestanda.

Undersökningen bör inledas senast 12 månader efter offentliggörandet av denna förordning och slutföras senast 12 månader därefter. Resultaten av den bör sedan beaktas av kommissionen och medlemsstaterna med syfte att utvidga prestationssystemets omfattning så att det innefattar eventuella ytterligare kvalitetsindikatorer och centrala kvalitetsindikatorer för framtida referensperioder, i enlighet med bestämmelserna i denna artikel. [Ändr. 107]

Artikel 12

Allmänna bestämmelser för avgiftssystemet

I enlighet med kraven i artiklarna 13 och 14 ska avgiftssystemet för flygtrafiktjänster bidra till större insyn med avseende på fastställande, påläggande och uttagande av avgifter från luftrummets användare, och bidra till kostnadseffektivitet i tillhandahållandet av flygtrafiktjänster och till effektiva flygningar, samtidigt som optimal säkerhetsnivå upprätthålls. Systemet ska också överensstämma med artikel 15 i 1944 års Chicagokonvention angående internationell civil luftfart och med Eurocontrols avgiftssystem för undervägsavgifter.

Artikel 13

Principer för avgiftssystemet

1.   Avgiftssystemet ska grundas på de beräknade kostnader för flygtrafiktjänster som tjänsteleverantörerna ådragit sig till gagn för luftrummets användare. Avgiftssystemet ska fördela dessa kostnader mellan olika användarkategorier.

2.   De principer som anges i punkterna 3 till 8 ska tillämpas vid fastställandet av kostnadsbasen för utgifter.

3.   Den kostnad som ska fördelas mellan luftrummets användare ska vara den fastställda kostnaden för att tillhandahålla flygtrafiktjänster, inklusive lämpliga belopp för ränta på kapitalinvesteringar och avskrivning av tillgångar samt kostnader för underhåll, drift, förvaltning och administration, inbegripet de kostnader som EAA ådragit sig för relevanta myndighetsuppgifter. Den fastställda kostnaden ska vara den kostnad som fastställts av medlemsstaterna på nationell nivå eller inom funktionella luftrumsblock antingen i början av referensperioden för varje kalenderår av den referensperiod som avses i artikel 11.5 eller under referensperioden, efter lämpliga anpassningar för att tillämpa varningsmekanismerna i artikel 11.

4.   De kostnader som ska beaktas i detta sammanhang ska vara de kostnader i relation till de hjälpmedel och tjänster som är föreskrivna och införlivade enligt Icaos regionala flygtrafikplan för den europeiska regionen. De ska även omfatta sådana kostnader som nationella tillsynsmyndigheter

  luftfartsmyndigheter
  och/eller behöriga organ ådragit sig, samt andra kostnader som den berörda medlemsstaten och tjänsteleverantören ådragit sig i samband med tillhandahållandet av flygtrafiktjänster. De ska inte omfatta kostnader för påföljder som medlemsstaterna fastställer enligt artikel 33 eller kostnader för eventuella korrigeringsåtgärder eller påföljder som avses i artikel 11.5. [Ändr. 108]

5.   Medlemsstaterna ska när det gäller de funktionella luftrumsblocken och som en del av sina ramavtal göra rimliga ansträngningar för att enas om gemensamma principer för avgiftssystem
  som ett led i sin strävan efter en enda avgift, i enlighet med sina respektive prestationsplaner
  . [Ändr. 109]

6.   Kostnaden för olika flygtrafiktjänster ska identifieras separat i enlighet med artikel 21.3.

7.   Korssubventionering ska inte vara tillåten mellan en-route-tjänster och terminaltjänster. Kostnader som hör till både terminaltjänster och en-route-tjänster ska fördelas proportionellt mellan dessa på grundval av en öppen metod. Korssubventionering mellan olika flygtrafikledningstjänster ska vara tillåten i endera av dessa två kategorier endast när detta motiveras av objektiva skäl och under förutsättning att den är tydligt identifierbar. Korssubventionering ska inte vara tillåten mellan flygtrafikledningstjänster och stödtjänster.

8.   Insyn i beräkningen av avgifter ska garanteras. Tillämpningsföreskrifter för tjänsteleverantörernas tillhandahållande av information ska fastställas för att göra det möjligt att granska deras prognoser, faktiska kostnader och intäkter. Information ska regelbundet utbytas mellan nationella tillsynsmyndigheter, tjänsteleverantörer, luftrummets användare, kommissionen och Eurocontrol.

9.   Medlemsstaterna ska iaktta följande principer när de fastställer avgifter i enlighet med punkt 3 till 8:

| a) | Avgifter ska fastställas för tillgängligheten av flygtrafiktjänster på ett icke-diskriminerande sätt. När avgifter tas ut från olika användare av luftrummet för samma tjänst ska ingen åtskillnad göras med hänsyn till användarens nationalitet eller kategori. |
| --- | --- |

a)

Avgifter ska fastställas för tillgängligheten av flygtrafiktjänster på ett icke-diskriminerande sätt. När avgifter tas ut från olika användare av luftrummet för samma tjänst ska ingen åtskillnad göras med hänsyn till användarens nationalitet eller kategori.

| b) | Undantag för vissa användare, i synnerhet operatörer av lätta flygplan och statsluftfartyg, får tillåtas, under förutsättning att kostnaden för sådana undantag inte läggs över på andra användare. |
| --- | --- |

b)

Undantag för vissa användare, i synnerhet operatörer av lätta flygplan och statsluftfartyg, får tillåtas, under förutsättning att kostnaden för sådana undantag inte läggs över på andra användare.

| c) | Avgifter ska fastställas per kalenderår på grundval av den fastställda kostnaden. |
| --- | --- |

c)

Avgifter ska fastställas per kalenderår på grundval av den fastställda kostnaden.

| d) | Flygtrafiktjänster får generera tillräckliga intäkter som ger en rimlig avkastning på tillgångar för att bidra till nödvändiga kapitalförbättringar. |
| --- | --- |

d)

Flygtrafiktjänster får generera tillräckliga intäkter som ger en rimlig avkastning på tillgångar för att bidra till nödvändiga kapitalförbättringar.

| e) | Avgifterna ska avspegla kostnaderna för de flygtrafiktjänster och anläggningar som görs tillgängliga för luftrummets användare, inklusive kostnader som EAA ådragit sig för relevanta myndighetsuppgifter, med beaktande av den relativa produktionskapaciteten hos de olika typerna av berörda luftfartyg. |
| --- | --- |

e)

Avgifterna ska avspegla kostnaderna för de flygtrafiktjänster och anläggningar som görs tillgängliga för luftrummets användare, inklusive kostnader som EAA ådragit sig för relevanta myndighetsuppgifter, med beaktande av den relativa produktionskapaciteten hos de olika typerna av berörda luftfartyg.

| f) | Avgifterna ska främja ett säkert, effektivt och hållbart tillhandahållande av flygtrafiktjänster i syfte att uppnå en hög flygsäkerhetsnivå och kostnadseffektivitet samt uppnå prestationsmålen, och de ska främja ett integrerat tillhandahållande av tjänster samtidigt som de minskar luftfartens miljöpåverkan. För det ändamål som avses i
  detta
  led f och i förhållande till medlemsstaternas eller de funktionella luftrumsblockens prestationsplaner

  de lokala prestationsplanerna
  får nationella tillsynsmyndigheter

  luftfartsmyndigheter
  fastställa mekanismer, inbegripet stimulansåtgärder i form av ekonomiska för- och nackdelar, för att stimulera leverantörer av flygtrafiktjänster och/eller luftrummets användare att stödja förbättringar i tillhandahållandet av flygtrafiktjänster, till exempel ökad kapacitet, minskning av förseningar och hållbar utveckling, samtidigt som optimal säkerhetsnivå upprätthålls. [Ändr. 110] |
| --- | --- |

f)

Avgifterna ska främja ett säkert, effektivt och hållbart tillhandahållande av flygtrafiktjänster i syfte att uppnå en hög flygsäkerhetsnivå och kostnadseffektivitet samt uppnå prestationsmålen, och de ska främja ett integrerat tillhandahållande av tjänster samtidigt som de minskar luftfartens miljöpåverkan. För det ändamål som avses i
  detta
  led f och i förhållande till medlemsstaternas eller de funktionella luftrumsblockens prestationsplaner

  de lokala prestationsplanerna
  får nationella tillsynsmyndigheter

  luftfartsmyndigheter
  fastställa mekanismer, inbegripet stimulansåtgärder i form av ekonomiska för- och nackdelar, för att stimulera leverantörer av flygtrafiktjänster och/eller luftrummets användare att stödja förbättringar i tillhandahållandet av flygtrafiktjänster, till exempel ökad kapacitet, minskning av förseningar och hållbar utveckling, samtidigt som optimal säkerhetsnivå upprätthålls. [Ändr. 110]

10.   Kommissionen ska anta åtgärder för att närmare specificera det förfarande som ska följas för tillämpningen av punkterna 1 till 9.
  Kommissionen får föreslå finansiella mekanismer för att förbättra synkroniseringen av luftbaserade och markbaserade kapitalutgifter i samband med införandet av Sesar-teknik.
  Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 27.3. [Ändr. 111]

Artikel 14

Kontroll av överensstämmelse med artiklarna 12 och 13

1.   Kommissionen ska, i samarbete med medlemsstaterna, säkerställa fortlöpande granskning av överensstämmelsen med de principer och regler som avses i artiklarna 12 och 13. Kommissionen ska sträva efter att inrätta nödvändiga mekanismer för att Eurocontrols sakkunskap ska kunna tas i anspråk och ska meddela resultaten av granskningen till medlemsstaterna, Eurocontrol och företrädare för luftrummets användare.

2.   På begäran av en eller flera medlemsstater eller på kommissionens eget initiativ ska kommissionen granska specifika åtgärder som antagits av nationella myndigheter med hänsyn till tillämpningen av artiklarna 12 och 13, med avseende på fastställandet av kostnader och avgifter. Kommissionen ska utan att det påverkar tillämpningen av artikel 32.1 meddela resultaten av undersökningen till medlemsstaterna, Eurocontrol och företrädare för luftrummets användare. Kommissionen ska, inom två månader från det att den fått en begäran och efter att ha hört den berörda medlemsstaten, besluta huruvida artiklarna 12 och 13 har följts och åtgärden således får fortsätta att tillämpas. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 27.2.

Artikel 14a

Genomförandet av generalplanen för flygledningstjänsten

Genomförandet av generalplanen för flygledningstjänsten ska samordnas av kommissionen. Nätverksförvaltaren, organet för prestationsgranskning och införandeförvaltaren ska bidra till genomförandet av generalplanen för flygledningstjänsten i enlighet med bestämmelserna i denna förordning. [Ändr. 112]

Artikel 14b

Kommissionen ska anta åtgärder som fastställer hur genomförandet av generalplanen för flygledningstjänsten ska ledas, inklusive definition och urval av det organ som ska ha ansvaret på ledningsnivå (införandeförvaltaren). Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 27.3. [Ändr. 113]

Artikel 14c

Införandeförvaltaren ska för kommissionen rekommendera bindande tidsfrister för införandet och lämpliga korrigeringsåtgärder när det gäller försenat genomförande. [Ändr. 114]

Artikel 15

Gemensamma projekt

1.   Genomförandet av generalplanen för flygledningstjänsten kan stödjas av gemensamma projekt. Dessa projekt ska stödja målen i denna förordning för att förbättra det europeiska luftfartssystemets kvalitet inom sådana nyckelområden som kapacitet, flygeffektivitet, kostnadseffektivitet samt miljömässig hållbarhet, inom ramen för de övergripande säkerhetsmålen. De gemensamma projekten ska sträva efter att i rätt tid och på ett samordnat och synkroniserat sätt tillhandahålla ATM-funktionaliteter för att åstadkomma de väsentliga operativa förändringar som beskrivs i generalplanen för flygledningstjänsten
  , vilket också innefattar att fastställa den lämpligaste geografiska dimensionen, tillsammans med en projektuppläggning baserad på prestation samt vilken leveransfilosofi för tjänster införandeförvaltaren ska tillämpa
  .
  Där det är tillämpligt ska utformningen och förverkligandet av gemensamma projekt syfta till att möjliggöra en grundläggande kompatibel kapacitet i alla medlemsstater. [Ändr. 115]

2.   Kommissionen får anta åtgärder som fastställer hur gemensamma projekt ska styras och som fastställer incitament till projektens genomförande.
  Genomförandet av de gemensamma projekten ska styras av samma organ som svarar för genomförandet av grundversionen av generalplanen för flygledningstjänsten.
  Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 27.3. Dessa åtgärder får inte påverka

  ska komplettera
  mekanismerna för genomförande av de projekt om ett funktionellt luftrumsblock som parterna i dessa block kommit överens om. [Ändr. 116]

3.   Kommissionen får anta gemensamma projekt för nätverksrelaterade funktioner som är av särskild betydelse för förbättringen av den övergripande kvaliteten hos flyglednings- och flygtrafiktjänster i Europa, med angivande av ATM-funktionaliteter som är mogna för ibruktagande tillsammans med tidsplanen och den geografiska omfattningen för ibruktagandet. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 27.3 De gemensamma projekten får anses kvalificerade för unionsfinansiering inom den fleråriga budgetramen. Därför ska kommissionen, utan att det påverkar medlemsstaternas behörighet att besluta om hur de ska använda sina ekonomiska resurser, utföra en oberoende lönsamhetsanalys och lämpliga samråd med medlemsstaterna och berörda aktörer i enlighet med artikel 28, och undersöka alla lämpliga finansieringsformer för detta ändamål. Kostnaderna för genomförande av gemensamma projekt ska ersättas i enlighet med principerna om öppenhet och icke-diskriminering.

3a.
     
  Genom gemensamma projekt ska de operativa förbättringar som utvecklats genom Sesar-projektet genomföras på ett samordnat sätt och i rätt tid. Därmed bidrar de på ett avgörande sätt till uppnåendet av de Europaomfattande målen. [Ändr. 117]

Artikel 16

Funktionella luftrumsblock

1.   Medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att inrätta och genomföra
  operativa
  funktionella luftrumsblock baserade på integrerat tillhandahållande av flygtrafikledningstjänster

  flygtrafiktjänster
  i syfte att uppnå erforderlig kapacitet och effektivitet hos det europeiska nätverket för flygledningstjänst inom det gemensamma europeiska luftrummet för att upprätthålla en hög säkerhetsnivå samt bidra till lufttransportsystemets övergripande kvalitet och en minskad miljöpåverkan. [Ändr. 118]

2.   De funktionella luftrumsblocken ska, när så är möjligt, inrättas på grundval av industriella samarbetspartnerskap mellan leverantörer av flygtrafiktjänster, framförallt när det gäller tillhandahållandet av stödtjänster i enlighet med artikel 10. De industriella partnerskapen får stödja ett eller flera funktionella luftrumsblock, eller delar därav, för att maximera prestanda.
  [Ändr. 119]

3.   Medlemsstaterna,
  nationella luftfartsmyndigheter
  och leverantörer av flygtrafikledningstjänster

  flygtrafiktjänster
  , ska i största möjliga utsträckning samarbeta med varandra för att säkerställa överensstämmelse med denna artikel. Där så är relevant får samarbetet också inbegripa 
  nationella luftfartsmyndigheter och
  leverantörer av flygtrafikledningstjänster

  flygtrafiktjänster
  från tredjeländer som deltar i funktionella luftrumsblock. [Ändr. 120]

4.   Funktionella luftrumsblock ska särskilt

| a) | stödja sig på en flygsäkerhetsbevisning, |
| --- | --- |

a)

stödja sig på en flygsäkerhetsbevisning,

| b) | vara utformade för att eftersträva maximala synergieffekter från industriella partnerskap i syfte att uppfylla och där det är möjligt överträffa de prestationsmål som fastställts i enlighet med artikel 11, [Ändr. 121] |
| --- | --- |

b)

vara utformade för att eftersträva maximala synergieffekter från industriella partnerskap i syfte att uppfylla och där det är möjligt överträffa de prestationsmål som fastställts i enlighet med artikel 11, [Ändr. 121]

| c) | möjliggöra optimerad
  och flexibel
  användning av luftrummet med beaktande av flygtrafikflödena, [Ändr. 122] |
| --- | --- |

c)

möjliggöra optimerad
  och flexibel
  användning av luftrummet med beaktande av flygtrafikflödena, [Ändr. 122]

| d) | säkerställa förenlighet med det europeiska flygvägsnätet som inrättats i enlighet med artikel 17, |
| --- | --- |

d)

säkerställa förenlighet med det europeiska flygvägsnätet som inrättats i enlighet med artikel 17,

| e) | motiveras av det sammanlagda mervärdet, inbegripet optimal användning av tekniska och mänskliga resurser, grundat på lönsamhetsanalyser, |
| --- | --- |

e)

motiveras av det sammanlagda mervärdet, inbegripet optimal användning av tekniska och mänskliga resurser, grundat på lönsamhetsanalyser,

| f) | säkerställa en löpande och flexibel överföring av ansvaret för flygkontrolltjänsten mellan flygtrafikledningsenheter, i tillämpliga fall, |
| --- | --- |

f)

säkerställa en löpande och flexibel överföring av ansvaret för flygkontrolltjänsten mellan flygtrafikledningsenheter, i tillämpliga fall,

| g) | säkerställa förenlighet mellan de olika luftrumskonfigurationerna, |
| --- | --- |

g)

säkerställa förenlighet mellan de olika luftrumskonfigurationerna,

| h) | uppfylla de villkor som härrör från regionala överenskommelser som har ingåtts inom Icao, |
| --- | --- |

h)

uppfylla de villkor som härrör från regionala överenskommelser som har ingåtts inom Icao,

| i) | respektera befintliga regionala avtal vid ikraftträdandet av denna förordning, särskilt avtal med europeiska tredjeländer, |
| --- | --- |

i)

respektera befintliga regionala avtal vid ikraftträdandet av denna förordning, särskilt avtal med europeiska tredjeländer,

| ia) | konsolidera upphandlingen av infrastruktur för flygledningstjänsten och syfta till att öka den befintliga utrustningens kompatibilitet. [Ändr. 123] |
| --- | --- |

ia)

konsolidera upphandlingen av infrastruktur för flygledningstjänsten och syfta till att öka den befintliga utrustningens kompatibilitet. [Ändr. 123]

| ib) | underlätta förenligheten med unionsomfattande prestationsmål. [Ändr. 124] |
| --- | --- |

ib)

underlätta förenligheten med unionsomfattande prestationsmål. [Ändr. 124]

Kraven i punkt 4 c, d och g ska uppfyllas i enlighet med den optimering av luftrummets utformning som genomförs av nätverksförvaltaren enligt artikel 17.

5.   Kraven i denna artikel får uppfyllas genom att leverantörer av flygtrafiktjänster deltar i ett eller flera funktionella luftrumsblock.

6.   Ett
  operativt
  funktionellt luftrumsblock som sträcker sig över luftrum som faller under flera medlemsstaters ansvarsområde ska inrättas genom gemensamt utpekande av alla de medlemsstater,

  från medlemsstaternas sida
   samt, i förekommande fall, de tredjeländer, som har ansvar för någon del av det luftrum som ingår i det funktionella luftrumsblocket. [Ändr. 126]

Det gemensamma utpekande genom vilket det funktionella luftrumsblocket inrättas ska innehålla de nödvändiga bestämmelserna om hur blocket kan ändras och hur en medlemsstat eller, i förekommande fall, ett tredjeland kan utträda ur blocket, inbegripet övergångsarrangemang.

7.   Medlemsstaterna ska anmäla inrättandet av funktionella luftrumsblock till kommissionen. Innan kommissionen meddelas om inrättandet av ett funktionellt luftrumsblock ska den berörda medlemsstaten eller de berörda medlemsstaterna överlämna erforderliga uppgifter till kommissionen, de övriga medlemsstaterna och andra berörda parter och ge dem möjlighet att inkomma med synpunkter.

8.   Vid problem mellan två eller flera medlemsstater om ett gränsöverskridande funktionellt luftrumsblock som rör luftrum som faller inom deras ansvarsområden, får de berörda medlemsstaterna tillsammans överlämna ärendet till kommittén för det gemensamma luftrummet för yttrande. Yttrandet ska tillställas de berörda medlemsstaterna. Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 6 ska medlemsstaterna ta hänsyn till det yttrandet för att finna en lösning.

9.   Efter att ha mottagit de meddelanden från medlemsstaterna som avses i punkterna 6 och 7, ska kommissionen bedöma huruvida vart och ett av de funktionella luftrumsblocken uppfyller kraven i punkt 4 och lägga fram resultaten inför medlemsstaterna för diskussion. Om kommissionen finner att en eller flera av de funktionella luftrumsblocken inte uppfyller kraven, ska den inleda en dialog med de berörda medlemsstaterna i syfte att nå samförstånd om de åtgärder som är nödvändiga för att rätta till situationen.

10.   Kommissionen får anta detaljerade åtgärder i fråga om det gemensamma utpekandet av leverantörer av flygtrafikledningstjänster enligt punkt 6, med angivande av hur urvalet av tjänsteleverantörer ska ske, giltighetsperioden för utpekandet, tillsynsarrangemang, tillgängligheten avseende de tjänster som ska tillhandahållas samt ansvarssystem. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 27.3.

11.   Kommissionen får anta åtgärder avseende de uppgifter som ska tillhandahållas av medlemsstaten eller medlemsstaterna enligt punkt 6. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 27.3.
  Bestämmelserna i denna punkt ska inte påverka eventuella arrangemang för funktionella luftrumsblock som gäller den dag då denna förordning träder i kraft, till den del dessa arrangemang uppfyller och, om möjligt, överträffar de prestationsmål som fastställs i enlighet med artikel 11. [Ändr. 127]

Artikel 16a

Industriella partnerskap

1.
     
  Leverantörer av flygtrafiktjänster får samarbeta för att inrätta industriella partnerskap, särskilt för tillhandahållandet av stödtjänster i enlighet med artikel 10. De industriella partnerskapen får stödja ett eller flera funktionella luftrumsblock, eller någon del därav, för att maximera prestanda.

2.
     
  Kommissionen och medlemsstaterna ska göra allt för att få bort eventuella hinder för partnerskap mellan leverantörer av flygtrafiktjänster, med särskilt beaktande av ansvarsfrågor, avgiftsmodeller och hinder för kompatibiliteten. [Ändr. 128]

Artikel 17

Nättverkets förvaltning och utformning

1.   Nätverket för flygledningstjänsten ska genom sina tjänster möjliggöra optimerad
  och flexibel
  användning av luftrummet och säkerställa att luftrummets användare kan trafikera förstahandsflygvägar, samtidigt som maximal tillgång till luftrum och flygtrafiktjänster möjliggörs. Dessa nätverkstjänster ska inrikta sig på stöd till initiativ på nationell nivå och på nivån av funktionella luftrumsblock och utföras med respekt för principen om åtskillnad mellan regleringsuppgifter och driftsmässiga uppgifter. [Ändr. 129]

2.   För att uppnå de mål som avses i punkt 1 ska kommissionen, utan att det påverkar medlemsstaternas ansvar för nationella flygvägar och luftrumsstrukturer, se till att följande
  funktioner och
  tjänster utförs under en nätverksförvaltares ansvar

  samordnas av en nätverksförvaltare [Ändr. 130]

| a) | Utveckling av det europeiska flygvägsnätet. |
| --- | --- |

a)

Utveckling av det europeiska flygvägsnätet.

| b) | Samordning av knappa resurser inom de frekvensband som används av den allmänna flygtrafiken, särskilt radiofrekvenser samt samordning av transponderkoder. |
| --- | --- |

b)

Samordning av knappa resurser inom de frekvensband som används av den allmänna flygtrafiken, särskilt radiofrekvenser samt samordning av transponderkoder.

| c) | Central funktion för flödesplanering. |
| --- | --- |

c)

Central funktion för flödesplanering.

| d) | Tillhandahållande av en portal med luftfartsinformation i enlighet med artikel 23. |
| --- | --- |

d)

Tillhandahållande av en portal med luftfartsinformation i enlighet med artikel 23.

| e) | Optimering av luftrummets utformning
  , inklusive luftrumssektorer och luftrumsstrukturer på en route-området och terminalområdet,
  i samarbete med de leverantörer av flygtrafiktjänster och funktionella luftrumsblock som avses i artikel 16. [Ändr. 131] |
| --- | --- |

e)

Optimering av luftrummets utformning
  , inklusive luftrumssektorer och luftrumsstrukturer på en route-området och terminalområdet,
  i samarbete med de leverantörer av flygtrafiktjänster och funktionella luftrumsblock som avses i artikel 16. [Ändr. 131]

| f) | Central samordningsfunktion vid luftfartskriser. |
| --- | --- |

f)

Central samordningsfunktion vid luftfartskriser.

De 
  funktioner och
  tjänster som förtecknas i denna punkt ska inte inbegripa antagandet av bindande bestämmelser av allmän räckvidd eller fattandet av politiska beslut. De ska ta hänsyn till förslag som framlagts på nationell nivå och på nivån av funktionella luftrumsblock. De ska utföras i samarbete med militära myndigheter i enlighet med överenskomna rutiner för flexibel användning av luftrummet. [Ändr. 132]

Kommissionen får, i överensstämmelse med de genomförandebestämmelser som avses i punkt 4, utse Eurocontrol eller något annat opartiskt och behörigt organ att utföra nätverksförvaltarens uppgifter. Dessa uppgifter ska, på
  unionens,
  medlemsstaternas och de berörda parternas vägnar, utföras på ett opartiskt och kostnadseffektivt sätt. De ska styras på lämpligt sätt, med erkännande av principen om separat ansvar för tillhandahållande av tjänster respektive reglerande uppgifter, med beaktande av behoven för hela nätverket för flygledningstjänsten och med deltagande av luftrummets användare och leverantörerna av flygtrafiktjänster. Senast den 1 januari 2020

  2016
  ska kommissionen beteckna nätverksförvaltaren som en självständig tjänsteleverantör som där det är möjligt inrättas som ett industriellt partnerskap. [Ändr. 133]

3.   Kommissionen ska ha befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 26 för att utöka förteckningen över tjänster som anges i punkt 2 i syfte att anpassa den till tekniska och driftsmässiga framsteg med hänsyn till tillhandahållandet av stödtjänster på ett centraliserat sätt.

4.   Kommissionen ska anta närmare bestämmelser avseende följande:

| a) | Samordningen och harmoniseringen av processer och förfaranden för att effektivera förvaltningen av frekvenser för flyget, inbegripet framtagning av principer och kriterier. |
| --- | --- |

a)

Samordningen och harmoniseringen av processer och förfaranden för att effektivera förvaltningen av frekvenser för flyget, inbegripet framtagning av principer och kriterier.

| b) | Den centrala uppgiften att samordna arbetet med att tidigt identifiera och tillgodose behoven av frekvenser inom de frekvensband som tilldelats den allmänna flygtrafiken i Europa, till stöd för utformningen och driften av det europeiska luftfartssystemet. |
| --- | --- |

b)

Den centrala uppgiften att samordna arbetet med att tidigt identifiera och tillgodose behoven av frekvenser inom de frekvensband som tilldelats den allmänna flygtrafiken i Europa, till stöd för utformningen och driften av det europeiska luftfartssystemet.

| c) | Ytterligare nätverkstjänster, enligt definitionerna i generalplanen för flygledningstjänsten. |
| --- | --- |

c)

Ytterligare nätverkstjänster, enligt definitionerna i generalplanen för flygledningstjänsten.

| d) | Detaljerade arrangemang för beslutsfattande i samarbete mellan medlemsstaterna, leverantörerna av flygtrafiktjänster och förvaltningen av lufttransportnätet, i anslutning till de uppgifter som avses i punkt 2. |
| --- | --- |

d)

Detaljerade arrangemang för beslutsfattande i samarbete mellan medlemsstaterna, leverantörerna av flygtrafiktjänster och förvaltningen av lufttransportnätet, i anslutning till de uppgifter som avses i punkt 2.

| e) | Detaljerade arrangemang för styrningen av nätverksförvaltaren, med deltagande av alla berörda operativa intressenter. |
| --- | --- |

e)

Detaljerade arrangemang för styrningen av nätverksförvaltaren, med deltagande av alla berörda operativa intressenter.

| f) | Förfaranden för samråd med berörda parter vid beslutsfattandet på både nationell och europeisk nivå. |
| --- | --- |

f)

Förfaranden för samråd med berörda parter vid beslutsfattandet på både nationell och europeisk nivå.

| g) | Arbetet med att mellan förvaltningen av lufttransportnätet och de nationella frekvensförvaltarna fördela uppgifter och ansvar inom det radiospektrum som av Internationella telekommunikationsunionen upplåtits för allmän flygtrafik, så det skapas garantier för att den nationella frekvensförvaltningen fortsätter sköta sådana uppgifter som inte påverkar nätet. I sådana fall som faktiskt påverkar nätet ska de nationella frekvensförvaltarna samarbeta med dem som ansvarar för förvaltningen av lufttransportnätet för att frekvenserna ska användas så ändamålsenligt som möjligt. |
| --- | --- |

g)

Arbetet med att mellan förvaltningen av lufttransportnätet och de nationella frekvensförvaltarna fördela uppgifter och ansvar inom det radiospektrum som av Internationella telekommunikationsunionen upplåtits för allmän flygtrafik, så det skapas garantier för att den nationella frekvensförvaltningen fortsätter sköta sådana uppgifter som inte påverkar nätet. I sådana fall som faktiskt påverkar nätet ska de nationella frekvensförvaltarna samarbeta med dem som ansvarar för förvaltningen av lufttransportnätet för att frekvenserna ska användas så ändamålsenligt som möjligt.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 27.3.

5.   Andra aspekter av luftrummets utformning än de som avses i punkterna 2 och 4 c ska behandlas på nationell nivå eller på nivån av funktionella luftrumsblock. Denna utformningsprocess ska beakta trafikbelastningar och komplexitet, nationella

  och lokala
  prestationsplaner eller prestationsplaner för funktionella luftrumsblock och ska inbegripa fullt samråd med relevanta användare av luftrummet eller relevanta grupper som företräder användare av luftrummet, och i förekommande fall, militära myndigheter. [Ändr. 134]

Artikel 18

Förhållandet mellan tjänsteleverantörer

1.   Leverantörer av flygtrafiktjänster får använda sig av tjänster från andra leverantörer som har blivit certifierade eller deklarerade i unionen.

2.   Leverantörer av flygtrafiktjänster ska formalisera sina arbetsrelationer med hjälp av skriftliga avtal eller likvärdiga juridiska överenskommelser i vilka leverantörernas särskilda uppgifter och funktioner fastställs och som möjliggör ett utbyte av verksamhetsrelaterade uppgifter mellan alla tjänsteleverantörerna när det gäller allmän flygtrafik. Dessa överenskommelser ska anmälas till den berörda nationella tillsynsmyndigheten.

3.   För tillhandahållandet av flygtrafikledningstjänster krävs medlemsstaternas godkännande.

Artikel 19

Förhållandet till intressenter

Leverantörer av flygtrafiktjänster ska inrätta samrådsmekanismer för samråd med relevanta grupper av luftrummets användare och flygplatsoperatörer när det gäller alla större frågor som är knutna till de tjänster som tillhandahålls
  , strategiska investeringsplaner, framför allt vad gäller aspekter som kräver synkronisering mellan användning av luftutrustning och markutrustning,
  eller relevanta ändringar av luftrumskonfigurationer. Luftrumsanvändarna ska också delta i processen för godkännande av strategiska investeringsplaner. Kommissionen ska anta åtgärder som preciserar villkoren för samrådet och för luftrummets användares deltagande i godkännandet

  utarbetandet
  av
  strategiska
  investeringsplaner
  för att se till att dessa är i linje med generalplanen för flygledningstjänsten och gemensamma projekt som avses i artikel 15
  . Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 27.3. [Ändr. 135]

Utan att det påverkar den roll som kommittén för det gemensamma luftrummet spelar, ska kommissionen inrätta en rådgivande expertgrupp för den mänskliga faktorn, till vilken europeiska arbetsmarknadsparter inom flygledningstjänsten och andra experter från representativa yrkesorganisationer ska höra. Denna grupp ska ha till uppgift att ge kommissionen råd om samspelet mellan driften och den mänskliga faktorn inom flygledningssektorn. [Ändr. 136]

Artikel 20

Förhållandet till militära myndigheter

Medlemsstaterna ska inom ramen för den gemensamma transportpolitiken vidta nödvändiga åtgärder för att se till att det mellan behöriga civila och militära myndigheter upprättas eller förnyas skriftliga överenskommelser eller likvärdiga juridiska överenskommelser avseende förvaltningen av särskilda luftrumsblock.

Artikel 21

Insyn i räkenskaper

1.   Leverantörer av flygtrafiktjänster ska, oavsett form för ägande och rättslig form, utforma, inlämna till granskning och offentliggöra sina finansiella räkenskaper. Dessa räkenskaper ska överensstämma med de internationella redovisningsstandarder som antagits av unionen. Om det på grund av tjänsteleverantörens rättsliga status inte är möjligt att uppnå full överensstämmelse med de internationella redovisningsstandarderna, ska leverantören sträva efter att i möjligaste mån uppfylla dessa krav.

Medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att leverantörerna av flygtrafiktjänster följer denna artikel senast den 1 juli 2017. [Ändr. 137]

2.   I varje fall ska leverantörer av flygtrafiktjänster offentliggöra en årsredovisning och regelbundet underställas en oberoende revision.

3.   Vid tillhandahållande av ett paket av tjänster ska leverantörer av flygtrafiktjänster identifiera och lämna upplysning om de kostnader och inkomster som härrör från flygtrafiktjänster, uppdelade i enlighet med det avgiftssystem för flygtrafiktjänster som avses i artikel 12 och, vid behov, ge en sammanställd redovisning för tjänster som inte är flygtrafiktjänster på samma sätt som de skulle vara tvungna att göra om de berörda tjänsterna tillhandahölls av separata företag.

4.   Medlemsstaterna ska utse behöriga myndigheter som ska ha rätt att ta del av räkenskaperna för de tjänsteleverantörer som tillhandahåller tjänster inom det luftrum som ligger inom deras ansvarsområde.

5.   Medlemsstaterna får tillämpa övergångsbestämmelserna i artikel 9 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av den 19 juli 2002 om tillämpning av internationella redovisningsstandarder

   (18)

  på leverantörer av flygtrafiktjänster som omfattas av denna förordning.
  [Ändr. 138]

Artikel 22

Tillgång till och skydd av uppgifter

1.   När det gäller allmän flygtrafik ska relevanta verksamhetsrelaterade uppgifter utbytas i realtid mellan alla leverantörer av flygtrafiktjänster, luftrummets användare och flygplatser så att deras operativa behov kan underlättas. Uppgifterna ska användas endast för verksamhetsrelaterade ändamål.

2.   Berörda myndigheter, certifierade eller deklarerade leverantörer av flygtrafiktjänster, luftrummets användare och flygplatser ska beviljas tillgång till verksamhetsrelaterade uppgifter på ett icke-diskriminerande sätt.

3.   Certifierade eller deklarerade tjänsteleverantörer, användare av luftrummet och flygplatser ska fastställa standardvillkor för tillgång till andra relevanta verksamhetsrelaterade uppgifter än sådana som avses i punkt 1. De nationella tillsynsmyndigheterna ska godkänna dessa standardvillkor. Kommissionen får fastställa åtgärder avseende de förfaranden som ska följas för utbyte av uppgifter och den berörda typen av uppgifter när det gäller dessa villkor för tillgång och deras godkännande. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 27.3

KAPITEL IV

LUFTRUMMET

Artikel 23

Digital luftfartsinformation

1.   Utan att det påverkar medlemsstaternas offentliggörande av luftfartsinformation och i överensstämmelse med det offentliggörandet ska kommissionen, i samarbete med nätverksförvaltaren, säkerställa tillgången till luftfartsinformation av hög kvalitet i digital form som presenteras på ett harmoniserat sätt och som uppfyller kraven hos alla relevanta användare i fråga om uppgifternas kvalitet och aktualitet.

2.   Vid tillämpningen av punkt 1 ska kommissionen se till att det utvecklas en infrastruktur för luftfartsinformation på unionsnivå i form av en digital integrerad briefingportal med obegränsad tillgång för berörda parter. Den infrastrukturen ska integrera tillgången till och tillhandahållandet av sådana begärda uppgifter som till exempel, men inte begränsat till, luftfartsinformation, information från rapportplatser för flygtrafikledningen, meteorologisk information och information om flödesplanering.

3.   Kommissionen ska anta åtgärder för inrättandet och genomförandet av en digital integrerad briefingportal. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 27.3.

Artikel 24

Teknisk utveckling och driftskompatibilitet för flygledningstjänsten

1.   Kommissionen ska anta närmare bestämmelser för främjande av teknisk utveckling och driftskompatibilitet för flygledningstjänsten, och bestämmelserna ska stå i samband med utarbetandet och tillämpningen av generalplanen för flygledningstjänsten. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 27.3.

2.   När det gäller de bestämmelser som avses i punkt 1 ska artikel 17.2 b i förordning (EG) nr 216/2008 tillämpas. När så är lämpligt ska kommissionen begära att EAA tar med dessa bestämmelser i sitt årliga arbetsprogram enligt artikel 56 i den förordningen.

KAPITEL V

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 25

Anpassning av bilagorna

Kommissionen ska ha befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 26 för att komplettera eller ändra de krav för behöriga organ som förtecknas i bilaga I och de villkor som förtecknas i bilaga II för certifikat som ska tilldelas leverantörer av flygtrafiktjänster, för att ta hänsyn till de erfarenheter som gjorts av nationella tillsynsmyndigheter vid tillämpningen av dessa krav och villkor eller till utvecklingen av system för flygledningstjänst när det gäller driftskompatibilitet och integrerat tillhandahållande av flygtrafiktjänster.

Artikel 26

Delegeringens utövande

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Kommissionen ska ges de befogenheter som avses i artiklarna 11.7, 17.3 och 25 på obestämd tid

  för en period av sju år
  .

Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av sju år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga. [Ändr. 139]

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 11.7, 17.3 och 25 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

5.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 11.7, 17.3 och 25 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Artikel 27

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av ”Kommittén för det gemensamma luftrummet” (nedan kallad kommittén). Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 4 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

3.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

Artikel 28

Kommissionens konsultation med intressenter

1.   Kommissionen ska inrätta en mekanism för konsultation på unionsnivå för att vid behov samråda i frågor som rör genomförandet av denna förordning. Den specifika branschvisa dialogkommitté som inrättades genom kommissionens beslut 98/500/EG ska delta i konsultationen.

2.   Intressenterna kan bestå av

| — | leverantörer av flygtrafiktjänster, |
| --- | --- |

—

leverantörer av flygtrafiktjänster,

| — | flygplatsoperatörer, |
| --- | --- |

—

flygplatsoperatörer,

| — | relevanta användare av luftrummet eller relevanta grupper som företräder användare av luftrummet, |
| --- | --- |

—

relevanta användare av luftrummet eller relevanta grupper som företräder användare av luftrummet,

| — | militära myndigheter, |
| --- | --- |

—

militära myndigheter,

| — | tillverkningsindustrin, och |
| --- | --- |

—

tillverkningsindustrin, och

| — | representativa yrkesorganisationer. |
| --- | --- |

—

representativa yrkesorganisationer.

Artikel 29

Samrådsorgan för industrin

Utan att det inverkar på kommitténs och Eurocontrols roll, ska kommissionen inrätta ett rådgivande organ för industrin, som ska bestå av leverantörer av flygtrafiktjänster, sammanslutningar för luftrummets användare, flygplatsoperatörer, tillverkningsindustrin och representativa yrkesorganisationer. Detta organ ska endast ha till uppgift att ge kommissionen råd om genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet.

Artikel 30

Förbindelser med tredjeländer

Unionen och dess medlemsstater ska stödja och ha som mål att utvidga det gemensamma europeiska luftrummet till att omfatta länder som inte är medlemmar av Europeiska unionen. I detta syfte ska de sträva efter att, antingen inom ramen för avtal med angränsande tredjeländer eller inom ramen för gemensamma utpekanden av funktionella luftrumsblock eller avtal om nätverksfunktioner, främja målen för denna förordning i dessa länder.

Artikel 31

Stöd från utomstående organ

Kommissionen får begära stöd från ett utomstående organ för fullgörandet av sina uppgifter enligt denna förordning.

Artikel 32

Sekretess

1.   De nationella tillsynsmyndigheterna

  luftfartsmyndigheterna
  , i enlighet med sin nationella lagstiftning, och kommissionen får inte röja förtrolig information, särskilt om informationen avser leverantörer av flygtrafiktjänster, deras affärsmässiga förhållanden eller deras kostnadskomponenter. [Ändr. 140]

2.   Punkt 1 ska inte påverka de nationella tillsynsmyndigheternas

  luftfartsmyndigheternas
  eller kommissionens rätt att röja information när detta behövs för att de ska kunna uppfylla sina uppgifter; ett sådant röjande ska vara proportionerligt och ta i beaktande de berättigade intressena för leverantörer av flygtrafiktjänster, luftrummets användare, flygplatser eller andra relevanta berörda parter när det gäller skyddet av deras affärshemligheter. [Ändr. 141]

3.   Information och data som lämnas enligt avgiftssystemet i artikel 12 ska offentliggöras.

Artikel 33

Sanktioner

Medlemsstaterna ska fastställa sanktioner
  och kompensationsmekanismer
  för i första hand luftrumsanvändares och tjänsteleverantörers överträdelser av denna förordning, och ska vidta alla erforderliga åtgärder för att säkerställa att de genomförs. Sanktionerna ska vara effektiva, proportionerliga och avskräckande. [Ändr. 142]

Artikel 34

Granskning och metoder för konsekvensbedömning

1.   Kommissionen ska regelbundet granska hur denna förordning tillämpas, och rapportera detta till Europaparlamentet och rådet i slutet av varje referensperiod som avses i artikel 11.5 d. Kommissionen får när så är motiverat i detta syfte begära upplysningar av medlemsstaterna som är relevanta för tillämpningen av denna förordning.

2.   Rapporterna ska innehålla en bedömning av de resultat som uppnåtts genom de åtgärder som vidtagits i enlighet med denna förordning, inbegripet lämplig information om utvecklingen i sektorn, i synnerhet gällande ekonomiska, sociala, miljömässiga, sysselsättningsrelaterade och tekniska aspekter samt om tjänsternas kvalitet, med beaktande av de ursprungliga målen och framtida behov.

Artikel 35

Garantier

Denna förordning ska inte hindra medlemsstaterna från att tillämpa sådana åtgärder som behövs för att skydda väsentliga säkerhets- eller försvarspolitiska intressen. Åtgärderna utgörs framför allt av sådana som är absolut nödvändiga

| a) | för att i enlighet med Icaos regionala flygtrafikavtal övervaka det luftrum som medlemsstaterna ansvarar för, inbegripet förmågan att upptäcka, identifiera och bedöma alla luftfartyg som använder detta luftrum, för att försöka trygga flygsäkerheten och för att ingripa i syfte att trygga säkerhets- och försvarsbehov, |
| --- | --- |

a)

för att i enlighet med Icaos regionala flygtrafikavtal övervaka det luftrum som medlemsstaterna ansvarar för, inbegripet förmågan att upptäcka, identifiera och bedöma alla luftfartyg som använder detta luftrum, för att försöka trygga flygsäkerheten och för att ingripa i syfte att trygga säkerhets- och försvarsbehov,

| b) | i händelse av allvarliga interna störningar som påverkar upprätthållandet av lag och ordning, |
| --- | --- |

b)

i händelse av allvarliga interna störningar som påverkar upprätthållandet av lag och ordning,

| c) | i händelse av krig eller allvarlig internationell spänning som innebär krigsfara, |
| --- | --- |

c)

i händelse av krig eller allvarlig internationell spänning som innebär krigsfara,

| d) | för att en medlemsstat ska kunna uppfylla sina internationella skyldigheter avseende upprätthållandet av fred och internationell säkerhet, |
| --- | --- |

d)

för att en medlemsstat ska kunna uppfylla sina internationella skyldigheter avseende upprätthållandet av fred och internationell säkerhet,

| e) | för att genomföra militära operationer och träning, inbegripet nödvändiga möjligheter till övningar. |
| --- | --- |

e)

för att genomföra militära operationer och träning, inbegripet nödvändiga möjligheter till övningar.

Artikel 36

Europeiska unionens luftfartsbyrå (EAA)

Vid genomförandet av denna förordning ska medlemsstaterna och kommissionen, i enlighet med sina respektive roller enligt denna förordning, på lämpligt sätt samarbeta med EAA.

Artikel 37

Upphävande

Förordningarna (EG) nr 549/2004, 550/2004, 551/2004 och 552/2004 ska upphöra att gälla.

Hänvisningar till de upphävda förordningarna ska anses som hänvisningar till den här förordningen och ska läsas enligt jämförelsetabellen i bilaga III.

Artikel 38

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 12 mars 2014.

2

(3)  EUT L 96, 31.3.2004, s. 1.

3

(4)  EUT L 96, 31.3.2004, s. 10.

4

(5)  EUT L 96, 31.3.2004, s. 20.

5

(6)  EUT L 96, 31.3.2004, s. 26.

6

(7)  EUT L 96, 31.3.2004, s. 9.

7

(8)  EGT L 225, 12.8.1998, s. 27.

8

(9)  EUT L 95, 9.4.2009, s. 41.

9

(10)  EUT L 79, 19.3.2008, s. 1.

10

(11)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

11

(12)  EUT L 134, 30.4.2004, s. 114.

12

(13)  EUT L 134, 30.4.2004, s. 1.

13

(14)  EUT C 179, 1.8.2006, s. 2.

14

(15)  EUT L 95, 9.4.2009, s. 41.

15

(16)  EUT L 64, 2.3.2007, s. 1.

16

(17)  Eurocontrol inrättades genom den internationella konventionen av den 13 december 1960 om samarbete för luftfartens säkerhet, ändrad genom protokollet av den 12 februari 1981 och reviderad genom protokollet av den 27 juni 1997.

17

(18)  
  EGT L 243, 11.9.2002, s. 1.

18

EGT L 243, 11.9.2002, s. 1.

BILAGA I

KRAV FÖR BEHÖRIGA ORGAN

| 1. | De behöriga organen ska uppfylla följande:






  — | De måste ha dokumenterad omfattande erfarenhet av att bedöma offentliga och privata enheter inom luftfartssektorn, särskilt leverantörer av flygtrafiktjänster, och inom andra liknande sektorer på ett eller flera områden som omfattas av denna förordning. |
| --- | --- | --- |

1.

De behöriga organen ska uppfylla följande:

—

De måste ha dokumenterad omfattande erfarenhet av att bedöma offentliga och privata enheter inom luftfartssektorn, särskilt leverantörer av flygtrafiktjänster, och inom andra liknande sektorer på ett eller flera områden som omfattas av denna förordning.

| — | De måste ha omfattande regler rörande regelbundna kontroller av nämnda enheter, som offentliggörs och kontinuerligt uppgraderas och förbättras genom forsknings- och utvecklingsprogram. |
| --- | --- |

—

De måste ha omfattande regler rörande regelbundna kontroller av nämnda enheter, som offentliggörs och kontinuerligt uppgraderas och förbättras genom forsknings- och utvecklingsprogram.

| — | De får inte vara kontrollerade av leverantörer av flygtrafiktjänster, av flygplatsledningsmyndigheter eller av andra som har ett kommersiellt intresse i tillhandahållande av flygtrafiktjänster eller luftfartstjänster. |
| --- | --- |

—

De får inte vara kontrollerade av leverantörer av flygtrafiktjänster, av flygplatsledningsmyndigheter eller av andra som har ett kommersiellt intresse i tillhandahållande av flygtrafiktjänster eller luftfartstjänster.

| — | De måste ha en betydande teknisk lednings-, stöd- och forskningspersonal som står i rimlig proportion till de uppgifter som ska utföras. |
| --- | --- |

—

De måste ha en betydande teknisk lednings-, stöd- och forskningspersonal som står i rimlig proportion till de uppgifter som ska utföras.

| — | De måste ha en ansvarsförsäkring utom i det fall staten tar på sig ansvaret i enlighet med nationell lagstiftning eller medlemsstaten själv ansvarar direkt för inspektionerna. |
| --- | --- |

—

De måste ha en ansvarsförsäkring utom i det fall staten tar på sig ansvaret i enlighet med nationell lagstiftning eller medlemsstaten själv ansvarar direkt för inspektionerna.

Det behöriga organet, dess chef och den personal som ansvarar för kontrollernas utförande får inte vare sig direkt eller indirekt, eller som befullmäktigade företrädare, delta i utformning, marknadsföring eller underhåll av komponenterna eller systemen eller i användningen av dem. Detta utesluter inte möjligheten till ett utbyte av teknisk information mellan tillverkaren eller konstruktören.

Det behöriga organet måste göra detta med största möjliga yrkesintegritet och tekniska kunnande samt stå fritt från alla former av påtryckningar eller incitament, särskilt av ekonomisk art, som kan påverka dess bedömning eller resultatet av dess inspektioner, framför allt från personer eller grupper som påverkas av kontrollernas resultat.

| 2. | Det behöriga organets personal ska ha






  — | lämplig teknisk utbildning och yrkesutbildning, |
| --- | --- | --- |

2.

Det behöriga organets personal ska ha

—

lämplig teknisk utbildning och yrkesutbildning,

| — | tillräcklig kunskap om kraven för de inspektioner som de utför och lämplig erfarenhet av sådan verksamhet, |
| --- | --- |

—

tillräcklig kunskap om kraven för de inspektioner som de utför och lämplig erfarenhet av sådan verksamhet,

| — | erforderlig förmåga att upprätta försäkringar, register och rapporter som visar att inspektionerna utförts. |
| --- | --- |

—

erforderlig förmåga att upprätta försäkringar, register och rapporter som visar att inspektionerna utförts.

| — | garanterat opartisk ställning. Personalens lön får inte vara beroende av antalet utförda inspektioner eller resultatet av dessa inspektioner. |
| --- | --- |

—

garanterat opartisk ställning. Personalens lön får inte vara beroende av antalet utförda inspektioner eller resultatet av dessa inspektioner.

BILAGA II

VILLKOR SOM SKA KNYTAS TILL CERTIFIKAT

| 1. | I certifikaten ska följande anges:






  a) | Den nationella tillsynsmyndighet

  luftfartsmyndighet
  som har utfärdat certifikatet. [Ändr. 143] |
| --- | --- | --- |

1.

I certifikaten ska följande anges:

a)

Den nationella tillsynsmyndighet

  luftfartsmyndighet
  som har utfärdat certifikatet. [Ändr. 143]

| b) | Sökanden (namn och adress). |
| --- | --- |

b)

Sökanden (namn och adress).

| c) | De tjänster som är certifierade. |
| --- | --- |

c)

De tjänster som är certifierade.

| d) | En försäkran om att sökanden överensstämmer med de gemensamma krav som fastställs i artikel 8b i förordning (EG) nr 216/2008. |
| --- | --- |

d)

En försäkran om att sökanden överensstämmer med de gemensamma krav som fastställs i artikel 8b i förordning (EG) nr 216/2008.

| e) | Datum för utfärdande av certifikatet och dess giltighetsperiod. |
| --- | --- |

e)

Datum för utfärdande av certifikatet och dess giltighetsperiod.

| 2. | Ytterligare villkor som knyts till certifikaten kan, i förekommande fall, avse följande:






  a) | Luftrumsanvändarnas tillgång till tjänsterna på en icke-diskriminerande grundval och krav i fråga om sådana tjänsters prestanda, inklusive säkerhet och driftskompatibilitet. |
| --- | --- | --- |

2.

Ytterligare villkor som knyts till certifikaten kan, i förekommande fall, avse följande:

a)

Luftrumsanvändarnas tillgång till tjänsterna på en icke-diskriminerande grundval och krav i fråga om sådana tjänsters prestanda, inklusive säkerhet och driftskompatibilitet.

| b) | Driftsspecifikationerna för den eller de särskilda tjänsterna. |
| --- | --- |

b)

Driftsspecifikationerna för den eller de särskilda tjänsterna.

| c) | Den tidpunkt då tjänsterna ska tillhandahållas. |
| --- | --- |

c)

Den tidpunkt då tjänsterna ska tillhandahållas.

| d) | De olika driftsutrustningar som ska användas inom de särskilda tjänsterna. |
| --- | --- |

d)

De olika driftsutrustningar som ska användas inom de särskilda tjänsterna.

| e) | Avgränsning eller begränsning av annan verksamhet än den som avser tillhandahållande av flygtrafiktjänster. |
| --- | --- |

e)

Avgränsning eller begränsning av annan verksamhet än den som avser tillhandahållande av flygtrafiktjänster.

| f) | Kontrakt, överenskommelser eller andra bestämmelser mellan tjänsteleverantören och en tredje part vilka rör tjänsterna. |
| --- | --- |

f)

Kontrakt, överenskommelser eller andra bestämmelser mellan tjänsteleverantören och en tredje part vilka rör tjänsterna.

| g) | Tillhandahållande av den information som rimligen kan krävas för att kontrollera att tjänsterna överensstämmer med de gemensamma kraven, inklusive planer och ekonomiska och verksamhetsrelaterade uppgifter, samt viktigare ändringar av typen och/eller omfattningen av de flygtrafiktjänster som tillhandahålls. |
| --- | --- |

g)

Tillhandahållande av den information som rimligen kan krävas för att kontrollera att tjänsterna överensstämmer med de gemensamma kraven, inklusive planer och ekonomiska och verksamhetsrelaterade uppgifter, samt viktigare ändringar av typen och/eller omfattningen av de flygtrafiktjänster som tillhandahålls.

| h) | Andra villkor av rättslig art som inte är specifika för flygtrafiktjänster, t.ex. villkor som avser upphävande eller återkallande certifikat. |
| --- | --- |

h)

Andra villkor av rättslig art som inte är specifika för flygtrafiktjänster, t.ex. villkor som avser upphävande eller återkallande certifikat.

BILAGA III

JÄMFÖRELSETABELL

| Förordning (EG) nr 549/2004 | Förordning (EG) nr 550/2004 | Förordning (EG) nr 551/2004 | Förordning (EG) nr 552/2004 | Denna förordning |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Artikel 1.1–1.3 | | | | Artikel 1.1–1.3 |
| | | Artikel 1.3 | | Artikel 1.4 |
| Artikel 1.4 | | | | Artikel 1.5 |
| | Artikel 1 | | | — |
| | | Artikel 1.1, 1.2 och 1.4 | | — |
| | | | Artikel 1 | — |
| Artikel 2.1–2.35 | | | | Artikel 2.1–2.35 |
| | | | | Artikel 2.36–2.38 |
| Artikel 2.17, 2.18, 2.23, 2.24, 2.32, 2.35, 2.36 | | | | — |
| Artikel 3 | | | | — |
| Artikel 4.1 och 4.2 | | | | Artikel 3.1 och 3.2 |
| | | | | Artikel 3.3 och 3.4 |
| Artikel 4.3 | | | | Artikel 3.5 |
| | | | | Artikel 3.6 |
| Artikel 3.4–3.5 | | | | Artikel 3.7 och 3.8 |
| | | | | Artikel 3.9 |
| | Artikel 2.1 | | | Artikel 4.1 a |
| | | | | Artikel 4.1 b–g |
| | Artikel 2.2 | | | Artikel 4.2 |
| | | | | Artikel 5.1 och 5.2 |
| | Artikel 2.3–2.6 | | | Artikel 5.3–5.6 |
| | Artikel 3.1 och 3.2 | | | artikel 6.1 och 6.2 |
| | | | Artikel 8.1 och 8.3 | Artikel 6.3 och 6.4 |
| | | | | Artikel 6.5 |
| | | | Artikel 8.2 och 8.4 | — |
| | Artikel 6 | | | — |
| Artikel 10.1 | | | | Artikel 7.1 |
| | | | | Artikel 7.2 |
| | Artikel 7.1 | | | Artikel 8.1 |
| | | | | Artikel 8.2 |
| | Artikel 7.4 och 7.6 | | | Artikel 8.3 och 8.4 |
| | Artikel 7.2, 7.3, 7.5, 7.7–7.9 | | | — |
| | Artikel 8 | | | Artikel 9 |
| | | | | Artikel 10 |
| | Artikel 9 | | | — |
| Artikel 11 | | | | Artikel 11 |
| | Artikel 14 | | | Artikel 12 |
| | Artikel 15 | | | Artikel 13 |
| | Artikel 16 | | | Artikel 14 |
| | Artikel 15a | | | Artikel 15 |
| | Artikel 9a.1 | | | Artikel 16.1 och 16.3 |
| | | | | Artikel 16.2 |
| | Artikel 9a.2 i | | | — |
| | Artikel 9a.2 | | | Artikel 16.4 |
| | | | | Artikel 16.5 |
| | Artikel 9a.3–9a.9 | | | Artikel 16.6–16.12 |
| | Artikel 9b | | | — |
| | | Artikel 6.1–6.2 b | | Artikel 17.1 och 17.2 b |
| | | | | Artikel 17.2 c–e |
| | | Artikel 6.3–6.4 d | | Artikel 17.3–17.4 d |
| | | | | Artikel 17.4 e |
| | | Artikel 6.4 e–f | | Artikel 17.4 f–g |
| | | Artikel 6.5 och 6.7 | | Artikel 17.5 och 17.6 |
| | | Artikel 6.8 och 6.9 | | — |
| | Artikel 10 | | | Artikel 18 |
| | | | | Artikel 19 |
| | Artikel 11 | | | Artikel 20 |
| | Artikel 12 | | | Artikel 21 |
| | Artikel 13 | | | Artikel 22 |
| | | Artikel 3 | | — |
| | | Artikel 3a | | Artikel 23 |
| | | Artikel 4 | | — |
| | | Artikel 7 | | — |
| | | Artikel 8 | | — |
| | | | | Artikel 24.1 och 24.2 |
| | | | Artikel 3.3 | — |
| | | | Artiklarna 2–3.2 | — |
| | | | Artiklarna 3.4–7 | — |
| | Artikel 17.1 | | | Artikel 25 |
| | | | | Artikel 26 |
| Artikel 5.1–5.3 | | | | Artikel 27.1–27.3 |
| Artikel 5.4 och 5.5 | | | | — |
| Artikel 10.2 och 10.3 | | | | Artikel 28.1 och 28.2 |
| Artikel 6 | | | | Artikel 29 |
| Artikel 7 | | | | Artikel 30 |
| Artikel 8 | | | | Artikel 31 |
| | Artikel 4 | | | — |
| | | | Artikel 9 | — |
| | Artikel 18 | | | Artikel 32 |
| Artikel 9 | | | | Artikel 33 |
| Artikel 12.2–12.4 | | | | Artikel 34.1–34.3 |
| Artikel 12.1 | | | | — |
| | Artikel 18a | | | — |
| | | Artikel 10 | | — |
| Artikel 13 | | | | Artikel 35 |
| Artikel 13a | | | | Artikel 36 |
| | | | Artikel 10 | — |
| | | | Artikel 11 | Artikel 37 |
| | Artikel 19.1 | | | Artikel 38 |
| | Artikel 19.2 | | | — |
| | Bilaga I | | Bilaga V | Bilaga I |
| | | | Bilaga I | — |
| | Bilaga II | | | Bilaga II |
| | | | Bilaga II | — |
| | | | | Bilaga III |
| | | | Bilaga III | — |
| | | | Bilaga IV | — |

Förordning (EG) nr 549/2004

Förordning (EG) nr 550/2004

Förordning (EG) nr 551/2004

Förordning (EG) nr 552/2004

Denna förordning

Artikel 1.1–1.3

Artikel 1.1–1.3

Artikel 1.3

Artikel 1.4

Artikel 1.4

Artikel 1.5

Artikel 1

—

Artikel 1.1, 1.2 och 1.4

—

Artikel 1

—

Artikel 2.1–2.35

Artikel 2.1–2.35

Artikel 2.36–2.38

Artikel 2.17, 2.18, 2.23, 2.24, 2.32, 2.35, 2.36

—

Artikel 3

—

Artikel 4.1 och 4.2

Artikel 3.1 och 3.2

Artikel 3.3 och 3.4

Artikel 4.3

Artikel 3.5

Artikel 3.6

Artikel 3.4–3.5

Artikel 3.7 och 3.8

Artikel 3.9

Artikel 2.1

Artikel 4.1 a

Artikel 4.1 b–g

Artikel 2.2

Artikel 4.2

Artikel 5.1 och 5.2

Artikel 2.3–2.6

Artikel 5.3–5.6

Artikel 3.1 och 3.2

artikel 6.1 och 6.2

Artikel 8.1 och 8.3

Artikel 6.3 och 6.4

Artikel 6.5

Artikel 8.2 och 8.4

—

Artikel 6

—

Artikel 10.1

Artikel 7.1

Artikel 7.2

Artikel 7.1

Artikel 8.1

Artikel 8.2

Artikel 7.4 och 7.6

Artikel 8.3 och 8.4

Artikel 7.2, 7.3, 7.5, 7.7–7.9

—

Artikel 8

Artikel 9

Artikel 10

Artikel 9

—

Artikel 11

Artikel 11

Artikel 14

Artikel 12

Artikel 15

Artikel 13

Artikel 16

Artikel 14

Artikel 15a

Artikel 15

Artikel 9a.1

Artikel 16.1 och 16.3

Artikel 16.2

Artikel 9a.2 i

—

Artikel 9a.2

Artikel 16.4

Artikel 16.5

Artikel 9a.3–9a.9

Artikel 16.6–16.12

Artikel 9b

—

Artikel 6.1–6.2 b

Artikel 17.1 och 17.2 b

Artikel 17.2 c–e

Artikel 6.3–6.4 d

Artikel 17.3–17.4 d

Artikel 17.4 e

Artikel 6.4 e–f

Artikel 17.4 f–g

Artikel 6.5 och 6.7

Artikel 17.5 och 17.6

Artikel 6.8 och 6.9

—

Artikel 10

Artikel 18

Artikel 19

Artikel 11

Artikel 20

Artikel 12

Artikel 21

Artikel 13

Artikel 22

Artikel 3

—

Artikel 3a

Artikel 23

Artikel 4

—

Artikel 7

—

Artikel 8

—

Artikel 24.1 och 24.2

Artikel 3.3

—

Artiklarna 2–3.2

—

Artiklarna 3.4–7

—

Artikel 17.1

Artikel 25

Artikel 26

Artikel 5.1–5.3

Artikel 27.1–27.3

Artikel 5.4 och 5.5

—

Artikel 10.2 och 10.3

Artikel 28.1 och 28.2

Artikel 6

Artikel 29

Artikel 7

Artikel 30

Artikel 8

Artikel 31

Artikel 4

—

Artikel 9

—

Artikel 18

Artikel 32

Artikel 9

Artikel 33

Artikel 12.2–12.4

Artikel 34.1–34.3

Artikel 12.1

—

Artikel 18a

—

Artikel 10

—

Artikel 13

Artikel 35

Artikel 13a

Artikel 36

Artikel 10

—

Artikel 11

Artikel 37

Artikel 19.1

Artikel 38

Artikel 19.2

—

Bilaga I

Bilaga V

Bilaga I

Bilaga I

—

Bilaga II

Bilaga II

Bilaga II

—

Bilaga III

Bilaga III

—

Bilaga IV

—

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/584 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/584

---

P7_TA(2014)0221

Flygplatser, flygledningstjänst och flygtrafiktjänster ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 216/2008 inom området flygplatser, flygledningstjänst och flygtrafiktjänster (COM(2013)0409 – C7-0169/2013 – 2013/0187(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2017/C 378/61)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0409), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0409),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 100.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0169/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 100.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0169/2013),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det motiverade yttrande från det maltesiska parlamentet som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det motiverade yttrande från det maltesiska parlamentet som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 11 december 2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 11 december 2013 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A7-0098/2014). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A7-0098/2014).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 170, 5.6.2014, s. 116.

---

P7_TC1-COD(2013)0187

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om ändring av förordning (EG) nr 216/2008 inom området flygplatser, flygledningstjänst och flygtrafiktjänster

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 100.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | För att ta hänsyn till de ändringar som införs genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1108/2009 (3) och genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1070/2009 (4) är det nödvändigt att anpassa innehållet i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 (5) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 549/2004 (6), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 550/2004 (7), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 551/2004 (8) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 552/2004 (9). |
| --- | --- |

(1)

För att ta hänsyn till de ändringar som införs genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1108/2009 (3) och genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1070/2009 (4) är det nödvändigt att anpassa innehållet i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 (5) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 549/2004 (6), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 550/2004 (7), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 551/2004 (8) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 552/2004 (9).

| (2) | För utvecklingen och genomförandet av generalplanen för det europeiska nätverket för flygledningstjänst krävs lagstiftningsåtgärder inom flera luftfartsområden. För att stödja kommissionen vid utarbetandet av tekniska bestämmelser bör byrån anta en balanserad strategi
  och undvika intressekonflikter
  för att reglera olika verksamheter utifrån deras särskilda egenskaper, godtagbara säkerhetsnivåer,
  klimat- och miljörelaterad hållbarhet
  och en identifierad riskhierarki hos användarna för att säkerställa en övergripande och samordnad utveckling av luftfarten. [Ändr. 1] |
| --- | --- |

(2)

För utvecklingen och genomförandet av generalplanen för det europeiska nätverket för flygledningstjänst krävs lagstiftningsåtgärder inom flera luftfartsområden. För att stödja kommissionen vid utarbetandet av tekniska bestämmelser bör byrån anta en balanserad strategi
  och undvika intressekonflikter
  för att reglera olika verksamheter utifrån deras särskilda egenskaper, godtagbara säkerhetsnivåer,
  klimat- och miljörelaterad hållbarhet
  och en identifierad riskhierarki hos användarna för att säkerställa en övergripande och samordnad utveckling av luftfarten. [Ändr. 1]

| (3) | I syfte att ta hänsyn till tekniska, vetenskapliga, operativa behov eller säkerhetsbehov, genom att ändra eller komplettera bestämmelserna om luftvärdighet, miljöskydd, piloter, trafik med luftfartyg, flygplatser, flygledningstjänst/flygtrafiktjänster, flygledare, operatörer från tredjeland, tillsyn och efterlevnad, flexibilitetsbestämmelser, böter och viten och avgifter bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. När kommissionen utarbetar och upprättar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar överlämnas samtidigt, i god tid och på lämpligt sätt till Europaparlamentet och rådet. |
| --- | --- |

(3)

I syfte att ta hänsyn till tekniska, vetenskapliga, operativa behov eller säkerhetsbehov, genom att ändra eller komplettera bestämmelserna om luftvärdighet, miljöskydd, piloter, trafik med luftfartyg, flygplatser, flygledningstjänst/flygtrafiktjänster, flygledare, operatörer från tredjeland, tillsyn och efterlevnad, flexibilitetsbestämmelser, böter och viten och avgifter bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. När kommissionen utarbetar och upprättar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar överlämnas samtidigt, i god tid och på lämpligt sätt till Europaparlamentet och rådet.

| (3a) | Innan kommissionen antar en delegerad akt bör den rådfråga byrån och experterna från de länder med rösträtt som finns representerade i styrelsen. Kommissionen bör ta hänsyn till de rådgivande organens ståndpunkt och inte anta en delegerad akt om en majoritet av experterna och byrån motsätter sig detta. [Ändr. 2] |
| --- | --- |

(3a)

Innan kommissionen antar en delegerad akt bör den rådfråga byrån och experterna från de länder med rösträtt som finns representerade i styrelsen. Kommissionen bör ta hänsyn till de rådgivande organens ståndpunkt och inte anta en delegerad akt om en majoritet av experterna och byrån motsätter sig detta. [Ändr. 2]

| (3b) | För att ytterligare bana väg för inrättandet av en riskbaserad, proportionell och hållbar rättslig ram bör kommissionen genomföra ännu en undersökning av behovet att anpassa förordning (EG) nr 216/2008 till den nya utvecklingen. [Ändr. 3] |
| --- | --- |

(3b)

För att ytterligare bana väg för inrättandet av en riskbaserad, proportionell och hållbar rättslig ram bör kommissionen genomföra ännu en undersökning av behovet att anpassa förordning (EG) nr 216/2008 till den nya utvecklingen. [Ändr. 3]

| (3c) | Byrån, som är en central aktör inom unionens luftfartssystem, bör även inta en ledande roll när det gäller unionens yttre luftfartsstrategi. För att nå ett av målen i artikel 2 i förordning (EG) nr 216/2008, bör byrån, i nära samarbete med kommissionen, i betydande omfattning bidra till internationell spridning av unionens flygnormer och främja rörlighet för unionens luftfartsprodukter, -yrkesmän och -tjänster runt om i världen för att underlätta deras tillträde till nya växande marknader. [Ändr. 4] |
| --- | --- |

(3c)

Byrån, som är en central aktör inom unionens luftfartssystem, bör även inta en ledande roll när det gäller unionens yttre luftfartsstrategi. För att nå ett av målen i artikel 2 i förordning (EG) nr 216/2008, bör byrån, i nära samarbete med kommissionen, i betydande omfattning bidra till internationell spridning av unionens flygnormer och främja rörlighet för unionens luftfartsprodukter, -yrkesmän och -tjänster runt om i världen för att underlätta deras tillträde till nya växande marknader. [Ändr. 4]

| (3d) | Beviljandet av certifikat och godkännanden samt tillhandahållandet av andra slags tjänster är väsentliga delar i de tjänster som byrån tillhandahåller branschen och bör främja konkurrenskraften i unionens luftfartssektor. Byrån bör kunna tillgodose den totala efterfrågan, som kan variera. Antalet anställda som finansieras med avgiftsintäkter bör därför kunna justeras och inte vara fastställt i tjänsteförteckningen. [Ändr. 5] |
| --- | --- |

(3d)

Beviljandet av certifikat och godkännanden samt tillhandahållandet av andra slags tjänster är väsentliga delar i de tjänster som byrån tillhandahåller branschen och bör främja konkurrenskraften i unionens luftfartssektor. Byrån bör kunna tillgodose den totala efterfrågan, som kan variera. Antalet anställda som finansieras med avgiftsintäkter bör därför kunna justeras och inte vara fastställt i tjänsteförteckningen. [Ändr. 5]

| (3e) | Syftet med denna förordning är att uppfylla kravet i artikel 65a i förordning (EG) nr 216/2008 genom att åtgärda överlappningarna mellan förordning (EG) nr 549/2004 och förordning (EG) nr 216/2008, anpassa den förra till den senare och säkerställa en tydlig fördelning av uppgifterna mellan kommissionen, byrån och Eurocontrol på så sätt att kommissionen är inriktad på ekonomisk och teknisk reglering, byrån ansvarar för att utarbeta och övervaka tekniska föreskrifter och Eurocontrol inriktar sig på operativa uppgifter, framför allt i fråga om konceptet nätverksförvaltaren i enlighet med förordning (EG) nr 550/2004, genom vilken ett gemensamt avgiftssystem för flygtrafiktjänster en route, inbegripet övervakning, inrättades för att uppnå en större insyn och en bättre kostnadseffektivitet till förmån för luftrummets användare. Inom denna ram, och för att minska de totala kostnaderna för övervakningsverksamheten i fråga om flygledningstjänst/flygtrafiktjänster, är det även nödvändigt att ändra det nuvarande avgiftssystemet en route så att det på lämpligt sätt motsvarar byråns övervakningsbefogenheter i fråga om flygledningstjänst/flygtrafiktjänster. En sådan ändring kommer att säkerställa att byrån har de resurser som krävs för att utföra de säkerhetsövervakningsuppgifter som den har tilldelats inom ramen för unionens metod för ett övergripande system (”total system approach”) inom området för luftfartssäkerhet, bidra till ett mer öppet, kostnadseffektivt och effektivt tillhandahållande av flygtrafiktjänster till luftrummets användare som finansierar systemet och uppmuntra till tillhandahållande av en integrerad tjänst. [Ändr. 6] |
| --- | --- |

(3e)

Syftet med denna förordning är att uppfylla kravet i artikel 65a i förordning (EG) nr 216/2008 genom att åtgärda överlappningarna mellan förordning (EG) nr 549/2004 och förordning (EG) nr 216/2008, anpassa den förra till den senare och säkerställa en tydlig fördelning av uppgifterna mellan kommissionen, byrån och Eurocontrol på så sätt att kommissionen är inriktad på ekonomisk och teknisk reglering, byrån ansvarar för att utarbeta och övervaka tekniska föreskrifter och Eurocontrol inriktar sig på operativa uppgifter, framför allt i fråga om konceptet nätverksförvaltaren i enlighet med förordning (EG) nr 550/2004, genom vilken ett gemensamt avgiftssystem för flygtrafiktjänster en route, inbegripet övervakning, inrättades för att uppnå en större insyn och en bättre kostnadseffektivitet till förmån för luftrummets användare. Inom denna ram, och för att minska de totala kostnaderna för övervakningsverksamheten i fråga om flygledningstjänst/flygtrafiktjänster, är det även nödvändigt att ändra det nuvarande avgiftssystemet en route så att det på lämpligt sätt motsvarar byråns övervakningsbefogenheter i fråga om flygledningstjänst/flygtrafiktjänster. En sådan ändring kommer att säkerställa att byrån har de resurser som krävs för att utföra de säkerhetsövervakningsuppgifter som den har tilldelats inom ramen för unionens metod för ett övergripande system (”total system approach”) inom området för luftfartssäkerhet, bidra till ett mer öppet, kostnadseffektivt och effektivt tillhandahållande av flygtrafiktjänster till luftrummets användare som finansierar systemet och uppmuntra till tillhandahållande av en integrerad tjänst. [Ändr. 6]

| (4) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (10). |
| --- | --- |

(4)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (10).

| (5) | Kommissionen bör anta genomförandeakter med omedelbar verkan om det, i vederbörligen motiverade fall med avseende på flygplatsundantag och beslut om att inte tillåta tillämpning av flexibilitetsbestämmelser, är nödvändigt på grund av tvingande skäl till skyndsamhet. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen bör anta genomförandeakter med omedelbar verkan om det, i vederbörligen motiverade fall med avseende på flygplatsundantag och beslut om att inte tillåta tillämpning av flexibilitetsbestämmelser, är nödvändigt på grund av tvingande skäl till skyndsamhet.

| (5a) | För att säkerställa att de tekniker som används i världen blir driftskompatibla bör kommissionen och byrån på internationell nivå uppmuntra till en samordnad strategi för ICAO:s standardiseringsinsatser. [Ändr. 7] |
| --- | --- |

(5a)

För att säkerställa att de tekniker som används i världen blir driftskompatibla bör kommissionen och byrån på internationell nivå uppmuntra till en samordnad strategi för ICAO:s standardiseringsinsatser. [Ändr. 7]

| (6) | Utifrån en analys i varje enskilt fall och med hänsyn tagen till byråns särskilda karaktär bör
  vissa principer när det gäller byråns ledning och drift bör anpassas till den gemensamma strategi för EU rörande decentraliserade byråer som antogs av Europaparlamentet, rådet och kommissionen i juli 2012.
  I synnerhet bör direktionens sammansättning vara sådan att hänsyn tas till flygets betydelse i de olika medlemsstaterna och att det finns tillräckligt med nödvändig expertis. [Ändr. 8] |
| --- | --- |

(6)

Utifrån en analys i varje enskilt fall och med hänsyn tagen till byråns särskilda karaktär bör
  vissa principer när det gäller byråns ledning och drift bör anpassas till den gemensamma strategi för EU rörande decentraliserade byråer som antogs av Europaparlamentet, rådet och kommissionen i juli 2012.
  I synnerhet bör direktionens sammansättning vara sådan att hänsyn tas till flygets betydelse i de olika medlemsstaterna och att det finns tillräckligt med nödvändig expertis. [Ändr. 8]

| (7) | Förordning (EG) nr 216/2008 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

Förordning (EG) nr 216/2008 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 216/2008 ska ändras på följande sätt:

| (1) | Artikel 1 ska ändras på följande sätt:






  (a) | Punkt 2 ska ändras på följande sätt:






  i) | Led b ska ersättas med följande:






  ”b) | Flygplatser eller delar av flygplatser, samt utrustning, personal och organisationer som avses i punkt 1 c och d, som kontrolleras och drivs av militären, där den trafik som betjänas huvudsakligen är annan än allmän flygtrafik.” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(1)

Artikel 1 ska ändras på följande sätt:

(a)

Punkt 2 ska ändras på följande sätt:

i)

Led b ska ersättas med följande:

”b)

Flygplatser eller delar av flygplatser, samt utrustning, personal och organisationer som avses i punkt 1 c och d, som kontrolleras och drivs av militären, där den trafik som betjänas huvudsakligen är annan än allmän flygtrafik.”

| ii) | I led c ska första meningen ersättas med följande:






  ”c) | Flygledningstjänst/flygtrafiktjänster, inklusive system och komponenter, personal och organisationer, som avses i punkt 1 e och f och som tillhandahålls eller ges tillgång till av militären, främst luftfartygsrörelser som inte är allmän flygtrafik.” |
| --- | --- | --- |

ii)

I led c ska första meningen ersättas med följande:

”c)

Flygledningstjänst/flygtrafiktjänster, inklusive system och komponenter, personal och organisationer, som avses i punkt 1 e och f och som tillhandahålls eller ges tillgång till av militären, främst luftfartygsrörelser som inte är allmän flygtrafik.”

| (b) | Punkt 3 ska ersättas med följande:
  ”3.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 2 ska medlemsstaterna se till att militära anläggningar som är öppna för allmän flygtrafik och tjänster som militär personal tillhandahåller allmän flygtrafik, som inte omfattas av punkt 1, erbjuder en säkerhetsnivå som är minst lika effektiv som den som krävs av de väsentliga kraven enligt definitionen i bilagorna Va och Vb.” |
| --- | --- |

(b)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 2 ska medlemsstaterna se till att militära anläggningar som är öppna för allmän flygtrafik och tjänster som militär personal tillhandahåller allmän flygtrafik, som inte omfattas av punkt 1, erbjuder en säkerhetsnivå som är minst lika effektiv som den som krävs av de väsentliga kraven enligt definitionen i bilagorna Va och Vb.”

| (2) | Artikel 2 ska ändras på följande sätt:






  (a) | I punkt 2 ska följande led läggas till:






  ”g) | att stödja utvecklingen och genomförandet av generalplanen för det europeiska nätverket för flygledningstjänst, |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

Artikel 2 ska ändras på följande sätt:

(a)

I punkt 2 ska följande led läggas till:

”g)

att stödja utvecklingen och genomförandet av generalplanen för det europeiska nätverket för flygledningstjänst,

| h) | att reglera civil luftfart på ett sätt som bäst främjar dess

  säkerhet, hållbar
  utveckling, prestanda, driftskompatibilitet och säkerhet

  , klimatskydd, miljövänlighet och energihushållning
  på ett sätt som står i proportion till arten av varje enskild verksamhet.”[Ändr. 9] |
| --- | --- |

h)

att reglera civil luftfart på ett sätt som bäst främjar dess

  säkerhet, hållbar
  utveckling, prestanda, driftskompatibilitet och säkerhet

  , klimatskydd, miljövänlighet och energihushållning
  på ett sätt som står i proportion till arten av varje enskild verksamhet.”[Ändr. 9]

| (b) | I punkt 3 ska led c ersättas med följande:






  ”(c) | inrättandet av Europeiska unionens byrå för luftfart (nedan kallad byrån) som ska vara oberoende,” |
| --- | --- | --- |

(b)

I punkt 3 ska led c ersättas med följande:

”(c)

inrättandet av Europeiska unionens byrå för luftfart (nedan kallad byrån) som ska vara oberoende,”

| (3) | Artikel 3 ska ändras på följande sätt:






  (a) | Led a ska ersättas med följande:






  ”a) | kontinuerlig tillsyn: de uppgifter som ska utföras för att kontrollera att de villkor som gäller för certifikatets utfärdande eller som täcks av en deklaration är uppfyllda under hela den tid certifikatet eller deklarationen är giltig, samt eventuella säkerhetsåtgärder,” |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

Artikel 3 ska ändras på följande sätt:

(a)

Led a ska ersättas med följande:

”a)

kontinuerlig tillsyn: de uppgifter som ska utföras för att kontrollera att de villkor som gäller för certifikatets utfärdande eller som täcks av en deklaration är uppfyllda under hela den tid certifikatet eller deklarationen är giltig, samt eventuella säkerhetsåtgärder,”

| (b) | Led da ska ersättas med följande:






  ”da) | komponenter för flygledningstjänst/flygtrafiktjänster: komponenter enligt definitionen i artikel 2.18 i förordning (EG) nr ... (*1) om genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet,” |
| --- | --- | --- |

(b)

Led da ska ersättas med följande:

”da)

komponenter för flygledningstjänst/flygtrafiktjänster: komponenter enligt definitionen i artikel 2.18 i förordning (EG) nr ... (*1) om genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet,”

| (c) | Följande led ska införas:






  ”ea) | deklaration: i fråga om flygledningstjänst/flygtrafiktjänster, ett skriftligt utlåtande






  — | om överensstämmelse eller lämplighet för användning av system och komponenter som utfärdats av en organisation som bedriver konstruktion, tillverkning och underhåll av system och komponenter för flygledningstjänst/flygtrafiktjänster, |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

Följande led ska införas:

”ea)

deklaration: i fråga om flygledningstjänst/flygtrafiktjänster, ett skriftligt utlåtande

—

om överensstämmelse eller lämplighet för användning av system och komponenter som utfärdats av en organisation som bedriver konstruktion, tillverkning och underhåll av system och komponenter för flygledningstjänst/flygtrafiktjänster,

| — | om överensstämmelsen med tillämpliga krav för en tjänst eller ett system som ska tas i drift som utfärdats av en tjänsteleverantör, |
| --- | --- |

—

om överensstämmelsen med tillämpliga krav för en tjänst eller ett system som ska tas i drift som utfärdats av en tjänsteleverantör,

| — | om förmåga och möjligheter att fullgöra de skyldigheter som sammanhänger med vissa flyginformationstjänster.” |
| --- | --- |

—

om förmåga och möjligheter att fullgöra de skyldigheter som sammanhänger med vissa flyginformationstjänster.”

| (d) | Led f ska ersättas med följande:






  ”f) | behörigt organ: organ som får tilldelas specifika certifierings- eller översynsuppgifter av byrån eller en nationell luftfartsmyndighet under deras tillsyn och ansvar,” |
| --- | --- | --- |

(d)

Led f ska ersättas med följande:

”f)

behörigt organ: organ som får tilldelas specifika certifierings- eller översynsuppgifter av byrån eller en nationell luftfartsmyndighet under deras tillsyn och ansvar,”

| (e) | Led q och r ska ersättas med följande:






  ”q) | flygledningstjänst/flygtrafiktjänster: flygledningstjänst enligt definitionen i artikel 2.10 i förordning (EG) nr ... (*2), flygnavigeringstjänster som definieras i artikel 2.4 i den förordningen, inbegripet näthanteringstjänster som avses i artikel 17 i samma förordning, och tjänster som består av framtagning och bearbetning av data och formatering och leverans av data till allmän flygtrafik i flygtrafiksyfte som är viktig ur säkerhetssynpunkt, |
| --- | --- | --- |

(e)

Led q och r ska ersättas med följande:

”q)

flygledningstjänst/flygtrafiktjänster: flygledningstjänst enligt definitionen i artikel 2.10 i förordning (EG) nr ... (*2), flygnavigeringstjänster som definieras i artikel 2.4 i den förordningen, inbegripet näthanteringstjänster som avses i artikel 17 i samma förordning, och tjänster som består av framtagning och bearbetning av data och formatering och leverans av data till allmän flygtrafik i flygtrafiksyfte som är viktig ur säkerhetssynpunkt,

| r) | system för flygledningstjänst/flygtrafiktjänster: varje kombination av utrustning och system enligt definitionen i artikel 2.33 i förordning (EG) nr ... (*2).” |
| --- | --- |

r)

system för flygledningstjänst/flygtrafiktjänster: varje kombination av utrustning och system enligt definitionen i artikel 2.33 i förordning (EG) nr ... (*2).”

| (f) | Följande led ska läggas till:






  ”t) | allmän flygtrafik: alla rörelser av civila luftfartyg, liksom alla rörelser av statsluftfartyg (inbegripet militära luftfartyg samt tullens och polisens luftfartyg) när dessa rörelser genomförs i överensstämmelse med ICAO:s regler, |
| --- | --- | --- |

(f)

Följande led ska läggas till:

”t)

allmän flygtrafik: alla rörelser av civila luftfartyg, liksom alla rörelser av statsluftfartyg (inbegripet militära luftfartyg samt tullens och polisens luftfartyg) när dessa rörelser genomförs i överensstämmelse med ICAO:s regler,

| u) | generalplanen för det europeiska nätverket för flygledningstjänst: den plan som godkänts genom rådets beslut 2009/320/EG (*3) i enlighet med artikel 1.2 i rådets förordning (EG) nr 219/2007 (*4).” |
| --- | --- |

u)

generalplanen för det europeiska nätverket för flygledningstjänst: den plan som godkänts genom rådets beslut 2009/320/EG (*3) i enlighet med artikel 1.2 i rådets förordning (EG) nr 219/2007 (*4).”

(*3)  Rådets beslut 2009/320/EG av den 30 mars 2009 om godkännande av huvudplanen för det europeiska systemet för flygledningstjänsten för Sesar-projektet (Single European Sky ATM Research) (EUT L 95, 9.4.2009, s. 41)."

(*4)  Rådets förordning (EG) nr 219/2007 av den 27 februari 2007 om bildande av ett gemensamt företag för utveckling av en ny generation av det europeiska systemet för flygledningstjänsten (SESAR) (EUT L 64, 2.3.2007, s. 1)."

| (fa) | Följande led ska införas:










  ”ua) | ackreditering: förfarandet för att godkänna att en nationell luftfartsmyndighet eller ett behörigt organ ska kunna utföra uppgifter i enlighet med denna förordning och förordning (EU) nr ...

   (*5)
  ” [Ändr. 30 och 32] |
| --- | --- | --- |

(fa)

Följande led ska införas:

”ua)

ackreditering: förfarandet för att godkänna att en nationell luftfartsmyndighet eller ett behörigt organ ska kunna utföra uppgifter i enlighet med denna förordning och förordning (EU) nr ...

   (*5)
  ” [Ändr. 30 och 32]

| (4) | Artikel 4 ska ändras på följande sätt:






  (a) | Punkt 3b ska ersättas med följande:
  ”3b   Genom undantag från punkt 3a får medlemsstaterna besluta att från bestämmelserna i denna förordning undanta en flygplats som






  — | inte hanterar fler än 10 000 passagerare per år och |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

Artikel 4 ska ändras på följande sätt:

(a)

Punkt 3b ska ersättas med följande:

”3b   Genom undantag från punkt 3a får medlemsstaterna besluta att från bestämmelserna i denna förordning undanta en flygplats som

—

inte hanterar fler än 10 000 passagerare per år och

| — | inte hanterar fler än 850 rörelser per år relaterade till fraktverksamhet. |
| --- | --- |

—

inte hanterar fler än 850 rörelser per år relaterade till fraktverksamhet.

På villkor att undantaget är förenligt med de allmänna säkerhetsmålen i denna förordning eller andra bestämmelser i unionslagstiftningen.

Kommissionen ska bedöma om villkoren i första stycket är uppfyllda och, om den anser att detta inte är fallet, fatta beslut om detta. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 65.2. Vid vederbörligen motiverade och tvingande skäl till skyndsamhet med avseende på säkerhet, ska kommissionen anta genomförandeakter med omedelbar verkan i enlighet med det förfarande som avses i artikel 65.4.

Den berörda medlemsstaten ska återkalla undantaget efter anmälan av det beslut som avses i andra stycket.”

| (b) | I punkt 3c ska första meningen ersättas med följande:
  ”3c.   Flygledningstjänst/flygtrafiktjänster som tillhandahålls i luftrummet för ett territorium som omfattas av bestämmelserna i fördraget, liksom varje annat luftrum där medlemsstaterna tillämpar förordning (EG) nr ... (*6) i enlighet med artikel 1.4 i den förordningen, ska uppfylla kraven i denna förordning.” |
| --- | --- |

(b)

I punkt 3c ska första meningen ersättas med följande:

”3c.   Flygledningstjänst/flygtrafiktjänster som tillhandahålls i luftrummet för ett territorium som omfattas av bestämmelserna i fördraget, liksom varje annat luftrum där medlemsstaterna tillämpar förordning (EG) nr ... (*6) i enlighet med artikel 1.4 i den förordningen, ska uppfylla kraven i denna förordning.”

| (5) | Artikel 5 ska ändras på följande sätt:






  (a) | I punkt 2 led d ska första meningen ersättas med följande:






  ”d | Organisationer som har ansvaret för underhåll och fortsatt luftvärdighet av produkter, delar och anordningar ska visa att de har förmåga och möjligheter att fullgöra de skyldigheter som sammanhänger med deras rättigheter.” |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

Artikel 5 ska ändras på följande sätt:

(a)

I punkt 2 led d ska första meningen ersättas med följande:

”d

Organisationer som har ansvaret för underhåll och fortsatt luftvärdighet av produkter, delar och anordningar ska visa att de har förmåga och möjligheter att fullgöra de skyldigheter som sammanhänger med deras rättigheter.”

| (b) | Punkt 5 ska ersättas med följande:
  ”5.   När det gäller luftvärdigheten hos luftfartyg som avses i artikel 4.1 a, b och c ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 65b i syfte att föreskriva närmare bestämmelser i fråga om följande:






  a) | Villkor för att fastställa och för en sökande tillkännage den typcertifieringsgrund som är tillämplig på en produkt. |
| --- | --- | --- |

(b)

Punkt 5 ska ersättas med följande:

”5.   När det gäller luftvärdigheten hos luftfartyg som avses i artikel 4.1 a, b och c ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 65b i syfte att föreskriva närmare bestämmelser i fråga om följande:

a)

Villkor för att fastställa och för en sökande tillkännage den typcertifieringsgrund som är tillämplig på en produkt.

| b) | Villkor för att fastställa och för en sökande tillkännage de detaljerade luftvärdighetsspecifikationer som är tillämpliga på delar och anordningar. |
| --- | --- |

b)

Villkor för att fastställa och för en sökande tillkännage de detaljerade luftvärdighetsspecifikationer som är tillämpliga på delar och anordningar.

| c) | Villkor för att fastställa och för en sökande tillkännage de detaljerade luftvärdighetsspecifikationer som är tillämpliga på luftfartyg som är berättigade till ett begränsat luftvärdighetsbevis. |
| --- | --- |

c)

Villkor för att fastställa och för en sökande tillkännage de detaljerade luftvärdighetsspecifikationer som är tillämpliga på luftfartyg som är berättigade till ett begränsat luftvärdighetsbevis.

| d) | Villkor för att utfärda och sprida obligatorisk information för att säkerställa produkternas fortsatta luftvärdighet och villkor för godkännande av alternativa sätt att uppfylla kraven i förhållande till denna obligatoriska information. |
| --- | --- |

d)

Villkor för att utfärda och sprida obligatorisk information för att säkerställa produkternas fortsatta luftvärdighet och villkor för godkännande av alternativa sätt att uppfylla kraven i förhållande till denna obligatoriska information.

| e) | Villkor för att utfärda, bibehålla, ändra, tillfälligt dra in eller återkalla typcertifikat, begränsade typcertifikat, godkännande av förändringar av typcertifikat, kompletterande typcertifikat, godkännande av underlag för reparationer, individuella luftvärdighetsbevis, begränsade luftvärdighetsbevis, flygtillstånd och certifikat för produkter, delar eller anordningar, inbegripet






  i) | villkor för giltighetstiden för dessa certifikat och villkor för förnyelsen av certifikat när en begränsad giltighetstid fastställs, |
| --- | --- | --- |

e)

Villkor för att utfärda, bibehålla, ändra, tillfälligt dra in eller återkalla typcertifikat, begränsade typcertifikat, godkännande av förändringar av typcertifikat, kompletterande typcertifikat, godkännande av underlag för reparationer, individuella luftvärdighetsbevis, begränsade luftvärdighetsbevis, flygtillstånd och certifikat för produkter, delar eller anordningar, inbegripet

i)

villkor för giltighetstiden för dessa certifikat och villkor för förnyelsen av certifikat när en begränsad giltighetstid fastställs,

| ii) | begränsningar som gäller för utfärdandet av flygtillstånd och som särskilt bör gälla






  — | flygningens ändamål, |
| --- | --- | --- |

ii)

begränsningar som gäller för utfärdandet av flygtillstånd och som särskilt bör gälla

—

flygningens ändamål,

| — | luftrum för flygningen, |
| --- | --- |

—

luftrum för flygningen,

| — | kvalifikation för flygbesättningen, |
| --- | --- |

—

kvalifikation för flygbesättningen,

| — | transport av personer som inte tillhör besättningen, |
| --- | --- |

—

transport av personer som inte tillhör besättningen,

| iii) | luftfartyg som är berättigade till begränsade luftvärdighetsbevis och begränsningar med anknytning till detta, |
| --- | --- |

iii)

luftfartyg som är berättigade till begränsade luftvärdighetsbevis och begränsningar med anknytning till detta,

| iv) | data för operativ lämplighet, inbegripet:






  — | den kursplan som minimalt krävs för att utbilda personal med behörighet att certifiera underhåll, för att säkerställa överensstämmelse med punkt 2 f, |
| --- | --- | --- |

iv)

data för operativ lämplighet, inbegripet:

—

den kursplan som minimalt krävs för att utbilda personal med behörighet att certifiera underhåll, för att säkerställa överensstämmelse med punkt 2 f,

| — | den kursplan som minst krävs för typbehörighet som pilot och referensdata för tillämpliga simulatorer för att säkerställa överensstämmelse med artikel 7, |
| --- | --- |

—

den kursplan som minst krävs för typbehörighet som pilot och referensdata för tillämpliga simulatorer för att säkerställa överensstämmelse med artikel 7,

| — | motsvarande minimiutrustningslista |
| --- | --- |

—

motsvarande minimiutrustningslista

| — | luftfartygstypdata som är relevanta för kabinbesättningen, |
| --- | --- |

—

luftfartygstypdata som är relevanta för kabinbesättningen,

| — | och ytterligare specifikationer för luftvärdighet för en viss typ av drift för att stödja fortsatt luftvärdighet och säkerhetsförbättringarna av luftfartyget. |
| --- | --- |

—

och ytterligare specifikationer för luftvärdighet för en viss typ av drift för att stödja fortsatt luftvärdighet och säkerhetsförbättringarna av luftfartyget.

| f) | Villkor för att utfärda, bibehålla, ändra, tillfälligt dra in eller återkalla de organisationsgodkännanden som krävs i enlighet med punkt 2 d, e och g samt villkor enligt vilka sådana godkännanden inte behöver sökas. |
| --- | --- |

f)

Villkor för att utfärda, bibehålla, ändra, tillfälligt dra in eller återkalla de organisationsgodkännanden som krävs i enlighet med punkt 2 d, e och g samt villkor enligt vilka sådana godkännanden inte behöver sökas.

| g) | Villkor för att utfärda, bibehålla, ändra, tillfälligt dra in eller återkalla de personcertifikat som krävs i enlighet med punkt 2 f. |
| --- | --- |

g)

Villkor för att utfärda, bibehålla, ändra, tillfälligt dra in eller återkalla de personcertifikat som krävs i enlighet med punkt 2 f.

| h) | Ansvar för innehavare av certifikat. |
| --- | --- |

h)

Ansvar för innehavare av certifikat.

| i) | Överensstämmelse för de luftfartyg som avses i punkt 1 och som inte omfattas av punkterna 2 eller 4, samt för luftfartyg som avses i artikel 4.1 c, med de grundläggande kraven. |
| --- | --- |

i)

Överensstämmelse för de luftfartyg som avses i punkt 1 och som inte omfattas av punkterna 2 eller 4, samt för luftfartyg som avses i artikel 4.1 c, med de grundläggande kraven.

| j) | Villkor för underhåll och fortsatt luftvärdighet hos produkter, delar och anordningar. |
| --- | --- |

j)

Villkor för underhåll och fortsatt luftvärdighet hos produkter, delar och anordningar.

När det gäller luftvärdighet för luftfartyg som avses i artikel 4.1 a, b och c, ska kommissionen ges befogenhet, genom delegerade akter i enlighet med artikel 65b, att ändra eller komplettera bilaga I, då det är nödvändigt av tekniska eller driftsmässiga skäl eller på grund av nya forskningsrön eller säkerhetsbevis i fråga om luftvärdighet för att, och i den omfattning som behövs, uppnå målen i artikel 2.”[Ändr. 33]

| (6) | I artikel 6 ska punkterna 2 och 3 ersättas med följande:
  ”2.   Kommissionen ska ges befogenhet att, genom genomförandeakter i enlighet med artikel 65b, ändra de krav som avses i punkt 1 i syfte att anpassa dem till ändringar av Chicagokonventionen och dess bilagor som träder i kraft efter ikraftträdandet av denna förordning och som blir tillämplig i alla medlemsstater.
  3.   Om det är nödvändigt för att garantera en hög och enhetlig nivå på miljöskyddet, och på grundval av innehållet i tilläggen till bilaga 16 som avses i punkt 1, får kommissionen fastställa, genom delegerade akter i enlighet med artikel 65b, närmare bestämmelser som kompletterar de krav som avses i punkt 1.” |
| --- | --- |

(6)

I artikel 6 ska punkterna 2 och 3 ersättas med följande:

”2.   Kommissionen ska ges befogenhet att, genom genomförandeakter i enlighet med artikel 65b, ändra de krav som avses i punkt 1 i syfte att anpassa dem till ändringar av Chicagokonventionen och dess bilagor som träder i kraft efter ikraftträdandet av denna förordning och som blir tillämplig i alla medlemsstater.

3.   Om det är nödvändigt för att garantera en hög och enhetlig nivå på miljöskyddet, och på grundval av innehållet i tilläggen till bilaga 16 som avses i punkt 1, får kommissionen fastställa, genom delegerade akter i enlighet med artikel 65b, närmare bestämmelser som kompletterar de krav som avses i punkt 1.”

| (7) | Artikel 7 ska ändras på följande sätt:






  (a) | Punkt 2 fjärde stycket ska ersättas med följande:
  ”Trots bestämmelserna i tredje stycket får, för flygcertifikat för fritidsflygning, en allmänläkare med tillräckligt detaljerad kännedom om sökandens medicinska bakgrund, fungera som flygläkare, om så är tillåtet enligt nationell lagstiftning. Kommissionen ska anta närmare bestämmelser för användningen av en allmänläkare, i stället för en flygläkare, särskilt när det gäller att säkerställa att säkerhetsnivån upprätthålls. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 65.3.” |
| --- | --- | --- |

(7)

Artikel 7 ska ändras på följande sätt:

(a)

Punkt 2 fjärde stycket ska ersättas med följande:

”Trots bestämmelserna i tredje stycket får, för flygcertifikat för fritidsflygning, en allmänläkare med tillräckligt detaljerad kännedom om sökandens medicinska bakgrund, fungera som flygläkare, om så är tillåtet enligt nationell lagstiftning. Kommissionen ska anta närmare bestämmelser för användningen av en allmänläkare, i stället för en flygläkare, särskilt när det gäller att säkerställa att säkerhetsnivån upprätthålls. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 65.3.”

| (b) | I punkt 2 ska sjätte stycket ersättas med följande:
  ”När det gäller piloter som utför trafik med luftfartyg som avses i artikel 4.1 b eller artikel 4.1 c kan kravet enligt andra och tredje stycket ovan uppfyllas genom godtagande av flygcertifikat och medicinskt intyg som utfärdats av ett tredjeland eller på tredjelands vägnar.”[Ändr. 41] |
| --- | --- |

(b)

I punkt 2 ska sjätte stycket ersättas med följande:

”När det gäller piloter som utför trafik med luftfartyg som avses i artikel 4.1 b eller artikel 4.1 c kan kravet enligt andra och tredje stycket ovan uppfyllas genom godtagande av flygcertifikat och medicinskt intyg som utfärdats av ett tredjeland eller på tredjelands vägnar.”[Ändr. 41]

| (c) | I punkt 6 ska inledningen ersättas med följande:
  ”6.   När det gäller piloter som utför trafik med luftfartyg som avses i artikel 4.1 b och c samt utbildningshjälpmedel för flygsimulering, personer och organisationer som medverkar i utbildning, testning, kontroll eller medicinsk bedömning av dessa piloter, ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 65b i syfte att föreskriva närmare bestämmelser för:” |
| --- | --- |

(c)

I punkt 6 ska inledningen ersättas med följande:

”6.   När det gäller piloter som utför trafik med luftfartyg som avses i artikel 4.1 b och c samt utbildningshjälpmedel för flygsimulering, personer och organisationer som medverkar i utbildning, testning, kontroll eller medicinsk bedömning av dessa piloter, ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 65b i syfte att föreskriva närmare bestämmelser för:”

| (d) | I punkt 6 ska led d ersättas med följande:






  ”(d) | Villkor för omvandling av befintliga nationella flygcertifikat och nationella certifikat för flygmaskinister till flygcertifikat samt villkoren för att omvandla nationella medicinska intyg.” |
| --- | --- | --- |

(d)

I punkt 6 ska led d ersättas med följande:

”(d)

Villkor för omvandling av befintliga nationella flygcertifikat och nationella certifikat för flygmaskinister till flygcertifikat samt villkoren för att omvandla nationella medicinska intyg.”

| (e) | I punkt 6 ska led f ersättas med följande:






  ”f) | Hur piloter på luftfartyg som avses i bilaga II a ii, d och h när de utför kommersiella lufttransporter uppfyller de relevanta grundläggande kraven i bilaga III.” |
| --- | --- | --- |

(e)

I punkt 6 ska led f ersättas med följande:

”f)

Hur piloter på luftfartyg som avses i bilaga II a ii, d och h när de utför kommersiella lufttransporter uppfyller de relevanta grundläggande kraven i bilaga III.”

| (f) | I slutet av punkt 6 ska följande nya stycke läggas till:
  ”När det gäller piloter som utför trafik med luftfartyg som avses i artikel 4.1 b och c samt utbildningshjälpmedel för flygsimulering, personer och organisationer som medverkar i utbildning, testning, kontroll eller medicinsk bedömning av dessa piloter, ska kommissionen ges befogenhet, genom delegerade akter i enlighet med artikel 65b, att ändra eller komplettera bilaga III, då det är nödvändigt av tekniska eller driftsmässiga skäl eller på grund av nya forskningsrön eller säkerhetsbevis i fråga om luftvärdighet för att, och i den omfattning som behövs, uppnå målen i artikel 2.”[Ändr. 34] |
| --- | --- |

(f)

I slutet av punkt 6 ska följande nya stycke läggas till:

”När det gäller piloter som utför trafik med luftfartyg som avses i artikel 4.1 b och c samt utbildningshjälpmedel för flygsimulering, personer och organisationer som medverkar i utbildning, testning, kontroll eller medicinsk bedömning av dessa piloter, ska kommissionen ges befogenhet, genom delegerade akter i enlighet med artikel 65b, att ändra eller komplettera bilaga III, då det är nödvändigt av tekniska eller driftsmässiga skäl eller på grund av nya forskningsrön eller säkerhetsbevis i fråga om luftvärdighet för att, och i den omfattning som behövs, uppnå målen i artikel 2.”[Ändr. 34]

| (fa) | I punkt 7 ska första stycket ersättas med följande:




  ”7.
     
  När kommissionen beslutar om de åtgärder som avses i punkt 6 ska den särskilt se till att de återspeglar teknikens utvecklingsnivå inklusive beprövade erfarenheter samt vetenskapliga och tekniska framsteg inom pilotutbildningen, en bättre säkerhetskultur och system för hantering av trötthet.” [Ändr. 42] |
| --- | --- |

(fa)

I punkt 7 ska första stycket ersättas med följande:

”7.
     
  När kommissionen beslutar om de åtgärder som avses i punkt 6 ska den särskilt se till att de återspeglar teknikens utvecklingsnivå inklusive beprövade erfarenheter samt vetenskapliga och tekniska framsteg inom pilotutbildningen, en bättre säkerhetskultur och system för hantering av trötthet.” [Ändr. 42]

| (8) | Artikel 8 ska ändras på följande sätt:






  (a) | I punkt 5 ska inledningen ersättas med följande:
  ”5.   När det gäller den trafik med luftfartyg som avses i artikel 4.1 a, b och c ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 65b i syfte att föreskriva närmare bestämmelser för:” |
| --- | --- | --- |

(8)

Artikel 8 ska ändras på följande sätt:

(a)

I punkt 5 ska inledningen ersättas med följande:

”5.   När det gäller den trafik med luftfartyg som avses i artikel 4.1 a, b och c ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 65b i syfte att föreskriva närmare bestämmelser för:”

| (b) | I punkt 5 ska led g ersättas med följande:






  ”g) | Det sätt på vilket driften av luftfartyg som avses i bilaga II led a ii, d och h och som används för kommersiella lufttransporter uppfyller de relevanta grundläggande kraven i bilaga IV och, i tillämpliga fall, bilaga Vb.” |
| --- | --- | --- |

(b)

I punkt 5 ska led g ersättas med följande:

”g)

Det sätt på vilket driften av luftfartyg som avses i bilaga II led a ii, d och h och som används för kommersiella lufttransporter uppfyller de relevanta grundläggande kraven i bilaga IV och, i tillämpliga fall, bilaga Vb.”

| (c) | I punkt 5 ska följande led läggas till:






  ”h) | Villkor och förfaranden enligt vilka det ska krävas tillstånd för specialiserad verksamhet. |
| --- | --- | --- |

(c)

I punkt 5 ska följande led läggas till:

”h)

Villkor och förfaranden enligt vilka det ska krävas tillstånd för specialiserad verksamhet.

| f) | Villkor för när en viss verksamhet av säkerhetsskäl ska förbjudas, begränsas eller underkastas vissa villkor i enlighet med artikel 22.1.” |
| --- | --- |

f)

Villkor för när en viss verksamhet av säkerhetsskäl ska förbjudas, begränsas eller underkastas vissa villkor i enlighet med artikel 22.1.”

| (d) | Följande stycke ska läggas till i slutet av punkt 5:
  ”När det gäller den drift av luftfartyg som avses i artikel 4.1 b och c, ska kommissionen ges befogenhet, genom delegerade akter i enlighet med artikel 65b, att ändra eller komplettera bilaga IV och, i tillämpliga fall bilaga Vb, då det är nödvändigt av tekniska eller driftsmässiga skäl eller på grund av nya forskningsrön eller säkerhetsbevis i fråga om luftvärdighet för att, och i den omfattning som behövs, uppnå målen i artikel 2.”[Ändr. 35] |
| --- | --- |

(d)

Följande stycke ska läggas till i slutet av punkt 5:

”När det gäller den drift av luftfartyg som avses i artikel 4.1 b och c, ska kommissionen ges befogenhet, genom delegerade akter i enlighet med artikel 65b, att ändra eller komplettera bilaga IV och, i tillämpliga fall bilaga Vb, då det är nödvändigt av tekniska eller driftsmässiga skäl eller på grund av nya forskningsrön eller säkerhetsbevis i fråga om luftvärdighet för att, och i den omfattning som behövs, uppnå målen i artikel 2.”[Ändr. 35]

| (9) | Artikel 8a ska ändras på följande sätt:






  (a) | I punkt 5 ska inledningen ersättas med följande:
  ”5.   När det gäller flygplatser och flygplatsutrustning samt flygplatsernas drift ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 65b i syfte att föreskriva närmare bestämmelser för:” |
| --- | --- | --- |

(9)

Artikel 8a ska ändras på följande sätt:

(a)

I punkt 5 ska inledningen ersättas med följande:

”5.   När det gäller flygplatser och flygplatsutrustning samt flygplatsernas drift ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 65b i syfte att föreskriva närmare bestämmelser för:”

| (b) | I punkt 5 ska följande led läggas till efter led j:






  ”k) | Villkor för att utfärda, bibehålla, ändra, tillfälligt dra in eller återkalla certifikat för ledningstjänst för tjänsteleverantörer. |
| --- | --- | --- |

(b)

I punkt 5 ska följande led läggas till efter led j:

”k)

Villkor för att utfärda, bibehålla, ändra, tillfälligt dra in eller återkalla certifikat för ledningstjänst för tjänsteleverantörer.

| l) | Villkor för att utfärda och sprida obligatorisk information för att säkerställa säkerheten för flygplatsdriften och flygplatsutrustningen. |
| --- | --- |

l)

Villkor för att utfärda och sprida obligatorisk information för att säkerställa säkerheten för flygplatsdriften och flygplatsutrustningen.

| m) | Ansvarsområdet för tjänsteleverantörer som avses i punkt 2 e. |
| --- | --- |

m)

Ansvarsområdet för tjänsteleverantörer som avses i punkt 2 e.

| n) | Villkoren för att utfärda, bibehålla, ändra, tillfälligt dra in eller återkalla de organisationsgodkännanden och villkor för tillsyn av organisationer som bedriver konstruktion, tillverkning och underhåll av säkerhetskritisk flygplatsutrustning. |
| --- | --- |

n)

Villkoren för att utfärda, bibehålla, ändra, tillfälligt dra in eller återkalla de organisationsgodkännanden och villkor för tillsyn av organisationer som bedriver konstruktion, tillverkning och underhåll av säkerhetskritisk flygplatsutrustning.

| o) | Ansvarsområdet för organisationer som bedriver konstruktion, tillverkning och underhåll av säkerhetskritisk flygplatsutrustning.” |
| --- | --- |

o)

Ansvarsområdet för organisationer som bedriver konstruktion, tillverkning och underhåll av säkerhetskritisk flygplatsutrustning.”

| (c) | I slutet av punkt 5 ska följande nya stycke läggas till:
  ”När det gäller flygplatser och flygplatsutrustning samt flygplatsernas drift ska kommissionen ges befogenhet, genom delegerade akter i enlighet med artikel 65b, att ändra eller komplettera bilaga Va och, i tillämpliga fall, bilaga Vb, då det är nödvändigt av tekniska eller driftsmässiga skäl eller på grund av nya forskningsrön eller säkerhetsbevis i fråga om flygplatser, för att, och i den omfattning som behövs, uppnå de mål som avses i artikel 2.”[Ändr. 36] |
| --- | --- |

(c)

I slutet av punkt 5 ska följande nya stycke läggas till:

”När det gäller flygplatser och flygplatsutrustning samt flygplatsernas drift ska kommissionen ges befogenhet, genom delegerade akter i enlighet med artikel 65b, att ändra eller komplettera bilaga Va och, i tillämpliga fall, bilaga Vb, då det är nödvändigt av tekniska eller driftsmässiga skäl eller på grund av nya forskningsrön eller säkerhetsbevis i fråga om flygplatser, för att, och i den omfattning som behövs, uppnå de mål som avses i artikel 2.”[Ändr. 36]

| (10) | Artikel 8b ska ändras på följande sätt:






  (a) | Punkterna 4 och 5 ska ersättas med följande:
  ”4.   De åtgärder som avses i punkt 6 får omfatta ett krav på certifiering eller deklaration i fråga om organisationer som bedriver konstruktion, tillverkning och underhåll av system och komponenter, som är viktiga för säkerhet och driftskompatibilitet, för flygledningstjänst/flygtrafiktjänster. Certifikatet för sådana organisationer ska utfärdas när de har visat sin förmåga och sina möjligheter att fullgöra de skyldigheter som sammanhänger med deras rättigheter. De rättigheter som beviljas ska anges i certifikatet.
  5.   De åtgärder som avses i punkt 6 får omfatta ett krav på certifiering, eller alternativt, ett godkännande eller deklaration av den leverantör som tillhandahåller flygledningstjänst/flygtrafiktjänster eller organisation som bedriver konstruktion, tillverkning och underhåll av system och komponenter för flygledningstjänst/flygtrafiktjänster, med avseende på de system och komponenter för flygledningstjänst/flygtrafiktjänster, som är viktiga för säkerhet och driftskompatibilitet. Certifikat, deklaration eller godkännande för sådana system och komponenter ska utfärdas, när den sökande har visat att systemen och komponenterna uppfyller de detaljerade specifikationer som är fastställda för att säkerställa överensstämmelse med de grundläggande krav som avses i punkt 1.” |
| --- | --- | --- |

(10)

Artikel 8b ska ändras på följande sätt:

(a)

Punkterna 4 och 5 ska ersättas med följande:

”4.   De åtgärder som avses i punkt 6 får omfatta ett krav på certifiering eller deklaration i fråga om organisationer som bedriver konstruktion, tillverkning och underhåll av system och komponenter, som är viktiga för säkerhet och driftskompatibilitet, för flygledningstjänst/flygtrafiktjänster. Certifikatet för sådana organisationer ska utfärdas när de har visat sin förmåga och sina möjligheter att fullgöra de skyldigheter som sammanhänger med deras rättigheter. De rättigheter som beviljas ska anges i certifikatet.

5.   De åtgärder som avses i punkt 6 får omfatta ett krav på certifiering, eller alternativt, ett godkännande eller deklaration av den leverantör som tillhandahåller flygledningstjänst/flygtrafiktjänster eller organisation som bedriver konstruktion, tillverkning och underhåll av system och komponenter för flygledningstjänst/flygtrafiktjänster, med avseende på de system och komponenter för flygledningstjänst/flygtrafiktjänster, som är viktiga för säkerhet och driftskompatibilitet. Certifikat, deklaration eller godkännande för sådana system och komponenter ska utfärdas, när den sökande har visat att systemen och komponenterna uppfyller de detaljerade specifikationer som är fastställda för att säkerställa överensstämmelse med de grundläggande krav som avses i punkt 1.”

| (b) | Punkt 6 ska ändras på följande sätt:






  i) | Inledningen ska ersättas med följande:
  ”6   När det gäller tillhandahållandet av flygledningstjänster/flygtrafiktjänster ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 65b i syfte att föreskriva närmare bestämmelser för:” |
| --- | --- | --- |

(b)

Punkt 6 ska ändras på följande sätt:

i)

Inledningen ska ersättas med följande:

”6   När det gäller tillhandahållandet av flygledningstjänster/flygtrafiktjänster ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 65b i syfte att föreskriva närmare bestämmelser för:”

| ii) | Led e ska ersättas med följande:






  ”e) | De villkor och förfaranden för deklarationer från och tillsyn över sådana tjänsteleverantörer och organisationer som bedriver konstruktion, tillverkning och underhåll av de system och komponenter för flygledningstjänst/flygtrafiktjänster som avses i punkterna 3-5.” |
| --- | --- | --- |

ii)

Led e ska ersättas med följande:

”e)

De villkor och förfaranden för deklarationer från och tillsyn över sådana tjänsteleverantörer och organisationer som bedriver konstruktion, tillverkning och underhåll av de system och komponenter för flygledningstjänst/flygtrafiktjänster som avses i punkterna 3-5.”

| iii) | Följande led ska läggas till:






  ”g) | Villkor för att utfärda och sprida obligatorisk information för att säkerställa säkerheten vid tillhandahållandet av flygledningstjänst/flygtrafiktjänster. |
| --- | --- | --- |

iii)

Följande led ska läggas till:

”g)

Villkor för att utfärda och sprida obligatorisk information för att säkerställa säkerheten vid tillhandahållandet av flygledningstjänst/flygtrafiktjänster.

| h) | Villkor för godkännande och deklaration som avses i punkt 5 och för tillsynen av efterlevnaden av dessa villkor. |
| --- | --- |

h)

Villkor för godkännande och deklaration som avses i punkt 5 och för tillsynen av efterlevnaden av dessa villkor.

| i) | Operativa bestämmelser och komponenter för flygledningstjänst/flygtrafiktjänster som erfordras för användning av luftrummet.” |
| --- | --- |

i)

Operativa bestämmelser och komponenter för flygledningstjänst/flygtrafiktjänster som erfordras för användning av luftrummet.”

| iv) | I slutet av punkten ska följande nya stycke läggas till:
  ”När det gäller tillhandahållandet av flygledningstjänster/flygtrafiktjänster, ska kommissionen ges befogenhet, genom delegerade akter i enlighet med artikel 65b, att ändra eller komplettera bilaga Va, då det är nödvändigt av tekniska eller driftsmässiga skäl eller på grund av nya forskningsrön eller säkerhetsbevis i fråga om flygplatser, för att, och i den omfattning som behövs, uppnå målen i artikel 2”. [Ändr. 37] |
| --- | --- |

iv)

I slutet av punkten ska följande nya stycke läggas till:

”När det gäller tillhandahållandet av flygledningstjänster/flygtrafiktjänster, ska kommissionen ges befogenhet, genom delegerade akter i enlighet med artikel 65b, att ändra eller komplettera bilaga Va, då det är nödvändigt av tekniska eller driftsmässiga skäl eller på grund av nya forskningsrön eller säkerhetsbevis i fråga om flygplatser, för att, och i den omfattning som behövs, uppnå målen i artikel 2”. [Ändr. 37]

| (c) | I punkt 7 ska led a ersättas med följande:






  ”a) | återspegla teknikens utvecklingsnivå och bästa praxis inom området flygledningstjänst/flygtrafiktjänster särskilt i enlighet med generalplanen för det europeiska nätverket för flygledningstjänst och i nära samarbete med ICAO”. |
| --- | --- | --- |

(c)

I punkt 7 ska led a ersättas med följande:

”a)

återspegla teknikens utvecklingsnivå och bästa praxis inom området flygledningstjänst/flygtrafiktjänster särskilt i enlighet med generalplanen för det europeiska nätverket för flygledningstjänst och i nära samarbete med ICAO”.

| (11) | Artikel 8c ska ändras på följande sätt:






  (a) | I punkt 10 ska inledningen ersättas med följande:
  ”10.   När det gäller flygledare samt personer och organisationer som medverkar i utbildning, testning, kontroll eller medicinsk bedömning av flygledare ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 65b i syfte att föreskriva närmare bestämmelser för:” |
| --- | --- | --- |

(11)

Artikel 8c ska ändras på följande sätt:

(a)

I punkt 10 ska inledningen ersättas med följande:

”10.   När det gäller flygledare samt personer och organisationer som medverkar i utbildning, testning, kontroll eller medicinsk bedömning av flygledare ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 65b i syfte att föreskriva närmare bestämmelser för:”

| (b) | I punkt 10 ska följande led läggas till:






  ”e) | Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelser i bilaterala avtal som ingåtts i enlighet med artikel 12, villkoren för godtagande av certifikat från tredjeland. |
| --- | --- | --- |

(b)

I punkt 10 ska följande led läggas till:

”e)

Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelser i bilaterala avtal som ingåtts i enlighet med artikel 12, villkoren för godtagande av certifikat från tredjeland.

| f) | Villkor för när tillhandahållande av utbildning på arbetsplatsen av säkerhetsskäl ska förbjudas, begränsas eller underkastas vissa villkor. |
| --- | --- |

f)

Villkor för när tillhandahållande av utbildning på arbetsplatsen av säkerhetsskäl ska förbjudas, begränsas eller underkastas vissa villkor.

| g) | Villkor för att utfärda och sprida obligatorisk information för att säkerställa säkerheten vid tillhandahållandet av utbildning på arbetsplatsen.” |
| --- | --- |

g)

Villkor för att utfärda och sprida obligatorisk information för att säkerställa säkerheten vid tillhandahållandet av utbildning på arbetsplatsen.”

| (c) | I slutet av punkt 10 ska följande nya stycke läggas till:
  ”När det gäller flygledare samt personer och organisationer som medverkar i utbildning, testning, kontroll eller medicinsk bedömning av flygledare ska kommissionen ges befogenhet, genom delegerade akter i enlighet med artikel 65b, att ändra eller komplettera bilaga Vb, då det är nödvändigt av tekniska eller driftsmässiga skäl eller på grund av nya forskningsrön i fråga om anordnande av utbildning och flygledare, för att, och i den omfattning som behövs, uppnå målen i artikel 2.”[Ändr. 38] |
| --- | --- |

(c)

I slutet av punkt 10 ska följande nya stycke läggas till:

”När det gäller flygledare samt personer och organisationer som medverkar i utbildning, testning, kontroll eller medicinsk bedömning av flygledare ska kommissionen ges befogenhet, genom delegerade akter i enlighet med artikel 65b, att ändra eller komplettera bilaga Vb, då det är nödvändigt av tekniska eller driftsmässiga skäl eller på grund av nya forskningsrön i fråga om anordnande av utbildning och flygledare, för att, och i den omfattning som behövs, uppnå målen i artikel 2.”[Ändr. 38]

| (12) | Artikel 9 ska ändras på följande sätt:






  (a) | I punkt 4 ska inledningen ersättas med följande:
  ”4.   När det gäller luftfartyg som avses i artikel 4.1 d samt deras besättning och verksamhet ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 65b i syfte att föreskriva närmare bestämmelser för:” |
| --- | --- | --- |

(12)

Artikel 9 ska ändras på följande sätt:

(a)

I punkt 4 ska inledningen ersättas med följande:

”4.   När det gäller luftfartyg som avses i artikel 4.1 d samt deras besättning och verksamhet ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 65b i syfte att föreskriva närmare bestämmelser för:”

| (b) | I punkt 4 ska led a ersättas med följande:






  ”a) | Det sätt på vilket sådana luftfartyg som avses i artikel 4.1 d, eller en besättning, som inte innehar ICAO:s standardluftvärdighetsbevis eller licens kan tillåtas att bedriva trafik till, inom eller ut ur gemenskapen.” |
| --- | --- | --- |

(b)

I punkt 4 ska led a ersättas med följande:

”a)

Det sätt på vilket sådana luftfartyg som avses i artikel 4.1 d, eller en besättning, som inte innehar ICAO:s standardluftvärdighetsbevis eller licens kan tillåtas att bedriva trafik till, inom eller ut ur gemenskapen.”

| (c) | I punkt 4 ska led e ersättas med följande:






  ”e) | Villkor för deklarationer från och för tillsyn av operatörer som avses i punkt 3.” |
| --- | --- | --- |

(c)

I punkt 4 ska led e ersättas med följande:

”e)

Villkor för deklarationer från och för tillsyn av operatörer som avses i punkt 3.”

| (d) | I punkt 4 ska följande led läggas till:






  ”g) | alternativa villkor för fall där efterlevnad av de normer och krav som anges i punkt 1 inte är möjligt eller innebär en oproportionerligt stor ansträngning för att se till att normerna och kraven uppfylls.” |
| --- | --- | --- |

(d)

I punkt 4 ska följande led läggas till:

”g)

alternativa villkor för fall där efterlevnad av de normer och krav som anges i punkt 1 inte är möjligt eller innebär en oproportionerligt stor ansträngning för att se till att normerna och kraven uppfylls.”

| (e) | I punkt 5 e ska ordet ”säkerhetsaspekter” ersättas av ordet ”aspekter”. |
| --- | --- |

(e)

I punkt 5 e ska ordet ”säkerhetsaspekter” ersättas av ordet ”aspekter”.

| (13) | Artikel 10 ska ändras på följande sätt:






  (a) | Punkt 2 ska ersättas med följande:
  ”2.   För att tillämpa punkt 1 ska medlemsstaterna, förutom att de utövar tillsyn över certifikat som de har utfärdat, eller deklarationer som de har mottagit, genomföra utredningar, inbegripet rampinspektioner, och vidta varje åtgärd, inbegripet utfärdande av flygförbud för luftfartyg, för att förhindra fortsatta överträdelser.” |
| --- | --- | --- |

(13)

Artikel 10 ska ändras på följande sätt:

(a)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.   För att tillämpa punkt 1 ska medlemsstaterna, förutom att de utövar tillsyn över certifikat som de har utfärdat, eller deklarationer som de har mottagit, genomföra utredningar, inbegripet rampinspektioner, och vidta varje åtgärd, inbegripet utfärdande av flygförbud för luftfartyg, för att förhindra fortsatta överträdelser.”

| (b) | I punkt 5 ska inledningen ersättas med följande:
  ”5.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 65b i syfte att föreskriva närmare bestämmelser om de villkor som gäller för det samarbete som avses i punkt 1, och i synnerhet:” |
| --- | --- |

(b)

I punkt 5 ska inledningen ersättas med följande:

”5.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 65b i syfte att föreskriva närmare bestämmelser om de villkor som gäller för det samarbete som avses i punkt 1, och i synnerhet:”

| (c) | I punkt 5 ska följande led läggas till:






  ”d) | villkor för kvalifikationerna för de inspektörer som genomför rampinspektioner och organisationer som sysslar med utbildning av inspektörerna. |
| --- | --- | --- |

(c)

I punkt 5 ska följande led läggas till:

”d)

villkor för kvalifikationerna för de inspektörer som genomför rampinspektioner och organisationer som sysslar med utbildning av inspektörerna.

| e) | villkor för administration och genomförande av tillsyn och efterlevnad, inklusive säkerhetsledningssystem.” |
| --- | --- |

e)

villkor för administration och genomförande av tillsyn och efterlevnad, inklusive säkerhetsledningssystem.”

| (14) | Artikel 11 ska ändras på följande sätt:






  (a) | Punkterna 1 och 2 ska ersättas med följande:
  ”1.   Medlemsstaterna ska, utan ytterligare tekniska krav eller bedömning, erkänna certifikat som har utfärdats i enlighet med denna förordning och de delegerade akter och genomförandeakter som antagits på grundval av denna förordning. När det ursprungliga erkännandet avser ett visst eller vissa ändamål ska senare erkännanden endast gälla samma ändamål.
  2.   Kommissionen ska, på eget initiativ eller på begäran av en medlemsstat eller byrån, avgöra om ett certifikat som avses i punkt 1 överensstämmer med denna förordning och de delegerade akter och genomförandeakter som antagits på grundval av denna förordning. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 65.2. Vid vederbörligen motiverade och tvingande skäl till skyndsamhet med avseende på säkerhet, ska kommissionen anta genomförandeakter med omedelbar verkan i enlighet med det förfarande som avses i artikel 65.4.” |
| --- | --- | --- |

(14)

Artikel 11 ska ändras på följande sätt:

(a)

Punkterna 1 och 2 ska ersättas med följande:

”1.   Medlemsstaterna ska, utan ytterligare tekniska krav eller bedömning, erkänna certifikat som har utfärdats i enlighet med denna förordning och de delegerade akter och genomförandeakter som antagits på grundval av denna förordning. När det ursprungliga erkännandet avser ett visst eller vissa ändamål ska senare erkännanden endast gälla samma ändamål.

2.   Kommissionen ska, på eget initiativ eller på begäran av en medlemsstat eller byrån, avgöra om ett certifikat som avses i punkt 1 överensstämmer med denna förordning och de delegerade akter och genomförandeakter som antagits på grundval av denna förordning. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 65.2. Vid vederbörligen motiverade och tvingande skäl till skyndsamhet med avseende på säkerhet, ska kommissionen anta genomförandeakter med omedelbar verkan i enlighet med det förfarande som avses i artikel 65.4.”

| (15) | I artikel 12.2 b ska det sista stycket ersättas med följande stycke:
  ”får den begära att den berörda medlemsstaten i enlighet med artikel 351 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ändrar avtalet, tillfälligt upphäver dess tillämpning eller säger upp det. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 65.2.” |
| --- | --- |

(15)

I artikel 12.2 b ska det sista stycket ersättas med följande stycke:

”får den begära att den berörda medlemsstaten i enlighet med artikel 351 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ändrar avtalet, tillfälligt upphäver dess tillämpning eller säger upp det. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 65.2.”

| (16) | Artikel 13 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 13
  Behöriga organ
  När behöriga organ tilldelas specifika certifierings- eller tillsynsuppgifter ska byrån eller den behöriga nationella luftfartsmyndigheten se till att det berörda organet uppfyller kriterierna i bilaga V.
  Behöriga organ ska inte utfärda certifikat eller godkännanden, eller motta deklarationer.” |
| --- | --- |

(16)

Artikel 13 ska ersättas med följande:

”Artikel 13

Behöriga organ

När behöriga organ tilldelas specifika certifierings- eller tillsynsuppgifter ska byrån eller den behöriga nationella luftfartsmyndigheten se till att det berörda organet uppfyller kriterierna i bilaga V.

Behöriga organ ska inte utfärda certifikat eller godkännanden, eller motta deklarationer.”

| (17) | Artikel 14 ska ändras på följande sätt:






  (a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Bestämmelserna i denna förordning och i de delegerade akter och genomförandeakter som antagits på grundval av denna förordning får inte hindra en medlemsstat från att omedelbart reagera om det uppstår ett säkerhetsproblem som rör en produkt, ett system, en person eller en organisation, på villkor att den omedelbara åtgärden krävs för att garantera säkerheten och att det är omöjligt att på ett adekvat sätt ta itu med problemet i enlighet med denna förordning och de delegerade akter och genomförandeakter som antagits på grundval av denna förordning.” |
| --- | --- | --- |

(17)

Artikel 14 ska ändras på följande sätt:

(a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   Bestämmelserna i denna förordning och i de delegerade akter och genomförandeakter som antagits på grundval av denna förordning får inte hindra en medlemsstat från att omedelbart reagera om det uppstår ett säkerhetsproblem som rör en produkt, ett system, en person eller en organisation, på villkor att den omedelbara åtgärden krävs för att garantera säkerheten och att det är omöjligt att på ett adekvat sätt ta itu med problemet i enlighet med denna förordning och de delegerade akter och genomförandeakter som antagits på grundval av denna förordning.”

| (b) | Punkt 3 ska ersättas med följande:
  ”3.   Kommissionen ska bedöma om villkoren i första stycket är uppfyllda och, om den anser att detta inte är fallet, fatta beslut om detta. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 65.2. Vid vederbörligen motiverade och tvingande skäl till skyndsamhet med avseende på säkerhet, ska kommissionen anta genomförandeakter med omedelbar verkan i enlighet med det förfarande som avses i artikel 65.4.
  Den berörda medlemsstaten ska återkalla åtgärden enligt punkt 1 efter anmälan av det beslut som avses i första stycket i denna punkt.
  Som följd av identifiering av ett akut säkerhetsproblem som avses i punkt 1, ska kommissionen ha befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 65c för att ändra eller komplettera denna förordning

  avhjälpa det identifierade säkerhetsproblemet
  .”[Ändr. 39] |
| --- | --- |

(b)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   Kommissionen ska bedöma om villkoren i första stycket är uppfyllda och, om den anser att detta inte är fallet, fatta beslut om detta. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 65.2. Vid vederbörligen motiverade och tvingande skäl till skyndsamhet med avseende på säkerhet, ska kommissionen anta genomförandeakter med omedelbar verkan i enlighet med det förfarande som avses i artikel 65.4.

Den berörda medlemsstaten ska återkalla åtgärden enligt punkt 1 efter anmälan av det beslut som avses i första stycket i denna punkt.

Som följd av identifiering av ett akut säkerhetsproblem som avses i punkt 1, ska kommissionen ha befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 65c för att ändra eller komplettera denna förordning

  avhjälpa det identifierade säkerhetsproblemet
  .”[Ändr. 39]

| (c) | Punkt 4 ska ersättas med följande:
  ”4.   Medlemsstaterna får bevilja undantag från de materiella krav som fastställs i denna förordning och dess delegerade akter och genomförandeakter vid oförutsedda brådskande driftsrelaterade omständigheter eller driftsrelaterade behov med begränsad varaktighet, förutsatt att säkerhetsnivån inte påverkas negativt. Byrån, kommissionen och övriga medlemsstater ska underrättas om alla sådana undantag så snart dessa upprepas eller om de beviljas för längre perioder än två månader.” |
| --- | --- |

(c)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

”4.   Medlemsstaterna får bevilja undantag från de materiella krav som fastställs i denna förordning och dess delegerade akter och genomförandeakter vid oförutsedda brådskande driftsrelaterade omständigheter eller driftsrelaterade behov med begränsad varaktighet, förutsatt att säkerhetsnivån inte påverkas negativt. Byrån, kommissionen och övriga medlemsstater ska underrättas om alla sådana undantag så snart dessa upprepas eller om de beviljas för längre perioder än två månader.”

| (d) | I punkt 5 ska andra stycket ersättas med följande:
  ”Kommissionen ska bedöma huruvida undantaget är förenligt med de villkor som anges i punkt 4, och, om den finner att så inte är fallet, fatta beslut om detta. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 65.2. Vid vederbörligen motiverade och tvingande skäl till skyndsamhet med avseende på säkerhet, ska kommissionen anta genomförandeakter med omedelbar verkan i enlighet med det förfarande som avses i artikel 65.4.
  Den berörda medlemsstaten ska återkalla undantaget efter anmälan av det beslut som avses i andra stycket.” |
| --- | --- |

(d)

I punkt 5 ska andra stycket ersättas med följande:

”Kommissionen ska bedöma huruvida undantaget är förenligt med de villkor som anges i punkt 4, och, om den finner att så inte är fallet, fatta beslut om detta. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 65.2. Vid vederbörligen motiverade och tvingande skäl till skyndsamhet med avseende på säkerhet, ska kommissionen anta genomförandeakter med omedelbar verkan i enlighet med det förfarande som avses i artikel 65.4.

Den berörda medlemsstaten ska återkalla undantaget efter anmälan av det beslut som avses i andra stycket.”

| (e) | I punkt 6 ska första stycket ersättas med följande:
  ”6.   Om det är möjligt att med andra medel uppnå en skyddsnivå likvärdig med den som uppnås genom delegerade akter eller genomförandeakter som antagits på grundval av denna förordning får medlemsstaterna, utan diskriminering på grund av nationalitet, bevilja godkännanden som avviker från dessa delegerade akter eller genomförandeakter, i enlighet med förfarandet i punkt 7 andra stycket.” |
| --- | --- |

(e)

I punkt 6 ska första stycket ersättas med följande:

”6.   Om det är möjligt att med andra medel uppnå en skyddsnivå likvärdig med den som uppnås genom delegerade akter eller genomförandeakter som antagits på grundval av denna förordning får medlemsstaterna, utan diskriminering på grund av nationalitet, bevilja godkännanden som avviker från dessa delegerade akter eller genomförandeakter, i enlighet med förfarandet i punkt 7 andra stycket.”

| (f) | I punkt 7 ska
  andra stycket ersättas med
  följande stycke läggas till i slutet: [Ändr. 10]

  ”Om kommissionen finner, efter att ha beaktat den rekommendation som avses i första stycket, att villkoren i punkt 6 är uppfyllda, ska den bevilja undantaget utan dröjsmål genom att ändra de relevanta delegerade akter eller genomförandeakter som antagits på grundval av denna förordning.” |
| --- | --- |

(f)

I punkt 7 ska
  andra stycket ersättas med
  följande stycke läggas till i slutet: [Ändr. 10]

”Om kommissionen finner, efter att ha beaktat den rekommendation som avses i första stycket, att villkoren i punkt 6 är uppfyllda, ska den bevilja undantaget utan dröjsmål genom att ändra de relevanta delegerade akter eller genomförandeakter som antagits på grundval av denna förordning.”

| (18) | Artikel 15 ska ändras på följande sätt:






  (a) | I punkt 2 ska inledningen ersättas med följande:
  ”2.   Utan att det påverkar allmänhetens rätt att få tillgång till kommissionens handlingar enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001, ska kommissionen anta närmare bestämmelser för att på eget initiativ sprida den information som avses i punkt 1 i denna artikel till berörda parter. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 65.3. Dessa åtgärder ska utformas med hänsyn till behovet av att” |
| --- | --- | --- |

(18)

Artikel 15 ska ändras på följande sätt:

(a)

I punkt 2 ska inledningen ersättas med följande:

”2.   Utan att det påverkar allmänhetens rätt att få tillgång till kommissionens handlingar enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001, ska kommissionen anta närmare bestämmelser för att på eget initiativ sprida den information som avses i punkt 1 i denna artikel till berörda parter. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 65.3. Dessa åtgärder ska utformas med hänsyn till behovet av att”

| (b) | Punkt 3 ska ersättas med följande:
  ”3.   De nationella luftfartsmyndigheterna ska i enlighet med
  unionsrätten och
  sin nationella lagstiftning vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa lämplig sekretess i den information som de får enligt punkt 1.”[Ändr. 11] |
| --- | --- |

(b)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   De nationella luftfartsmyndigheterna ska i enlighet med
  unionsrätten och
  sin nationella lagstiftning vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa lämplig sekretess i den information som de får enligt punkt 1.”[Ändr. 11]

| (19) | Rubriken på kapitel III ska ersättas med följande:
  ”EUROPEISKA UNIONENS BYRÅ FÖR LUFTFART” |
| --- | --- |

(19)

Rubriken på kapitel III ska ersättas med följande:

”EUROPEISKA UNIONENS BYRÅ FÖR LUFTFART”

| (20) | Artikel 17 ska ändras på följande sätt:






  (a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:
  ”För att genomföra denna förordning ska en europeisk byrå för luftfart inrättas.” |
| --- | --- | --- |

(20)

Artikel 17 ska ändras på följande sätt:

(a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”För att genomföra denna förordning ska en europeisk byrå för luftfart inrättas.”

| (b) | I punkt 2 ska första meningen ersättas med följande:
  ”För att se till att den civila luftfarten är god och utvecklas
  , särskilt ur säkerhetssynpunkt,
  ska byrån”[Ändr. 12] |
| --- | --- |

(b)

I punkt 2 ska första meningen ersättas med följande:

”För att se till att den civila luftfarten är god och utvecklas
  , särskilt ur säkerhetssynpunkt,
  ska byrån”[Ändr. 12]

| (c) | I punkt 2 ska följande led läggas till:






  ”f) | stödja medlemsstaternas behöriga myndigheter vid utförandet av sina uppgifter genom att tillhandahålla ett forum för utbyte av information och experter.” |
| --- | --- | --- |

(c)

I punkt 2 ska följande led läggas till:

”f)

stödja medlemsstaternas behöriga myndigheter vid utförandet av sina uppgifter genom att tillhandahålla ett forum för utbyte av information och experter.”

| (ca) | I punkt 2 ska följande led läggas till:










  ”(g) | i överensstämmelse med artikel 2 främja unionens luftfartsrelaterade normer och bestämmelser på internationell nivå genom att upprätta lämpligt samarbete med tredjeländer och internationella organisationer och på så sätt främja rörligheten för unionens luftfartsprodukter, -yrkesmän och -tjänster för att underlätta deras tillträde till nya växande marknader runt om i världen.” |
| --- | --- | --- |

(ca)

I punkt 2 ska följande led läggas till:

”(g)

i överensstämmelse med artikel 2 främja unionens luftfartsrelaterade normer och bestämmelser på internationell nivå genom att upprätta lämpligt samarbete med tredjeländer och internationella organisationer och på så sätt främja rörligheten för unionens luftfartsprodukter, -yrkesmän och -tjänster för att underlätta deras tillträde till nya växande marknader runt om i världen.”

| ”(h) | genomföra ackreditering av nationella luftfartsmyndigheter. Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 65b i syfte att föreskriva närmare bestämmelser om de villkor som gäller för att följa bestämmelserna i denna punkt.” [Ändr. 13, 31 och 40] |
| --- | --- |

”(h)

genomföra ackreditering av nationella luftfartsmyndigheter. Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 65b i syfte att föreskriva närmare bestämmelser om de villkor som gäller för att följa bestämmelserna i denna punkt.” [Ändr. 13, 31 och 40]

| (21) | I artikel 19.2 ska andra stycket ersättas med följande:
  ”Dessa dokument ska återspegla teknikens utvecklingsnivå och beprövad erfarenhet på de berörda områdena och ska uppdateras med beaktande av världsomspännande erfarenheter från luftfartyg samt, vetenskapliga och tekniska framsteg
  samt huvudplanen för flygledningstjänsten
  .”[Ändr. 14] |
| --- | --- |

(21)

I artikel 19.2 ska andra stycket ersättas med följande:

”Dessa dokument ska återspegla teknikens utvecklingsnivå och beprövad erfarenhet på de berörda områdena och ska uppdateras med beaktande av världsomspännande erfarenheter från luftfartyg samt, vetenskapliga och tekniska framsteg
  samt huvudplanen för flygledningstjänsten
  .”[Ändr. 14]

| (22) | I artikel 21.2 b ska led i ersättas med följande:






  i) | de utbildningshjälpmedel för flygsimulering som används av utbildningsorganisationer som är certifierade av byrån, |
| --- | --- | --- |

(22)

I artikel 21.2 b ska led i ersättas med följande:

i)

de utbildningshjälpmedel för flygsimulering som används av utbildningsorganisationer som är certifierade av byrån,

| (23) | Artikel 22 ska ändras på följande sätt:






  (a) | I punkt 2 led c ska orden ”en månad” ersättas med orden ”tre månader” |
| --- | --- | --- |

(23)

Artikel 22 ska ändras på följande sätt:

(a)

I punkt 2 led c ska orden ”en månad” ersättas med orden ”tre månader”

| (b) | I punkt 2 ska led e ersättas med följande:






  ”e) | ska en medlemsstat som inte samtycker till byråns slutsatser om ett enskilt system, hänskjuta frågan till kommissionen. Kommissionen ska besluta om huruvida detta system uppfyller säkerhetsmålen i denna förordning. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 65.2.” |
| --- | --- | --- |

(b)

I punkt 2 ska led e ersättas med följande:

”e)

ska en medlemsstat som inte samtycker till byråns slutsatser om ett enskilt system, hänskjuta frågan till kommissionen. Kommissionen ska besluta om huruvida detta system uppfyller säkerhetsmålen i denna förordning. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 65.2.”

| (24) | I artikel 22a ska följande led införas:






  ”ca) | utfärda och förnya certifikat eller godta deklarationer om överensstämmelse eller lämplighet för användning och för överensstämmelse i enlighet med artikel 8b.4 och 8b.5 för organisationer som tillhandahåller paneuropeiska tjänster eller system och när detta begärs av den berörda medlemsstaten, även hos andra tjänsteleverantörer samt organisationer som bedriver konstruktion, tillverkning och underhåll av system och komponenter för flygledningstjänst/flygtrafiktjänster,” |
| --- | --- | --- |

(24)

I artikel 22a ska följande led införas:

”ca)

utfärda och förnya certifikat eller godta deklarationer om överensstämmelse eller lämplighet för användning och för överensstämmelse i enlighet med artikel 8b.4 och 8b.5 för organisationer som tillhandahåller paneuropeiska tjänster eller system och när detta begärs av den berörda medlemsstaten, även hos andra tjänsteleverantörer samt organisationer som bedriver konstruktion, tillverkning och underhåll av system och komponenter för flygledningstjänst/flygtrafiktjänster,”

| (25) | Artikel 24.5 ska ersättas med följande:
  ”5.   Med beaktande av de principer som fastställs i artiklarna 52 och 53, ska kommissionen anta närmare bestämmelser om byråns arbetsmetoder för att utföra de uppgifter som avses i punkterna 1, 3 och 4. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 65.2.” |
| --- | --- |

(25)

Artikel 24.5 ska ersättas med följande:

”5.   Med beaktande av de principer som fastställs i artiklarna 52 och 53, ska kommissionen anta närmare bestämmelser om byråns arbetsmetoder för att utföra de uppgifter som avses i punkterna 1, 3 och 4. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 65.2.”

| (26) | Artikel 25 ska ändras på följande sätt:






  (a) | I punkt 3 ska inledningen ersättas med följande:
  ”3.   På grundval av punkterna 1 och 2 ska kommissionen, genom delegerade akter i enlighet med artikel 65b, fastställa följande:” |
| --- | --- | --- |

(26)

Artikel 25 ska ändras på följande sätt:

(a)

I punkt 3 ska inledningen ersättas med följande:

”3.   På grundval av punkterna 1 och 2 ska kommissionen, genom delegerade akter i enlighet med artikel 65b, fastställa följande:”

| (b) | I punkt 3 ska led b ersättas med följande:






  ”b) | närmare bestämmelser för utredningar, därmed sammanhängande åtgärder och rapportering samt för beslutsfattande, inklusive bestämmelser om rätt till försvar, tillgång till handlingar, rättsliga ombud, konfidentialitet och tidsfrister samt beräkning och indrivning av böter och viten.” |
| --- | --- | --- |

(b)

I punkt 3 ska led b ersättas med följande:

”b)

närmare bestämmelser för utredningar, därmed sammanhängande åtgärder och rapportering samt för beslutsfattande, inklusive bestämmelser om rätt till försvar, tillgång till handlingar, rättsliga ombud, konfidentialitet och tidsfrister samt beräkning och indrivning av böter och viten.”

| (27) | I artikel 29 ska punkt 2 utgå. |
| --- | --- |

(27)

I artikel 29 ska punkt 2 utgå.

| (28) | Artikel 30 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 30
  Immunitet och privilegier
  Byrån och dess personal ska omfattas av protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier”. |
| --- | --- |

(28)

Artikel 30 ska ersättas med följande:

”Artikel 30

Immunitet och privilegier

Byrån och dess personal ska omfattas av protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier”.

| (29) | Artikel 33 ska ändras på följande sätt:






  (a) | I punkt 2 ska led a ersättas med följande:






  ”a) | utse den verkställande direktören och de vice verkställande direktörerna, i enlighet med artiklarna 39a och 39b,” |
| --- | --- | --- | --- |

(29)

Artikel 33 ska ändras på följande sätt:

(a)

I punkt 2 ska led a ersättas med följande:

”a)

utse den verkställande direktören och de vice verkställande direktörerna, i enlighet med artiklarna 39a och 39b,”

| (b) | I punkt 2 ska led c ersättas med följande:






  ”c) | före den 30 november varje år, efter att ha mottagit kommissionens yttrande, anta byråns årliga och fleråriga arbetsprogram för kommande år; dessa arbetsprogram ska antas utan att gemenskapens

  unionens
  årliga budgetförfarande eller gemenskapens

  unionens
  lagstiftningsprogram på berörda områden inom luftfartssäkerheten åsidosätts; kommissionens yttrande ska bifogas arbetsprogrammen”, [Ändr. 15] |
| --- | --- | --- |

(b)

I punkt 2 ska led c ersättas med följande:

”c)

före den 30 november varje år, efter att ha mottagit kommissionens yttrande, anta byråns årliga och fleråriga arbetsprogram för kommande år; dessa arbetsprogram ska antas utan att gemenskapens

  unionens
  årliga budgetförfarande eller gemenskapens

  unionens
  lagstiftningsprogram på berörda områden inom luftfartssäkerheten åsidosätts; kommissionens yttrande ska bifogas arbetsprogrammen”, [Ändr. 15]

| (c) | I punkt 2 ska led h ersättas med följande:






  ”h) | vara ansvarig för disciplinåtgärder beträffande den verkställande direktören och i samråd med den verkställande direktören, beträffande de vice verkställande direktörerna,” |
| --- | --- | --- |

(c)

I punkt 2 ska led h ersättas med följande:

”h)

vara ansvarig för disciplinåtgärder beträffande den verkställande direktören och i samråd med den verkställande direktören, beträffande de vice verkställande direktörerna,”

| (d) | I punkt 2 ska följande led läggas till:






  ”n) | i enlighet med punkt 6, med avseende på byråns personal, utöva de befogenheter som den tilldelas i tjänsteföreskrifterna för tjänstemän av tillsättningsmyndigheten och i anställningsvillkoren för övriga anställda som den tilldelas av den myndighet som är behörig att sluta anställningsavtal (*7) (rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68) (tillsättningsmyndighetens befogenheter). |
| --- | --- | --- |

(d)

I punkt 2 ska följande led läggas till:

”n)

i enlighet med punkt 6, med avseende på byråns personal, utöva de befogenheter som den tilldelas i tjänsteföreskrifterna för tjänstemän av tillsättningsmyndigheten och i anställningsvillkoren för övriga anställda som den tilldelas av den myndighet som är behörig att sluta anställningsavtal (*7) (rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68) (tillsättningsmyndighetens befogenheter).

| o) | säkerställa, tillsammans med styrelsen, lämplig uppföljning av de iakttagelser och rekommendationer som härrör från interna eller externa revisionsrapporter och utvärderingar samt från utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf), |
| --- | --- |

o)

säkerställa, tillsammans med styrelsen, lämplig uppföljning av de iakttagelser och rekommendationer som härrör från interna eller externa revisionsrapporter och utvärderingar samt från utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf),

| p) | anta lämpliga genomförandebestämmelser för att ge verkan åt tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda i enlighet med bestämmelserna i artikel 110 i tjänsteföreskrifterna, |
| --- | --- |

p)

anta lämpliga genomförandebestämmelser för att ge verkan åt tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda i enlighet med bestämmelserna i artikel 110 i tjänsteföreskrifterna,

| q) | anta bestämmelser för förebyggande och hantering av intressekonflikter med avseende på ledamöterna i styrelsen och överklagandenämnden.” |
| --- | --- |

q)

anta bestämmelser för förebyggande och hantering av intressekonflikter med avseende på ledamöterna i styrelsen och överklagandenämnden.”

(*7)  Rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 av den 29 februari 1968 om fastställande av tjänsteföreskrifter för tjänstemännen i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkor för övriga anställda i dessa gemenskaper samt om införande av särskilda tillfälliga åtgärder beträffande kommissionens tjänstemän (EGT L 56, 4.3.1968, s. 1)."

| (e) | Följande punkt 6 ska läggas till:
  ”6.   Styrelsen ska, i enlighet med artikel 110 i tjänsteföreskrifterna, anta ett beslut grundat på artikel 2.1 i tjänsteföreskrifterna och artikel 6 i anställningsvillkoren för övriga anställda om att till den verkställande direktören delegera relevant behörighet att sluta anställningsavtal och fastställa på vilka villkor denna delegering av befogenheter kan dras in. Den verkställande direktören ska ha rätt att vidaredelegera dessa befogenheter.
  Vid mycket särskilda omständigheter får styrelsen genom beslut
  som fattas av en absolut majoritet av styrelseledamöterna
  tillfälligt dra in den verkställande direktörens behörighet att sluta anställningsavtal och sådan behörighet som denne sedan delegerar vidare, och utöva den själv eller delegera den till en av sina ledamöter eller till någon annan anställd än den verkställande direktören.”[Ändr. 16] |
| --- | --- |

(e)

Följande punkt 6 ska läggas till:

”6.   Styrelsen ska, i enlighet med artikel 110 i tjänsteföreskrifterna, anta ett beslut grundat på artikel 2.1 i tjänsteföreskrifterna och artikel 6 i anställningsvillkoren för övriga anställda om att till den verkställande direktören delegera relevant behörighet att sluta anställningsavtal och fastställa på vilka villkor denna delegering av befogenheter kan dras in. Den verkställande direktören ska ha rätt att vidaredelegera dessa befogenheter.

Vid mycket särskilda omständigheter får styrelsen genom beslut
  som fattas av en absolut majoritet av styrelseledamöterna
  tillfälligt dra in den verkställande direktörens behörighet att sluta anställningsavtal och sådan behörighet som denne sedan delegerar vidare, och utöva den själv eller delegera den till en av sina ledamöter eller till någon annan anställd än den verkställande direktören.”[Ändr. 16]

| (30) | Artikel 34 ska ändras på följande sätt:






  (a) | I punkt 1 ska orden ”en företrädare för kommissionen” ersättas med ”två företrädare för kommissionen, alla med rösträtt”. |
| --- | --- | --- |

(30)

Artikel 34 ska ändras på följande sätt:

(a)

I punkt 1 ska orden ”en företrädare för kommissionen” ersättas med ”två företrädare för kommissionen, alla med rösträtt”.

| (b) | I punkt 1 andra stycket ska orden ”sin ledamot och suppleant” ersättas med ”sina företrädare och deras suppleanter” |
| --- | --- |

(b)

I punkt 1 andra stycket ska orden ”sin ledamot och suppleant” ersättas med ”sina företrädare och deras suppleanter”

| (c) | I punkt 1 ska andra stycket ska ordet ”fem” ersättas med ordet ”fyra”. |
| --- | --- |

(c)

I punkt 1 ska andra stycket ska ordet ”fem” ersättas med ordet ”fyra”.

| (d) | I punkt 1 ska följande nya stycke läggas till i slutet:
  ”Styrelseledamöterna och deras suppleanter ska utses mot bakgrund av deras kunskaper om luftfart, särskild hänsyn till relevanta färdigheter som rör ledarskap, administration och budget. Alla parter ska öka ansträngningarna för att begränsa omsättningen av företrädare i styrelsen i syfte att säkerställa kontinuiteten i styrelsens arbete. Alla parter bör sträva efter att uppnå en jämn könsfördelning i styrelsen.” |
| --- | --- |

(d)

I punkt 1 ska följande nya stycke läggas till i slutet:

”Styrelseledamöterna och deras suppleanter ska utses mot bakgrund av deras kunskaper om luftfart, särskild hänsyn till relevanta färdigheter som rör ledarskap, administration och budget. Alla parter ska öka ansträngningarna för att begränsa omsättningen av företrädare i styrelsen i syfte att säkerställa kontinuiteten i styrelsens arbete. Alla parter bör sträva efter att uppnå en jämn könsfördelning i styrelsen.”

| (31) | Artikel 37.1 ska ändras på följande sätt:






  — | Orden ”två tredjedelars majoritet” ska ersättas med ”enkel

  absolut
  majoritet”. [Ändr. 17] |
| --- | --- | --- |

(31)

Artikel 37.1 ska ändras på följande sätt:

—

Orden ”två tredjedelars majoritet” ska ersättas med ”enkel

  absolut
  majoritet”. [Ändr. 17]

| — | Följande mening ska läggas till som andra meningen:
  ”Två tredjedels majoritet av styrelseledamöterna ska krävas för beslut om antagande av arbetsprogrammet, den årliga budgeten, utnämning av, förlängning av mandatet för eller avsättning av den verkställande direktören.” |
| --- | --- |

—

Följande mening ska läggas till som andra meningen:

”Två tredjedels majoritet av styrelseledamöterna ska krävas för beslut om antagande av arbetsprogrammet, den årliga budgeten, utnämning av, förlängning av mandatet för eller avsättning av den verkställande direktören.”

| (32) | Följande artikel ska läggas till:
  ”Artikel 37a
  Direktion
  1.   Styrelsen ska bistås av en direktion.
  2.   Direktionen ska






  a) | förbereda beslut som ska antas av styrelsen, |
| --- | --- | --- |

(32)

Följande artikel ska läggas till:

”Artikel 37a

Direktion

1.   Styrelsen ska bistås av en direktion.

2.   Direktionen ska

a)

förbereda beslut som ska antas av styrelsen,

| b) | tillsammans med styrelsen, säkerställa lämplig uppföljning av de iakttagelser och rekommendationer som härrör från interna eller externa revisionsrapporter och utvärderingar samt från utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf), |
| --- | --- |

b)

tillsammans med styrelsen, säkerställa lämplig uppföljning av de iakttagelser och rekommendationer som härrör från interna eller externa revisionsrapporter och utvärderingar samt från utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf),

| c) | utan att det påverkar den verkställande direktörens ansvarsskyldigheter i enlighet med artikel 38 bistå och råda den verkställande direktören i genomförandet av styrelsens beslut, i syfte att förstärka övervakningen av den administrativa och budgetära förvaltningen. |
| --- | --- |

c)

utan att det påverkar den verkställande direktörens ansvarsskyldigheter i enlighet med artikel 38 bistå och råda den verkställande direktören i genomförandet av styrelsens beslut, i syfte att förstärka övervakningen av den administrativa och budgetära förvaltningen.

3.   Vid behov kan direktionen, i brådskande fall, fatta vissa interimistiska beslut på styrelsens vägnar, särskilt i administrativa frågor, inklusive vid

  om
  tillfälligt upphävande av tillsättningsmyndighetens delegering av befogenheter och budgetära frågor.
  Sådana beslut ska fattas av en majoritet bestående av fem av de sju direktionsledamöterna. Besluten ska, utan dröjsmål, tas upp vid närmast påföljande styrelsemöte. Styrelsen kan upphäva besluten genom omröstning med absolut majoritet.

4.   Direktionen ska bestå av styrelsens ordförande, en företrädare för kommissionen i styrelsen och tre

  fem
  andra röstberättigade ledamöter som utses av styrelsen bland dess ledamöter
  för en period av två år
  .
  Mandatet för de fem personer som utses av styrelsen kan förlängas obegränsat antal gånger.
  Styrelsens ordförande ska också vara ordförande i direktionen. Den verkställande direktören ska delta i direktionens sammanträden, men ska inte ha rätt att rösta.§

5.   
  Mandatperioden för
  direktionens ledamöter

  ordförande
  ska utses för samma tid

  vara densamma som hans eller hennes mandatperiod
  som styrelsens ledamöter

  ordförande
  .
  Mandatperioden för kommissionens företrädare i direktionen ska vara densamma som hans eller hennes mandatperiod i styrelsen.
  Mandatperioden för ledamöterna i direktionen ska löpa ut när uppdraget som styrelseledamot upphör.

6.   Direktionen ska hålla minst ett ordinarie möte var tredje månad. Dessutom ska den sammanträda på initiativ av sin ordförande eller på begäran av dess ledamöter
  eller den verkställande direktören
  .

7.   Direktionens arbetsordning ska fastställas av styrelsen.”[Ändr. 18]

| (33) | Artikel 38 ska ändras på följande sätt:






  (a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Byrån ska ledas av den verkställande direktören, som ska vara fullständigt oavhängig i sin ämbetsutövning. Utan att det påverkar befogenheterna för kommissionen, styrelsen och direktionen får den verkställande direktören varken begära eller ta emot instruktioner från någon regering eller något annat organ.” |
| --- | --- | --- |

(33)

Artikel 38 ska ändras på följande sätt:

(a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   Byrån ska ledas av den verkställande direktören, som ska vara fullständigt oavhängig i sin ämbetsutövning. Utan att det påverkar befogenheterna för kommissionen, styrelsen och direktionen får den verkställande direktören varken begära eller ta emot instruktioner från någon regering eller något annat organ.”

| (b) | I punkt 3 ska led g utgå. |
| --- | --- |

(b)

I punkt 3 ska led g utgå.

| (c) | I punkt 3 ska led i ersättas med följande:






  ”i) | delegera dennes befogenheter till andra medlemmar av byråns personal. Kommissionen ska fastställa formerna för sådana delegeringar. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 65.2.” |
| --- | --- | --- |

(c)

I punkt 3 ska led i ersättas med följande:

”i)

delegera dennes befogenheter till andra medlemmar av byråns personal. Kommissionen ska fastställa formerna för sådana delegeringar. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 65.2.”

| (d) | I punkt 3 ska led k ersättas med följande:






  ”k) | att förbereda de årliga och fleråriga arbetsprogrammen och att, efter samråd med kommissionen, lägga fram dem för styrelsen.” |
| --- | --- | --- |

(d)

I punkt 3 ska led k ersättas med följande:

”k)

att förbereda de årliga och fleråriga arbetsprogrammen och att, efter samråd med kommissionen, lägga fram dem för styrelsen.”

| (e) | I punkt 3 ska följande led läggas till:






  ”m) | Genomföra det årliga arbetsprogrammet och det fleråriga programmet och för styrelsen redovisa hur dessa genomförs. |
| --- | --- | --- |

(e)

I punkt 3 ska följande led läggas till:

”m)

Genomföra det årliga arbetsprogrammet och det fleråriga programmet och för styrelsen redovisa hur dessa genomförs.

| n) | Utarbeta en åtgärdsplan på grundval av slutsatserna från interna eller externa revisionsrapporter och utvärderingar, liksom undersökningar utförda av Olaf samt överlämna en lägesrapport till kommissionen två gånger om året och regelbundet till direktionen och styrelsen. |
| --- | --- |

n)

Utarbeta en åtgärdsplan på grundval av slutsatserna från interna eller externa revisionsrapporter och utvärderingar, liksom undersökningar utförda av Olaf samt överlämna en lägesrapport till kommissionen två gånger om året och regelbundet till direktionen och styrelsen.

| o) | Skydda unionens finansiella intressen genom att vidta förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet med hjälp av effektiva kontroller och, om oriktigheter upptäcks, genom att belopp som felaktigt betalats ut återkrävs samt, när så krävs, genom att förbättra effektiva, proportionerliga och avskräckande åtgärder och ekonomiska påföljder. |
| --- | --- |

o)

Skydda unionens finansiella intressen genom att vidta förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet med hjälp av effektiva kontroller och, om oriktigheter upptäcks, genom att belopp som felaktigt betalats ut återkrävs samt, när så krävs, genom att förbättra effektiva, proportionerliga och avskräckande åtgärder och ekonomiska påföljder.

| p) | Utarbeta en bedrägeribekämpningsstrategi för byrån och lägga fram den inför styrelsen för godkännande.” |
| --- | --- |

p)

Utarbeta en bedrägeribekämpningsstrategi för byrån och lägga fram den inför styrelsen för godkännande.”

| (34) | Artikel 39 ska utgå. |
| --- | --- |

(34)

Artikel 39 ska utgå.

| (35) | Följande artiklar ska införas:
  ”Artikel 39a
  Utnämning av verkställande direktör
  1.   Den verkställande direktören ska vara tillfälligt anställd vid byrån i enlighet med artikel 2a i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen.
  2.   Den verkställande direktören ska utses av styrelsen på grundval av meriter, dokumenterad kompetens och erfarenheter som är relevanta för civil luftfart från en förteckning över kandidater som föreslås av kommissionen på grundval av ett öppet och transparent urvalsförfarande.
  I det avtal som sluts med den verkställande direktören ska byrån företrädas av styrelsens ordförande.
  Den kandidat som styrelsen väljer kan

  ska
  före utnämningen ombes att göra ett uttalande inför behörigt utskott i Europaparlamentet och besvara frågor från utskottsledamöterna. [Ändr. 19]

  3.   Den verkställande direktörens mandatperiod ska vara fem år. Vid periodens utgång

  Efter halva perioden
  ska kommissionen göra

  sammanställa en rapport med
  en utvärdering. I utvärderingen ska kommissionen särskilt bedöma

  av
  den verkställande direktörens arbetsinsats och byråns framtida uppgifter och utmaningar.
  Kommissionen ska lägga fram denna utvärderingsrapport för Europaparlamentets behöriga utskott. [Ändr. 20]

  4.   Styrelsen får på förslag av kommissionen, med beaktande av den utvärderingsrapport som avses i punkt 3, förlänga den verkställande direktörens mandatperiod en gång med högst fem år.
  5.   Styrelsen ska underrätta Europaparlamentet om sin avsikt att förlänga den verkställande direktörens mandatperiod. Under en månad före en sådan förlängning av mandatperioden kan

  ska
  den verkställande direktören ombes att göra ett uttalande inför Europaparlamentets behöriga utskott och besvara frågor från utskottsledamöterna. [Ändr. 21]

  6.   En verkställande direktör vars mandat har förlängts får inte delta i ett annat urvalsförfarande för samma befattning vid slutet på den sammantagna mandatperioden.
  7.   Den verkställande direktören kan avsättas från sin post endast efter styrelsebeslut på förslag av kommissionen.
  8.   Styrelsen ska fatta beslut om utnämning, förlängning av mandatet eller avsättning av den verkställande direktören och/eller de biträdande verkställande direktörerna med två tredjedelars majoritet av sina röstberättigade ledamöter.
  Artikel 39b
  Utnämning av vice verkställande direktörer
  1.   En eller fler vice verkställande direktörer får

  direktör ska
  bistå den verkställande direktören. [Ändr. 22]

  2.   Den vice verkställande direktören eller de vice verkställande direktörerna ska utnämnas, få förlängd mandatperiod eller avsättas enligt artikel 39a, efter samråd med den verkställande direktören och, i förekommande fall, den valde verkställande direktören.” |
| --- | --- |

(35)

Följande artiklar ska införas:

”Artikel 39a

Utnämning av verkställande direktör

1.   Den verkställande direktören ska vara tillfälligt anställd vid byrån i enlighet med artikel 2a i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen.

2.   Den verkställande direktören ska utses av styrelsen på grundval av meriter, dokumenterad kompetens och erfarenheter som är relevanta för civil luftfart från en förteckning över kandidater som föreslås av kommissionen på grundval av ett öppet och transparent urvalsförfarande.

I det avtal som sluts med den verkställande direktören ska byrån företrädas av styrelsens ordförande.

Den kandidat som styrelsen väljer kan

  ska
  före utnämningen ombes att göra ett uttalande inför behörigt utskott i Europaparlamentet och besvara frågor från utskottsledamöterna. [Ändr. 19]

3.   Den verkställande direktörens mandatperiod ska vara fem år. Vid periodens utgång

  Efter halva perioden
  ska kommissionen göra

  sammanställa en rapport med
  en utvärdering. I utvärderingen ska kommissionen särskilt bedöma

  av
  den verkställande direktörens arbetsinsats och byråns framtida uppgifter och utmaningar.
  Kommissionen ska lägga fram denna utvärderingsrapport för Europaparlamentets behöriga utskott. [Ändr. 20]

4.   Styrelsen får på förslag av kommissionen, med beaktande av den utvärderingsrapport som avses i punkt 3, förlänga den verkställande direktörens mandatperiod en gång med högst fem år.

5.   Styrelsen ska underrätta Europaparlamentet om sin avsikt att förlänga den verkställande direktörens mandatperiod. Under en månad före en sådan förlängning av mandatperioden kan

  ska
  den verkställande direktören ombes att göra ett uttalande inför Europaparlamentets behöriga utskott och besvara frågor från utskottsledamöterna. [Ändr. 21]

6.   En verkställande direktör vars mandat har förlängts får inte delta i ett annat urvalsförfarande för samma befattning vid slutet på den sammantagna mandatperioden.

7.   Den verkställande direktören kan avsättas från sin post endast efter styrelsebeslut på förslag av kommissionen.

8.   Styrelsen ska fatta beslut om utnämning, förlängning av mandatet eller avsättning av den verkställande direktören och/eller de biträdande verkställande direktörerna med två tredjedelars majoritet av sina röstberättigade ledamöter.

Artikel 39b

Utnämning av vice verkställande direktörer

1.   En eller fler vice verkställande direktörer får

  direktör ska
  bistå den verkställande direktören. [Ändr. 22]

2.   Den vice verkställande direktören eller de vice verkställande direktörerna ska utnämnas, få förlängd mandatperiod eller avsättas enligt artikel 39a, efter samråd med den verkställande direktören och, i förekommande fall, den valde verkställande direktören.”

| (36) | Artikel 40.3 ska ersättas med följande:
  ”3.   Överklagandenämnden eller -nämnderna ska sammankallas vid behov. Kommissionen ska fastställa antalet överklagandenämnder och det arbete de ska utföra. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 65.2.” |
| --- | --- |

(36)

Artikel 40.3 ska ersättas med följande:

”3.   Överklagandenämnden eller -nämnderna ska sammankallas vid behov. Kommissionen ska fastställa antalet överklagandenämnder och det arbete de ska utföra. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 65.2.”

| (37) | I artikel 41 ska punkt 5 ersättas med följande:
  ”5.   Kommissionen ska fastställa kompetenskraven för ledamöterna i en överklagandenämnd, de enskilda ledamöternas befogenheter under handläggningen av ett överklagande och omröstningsreglerna. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 65.3.” |
| --- | --- |

(37)

I artikel 41 ska punkt 5 ersättas med följande:

”5.   Kommissionen ska fastställa kompetenskraven för ledamöterna i en överklagandenämnd, de enskilda ledamöternas befogenheter under handläggningen av ett överklagande och omröstningsreglerna. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 65.3.”

| (38) | I artikel 52.1 ska led b ersättas med följande:






  ”b) | vid behov kontakta lämpliga experter från berörda parter, eller bygga på sakkunskap från relevanta europeiska standardiseringsorgan, Eurocontrol eller andra specialiserade organ.” |
| --- | --- | --- |

(38)

I artikel 52.1 ska led b ersättas med följande:

”b)

vid behov kontakta lämpliga experter från berörda parter, eller bygga på sakkunskap från relevanta europeiska standardiseringsorgan, Eurocontrol eller andra specialiserade organ.”

| (39) | Artikel 56 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 56
  Årliga och fleråriga arbetsprogram
  1.   Senast den 30 november varje år, i enlighet med artikel 33.2 c, ska styrelsen anta ett planeringsdokument som innehåller den årliga och den fleråriga planeringen, baserat på ett utkast som den verkställande direktören har lagt fram och med beaktande av kommissionens yttrande. Den ska översända det till Europaparlamentet, rådet och kommissionen.
  Planeringsdokumentet ska bli definitivt efter den allmänna budgeten slutligen har antagits och vid behov anpassas i enlighet därmed.
  Det årliga och fleråriga arbetsprogrammen ska syfta till att främja en ständig förbättring av europeisk luftfartssäkerhet och överensstämma med byråns mål, mandat och uppgifter som anges i denna förordning.
  2.   Det årliga arbetsprogrammet ska omfatta såväl detaljerade målsättningar och förväntade resultat som resultatindikatorer. Programmet ska också innehålla en beskrivning av de åtgärder som ska finansieras och en indikation på de ekonomiska och mänskliga resurser som anslagits för varje åtgärd, i enlighet med principerna om verksamhetsbaserad budgetering och förvaltning. Det årliga arbetsprogrammet ska överensstämma med det fleråriga arbetsprogram som avses i punkt 4. Det ska tydligt framgå vilka uppgifter som lagts till, ändrats eller strukits jämfört med föregående budgetår.
  Det ska inkludera en strategi för förbindelserna med tredjeländer eller internationella organisationer som avses i artikel 27.2 och de åtgärder som är kopplade till denna strategi.
  3.   Styrelsen ska ändra det antagna årliga arbetsprogrammet om byrån får någon ny uppgift.
  Varje betydande ändring av det årliga arbetsprogrammet ska antas enligt samma förfarande som det ursprungliga årliga arbetsprogrammet. Styrelsen får till den verkställande direktören delegera befogenheten att göra icke-väsentliga ändringar i det årliga arbetsprogrammet.
  4.   Det fleråriga arbetsprogrammet ska fastställa övergripande strategisk planering inklusive mål, förväntade resultat och resultatindikatorer. Det ska också fastställa resursplanering, inklusive flerårig budget och personal.
  Resursplaneringen ska uppdateras årligen. Den strategiska planeringen ska uppdateras vid behov, och särskilt för att ta itu med resultatet av den utvärdering som avses i artikel 62.” |
| --- | --- |

(39)

Artikel 56 ska ersättas med följande:

”Artikel 56

Årliga och fleråriga arbetsprogram

1.   Senast den 30 november varje år, i enlighet med artikel 33.2 c, ska styrelsen anta ett planeringsdokument som innehåller den årliga och den fleråriga planeringen, baserat på ett utkast som den verkställande direktören har lagt fram och med beaktande av kommissionens yttrande. Den ska översända det till Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

Planeringsdokumentet ska bli definitivt efter den allmänna budgeten slutligen har antagits och vid behov anpassas i enlighet därmed.

Det årliga och fleråriga arbetsprogrammen ska syfta till att främja en ständig förbättring av europeisk luftfartssäkerhet och överensstämma med byråns mål, mandat och uppgifter som anges i denna förordning.

2.   Det årliga arbetsprogrammet ska omfatta såväl detaljerade målsättningar och förväntade resultat som resultatindikatorer. Programmet ska också innehålla en beskrivning av de åtgärder som ska finansieras och en indikation på de ekonomiska och mänskliga resurser som anslagits för varje åtgärd, i enlighet med principerna om verksamhetsbaserad budgetering och förvaltning. Det årliga arbetsprogrammet ska överensstämma med det fleråriga arbetsprogram som avses i punkt 4. Det ska tydligt framgå vilka uppgifter som lagts till, ändrats eller strukits jämfört med föregående budgetår.

Det ska inkludera en strategi för förbindelserna med tredjeländer eller internationella organisationer som avses i artikel 27.2 och de åtgärder som är kopplade till denna strategi.

3.   Styrelsen ska ändra det antagna årliga arbetsprogrammet om byrån får någon ny uppgift.

Varje betydande ändring av det årliga arbetsprogrammet ska antas enligt samma förfarande som det ursprungliga årliga arbetsprogrammet. Styrelsen får till den verkställande direktören delegera befogenheten att göra icke-väsentliga ändringar i det årliga arbetsprogrammet.

4.   Det fleråriga arbetsprogrammet ska fastställa övergripande strategisk planering inklusive mål, förväntade resultat och resultatindikatorer. Det ska också fastställa resursplanering, inklusive flerårig budget och personal.

Resursplaneringen ska uppdateras årligen. Den strategiska planeringen ska uppdateras vid behov, och särskilt för att ta itu med resultatet av den utvärdering som avses i artikel 62.”

| (40) | I artikel 57 ska första stycket ersättas med följande:
  ”Den årliga verksamhetsrapporten ska innehålla en redovisning av hur byrån genomfört sitt årliga arbetsprogram. I programmet ska klart anges vilka av byråns uppdrag och uppgifter som lagts till, ändrats eller strukits jämfört med det föregående året.” |
| --- | --- |

(40)

I artikel 57 ska första stycket ersättas med följande:

”Den årliga verksamhetsrapporten ska innehålla en redovisning av hur byrån genomfört sitt årliga arbetsprogram. I programmet ska klart anges vilka av byråns uppdrag och uppgifter som lagts till, ändrats eller strukits jämfört med det föregående året.”

| (41) | I artikel 59.1 ska följande led läggas till:






  ”f) | avgifter betalade i enlighet med artikel 13 i kommissionens genomförandeförordning (EG)o nr [förordningen om det gemensamma europeiska luftrummet] för relevanta flygledningstjänsters/flygtrafiktjänsters myndighetsuppgifter (
  EU) nr 391/2013

   (*8)

  avseende övervakningsuppgifter i fråga om flygledningstjänster/flygtrafiktjänster som utförs av byrån
  . [Ändr. 23] |
| --- | --- | --- |

(41)

I artikel 59.1 ska följande led läggas till:

”f)

avgifter betalade i enlighet med artikel 13 i kommissionens genomförandeförordning (EG)o nr [förordningen om det gemensamma europeiska luftrummet] för relevanta flygledningstjänsters/flygtrafiktjänsters myndighetsuppgifter (
  EU) nr 391/2013

   (*8)

  avseende övervakningsuppgifter i fråga om flygledningstjänster/flygtrafiktjänster som utförs av byrån
  . [Ändr. 23]

| fa) | bidrag. [Ändr. 24] |
| --- | --- |

fa)

bidrag. [Ändr. 24]

(*8)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 391/2013 av den 3 maj 2013 om inrättande av ett gemensamt avgiftssystem för flygtrafiktjänster (EUT L 128, 9.5.2013, s. 31).”"

| (41a) | Följande artikel ska läggas till:




  ”Artikel 61a




  Intressekonflikter




  1.
     
  Den verkställande direktören och de tjänstemän som tillfälligt avdelats från medlemsstaterna och kommissionen ska göra en åtagandeförklaring och en intresseförklaring som visar att det inte föreligger några direkta eller indirekta intressekonflikter som skulle kunna inverka negativt på deras oberoende. Dessa förklaringar ska ges in skriftligen vid inträde i tjänst och de ska förnyas vid eventuell ändring av de personliga förhållandena. Ledamöter av styrelsen, direktionen och överklagandenämnden ska också avge sådana förklaringar som ska offentliggöras tillsammans med deras meritförteckningar. Byrån ska på sin webbplats offentliggöra en förteckning över ledamöterna i de organ som anges i artikel 42 samt över sina externa och interna experter.




  2.
     
  Styrelsen ska genomföra riktlinjer för att hantera och undvika intressekonflikter, vilka ska omfatta minst följande:










  a) | Principer för hantering och kontroll av intresseförklaringarna, inbegripet bestämmelser för deras offentliggörande med hänsyn till artikel 77. |
| --- | --- | --- |

(41a)

Följande artikel ska läggas till:

”Artikel 61a

Intressekonflikter

1.
     
  Den verkställande direktören och de tjänstemän som tillfälligt avdelats från medlemsstaterna och kommissionen ska göra en åtagandeförklaring och en intresseförklaring som visar att det inte föreligger några direkta eller indirekta intressekonflikter som skulle kunna inverka negativt på deras oberoende. Dessa förklaringar ska ges in skriftligen vid inträde i tjänst och de ska förnyas vid eventuell ändring av de personliga förhållandena. Ledamöter av styrelsen, direktionen och överklagandenämnden ska också avge sådana förklaringar som ska offentliggöras tillsammans med deras meritförteckningar. Byrån ska på sin webbplats offentliggöra en förteckning över ledamöterna i de organ som anges i artikel 42 samt över sina externa och interna experter.

2.
     
  Styrelsen ska genomföra riktlinjer för att hantera och undvika intressekonflikter, vilka ska omfatta minst följande:

a)

Principer för hantering och kontroll av intresseförklaringarna, inbegripet bestämmelser för deras offentliggörande med hänsyn till artikel 77.

| b) | Krav på obligatorisk utbildning om intressekonflikter för byråns personal och utstationerade nationella experter. |
| --- | --- |

b)

Krav på obligatorisk utbildning om intressekonflikter för byråns personal och utstationerade nationella experter.

| c) | Bestämmelser om gåvor och inbjudningar. |
| --- | --- |

c)

Bestämmelser om gåvor och inbjudningar.

| d) | Detaljerade bestämmelser om oförenlighet för byråns personal och ledamöter efter det att de avslutat sin anställning vid byrån. |
| --- | --- |

d)

Detaljerade bestämmelser om oförenlighet för byråns personal och ledamöter efter det att de avslutat sin anställning vid byrån.

| e) | Bestämmelser om insyn i byråns beslut, inbegripet styrelsens, direktionens och överklagandenämndens protokoll, som ska offentliggöras, dock med beaktande av känslig och hemligstämplad information samt affärsuppgifter. |
| --- | --- |

e)

Bestämmelser om insyn i byråns beslut, inbegripet styrelsens, direktionens och överklagandenämndens protokoll, som ska offentliggöras, dock med beaktande av känslig och hemligstämplad information samt affärsuppgifter.

| f) | Sanktioner och andra mekanismer för att värna om byråns autonomi och oberoende. |
| --- | --- |

f)

Sanktioner och andra mekanismer för att värna om byråns autonomi och oberoende.

Byrån ska ta hänsyn till behovet av att bevara en balans mellan å ena sidan risker och fördelar, särskilt när det gäller målet att erhålla bästa möjliga vetenskapliga råd och expertis, och å andra sidan hanteringen av intressekonflikter. Den verkställande direktören ska i rapporteringen till Europaparlamentet och rådet i enlighet med denna förordning inkludera information som hänför sig till genomförandet av dessa riktlinjer.” [Ändr. 25]

| (42) | Artikel 62 ska ändras på följande sätt:






  (a) | I punkt 1 ska ordet ”Styrelsen” ersättas med ”Kommissionen”. |
| --- | --- | --- |

(42)

Artikel 62 ska ändras på följande sätt:

(a)

I punkt 1 ska ordet ”Styrelsen” ersättas med ”Kommissionen”.

| (b) | Följande punkt ska läggas till:
  ”4.   I varannan utvärderingsrapport ska även byråns resultat granskas mot bakgrund av dess syften, mandat och uppgifter. Om kommissionen finner att byråns existens inte längre är motiverad med avseende på de angivna målen, mandatet och uppgifterna, kan kommissionen föreslå att denna förordning ändras eller upphävs.” |
| --- | --- |

(b)

Följande punkt ska läggas till:

”4.   I varannan utvärderingsrapport ska även byråns resultat granskas mot bakgrund av dess syften, mandat och uppgifter. Om kommissionen finner att byråns existens inte längre är motiverad med avseende på de angivna målen, mandatet och uppgifterna, kan kommissionen föreslå att denna förordning ändras eller upphävs.”

| (43) | Artikel 64 ska ändras på följande sätt:






  (a) | Ordet ”Avgiftsföreskrifter” ska ersättas med ”Avgifter”. |
| --- | --- | --- |

(43)

Artikel 64 ska ändras på följande sätt:

(a)

Ordet ”Avgiftsföreskrifter” ska ersättas med ”Avgifter”.

| (b) | Punkt 1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 65b för att på grundval av punkterna 3, 4 och 5, fastställa närmare bestämmelser om avgifter.” |
| --- | --- |

(b)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 65b för att på grundval av punkterna 3, 4 och 5, fastställa närmare bestämmelser om avgifter.”

| (c) | Punkt 3 ska ersättas med följande:
  ”3.   Genom de bestämmelser som avses i punkt 1 ska det särskilt fastställas i vilka fall avgifter enligt artikel 59.1 c och d ska tas ut, avgiftsbeloppens storlek och hur avgifterna ska betalas.” |
| --- | --- |

(c)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   Genom de bestämmelser som avses i punkt 1 ska det särskilt fastställas i vilka fall avgifter enligt artikel 59.1 c och d ska tas ut, avgiftsbeloppens storlek och hur avgifterna ska betalas.”

| (d) | Punkt 5 ska ersättas med följande:
  ”5.   Avgiftsbeloppen ska fastställas till en nivå som säkerställer att intäkterna från dessa i princip är tillräckliga för att täcka hela kostnaden för tjänsterna. I synnerhet ska byråns samtliga utgifter för personal som sysslar med den verksamhet som avses i punkt 3, även arbetsgivarens bidrag till pensionssystemet, avspeglas i denna kostnad. Dessa avgifter, inklusive sådana som uppburits 2007, ska vara intäkter som avsatts till byrån.” |
| --- | --- |

(d)

Punkt 5 ska ersättas med följande:

”5.   Avgiftsbeloppen ska fastställas till en nivå som säkerställer att intäkterna från dessa i princip är tillräckliga för att täcka hela kostnaden för tjänsterna. I synnerhet ska byråns samtliga utgifter för personal som sysslar med den verksamhet som avses i punkt 3, även arbetsgivarens bidrag till pensionssystemet, avspeglas i denna kostnad. Dessa avgifter, inklusive sådana som uppburits 2007, ska vara intäkter som avsatts till byrån.”

| (da) | Följande punkt ska läggas till som punkt 6:


  ”
  6.
     
  Antalet anställda som finansieras med avgiftsintäkter ska kunna justeras efter marknadens efterfrågan på certifikat, godkännanden och andra tjänster.” [Ändr. 26] |
| --- | --- |

(da)

Följande punkt ska läggas till som punkt 6:

”
  6.
     
  Antalet anställda som finansieras med avgiftsintäkter ska kunna justeras efter marknadens efterfrågan på certifikat, godkännanden och andra tjänster.” [Ändr. 26]

| (44) | Artikel 65 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 65
  Kommittéförfarande
  1.   Kommissionen ska biträdas av en kommitté. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (*9).
  2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 4 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.
  3.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.
  4.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 8 i förordning (EU) nr 182/2011 jämförd med artikel 4 i den förordningen tillämpas.

  (*9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).”" |
| --- | --- |

(44)

Artikel 65 ska ersättas med följande:

”Artikel 65

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av en kommitté. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (*9).

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 4 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

3.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

4.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 8 i förordning (EU) nr 182/2011 jämförd med artikel 4 i den förordningen tillämpas.

(*9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).”"

| (45) | Artikel 65a ska utgå. |
| --- | --- |

(45)

Artikel 65a ska utgå.

| (46) | Följande artiklar ska läggas till:
  ”Artikel 65b
  Utövande av delegeringen
  1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen på de villkor som anges i denna artikel.
  2.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 5.5, 6.2, 6.3, 7.6, 8.5, 8b.6, 8c.10, 9.4, 10.5, 14.3, 14.7, 25.3 och 64.1 ska ges till kommissionen för en obestämd tid

  period av fem år från och med dagen för denna förordnings ikraftträdande
  .
  Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga. [Ändr. 27]

  3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 5.5, 6.2, 6.3, 7.6, 8.5, 8b.6, 8c.10, 9.4, 10.5, 14.3, 14.7, 25.3 och 64.1 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Det får verkan dagen efter det att beslutet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid en senare tidpunkt som anges i beslutet. Beslutet påverkar inte sådana delegerade akter som redan har trätt i kraft.
  4.   Så snart som kommissionen har antagit en delegerad akt ska den samtidigt anmäla den till Europaparlamentet och rådet.
  5.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 5.5, 6.2, 6.3, 7.6, 8.5, 8a.5, 8b.6, 8c.10, 9.4, 10.5, 14.3, 14.7, 25.3 och 64.1 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.”
  Artikel 65c
  Skyndsamt förfarande
  1.   Delegerade akter som antas enligt denna artikel ska träda i kraft utan dröjsmål och ska tillämpas så länge ingen invändning görs i enlighet med punkt 2. Delgivningen av en delegerad akt till Europaparlamentet och rådet ska innehålla en motivering till varför det skyndsamma förfarandet tillämpas.
  2.   Såväl Europaparlamentet som rådet får invända mot en delegerad akt i enlighet med det förfarande som avses i artikel 65b.5. I ett sådant fall ska kommissionen upphäva akten utan dröjsmål efter det att Europaparlamentet eller rådet har delgett den sitt beslut om invändning.” |
| --- | --- |

(46)

Följande artiklar ska läggas till:

”Artikel 65b

Utövande av delegeringen

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen på de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 5.5, 6.2, 6.3, 7.6, 8.5, 8b.6, 8c.10, 9.4, 10.5, 14.3, 14.7, 25.3 och 64.1 ska ges till kommissionen för en obestämd tid

  period av fem år från och med dagen för denna förordnings ikraftträdande
  .
  Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga. [Ändr. 27]

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 5.5, 6.2, 6.3, 7.6, 8.5, 8b.6, 8c.10, 9.4, 10.5, 14.3, 14.7, 25.3 och 64.1 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Det får verkan dagen efter det att beslutet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid en senare tidpunkt som anges i beslutet. Beslutet påverkar inte sådana delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Så snart som kommissionen har antagit en delegerad akt ska den samtidigt anmäla den till Europaparlamentet och rådet.

5.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 5.5, 6.2, 6.3, 7.6, 8.5, 8a.5, 8b.6, 8c.10, 9.4, 10.5, 14.3, 14.7, 25.3 och 64.1 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.”

Artikel 65c

Skyndsamt förfarande

1.   Delegerade akter som antas enligt denna artikel ska träda i kraft utan dröjsmål och ska tillämpas så länge ingen invändning görs i enlighet med punkt 2. Delgivningen av en delegerad akt till Europaparlamentet och rådet ska innehålla en motivering till varför det skyndsamma förfarandet tillämpas.

2.   Såväl Europaparlamentet som rådet får invända mot en delegerad akt i enlighet med det förfarande som avses i artikel 65b.5. I ett sådant fall ska kommissionen upphäva akten utan dröjsmål efter det att Europaparlamentet eller rådet har delgett den sitt beslut om invändning.”

| (46a) | Följande artikel ska läggas till:




  ”Artikel 65d




  Kommissionens rapport




  I enlighet med fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska kommissionen utvärdera genomförandet av denna förordning och senast den 31 december 2015 lämna en rapport till Europaparlamentet och rådet, i syfte att driva utvecklingen vidare beträffande uppbyggnaden av en riskbaserad, proportionerlig och hållbar säkerhetsram.” [Ändr. 28] |
| --- | --- |

(46a)

Följande artikel ska läggas till:

”Artikel 65d

Kommissionens rapport

I enlighet med fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska kommissionen utvärdera genomförandet av denna förordning och senast den 31 december 2015 lämna en rapport till Europaparlamentet och rådet, i syfte att driva utvecklingen vidare beträffande uppbyggnaden av en riskbaserad, proportionerlig och hållbar säkerhetsram.” [Ändr. 28]

| (47) | Följande artikel ska läggas till som artikel 66a:
  ”Artikel 66a
  Avtal om säte och villkor för verksamheten
  1.   De nödvändiga bestämmelserna om de lokaler och anläggningar som värdmedlemsstaten ska ställa till byråns förfogande samt de särskilda regler i värdmedlemsstaten som ska tillämpas på den verkställande direktören, på styrelseledamöterna, på byråns anställda och på deras familjemedlemmar ska fastställas i en överenskommelse om säte mellan byrån och värdmedlemsstaten som ingås efter att ha godkänts av styrelsen och senast [två år efter det att förordning (EG) nr [] trätt i kraft].
  2.   Byråns värdmedlemsstat ska tillhandahålla bästa möjliga förutsättningar för att byrån ska kunna fungera, vilket inkluderar Europaorienterad skolundervisning på flera språk och lämpliga transportförbindelser.” |
| --- | --- |

(47)

Följande artikel ska läggas till som artikel 66a:

”Artikel 66a

Avtal om säte och villkor för verksamheten

1.   De nödvändiga bestämmelserna om de lokaler och anläggningar som värdmedlemsstaten ska ställa till byråns förfogande samt de särskilda regler i värdmedlemsstaten som ska tillämpas på den verkställande direktören, på styrelseledamöterna, på byråns anställda och på deras familjemedlemmar ska fastställas i en överenskommelse om säte mellan byrån och värdmedlemsstaten som ingås efter att ha godkänts av styrelsen och senast [två år efter det att förordning (EG) nr [] trätt i kraft].

2.   Byråns värdmedlemsstat ska tillhandahålla bästa möjliga förutsättningar för att byrån ska kunna fungera, vilket inkluderar Europaorienterad skolundervisning på flera språk och lämpliga transportförbindelser.”

| (48) | Följande artikel ska läggas till:
  ”Artikel 66b
  Säkerhetsbestämmelser om skydd av sekretessbelagda uppgifter och känsliga uppgifter som inte är sekretessbelagda
  Byrån ska tillämpa de säkerhetsprinciper som ingår i kommissionens säkerhetsbestämmelser för skydd av sekretessbelagda EU-uppgifter och känsliga uppgifter som inte är sekretessbelagda som anges i bilagan till beslut 2001/844/EG, EKSG, Euratom. Tillämpningen av säkerhetsbestämmelserna ska bland annat omfatta bestämmelser om utbyte, behandling och lagring av sådana uppgifter.” |
| --- | --- |

(48)

Följande artikel ska läggas till:

”Artikel 66b

Säkerhetsbestämmelser om skydd av sekretessbelagda uppgifter och känsliga uppgifter som inte är sekretessbelagda

Byrån ska tillämpa de säkerhetsprinciper som ingår i kommissionens säkerhetsbestämmelser för skydd av sekretessbelagda EU-uppgifter och känsliga uppgifter som inte är sekretessbelagda som anges i bilagan till beslut 2001/844/EG, EKSG, Euratom. Tillämpningen av säkerhetsbestämmelserna ska bland annat omfatta bestämmelser om utbyte, behandling och lagring av sådana uppgifter.”

| (49) | Delarna 2 och 3 i bilaga V ska ersättas med följande:
  ”2.   Organet och den personal som ansvarar för certifieringen och tillsynsuppgifterna ska utföra sitt kontrollarbete med största möjliga yrkesintegritet och tekniska kompetens och ska stå fria från alla påtryckningar och incitament, särskilt av ekonomisk art, som skulle kunna påverka bedömningen

  besluten
  eller undersökningsresultaten, särskilt från personer eller grupper av personer som påverkas av resultaten av certifieringen eller tillsynsuppgifterna. [Ändr. 29]

  3.   Organet ska förfoga över den personal och de medel som behövs för att det på ett adekvat sätt ska kunna utföra de tekniska och administrativa uppgifterna i samband med certifierings- och tillsynsförfarandet; organet ska även ha tillgång till den utrustning som behövs för att utföra exceptionella kontroller.” |
| --- | --- |

(49)

Delarna 2 och 3 i bilaga V ska ersättas med följande:

”2.   Organet och den personal som ansvarar för certifieringen och tillsynsuppgifterna ska utföra sitt kontrollarbete med största möjliga yrkesintegritet och tekniska kompetens och ska stå fria från alla påtryckningar och incitament, särskilt av ekonomisk art, som skulle kunna påverka bedömningen

  besluten
  eller undersökningsresultaten, särskilt från personer eller grupper av personer som påverkas av resultaten av certifieringen eller tillsynsuppgifterna. [Ändr. 29]

3.   Organet ska förfoga över den personal och de medel som behövs för att det på ett adekvat sätt ska kunna utföra de tekniska och administrativa uppgifterna i samband med certifierings- och tillsynsförfarandet; organet ska även ha tillgång till den utrustning som behövs för att utföra exceptionella kontroller.”

| (50) | Bilaga Vb ska ändras på följande sätt:






  (a) | Punkt 2 c iv ska ersättas med följande:
  ”Flygkontrolltjänster och därmed sammanhängande processer ska garantera ändamålsenlig separation mellan luftfartyg, och på manöverområdet, hindra kollisioner mellan luftfartyg på det området och, vid behov och om det är genomförbart, bistå i att skydda mot andra luftburna faror och ska garantera en omedelbar samordning med alla berörda användare och intilliggande luftrumsvolymer.” |
| --- | --- | --- |

(50)

Bilaga Vb ska ändras på följande sätt:

(a)

Punkt 2 c iv ska ersättas med följande:

”Flygkontrolltjänster och därmed sammanhängande processer ska garantera ändamålsenlig separation mellan luftfartyg, och på manöverområdet, hindra kollisioner mellan luftfartyg på det området och, vid behov och om det är genomförbart, bistå i att skydda mot andra luftburna faror och ska garantera en omedelbar samordning med alla berörda användare och intilliggande luftrumsvolymer.”

| (b) | I punkt 2 g ska följande ord läggas till i slutet av punkten:
  ”Flödesplanering ska genomföras i syfte att optimera den tillgängliga kapaciteten vid användningen av luftrummet och förbättra flödesplaneringsprocessen. Den ska grundas på öppenhet och effektivitet så att kapaciteten kan tillhandahållas på ett flexibelt sätt inom de angivna tidsramarna, i överensstämmelse med rekommendationerna i ICAO:s regionala plan för flygtrafiktjänst för Europaregionen (ICAO Regional Air Navigation Plan, European Region).
  De åtgärder som avses i artikel 8b.6 avseende flödesplanering ska stödja driftsmässiga beslut som fattas av leverantörer av flygtrafiktjänster, flygplatsoperatörer och luftrummets användare och ska omfatta följande områden:






  a) | Färdplanering. |
| --- | --- | --- |

(b)

I punkt 2 g ska följande ord läggas till i slutet av punkten:

”Flödesplanering ska genomföras i syfte att optimera den tillgängliga kapaciteten vid användningen av luftrummet och förbättra flödesplaneringsprocessen. Den ska grundas på öppenhet och effektivitet så att kapaciteten kan tillhandahållas på ett flexibelt sätt inom de angivna tidsramarna, i överensstämmelse med rekommendationerna i ICAO:s regionala plan för flygtrafiktjänst för Europaregionen (ICAO Regional Air Navigation Plan, European Region).

De åtgärder som avses i artikel 8b.6 avseende flödesplanering ska stödja driftsmässiga beslut som fattas av leverantörer av flygtrafiktjänster, flygplatsoperatörer och luftrummets användare och ska omfatta följande områden:

a)

Färdplanering.

| b) | Användning av tillgänglig luftrumskapacitet under alla faser av flygningen, även tilldelning av avgångstider. |
| --- | --- |

b)

Användning av tillgänglig luftrumskapacitet under alla faser av flygningen, även tilldelning av avgångstider.

| c) | Den allmänna flygtrafikens användning av flygvägar, inbegripet






  — | skapandet av en enda publikation för flygvägar och flödesplanering, |
| --- | --- | --- |

c)

Den allmänna flygtrafikens användning av flygvägar, inbegripet

—

skapandet av en enda publikation för flygvägar och flödesplanering,

| — | alternativ för omläggning av allmän flygtrafik från hårt belastade områden, och |
| --- | --- |

—

alternativ för omläggning av allmän flygtrafik från hårt belastade områden, och

| — | prioriteringsregler för allmän flygtrafiks tillträde till luftrummet, särskilt under hårt belastade perioder och krisperioder. |
| --- | --- |

—

prioriteringsregler för allmän flygtrafiks tillträde till luftrummet, särskilt under hårt belastade perioder och krisperioder.

| d) | Ta hänsyn till överensstämmelse mellan färdplaner och avgångstider samt den nödvändiga samordningen med angränsande regioner.” |
| --- | --- |

d)

Ta hänsyn till överensstämmelse mellan färdplaner och avgångstider samt den nödvändiga samordningen med angränsande regioner.”

| (c) | I punkt 2 h ska följande ord läggas till i slutet av punkten:
  ”Med beaktande av hur de militära frågorna under medlemsländernas ansvar är organiserade ska luftrumsplaneringen också säkerställa en enhetlig tillämpning av konceptet för flexibel användning av luftrummet som beskrivits av ICAO och som genomförts i enlighet med förordning (EG) nr 551/2004, för att underlätta luftrumsplanering och flygledningstjänst i samband med den gemensamma transportpolitiken.
  Medlemsstaterna ska årligen rapportera till byrån om tillämpningen av systemet med en flexibel användning av luftrummet med avseende på det luftrum som omfattas av deras ansvar i samband med den gemensamma transportpolitiken.” |
| --- | --- |

(c)

I punkt 2 h ska följande ord läggas till i slutet av punkten:

”Med beaktande av hur de militära frågorna under medlemsländernas ansvar är organiserade ska luftrumsplaneringen också säkerställa en enhetlig tillämpning av konceptet för flexibel användning av luftrummet som beskrivits av ICAO och som genomförts i enlighet med förordning (EG) nr 551/2004, för att underlätta luftrumsplanering och flygledningstjänst i samband med den gemensamma transportpolitiken.

Medlemsstaterna ska årligen rapportera till byrån om tillämpningen av systemet med en flexibel användning av luftrummet med avseende på det luftrum som omfattas av deras ansvar i samband med den gemensamma transportpolitiken.”

| (d) | I punkt 3 a ska följande ord läggas till i slutet av punkten:
  ”Systemen ska särskilt innefatta följande:






  1. | System och förfaranden för luftrumsplanering. |
| --- | --- | --- |

(d)

I punkt 3 a ska följande ord läggas till i slutet av punkten:

”Systemen ska särskilt innefatta följande:

1.

System och förfaranden för luftrumsplanering.

| 2. | System och förfaranden för flödesplanering. |
| --- | --- |

2.

System och förfaranden för flödesplanering.

| 3. | System och förfaranden för flygtrafikledningstjänst, särskilt system för behandling av färdplandata, system och förfaranden för övervakning samt gränssnitt mellan människa och maskin. |
| --- | --- |

3.

System och förfaranden för flygtrafikledningstjänst, särskilt system för behandling av färdplandata, system och förfaranden för övervakning samt gränssnitt mellan människa och maskin.

| 4. | System för flygteletjänst och förfaranden för kommunikation mark/mark, luft/mark och luft/luft. |
| --- | --- |

4.

System för flygteletjänst och förfaranden för kommunikation mark/mark, luft/mark och luft/luft.

| 5. | Navigeringssystem och -förfaranden. |
| --- | --- |

5.

Navigeringssystem och -förfaranden.

| 6. | Övervakningssystem och -förfaranden. |
| --- | --- |

6.

Övervakningssystem och -förfaranden.

| 7. | System och förfaranden för flygbriefingtjänst. |
| --- | --- |

7.

System och förfaranden för flygbriefingtjänst.

| 8. | System och förfaranden för användning av meteorologisk information.” |
| --- | --- |

8.

System och förfaranden för användning av meteorologisk information.”

| (e) | I punkt 3 b ska följande ord läggas till i slutet av punkten:
  ”System för flygledningstjänst/flygtrafiktjänster och deras komponenter ska utformas, konstrueras, underhållas och drivas enligt lämpliga och godkända förfaranden, på ett sådant sätt att en sammanhängande drift av det europeiska nätverket för flygledningstjänst alltid säkerställs för hela flygningen. Sammanhängande drift kan i synnerhet ses som utbyte av information, bl.a. relevant information om operativ status, gemensam tolkning av information, jämförbar databehandling och därmed förbundna förfaranden som möjliggör en gemensam operativ verksamhet som överenskommits för hela eller delar av det europeiska nätverket för flygledningstjänst.
  Det europeiska nätverket för flygledningstjänst, dess system och dess komponenter ska på ett samordnat sätt stödja nya överenskomna och godkända driftsystem som förbättrar flygtrafiktjänsternas kvalitet, hållbarhet och effektivitet, särskilt med avseende på flygsäkerhet och kapacitet.
  Det europeiska nätverket för flygledningstjänst, dess system och deras komponenter ska stödja det gradvisa genomförandet av civil och militär samordning, i den mån detta är nödvändigt för en effektiv luftrums- och flödesplanering samt ett säkert och effektivt utnyttjande av luftrummet av samtliga användare, genom tillämpning av konceptet för flexibel användning av luftrummet.
  För att dessa mål ska uppnås ska det europeiska nätverket för flygledningstjänst, dess system och deras komponenter stödja ett utbyte i rätt tid av korrekt och konsekvent information mellan civila och militära motparter om alla faser i en flygning.” |
| --- | --- |

(e)

I punkt 3 b ska följande ord läggas till i slutet av punkten:

”System för flygledningstjänst/flygtrafiktjänster och deras komponenter ska utformas, konstrueras, underhållas och drivas enligt lämpliga och godkända förfaranden, på ett sådant sätt att en sammanhängande drift av det europeiska nätverket för flygledningstjänst alltid säkerställs för hela flygningen. Sammanhängande drift kan i synnerhet ses som utbyte av information, bl.a. relevant information om operativ status, gemensam tolkning av information, jämförbar databehandling och därmed förbundna förfaranden som möjliggör en gemensam operativ verksamhet som överenskommits för hela eller delar av det europeiska nätverket för flygledningstjänst.

Det europeiska nätverket för flygledningstjänst, dess system och dess komponenter ska på ett samordnat sätt stödja nya överenskomna och godkända driftsystem som förbättrar flygtrafiktjänsternas kvalitet, hållbarhet och effektivitet, särskilt med avseende på flygsäkerhet och kapacitet.

Det europeiska nätverket för flygledningstjänst, dess system och deras komponenter ska stödja det gradvisa genomförandet av civil och militär samordning, i den mån detta är nödvändigt för en effektiv luftrums- och flödesplanering samt ett säkert och effektivt utnyttjande av luftrummet av samtliga användare, genom tillämpning av konceptet för flexibel användning av luftrummet.

För att dessa mål ska uppnås ska det europeiska nätverket för flygledningstjänst, dess system och deras komponenter stödja ett utbyte i rätt tid av korrekt och konsekvent information mellan civila och militära motparter om alla faser i en flygning.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 170, 5.6.2014, s. 116.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 12 mars 2014.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1108/2009 av den 21 oktober 2009 om ändring av förordning (EG) nr 216/2008 inom området flygplatser, flygledningstjänst och flygtrafiktjänster och om upphävande av direktiv 2006/23/EG (EUT L 309, 24.11.2009, s. 51).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1070/2009 av den 21 oktober 2009 om ändring av förordningarna (EG) nr 549/2004, (EG) nr 550/2004, (EG) nr 551/2004 och (EG) nr 552/2004 i syfte att förbättra det europeiska luftfartssystemets kvalitet och hållbarhet (EUT L 300, 14.11.2009, s. 34).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 av den 20 februari 2008 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av en europeisk byrå för luftfartssäkerhet, och om upphävande av rådets direktiv 91/670/EEG, förordning (EG) nr 1592/2002 och direktiv 2004/36/EG (EUT L 79, 19.3.2008, s. 1).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 549/2004 av den 10 mars 2004 om ramen för inrättande av det gemensamma europeiska luftrummet (”ramförordningen”) (EUT L 96, 31.3.2004, s. 1).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 550/2004 av den 10 mars 2004 om tillhandahållande av flygtrafiktjänster inom det gemensamma europeiska luftrummet (”förordning om tillhandahållande av tjänster”) (EUT L 96, 31.3.2004, s. 10).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 551/2004 av den 10 mars 2004 om organisation och användning av det gemensamma europeiska luftrummet (”förordning om luftrummet”) (EUT L 96, 31.3.2004, s. 20).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 552/2004 av den 10 mars 2004 om driftskompatibiliteten hos det europeiska nätverket för flygledningstjänst (”förordning om driftskompatibilitet”) (EUT L 96, 31.3.2004, s. 26).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

10

(*1)  Nr på den omarbetade förordningen om det gemensamma europeiska luftrummet.

*1

(*2)  Nr på den omarbetade förordningen om det gemensamma europeiska luftrummet.

*2

(*5)  
  Numret på förordningen i förfarande 2013/0186(COD).

*5

Numret på förordningen i förfarande 2013/0186(COD).

(*6)  Nr på den omarbetade förordningen om det gemensamma europeiska luftrummet.

*6

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/610 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/610

---

P7_TA(2014)0222

Paketresor och assisterade researrangemang ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om paketresor och assisterade researrangemang och om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 samt direktiv 2011/83/EU och om upphävande av rådets direktiv 90/314/EEG (COM(2013)0512 – C7-0215/2013 – 2013/0246(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2017/C 378/62)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0512), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0512),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0215/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0215/2013),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 11 december 2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 11 december 2013 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandena från utskottet för transport och turism och utskottet för rättsliga frågor (A7-0124/2014). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandena från utskottet för transport och turism och utskottet för rättsliga frågor (A7-0124/2014).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 170, 5.6.2014, s. 73.

---

P7_TC1-COD(2013)0246

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/.../EU om paketresor, semesterpaket, paketarrangemang och assisterade
  sammanlänkade researrangemang och om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 samt direktiv 2011/83/EU och om upphävande av rådets direktiv 90/314/EEG [Ändr. 1]

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 114,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | Genom rådets direktiv 90/314/EEG (3) fastställs en rad viktiga konsumenträttigheter med anknytning till paketresor, i synnerhet vad gäller informationskrav, näringsidkares ansvar i samband med ett resepakets fullgörande och skydd i händelse av att en arrangör eller en återförsäljare hamnar i obestånd. Det är emellertid nödvändigt att anpassa den rättsliga ramen efter marknadens utveckling för att göra den bättre lämpad för den inre marknaden, undanröja tvetydigheter och täppa igen luckor i lagstiftningen. |
| --- | --- |

(1)

Genom rådets direktiv 90/314/EEG (3) fastställs en rad viktiga konsumenträttigheter med anknytning till paketresor, i synnerhet vad gäller informationskrav, näringsidkares ansvar i samband med ett resepakets fullgörande och skydd i händelse av att en arrangör eller en återförsäljare hamnar i obestånd. Det är emellertid nödvändigt att anpassa den rättsliga ramen efter marknadens utveckling för att göra den bättre lämpad för den inre marknaden, undanröja tvetydigheter och täppa igen luckor i lagstiftningen.

| (2) | Turismen spelar en viktig roll för EU:s ekonomier och
  paketresor, semesterpaket och paketarrangemang (”
  resepaket”) står för en betydande andel av den marknaden. Resemarknaden har genomgått omfattande förändringar sedan antagandet av direktiv 90/314/EEG. Utöver traditionella distributionskedjor har internet blivit ett allt viktigare medium för att erbjuda resetjänster. Resetjänster kombineras inte bara i form av traditionella i förväg ordnade resepaket, utan kombineras ofta på ett kundanpassat sätt. Många av dessa reseprodukter ligger antingen i en rättslig gråzon eller uppenbart utanför tillämpningsområdet för direktiv 90/314/EEG. Syftet med detta direktiv är att anpassa skyddets omfattning till denna utveckling, öka öppenheten och förbättra rättssäkerheten för resenärer och näringsidkare. [Ändr. 2] |
| --- | --- |

(2)

Turismen spelar en viktig roll för EU:s ekonomier och
  paketresor, semesterpaket och paketarrangemang (”
  resepaket”) står för en betydande andel av den marknaden. Resemarknaden har genomgått omfattande förändringar sedan antagandet av direktiv 90/314/EEG. Utöver traditionella distributionskedjor har internet blivit ett allt viktigare medium för att erbjuda resetjänster. Resetjänster kombineras inte bara i form av traditionella i förväg ordnade resepaket, utan kombineras ofta på ett kundanpassat sätt. Många av dessa reseprodukter ligger antingen i en rättslig gråzon eller uppenbart utanför tillämpningsområdet för direktiv 90/314/EEG. Syftet med detta direktiv är att anpassa skyddets omfattning till denna utveckling, öka öppenheten och förbättra rättssäkerheten för resenärer och näringsidkare. [Ändr. 2]

| (3) | Enligt artikel 169 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ska unionen bidra till uppnåendet av en hög konsumentskyddsnivå genom åtgärder som antas i enlighet med artikel 114 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 169 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ska unionen bidra till uppnåendet av en hög konsumentskyddsnivå genom åtgärder som antas i enlighet med artikel 114 i EUF-fördraget.

| (4) | Direktiv 90/314/EEG ger medlemsstaterna stort handlingsutrymme vad gäller införlivandet. Av denna anledning kvarstår det betydande skillnader mellan medlemsstaternas lagar. Lagstiftningsmässig splittring innebär högre kostnader för företagen och hinder för dem som vill bedriva gränsöverskridande verksamhet, vilket leder till en begränsning av konsumenternas valfrihet. |
| --- | --- |

(4)

Direktiv 90/314/EEG ger medlemsstaterna stort handlingsutrymme vad gäller införlivandet. Av denna anledning kvarstår det betydande skillnader mellan medlemsstaternas lagar. Lagstiftningsmässig splittring innebär högre kostnader för företagen och hinder för dem som vill bedriva gränsöverskridande verksamhet, vilket leder till en begränsning av konsumenternas valfrihet.

| (5) | I enlighet med artikel 26.2 i EUF-fördraget ska den inre marknaden omfatta ett område utan inre gränser där fri rörlighet för varor och tjänster samt etableringsfrihet säkerställs. En harmonisering av vissa aspekter

  de rättigheter och skyldigheter som följer
  av resepaketsavtal och assisterade

  sammanlänkade
  researrangemang krävs för att det ska gå att upprätta en verklig inre marknad för konsumenter på detta område, varvid det gäller att åstadkomma rätt balans mellan en hög konsumentskyddsnivå och företagens konkurrenskraft. [Ändr. 3] |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med artikel 26.2 i EUF-fördraget ska den inre marknaden omfatta ett område utan inre gränser där fri rörlighet för varor och tjänster samt etableringsfrihet säkerställs. En harmonisering av vissa aspekter

  de rättigheter och skyldigheter som följer
  av resepaketsavtal och assisterade

  sammanlänkade
  researrangemang krävs för att det ska gå att upprätta en verklig inre marknad för konsumenter på detta område, varvid det gäller att åstadkomma rätt balans mellan en hög konsumentskyddsnivå och företagens konkurrenskraft. [Ändr. 3]

| (6) | Paketresemarknadens gränsöverskridande potential utnyttjas för närvarande inte fullt ut inom unionen. Skillnader i resenärsskyddsreglerna mellan olika medlemsstater avskräcker resenärer i en medlemsstat från att köpa resepaket och assisterade

  sammanlänkade
  researrangemang i en annan medlemsstat, och det avskräcker på samma sätt arrangörer och återförsäljare i en medlemsstat från att sälja sådana tjänster i en annan medlemsstat. För att göra det möjligt för konsumenter och företag att till fullo dra nytta av den inre marknaden, samtidigt som en hög konsumentskyddsnivå säkerställs inom hela EU, är det nödvändigt att ytterligare tillnärma medlemsstaternas lagar avseende resepaket och assisterade

  sammanlänkade
  researrangemang. |
| --- | --- |

(6)

Paketresemarknadens gränsöverskridande potential utnyttjas för närvarande inte fullt ut inom unionen. Skillnader i resenärsskyddsreglerna mellan olika medlemsstater avskräcker resenärer i en medlemsstat från att köpa resepaket och assisterade

  sammanlänkade
  researrangemang i en annan medlemsstat, och det avskräcker på samma sätt arrangörer och återförsäljare i en medlemsstat från att sälja sådana tjänster i en annan medlemsstat. För att göra det möjligt för konsumenter och företag att till fullo dra nytta av den inre marknaden, samtidigt som en hög konsumentskyddsnivå säkerställs inom hela EU, är det nödvändigt att ytterligare tillnärma medlemsstaternas lagar avseende resepaket och assisterade

  sammanlänkade
  researrangemang.

| (7) | Majoriteten av de resenärer som köper resepaket utgörs av konsumenter i den mening som avses i EU:s konsumentlagstiftning. Samtidigt är det inte alltid lätt att skilja mellan konsumenter och företrädare för småföretag

  företag
  eller yrkesverksamma som bokar resor med anknytning till sitt företag eller sitt yrke genom samma bokningskanaler som konsumenterna. Det krävs ofta en liknande skyddsnivå för sådana resenärer. I gengäld bokar ofta större företag eller organisationer resor för sina anställda
  , medlemmar och företrädare
  på grundval av ett ramavtal med företag som är specialiserade på affärsresor. Den senare typen av researrangemang kräver inte samma skyddsnivå som den som utformats för konsumenterna. Följaktligen ska detta direktiv endast gälla för affärsresenärer i den mån som dessa inte ordnar researrangemang på grundval av ett ramavtal. För att undvika sammanblandning med definitionen av termen ”konsument”
  som används
  i andra konsumentskyddsdirektiv

  annan unionslagstiftning om konsumentskydd
  , ska de personer som skyddas enligt detta direktiv benämnas ”resenärer”. [Ändr. 4] |
| --- | --- |

(7)

Majoriteten av de resenärer som köper resepaket utgörs av konsumenter i den mening som avses i EU:s konsumentlagstiftning. Samtidigt är det inte alltid lätt att skilja mellan konsumenter och företrädare för småföretag

  företag
  eller yrkesverksamma som bokar resor med anknytning till sitt företag eller sitt yrke genom samma bokningskanaler som konsumenterna. Det krävs ofta en liknande skyddsnivå för sådana resenärer. I gengäld bokar ofta större företag eller organisationer resor för sina anställda
  , medlemmar och företrädare
  på grundval av ett ramavtal med företag som är specialiserade på affärsresor. Den senare typen av researrangemang kräver inte samma skyddsnivå som den som utformats för konsumenterna. Följaktligen ska detta direktiv endast gälla för affärsresenärer i den mån som dessa inte ordnar researrangemang på grundval av ett ramavtal. För att undvika sammanblandning med definitionen av termen ”konsument”
  som används
  i andra konsumentskyddsdirektiv

  annan unionslagstiftning om konsumentskydd
  , ska de personer som skyddas enligt detta direktiv benämnas ”resenärer”. [Ändr. 4]

| (8) | Eftersom resetjänster kan kombineras på många olika sätt är det lämpligt att betrakta alla kombinationer av resetjänster med inslag som resenärer vanligtvis associerar med resepaket som resepaket, särskilt eftersom separata resetjänster sammanförs i en enda reseprodukt för vilka arrangören åtar sig ansvaret för ett avtalsenligt fullgörande. I enlighet med domstolens rättspraxis (4) bör det inte spela någon roll om resetjänster kombineras före kontakten med en resenär eller om kombinationen sker på begäran av eller i enlighet med ett urval som gjorts av resenären. Samma principer bör gälla oberoende av om en bokning görs över disk hos en resebyrå eller på internet. |
| --- | --- |

(8)

Eftersom resetjänster kan kombineras på många olika sätt är det lämpligt att betrakta alla kombinationer av resetjänster med inslag som resenärer vanligtvis associerar med resepaket som resepaket, särskilt eftersom separata resetjänster sammanförs i en enda reseprodukt för vilka arrangören åtar sig ansvaret för ett avtalsenligt fullgörande. I enlighet med domstolens rättspraxis (4) bör det inte spela någon roll om resetjänster kombineras före kontakten med en resenär eller om kombinationen sker på begäran av eller i enlighet med ett urval som gjorts av resenären. Samma principer bör gälla oberoende av om en bokning görs över disk hos en resebyrå eller på internet.

| (9) | För öppenhetens skull bör resepaket åtskiljas från assisterade

  sammanlänkade
  researrangemang, där internetresebyråer eller resebyråer med service över disk hjälper resenärer att kombinera resetjänster som resulterar i att resenären sluter avtal med olika leverantörer av resetjänster, även genom sammanlänkade bokningsprocesser
  på ett riktat sätt
  , som inte innehåller dessa inslag och där det vore olämpligt att ställa samma krav som på paketresor. [Ändr. 5] |
| --- | --- |

(9)

För öppenhetens skull bör resepaket åtskiljas från assisterade

  sammanlänkade
  researrangemang, där internetresebyråer eller resebyråer med service över disk hjälper resenärer att kombinera resetjänster som resulterar i att resenären sluter avtal med olika leverantörer av resetjänster, även genom sammanlänkade bokningsprocesser
  på ett riktat sätt
  , som inte innehåller dessa inslag och där det vore olämpligt att ställa samma krav som på paketresor. [Ändr. 5]

| (10) | Mot bakgrund av marknadsutvecklingen är det lämpligt att definiera resepaket mer i detalj på grundval av alternativa objektiva kriterier som huvudsakligen gäller det sätt på vilket resetjänster presenteras eller köps och när resenärer rimligen kan förvänta sig skydd enligt direktivet. Detta är exempelvis fallet då olika resetjänster köps för samma resa eller semester inom samma bokningsprocess från ett enda försäljningsställe, eller då sådana tjänster erbjuds eller debiteras till ett allomfattande eller totalt pris. Resetjänster bör anses anskaffas inom samma bokningsprocess om de väljs ut innan resenären har gått med på att betala. |
| --- | --- |

(10)

Mot bakgrund av marknadsutvecklingen är det lämpligt att definiera resepaket mer i detalj på grundval av alternativa objektiva kriterier som huvudsakligen gäller det sätt på vilket resetjänster presenteras eller köps och när resenärer rimligen kan förvänta sig skydd enligt direktivet. Detta är exempelvis fallet då olika resetjänster köps för samma resa eller semester inom samma bokningsprocess från ett enda försäljningsställe, eller då sådana tjänster erbjuds eller debiteras till ett allomfattande eller totalt pris. Resetjänster bör anses anskaffas inom samma bokningsprocess om de väljs ut innan resenären har gått med på att betala.

| (11) | Samtidigt bör assisterade

  sammanlänkade
  researrangemang åtskiljas från resetjänster som resenärer, ofta vid olika tillfällen, bokar på egen hand, även om dessa ska ingå i samma resa eller semester. Assisterade

  Sammanlänkade
  researrangemang via internet bör även åtskiljas från
  sammanlänkade webbplatser som inte syftar till att sluta avtal med resenären och från
  länkar genom vilka resenärer uteslutande informeras om ytterligare resetjänster på ett allmänt sätt,
  och inte på ett riktat sätt,
  t.ex. då ett hotell eller en arrangör av evenemang på sin webbplats inbegriper en förteckning över alla operatörer som erbjuder transporttjänster till sin anläggning oberoende av eventuella bokningar eller om cookies eller metadata används för att placera reklam på webbplatser
  placera reklam relaterad till det resmål eller den reseperiod som angetts för den första resetjänst som valts
  . [Ändr. 6] |
| --- | --- |

(11)

Samtidigt bör assisterade

  sammanlänkade
  researrangemang åtskiljas från resetjänster som resenärer, ofta vid olika tillfällen, bokar på egen hand, även om dessa ska ingå i samma resa eller semester. Assisterade

  Sammanlänkade
  researrangemang via internet bör även åtskiljas från
  sammanlänkade webbplatser som inte syftar till att sluta avtal med resenären och från
  länkar genom vilka resenärer uteslutande informeras om ytterligare resetjänster på ett allmänt sätt,
  och inte på ett riktat sätt,
  t.ex. då ett hotell eller en arrangör av evenemang på sin webbplats inbegriper en förteckning över alla operatörer som erbjuder transporttjänster till sin anläggning oberoende av eventuella bokningar eller om cookies eller metadata används för att placera reklam på webbplatser
  placera reklam relaterad till det resmål eller den reseperiod som angetts för den första resetjänst som valts
  . [Ändr. 6]

| (12) | Köp av enskilda flygresor som fristående resetjänst utgör varken paketresor eller assisterade

  sammanlänkade
  researrangemang. |
| --- | --- |

(12)

Köp av enskilda flygresor som fristående resetjänst utgör varken paketresor eller assisterade

  sammanlänkade
  researrangemang.

| (13) | Därför bör särskilda regler fastställas
  i detta direktiv
  för både återförsäljare med service över disk och internetåterförsäljare som, vid tidpunkten för ett enda besök eller en enda kontakt med deras eget försäljningsställe, assisterar resenärer med att sluta separata avtal med enskilda tjänsteleverantörer och

  när resenären väljer och accepterar att betala separat för varje resetjänst
  .
  Sådana regler bör även gälla
  för internetåterförsäljare som, genom sammanlänkade bokningsprocesser via internet, främjar anskaffandet av ytterligare resetjänster från en annan näringsidkare på ett riktat sätt
  när åtminstone resenärens namn eller kontaktuppgifter överförs till den andre näringsidkaren och sådana ytterligare tjänster anskaffas
  senast
  24 timmar efter
  den tidpunkt då bokningen av den första tjänsten bekräftats. Dessa regler skulle gälla exempelvis då en konsument, tillsammans med bekräftelsen av bokningen av en första resetjänst, t.ex. ett flyg eller en tågresa, mottar en inbjudan om att boka ytterligare en resetjänst som finns tillgänglig på det valda resmålet, t.ex. hotellinkvartering, med en länk till en annan tjänsteleverantörs eller förmedlares webbplats där bokningen kan göras. Då dessa arrangemang inte utgör resepaket i den mening som avses i detta direktiv, eftersom det inte kan råda någon tvekan om att en enda arrangör har åtagit sig ansvaret för resetjänsterna, utgör sådana assisterade

  sammanlänkade
  arrangemang en alternativ affärsmodell som ofta konkurrerar på nära håll med resepaket. [Ändr. 7] |
| --- | --- |

(13)

Därför bör särskilda regler fastställas
  i detta direktiv
  för både återförsäljare med service över disk och internetåterförsäljare som, vid tidpunkten för ett enda besök eller en enda kontakt med deras eget försäljningsställe, assisterar resenärer med att sluta separata avtal med enskilda tjänsteleverantörer och

  när resenären väljer och accepterar att betala separat för varje resetjänst
  .
  Sådana regler bör även gälla
  för internetåterförsäljare som, genom sammanlänkade bokningsprocesser via internet, främjar anskaffandet av ytterligare resetjänster från en annan näringsidkare på ett riktat sätt
  när åtminstone resenärens namn eller kontaktuppgifter överförs till den andre näringsidkaren och sådana ytterligare tjänster anskaffas
  senast
  24 timmar efter
  den tidpunkt då bokningen av den första tjänsten bekräftats. Dessa regler skulle gälla exempelvis då en konsument, tillsammans med bekräftelsen av bokningen av en första resetjänst, t.ex. ett flyg eller en tågresa, mottar en inbjudan om att boka ytterligare en resetjänst som finns tillgänglig på det valda resmålet, t.ex. hotellinkvartering, med en länk till en annan tjänsteleverantörs eller förmedlares webbplats där bokningen kan göras. Då dessa arrangemang inte utgör resepaket i den mening som avses i detta direktiv, eftersom det inte kan råda någon tvekan om att en enda arrangör har åtagit sig ansvaret för resetjänsterna, utgör sådana assisterade

  sammanlänkade
  arrangemang en alternativ affärsmodell som ofta konkurrerar på nära håll med resepaket. [Ändr. 7]

| (14) | För att säkerställa sund konkurrens och skydda konsumenterna bör skyldigheten att tillhandahålla tillräckliga bevis för säkerhet i fråga om återbetalning av förskottsbetalningar och hemtransport för resenärer i händelse av obestånd även gälla assisterade

  sammanlänkade
  researrangemang. |
| --- | --- |

(14)

För att säkerställa sund konkurrens och skydda konsumenterna bör skyldigheten att tillhandahålla tillräckliga bevis för säkerhet i fråga om återbetalning av förskottsbetalningar och hemtransport för resenärer i händelse av obestånd även gälla assisterade

  sammanlänkade
  researrangemang.

| (14a | ) På internet har det uppkommit metoder som innebär att näringsidkare som underlättar anskaffandet av sammanlänkade researrangemang inte på ett klart och tydligt sätt tillhandahåller möjligheten att endast boka den huvudsakliga tjänsten utan att välja några ytterligare tjänster. Sådana metoder bör betraktas som vilseledande för resenärerna. Eftersom den befintliga lagstiftningen inte gör det möjligt att eliminera dem och med tanke på att de är specifika för sammanlänkade researrangemang bör de förbjudas genom detta direktiv. [Ändr. 8] |
| --- | --- |

(14a

) På internet har det uppkommit metoder som innebär att näringsidkare som underlättar anskaffandet av sammanlänkade researrangemang inte på ett klart och tydligt sätt tillhandahåller möjligheten att endast boka den huvudsakliga tjänsten utan att välja några ytterligare tjänster. Sådana metoder bör betraktas som vilseledande för resenärerna. Eftersom den befintliga lagstiftningen inte gör det möjligt att eliminera dem och med tanke på att de är specifika för sammanlänkade researrangemang bör de förbjudas genom detta direktiv. [Ändr. 8]

| (15) | För att öka tydligheten för resenärerna och göra det möjligt för dem att fatta välunderbyggda beslut beträffande de olika typer av researrangemang som erbjuds är det lämpligt att kräva att näringsidkarna ska ange arrangemangens karaktär tydligt och informera resenärerna om deras rättigheter. En näringsidkares redogörelse för den rättsliga karaktären hos den reseprodukt som marknadsförs bör motsvara den verkliga rättsliga karaktären hos produkten i fråga. Brottsbekämpande myndigheter bör ingripa i händelse av att näringsidkare inte tillhandahåller resenärerna korrekt information. |
| --- | --- |

(15)

För att öka tydligheten för resenärerna och göra det möjligt för dem att fatta välunderbyggda beslut beträffande de olika typer av researrangemang som erbjuds är det lämpligt att kräva att näringsidkarna ska ange arrangemangens karaktär tydligt och informera resenärerna om deras rättigheter. En näringsidkares redogörelse för den rättsliga karaktären hos den reseprodukt som marknadsförs bör motsvara den verkliga rättsliga karaktären hos produkten i fråga. Brottsbekämpande myndigheter bör ingripa i händelse av att näringsidkare inte tillhandahåller resenärerna korrekt information.

| (15a) | Innan de betalar bör resenärerna uppmärksammas på om de väljer en paketresa eller ett sammanlänkat researrangemang, och på den skyddsnivå som gäller. [Ändr. 9] |
| --- | --- |

(15a)

Innan de betalar bör resenärerna uppmärksammas på om de väljer en paketresa eller ett sammanlänkat researrangemang, och på den skyddsnivå som gäller. [Ändr. 9]

| (15b) | Näringsidkare som underlättar anskaffandet av ett sammanlänkat researrangemang bör klart och tydligt, innan resenären blir bunden av något avtal eller något motsvarande erbjudande om sammanlänkade researrangemang, underrätta resenären om att ett villkor för att kunna dra nytta av de förmåner som gäller enligt direktivet för sammanlänkade researrangemang är att alla andra avtal som utgör det sammanlänkade researrangemanget bekräftas inom 24 timmar. Om konsumenterna inte underrättas om detta, eller om denna information är felaktig, vilseledande eller utelämnas, kan detta utgöra en otillbörlig affärsmetod. [Ändr. 141] |
| --- | --- |

(15b)

Näringsidkare som underlättar anskaffandet av ett sammanlänkat researrangemang bör klart och tydligt, innan resenären blir bunden av något avtal eller något motsvarande erbjudande om sammanlänkade researrangemang, underrätta resenären om att ett villkor för att kunna dra nytta av de förmåner som gäller enligt direktivet för sammanlänkade researrangemang är att alla andra avtal som utgör det sammanlänkade researrangemanget bekräftas inom 24 timmar. Om konsumenterna inte underrättas om detta, eller om denna information är felaktig, vilseledande eller utelämnas, kan detta utgöra en otillbörlig affärsmetod. [Ändr. 141]

| (16) | Det är uteslutande kombinationen av olika resetjänster, t.ex. inkvartering, passagerartransport med buss, tåg, båt eller flyg samt biluthyrning, som bör beaktas när det gäller att identifiera ett resepaket eller ett assisterat

  sammanlänkat
  researrangemang.
  Hotellövernattningar med tilläggspaket såsom musikalbiljetter eller spabehandlingar bör undantas om detta paket inte specifikt marknadsförs till resenären som en betydande andel av resan eller om den kompletterande tjänsten inte uttryckligen utgör resans väsentliga inslag.
  Inkvartering för bostadsändamål, inbegripet för

  när det är uppenbart att det inte handlar om turism
  ,
  såsom i samband med
  långvariga språkkurser, bör inte betraktas som inkvartering i den mening som avses i detta direktiv. [Ändr. 11] |
| --- | --- |

(16)

Det är uteslutande kombinationen av olika resetjänster, t.ex. inkvartering, passagerartransport med buss, tåg, båt eller flyg samt biluthyrning, som bör beaktas när det gäller att identifiera ett resepaket eller ett assisterat

  sammanlänkat
  researrangemang.
  Hotellövernattningar med tilläggspaket såsom musikalbiljetter eller spabehandlingar bör undantas om detta paket inte specifikt marknadsförs till resenären som en betydande andel av resan eller om den kompletterande tjänsten inte uttryckligen utgör resans väsentliga inslag.
  Inkvartering för bostadsändamål, inbegripet för

  när det är uppenbart att det inte handlar om turism
  ,
  såsom i samband med
  långvariga språkkurser, bör inte betraktas som inkvartering i den mening som avses i detta direktiv. [Ändr. 11]

| (16a) | Passagerartransport med buss, tåg, båt eller flyg där inkvartering ingår, till exempel färjeresor med övernattning eller tågresor i sovvagn, bör betraktas som enskilda resetjänster om det är tydligt att transportkaraktären dominerar och en sådan passagerartransport inte kombineras med en annan resetjänst. [Ändr. 12] |
| --- | --- |

(16a)

Passagerartransport med buss, tåg, båt eller flyg där inkvartering ingår, till exempel färjeresor med övernattning eller tågresor i sovvagn, bör betraktas som enskilda resetjänster om det är tydligt att transportkaraktären dominerar och en sådan passagerartransport inte kombineras med en annan resetjänst. [Ändr. 12]

| (17) | Andra turisttjänster som inträden till konserter, idrottsevenemang, utflykter eller evenemangsparker utgör tjänster som, i kombination med antingen passagerartransport, inkvartering och/eller biluthyrning, bör anses kunna utgöra ett resepaket eller ett assisterat

  sammanlänkat
  researrangemang. Emellertid bör sådana resepaket endast omfattas av tillämpningsområdet för detta direktiv om den berörda turisttjänsten står för en betydande andel av resepaketet. I allmänhet bör en turisttjänst betraktas som en betydande andel av resepaketet om den
  specifikt marknadsförs till resenären som en betydande andel, om det är tydligt att den är skälet till resan, om den
  står för mer än 20 %

  25 %
  av det totala priset eller på annat sätt utgör ett väsentligt inslag i resan eller semestern. Kompletterande tjänster, som
  i synnerhet
  reseförsäkring,
  transporter mellan järnvägsstationen och inkvarteringen, transporter i början av resan och i samband med utflyktsresor,
  bagagetransport, måltider och städning som en del av inkvarteringen, bör inte i sig själva betraktas som turisttjänster. [Ändr. 13] |
| --- | --- |

(17)

Andra turisttjänster som inträden till konserter, idrottsevenemang, utflykter eller evenemangsparker utgör tjänster som, i kombination med antingen passagerartransport, inkvartering och/eller biluthyrning, bör anses kunna utgöra ett resepaket eller ett assisterat

  sammanlänkat
  researrangemang. Emellertid bör sådana resepaket endast omfattas av tillämpningsområdet för detta direktiv om den berörda turisttjänsten står för en betydande andel av resepaketet. I allmänhet bör en turisttjänst betraktas som en betydande andel av resepaketet om den
  specifikt marknadsförs till resenären som en betydande andel, om det är tydligt att den är skälet till resan, om den
  står för mer än 20 %

  25 %
  av det totala priset eller på annat sätt utgör ett väsentligt inslag i resan eller semestern. Kompletterande tjänster, som
  i synnerhet
  reseförsäkring,
  transporter mellan järnvägsstationen och inkvarteringen, transporter i början av resan och i samband med utflyktsresor,
  bagagetransport, måltider och städning som en del av inkvarteringen, bör inte i sig själva betraktas som turisttjänster. [Ändr. 13]

| (18) | Det bör även klargöras att avtal genom vilka en näringsidkare ger resenären rätt att efter slutandet av avtalet välja bland ett urval av olika slags resetjänster, exempelvis när det gäller paketresor i presentkortsform, bör utgöra resepaket. Dessutom bör en kombination av resetjänster betraktas som ett resepaket då resenärens namn eller uppgifter

  och andra personuppgifter såsom kontaktuppgifter, kreditkortsuppgifter eller passuppgifter
  som krävs för att genomföra bokningstransaktionen överförs mellan näringsidkarna senast när

  24 timmar efter det att
  bokningen av den första tjänsten bekräftats. Med uppgifter som krävs för att genomföra en bokningstransaktion avses kreditkortsuppgifter eller annan information som krävs för att erhålla en betalning. Å andra sidan bör överföringen av uppgifter som endast avser resmål eller restider inte vara tillräcklig.
  Dessutom bör kryssningsresor och tågresor på flera dagar med inkvartering betraktas som paketresor eftersom de är en kombination av passagerartransport, inkvartering och måltider. [Ändr. 14] |
| --- | --- |

(18)

Det bör även klargöras att avtal genom vilka en näringsidkare ger resenären rätt att efter slutandet av avtalet välja bland ett urval av olika slags resetjänster, exempelvis när det gäller paketresor i presentkortsform, bör utgöra resepaket. Dessutom bör en kombination av resetjänster betraktas som ett resepaket då resenärens namn eller uppgifter

  och andra personuppgifter såsom kontaktuppgifter, kreditkortsuppgifter eller passuppgifter
  som krävs för att genomföra bokningstransaktionen överförs mellan näringsidkarna senast när

  24 timmar efter det att
  bokningen av den första tjänsten bekräftats. Med uppgifter som krävs för att genomföra en bokningstransaktion avses kreditkortsuppgifter eller annan information som krävs för att erhålla en betalning. Å andra sidan bör överföringen av uppgifter som endast avser resmål eller restider inte vara tillräcklig.
  Dessutom bör kryssningsresor och tågresor på flera dagar med inkvartering betraktas som paketresor eftersom de är en kombination av passagerartransport, inkvartering och måltider. [Ändr. 14]

| (19) | Eftersom behovet av att skydda resenärer är mindre i samband med kortvariga resor, och för att bespara näringsidkarna onödig byråkrati, bör resor som varar mindre än 24 timmar och som inte inbegriper inkvartering samt tillfälligt anordnade resepaket uteslutas från tillämpningsområdet för detta direktiv.
  Även resepaket eller sammanlänkade researrangemang som tillfälligt erbjuds eller sätts samman av en fysisk eller juridisk person såsom ideella föreningar, inbegripet välgörenhetsorganisationer, fotbollsklubbar och skolor, där varken någon direkt eller indirekt ekonomisk vinning görs av försäljningen av sådana resepaket eller av underlättandet av sådana sammanlänkade researrangemang, bör uteslutas från tillämpningsområdet för detta direktiv. [Ändr. 15] |
| --- | --- |

(19)

Eftersom behovet av att skydda resenärer är mindre i samband med kortvariga resor, och för att bespara näringsidkarna onödig byråkrati, bör resor som varar mindre än 24 timmar och som inte inbegriper inkvartering samt tillfälligt anordnade resepaket uteslutas från tillämpningsområdet för detta direktiv.
  Även resepaket eller sammanlänkade researrangemang som tillfälligt erbjuds eller sätts samman av en fysisk eller juridisk person såsom ideella föreningar, inbegripet välgörenhetsorganisationer, fotbollsklubbar och skolor, där varken någon direkt eller indirekt ekonomisk vinning görs av försäljningen av sådana resepaket eller av underlättandet av sådana sammanlänkade researrangemang, bör uteslutas från tillämpningsområdet för detta direktiv. [Ändr. 15]

| (19a) | Medlemsstaterna bör förbli behöriga, i enlighet med unionsrätten, att tillämpa bestämmelserna i detta direktiv på områden som inte faller inom direktivets tillämpningsområde. Medlemsstaterna får således behålla eller införa nationell lagstiftning som motsvarar samtliga bestämmelser i detta direktiv eller vissa av dess bestämmelser i förhållande till avtal som inte omfattas av direktivets tillämpningsområde. Medlemsstaterna får till exempel tillämpa bestämmelserna i detta direktiv på resepaket och sammanlänkade researrangemang som tillfälligt erbjuds eller sätts samman av en fysisk eller juridisk person där varken någon direkt eller indirekt ekonomisk vinning görs av försäljningen av sådana resepaket eller av underlättandet av dessa sammanlänkade researrangemang och på resepaket och sammanlänkade researrangemang som omfattar en tidsperiod på mindre än 24 timmar och som inte inbegriper inkvartering. [Ändr. 16] |
| --- | --- |

(19a)

Medlemsstaterna bör förbli behöriga, i enlighet med unionsrätten, att tillämpa bestämmelserna i detta direktiv på områden som inte faller inom direktivets tillämpningsområde. Medlemsstaterna får således behålla eller införa nationell lagstiftning som motsvarar samtliga bestämmelser i detta direktiv eller vissa av dess bestämmelser i förhållande till avtal som inte omfattas av direktivets tillämpningsområde. Medlemsstaterna får till exempel tillämpa bestämmelserna i detta direktiv på resepaket och sammanlänkade researrangemang som tillfälligt erbjuds eller sätts samman av en fysisk eller juridisk person där varken någon direkt eller indirekt ekonomisk vinning görs av försäljningen av sådana resepaket eller av underlättandet av dessa sammanlänkade researrangemang och på resepaket och sammanlänkade researrangemang som omfattar en tidsperiod på mindre än 24 timmar och som inte inbegriper inkvartering. [Ändr. 16]

| (20) | Paketresornas främsta egenskap är att minst en näringsidkare i egenskap av arrangör är ansvarig för att resepaketet som helhet fullgörs enligt åtagandena. Därför bör en näringsidkare bara i fall där en annan näringsidkare, i typfallet en resebyrå med service över disk eller en internetresebyrå, verkar som arrangör av ett resepaket kunna agera uteslutande som återförsäljare eller förmedlare och inte vara ansvarig som arrangör. Huruvida en näringsidkare verkar som arrangör för ett visst resepaket bör bero på dennes inblandning i tillkomsten av ett resepaket enligt definitionen i detta direktiv och inte på den benämning som näringsidkaren går under vid utförandet av sin verksamhet. När två eller fler näringsidkare uppfyller ett kriterium enligt vilket kombinationen av resetjänster utgör ett resepaket och när dessa näringsidkare inte har informerat resenären om vilken av dem som är resepaketets arrangör bör alla berörda näringsidkare betraktas som arrangörer. |
| --- | --- |

(20)

Paketresornas främsta egenskap är att minst en näringsidkare i egenskap av arrangör är ansvarig för att resepaketet som helhet fullgörs enligt åtagandena. Därför bör en näringsidkare bara i fall där en annan näringsidkare, i typfallet en resebyrå med service över disk eller en internetresebyrå, verkar som arrangör av ett resepaket kunna agera uteslutande som återförsäljare eller förmedlare och inte vara ansvarig som arrangör. Huruvida en näringsidkare verkar som arrangör för ett visst resepaket bör bero på dennes inblandning i tillkomsten av ett resepaket enligt definitionen i detta direktiv och inte på den benämning som näringsidkaren går under vid utförandet av sin verksamhet. När två eller fler näringsidkare uppfyller ett kriterium enligt vilket kombinationen av resetjänster utgör ett resepaket och när dessa näringsidkare inte har informerat resenären om vilken av dem som är resepaketets arrangör bör alla berörda näringsidkare betraktas som arrangörer.

| (20a) | Direktiv 90/314/EEG har gett medlemsstaterna stort handlingsutrymme att fastställa om återförsäljare, arrangörer eller både återförsäljare och arrangörer bör vara ansvariga för att ett resepaket fullgörs. Denna flexibilitet har lett till oklarheter i en del medlemsstater huruvida näringsidkare som är involverade i ett resepaket är ansvariga för de relevanta tjänsternas fullgörande, särskilt i samband med bokningsprocesser på internet. Därför är det lämpligt att i detta direktiv klargöra att arrangörerna är ansvariga för fullgörandet av de resetjänster som inbegrips i avtalet, såvida inte den nationella lagstiftningen också uttryckligen medger att arrangören eller återförsäljaren kan hållas ansvarig. [Ändr. 17] |
| --- | --- |

(20a)

Direktiv 90/314/EEG har gett medlemsstaterna stort handlingsutrymme att fastställa om återförsäljare, arrangörer eller både återförsäljare och arrangörer bör vara ansvariga för att ett resepaket fullgörs. Denna flexibilitet har lett till oklarheter i en del medlemsstater huruvida näringsidkare som är involverade i ett resepaket är ansvariga för de relevanta tjänsternas fullgörande, särskilt i samband med bokningsprocesser på internet. Därför är det lämpligt att i detta direktiv klargöra att arrangörerna är ansvariga för fullgörandet av de resetjänster som inbegrips i avtalet, såvida inte den nationella lagstiftningen också uttryckligen medger att arrangören eller återförsäljaren kan hållas ansvarig. [Ändr. 17]

| (21) | Vad gäller resepaket bör återförsäljarna tillsammans med arrangören ansvara för att tillhandahålla förhandsinformationen. Samtidigt bör det framhållas att de

  återförsäljare
  är ansvariga vid bokningsfel
  om de begår misstag under bokningsprocessen
  . För att främja kommunikation, framför allt i gränsöverskridande fall, bör resenärerna ha möjlighet att kontakta arrangören också via den återsäljare som de köpte resepaketet av. [Ändr. 18] |
| --- | --- |

(21)

Vad gäller resepaket bör återförsäljarna tillsammans med arrangören ansvara för att tillhandahålla förhandsinformationen. Samtidigt bör det framhållas att de

  återförsäljare
  är ansvariga vid bokningsfel
  om de begår misstag under bokningsprocessen
  . För att främja kommunikation, framför allt i gränsöverskridande fall, bör resenärerna ha möjlighet att kontakta arrangören också via den återsäljare som de köpte resepaketet av. [Ändr. 18]

| (22) | Resenären bör erhålla all nödvändig information innan resepaketet köps, oberoende av om detta säljs genom distanskommunikation, över disk eller genom andra typer av distribution. När informationen lämnas bör näringsidkaren ta särskild hänsyn till sådana specifika behov hos resenärer som är särskilt sårbara på grund av sin ålder eller fysiska tillstånd som näringsidkaren rimligen kunde förutse. |
| --- | --- |

(22)

Resenären bör erhålla all nödvändig information innan resepaketet köps, oberoende av om detta säljs genom distanskommunikation, över disk eller genom andra typer av distribution. När informationen lämnas bör näringsidkaren ta särskild hänsyn till sådana specifika behov hos resenärer som är särskilt sårbara på grund av sin ålder eller fysiska tillstånd som näringsidkaren rimligen kunde förutse.

| (23) | Viktig information, till exempel om resetjänsternas huvudegenskaper eller om priser, som tillhandahålls i annonser, på arrangörens webbplats eller i broschyrer som en del av förhandsinformationen bör vara bindande, såvida inte arrangören förbehåller sig rätten att ändra dessa inslag och förutsatt att sådana ändringar meddelas resenären på ett tydligt och framträdande sätt innan avtalet sluts. Mot bakgrund av den nya informationstekniken finns det emellertid inte längre något behov av att fastställa specifika regler för broschyrer, medan det, under vissa omständigheter, är lämpligt att säkerställa att ändringar som inverkar på avtalets fullgörande meddelas mellan parterna på ett hållbart medium som finns tillgängligt att hänvisa till i ett senare skede. Det bör alltid gå att ändra den informationen när båda avtalsparterna uttryckligen godkänner det.
  [Ändr. 19] |
| --- | --- |

(23)

Viktig information, till exempel om resetjänsternas huvudegenskaper eller om priser, som tillhandahålls i annonser, på arrangörens webbplats eller i broschyrer som en del av förhandsinformationen bör vara bindande, såvida inte arrangören förbehåller sig rätten att ändra dessa inslag och förutsatt att sådana ändringar meddelas resenären på ett tydligt och framträdande sätt innan avtalet sluts. Mot bakgrund av den nya informationstekniken finns det emellertid inte längre något behov av att fastställa specifika regler för broschyrer, medan det, under vissa omständigheter, är lämpligt att säkerställa att ändringar som inverkar på avtalets fullgörande meddelas mellan parterna på ett hållbart medium som finns tillgängligt att hänvisa till i ett senare skede. Det bör alltid gå att ändra den informationen när båda avtalsparterna uttryckligen godkänner det.
  [Ändr. 19]

| (23a) | Mot bakgrund av den nya informationstekniken som kan bidra till att säkerställa att resenärerna har tillgång till aktuell information vid bokningstillfället och mot bakgrund av den växande trenden att boka resepaket på internet, finns det dock inte längre något behov av särskilda regler om krav på tryckta broschyrer. [Ändr. 20] |
| --- | --- |

(23a)

Mot bakgrund av den nya informationstekniken som kan bidra till att säkerställa att resenärerna har tillgång till aktuell information vid bokningstillfället och mot bakgrund av den växande trenden att boka resepaket på internet, finns det dock inte längre något behov av särskilda regler om krav på tryckta broschyrer. [Ändr. 20]

| (23b) | Flygtider bör vara en fast del av avtalet och en av resetjänstens huvudegenskaper. De bör inte skilja sig avsevärt från de tider som anges i den förhandsinformation som tillhandahålls resenärerna. [Ändr. 21] |
| --- | --- |

(23b)

Flygtider bör vara en fast del av avtalet och en av resetjänstens huvudegenskaper. De bör inte skilja sig avsevärt från de tider som anges i den förhandsinformation som tillhandahålls resenärerna. [Ändr. 21]

| (24) | De informationskrav som fastställs i detta direktiv är uttömmande men bör inte påverka de informationskrav som föreskrivs i annan tillämplig unionslagstiftning (5). |
| --- | --- |

(24)

De informationskrav som fastställs i detta direktiv är uttömmande men bör inte påverka de informationskrav som föreskrivs i annan tillämplig unionslagstiftning (5).

| (25) | Med beaktande av paketreseavtalens särdrag bör parternas rättigheter och skyldigheter fastställas med avseende på tiden före och efter avresa, i synnerhet om resepaketet inte fullgörs enligt åtagandena eller om vissa omständigheter ändras. |
| --- | --- |

(25)

Med beaktande av paketreseavtalens särdrag bör parternas rättigheter och skyldigheter fastställas med avseende på tiden före och efter avresa, i synnerhet om resepaketet inte fullgörs enligt åtagandena eller om vissa omständigheter ändras.

| (26) | Eftersom resepaket ofta köps långt innan de fullgörs kan oförutsedda händelser inträffa. Därför bör resenären under särskilda förhållanden ha rätt att överlåta ett resepaket till en annan resenär. I sådana situationer bör arrangören kunna återfå sina utgifter, t.ex. om en underleverantör kräver en avgift för att byta ut resenärens namn eller för avbokning av en resebiljett samt utfärdande av en ny. Resenärer bör även ha möjlighet att häva avtalet vid vilken tidpunkt som helst innan avresa mot en rimlig ersättning samt ha rätt att säga upp avtalet utan att behöva betala ersättning i händelse av att oundvikliga och extraordinära omständigheter som krig
  , däribland terrorism,
  eller en naturkatastrof
  , däribland cykloner och jordbävningar eller politisk instabilitet som äventyrar resenärernas säkerhet,
  på ett betydande sätt skulle komma att påverka resepaketet
  , om dessa händelser har inträffat efter slutandet av reseavtalet
  . Oundvikliga och extraordinära omständigheter bör i synnerhet anses råda när tillförlitliga och för allmänheten tillgängliga rapporter, t.ex. rekommendationer utfärdade av medlemsstaternas myndigheter, avråder från resor till resmålet. [Ändr. 22] |
| --- | --- |

(26)

Eftersom resepaket ofta köps långt innan de fullgörs kan oförutsedda händelser inträffa. Därför bör resenären under särskilda förhållanden ha rätt att överlåta ett resepaket till en annan resenär. I sådana situationer bör arrangören kunna återfå sina utgifter, t.ex. om en underleverantör kräver en avgift för att byta ut resenärens namn eller för avbokning av en resebiljett samt utfärdande av en ny. Resenärer bör även ha möjlighet att häva avtalet vid vilken tidpunkt som helst innan avresa mot en rimlig ersättning samt ha rätt att säga upp avtalet utan att behöva betala ersättning i händelse av att oundvikliga och extraordinära omständigheter som krig
  , däribland terrorism,
  eller en naturkatastrof
  , däribland cykloner och jordbävningar eller politisk instabilitet som äventyrar resenärernas säkerhet,
  på ett betydande sätt skulle komma att påverka resepaketet
  , om dessa händelser har inträffat efter slutandet av reseavtalet
  . Oundvikliga och extraordinära omständigheter bör i synnerhet anses råda när tillförlitliga och för allmänheten tillgängliga rapporter, t.ex. rekommendationer utfärdade av medlemsstaternas myndigheter, avråder från resor till resmålet. [Ändr. 22]

| (27) | Under särskilda omständigheter bör även arrangören
  även
  ha rätt att säga upp avtalet innan avresa utan att behöva betala ersättning, t.ex. om minimiantalet deltagare inte har uppnåtts och förbehåll för denna möjlighet har lämnats i avtalet.
  I en sådan situation bör arrangören på lämpligt sätt informera resenärer som kan komma att påverkas av denna avtalsklausul. [Ändr. 23] |
| --- | --- |

(27)

Under särskilda omständigheter bör även arrangören
  även
  ha rätt att säga upp avtalet innan avresa utan att behöva betala ersättning, t.ex. om minimiantalet deltagare inte har uppnåtts och förbehåll för denna möjlighet har lämnats i avtalet.
  I en sådan situation bör arrangören på lämpligt sätt informera resenärer som kan komma att påverkas av denna avtalsklausul. [Ändr. 23]

| (28) | I vissa fall bör arrangörer ha rätt att ensidigt införa ändringar i paketreseavtalet. Resenärerna bör emellertid ha rätt att säga upp ett avtal om de föreslagna ändringarna innebär en betydande ändring av något av resetjänsternas huvudinslag. Prishöjningar bör bara vara möjliga om det sker förändringar avseende bränslepriserna för passagerartransport, avseende skatter eller avgifter som tas ut av en tredje part som inte är direkt inblandad i fullgörandet av de inbegripna resetjänsterna eller avseende växlingskurser av relevans för resepaketet och om det finns ett uttryckligt förbehåll i avtalet för prisändringar både uppåt och nedåt. Prishöjningar

  Resenärer
  bör begränsas till 10 %

  ha rätt att säga upp avtalet utan att vara skyldiga att betala ersättning eller acceptera en likvärdig resa som arrangören erbjuder om prishöjningen överstiger 8 %
  av
  det ursprungliga
  resepaketets pris. [Ändr. 24] |
| --- | --- |

(28)

I vissa fall bör arrangörer ha rätt att ensidigt införa ändringar i paketreseavtalet. Resenärerna bör emellertid ha rätt att säga upp ett avtal om de föreslagna ändringarna innebär en betydande ändring av något av resetjänsternas huvudinslag. Prishöjningar bör bara vara möjliga om det sker förändringar avseende bränslepriserna för passagerartransport, avseende skatter eller avgifter som tas ut av en tredje part som inte är direkt inblandad i fullgörandet av de inbegripna resetjänsterna eller avseende växlingskurser av relevans för resepaketet och om det finns ett uttryckligt förbehåll i avtalet för prisändringar både uppåt och nedåt. Prishöjningar

  Resenärer
  bör begränsas till 10 %

  ha rätt att säga upp avtalet utan att vara skyldiga att betala ersättning eller acceptera en likvärdig resa som arrangören erbjuder om prishöjningen överstiger 8 %
  av
  det ursprungliga
  resepaketets pris. [Ändr. 24]

| (28a) | En prishöjning bör alltid motiveras på ett varaktigt medium. Om priset höjs med mer än 8 procent bör resenären på ett varaktigt medium erbjudas att säga upp avtalet eller erbjudas ett alternativt resepaket vars pris motsvarar den bokade resans pris. Om resenären inte utnyttjar denna möjlighet bör resenären anses ha accepterat resepaketet till det högre priset. Bevisbördan för att underrättelsen på ett varaktigt medium nått mottagaren bör vila på arrangören. [Ändr. 25] |
| --- | --- |

(28a)

En prishöjning bör alltid motiveras på ett varaktigt medium. Om priset höjs med mer än 8 procent bör resenären på ett varaktigt medium erbjudas att säga upp avtalet eller erbjudas ett alternativt resepaket vars pris motsvarar den bokade resans pris. Om resenären inte utnyttjar denna möjlighet bör resenären anses ha accepterat resepaketet till det högre priset. Bevisbördan för att underrättelsen på ett varaktigt medium nått mottagaren bör vila på arrangören. [Ändr. 25]

| (29) | Specifika regler om rättsmedel för bristande överensstämmelse vad gäller fullgörandet av paketreseavtal bör fastställas. Resenären bör ha rätt till att få problem lösta och, i händelse av att en betydande andel av de avtalade tjänsterna inte kan tillhandahållas, bör resenären erbjudas alternativa arrangemang. Resenärer bör även ha rätt till en prissänkning och/eller en ersättning för skador. Ersättningen bör också omfatta eventuella immateriella skador, i synnerhet i händelse av en förstörd semester, och, i motiverade fall, utgifter som en resenär ådragit sig när denne själv löst ett problem. |
| --- | --- |

(29)

Specifika regler om rättsmedel för bristande överensstämmelse vad gäller fullgörandet av paketreseavtal bör fastställas. Resenären bör ha rätt till att få problem lösta och, i händelse av att en betydande andel av de avtalade tjänsterna inte kan tillhandahållas, bör resenären erbjudas alternativa arrangemang. Resenärer bör även ha rätt till en prissänkning och/eller en ersättning för skador. Ersättningen bör också omfatta eventuella immateriella skador, i synnerhet i händelse av en förstörd semester, och, i motiverade fall, utgifter som en resenär ådragit sig när denne själv löst ett problem.

| (30) | För att säkerställa en enhetlig tillämpning är det lämpligt att anpassa bestämmelserna i detta direktiv till internationella konventioner avseende resetjänster och till unionslagstiftningen om passagerares rättigheter. När arrangören är ansvarig för försummelse eller brister avseende fullgörandet av de tjänster som ingår i ett paketreseavtal bör arrangören kunna åberopa de begränsningar av tjänsteleverantörers ansvar som anges i internationella konventioner, t.ex. konventionen om vissa enhetliga regler för internationella lufttransporter från 1999 (Montrealkonventionen) (6), fördraget om internationell järnvägstrafik från 1980 (Cotif) (7) och 1974 års Atenkonvention om befordran till sjöss av passagerare och deras resgods (8). När det på grund av oundvikliga och extraordinära omständigheter är omöjligt att säkerställa en resenärs återresa till avreseplatsen bör arrangörens skyldighet att åta sig kostnaden för resenärens fortsatta vistelse på resmålet anpassas till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 (9)
   (*1). |
| --- | --- |

(30)

För att säkerställa en enhetlig tillämpning är det lämpligt att anpassa bestämmelserna i detta direktiv till internationella konventioner avseende resetjänster och till unionslagstiftningen om passagerares rättigheter. När arrangören är ansvarig för försummelse eller brister avseende fullgörandet av de tjänster som ingår i ett paketreseavtal bör arrangören kunna åberopa de begränsningar av tjänsteleverantörers ansvar som anges i internationella konventioner, t.ex. konventionen om vissa enhetliga regler för internationella lufttransporter från 1999 (Montrealkonventionen) (6), fördraget om internationell järnvägstrafik från 1980 (Cotif) (7) och 1974 års Atenkonvention om befordran till sjöss av passagerare och deras resgods (8). När det på grund av oundvikliga och extraordinära omständigheter är omöjligt att säkerställa en resenärs återresa till avreseplatsen bör arrangörens skyldighet att åta sig kostnaden för resenärens fortsatta vistelse på resmålet anpassas till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 (9)
   (*1).

| (31) | Detta direktiv bör inte påverka resenärers rätt att lägga fram anspråk både enligt detta direktiv och enligt annan relevant unionslagstiftning, så att resenärer också fortsättningsvis kommer att ha möjlighet att kunna rikta anspråk mot arrangören, transportören eller vilken som helst annan ansvarig part eller, vilket också är möjligt, mot flera parter. Det bör klargöras att de inte kan samla rättigheter enligt olika rättsliga grunder om rättigheterna skyddar samma intresse eller har samma syfte.
  Dock bör inte behovet att säkerställa att resenärer får en rimlig ersättning i rätt tid i fall där avtalet inte fullgörs fullständigt av en av parterna innebära att arrangörer och återförsäljare åläggs en orimlig och oproportionerlig börda. Utöver sin skyldighet att åtgärda all bristande överensstämmelse eller ersätta resenärer bör arrangörer och återförsäljare också ha rätt att begära gottgörelse från någon tredje part som har bidragit till den händelse som utlöste ersättningen eller andra skyldigheter.
  Arrangörens
  och återförsäljarens
  ansvar påverkas
  därför
  inte av den rätten att söka gottgörelse från tredje parter, inbegripet tjänsteleverantörer. [Ändr. 27] |
| --- | --- |

(31)

Detta direktiv bör inte påverka resenärers rätt att lägga fram anspråk både enligt detta direktiv och enligt annan relevant unionslagstiftning, så att resenärer också fortsättningsvis kommer att ha möjlighet att kunna rikta anspråk mot arrangören, transportören eller vilken som helst annan ansvarig part eller, vilket också är möjligt, mot flera parter. Det bör klargöras att de inte kan samla rättigheter enligt olika rättsliga grunder om rättigheterna skyddar samma intresse eller har samma syfte.
  Dock bör inte behovet att säkerställa att resenärer får en rimlig ersättning i rätt tid i fall där avtalet inte fullgörs fullständigt av en av parterna innebära att arrangörer och återförsäljare åläggs en orimlig och oproportionerlig börda. Utöver sin skyldighet att åtgärda all bristande överensstämmelse eller ersätta resenärer bör arrangörer och återförsäljare också ha rätt att begära gottgörelse från någon tredje part som har bidragit till den händelse som utlöste ersättningen eller andra skyldigheter.
  Arrangörens
  och återförsäljarens
  ansvar påverkas
  därför
  inte av den rätten att söka gottgörelse från tredje parter, inbegripet tjänsteleverantörer. [Ändr. 27]

| (32) | Om en resenär hamnar i svårigheter under en resa eller semester bör arrangören vara skyldig att omedelbart

  utan onödigt dröjsmål
  tillhandahålla
  lämpligt
  stöd. Sådant stöd bör huvudsakligen bestå av att i lämpliga fall tillhandahålla information om t.ex. hälso- och sjukvårdstjänster, lokala myndigheter och konsulärt stöd samt praktisk hjälp, t.ex. avseende distanskommunikation och
  anskaffande av
  alternativa researrangemang. [Ändr. 28] |
| --- | --- |

(32)

Om en resenär hamnar i svårigheter under en resa eller semester bör arrangören vara skyldig att omedelbart

  utan onödigt dröjsmål
  tillhandahålla
  lämpligt
  stöd. Sådant stöd bör huvudsakligen bestå av att i lämpliga fall tillhandahålla information om t.ex. hälso- och sjukvårdstjänster, lokala myndigheter och konsulärt stöd samt praktisk hjälp, t.ex. avseende distanskommunikation och
  anskaffande av
  alternativa researrangemang. [Ändr. 28]

| (33) | I sitt meddelande av den 18 mars 2013 med titeln Skydd för passagerare i händelse av ett lufttrafikföretags insolvens fastställer kommissionen åtgärder för att förbättra resenärers skydd i händelse av att ett lufttrafikföretag hamnar i obestånd, inbegripet bättre tillämpning av förordning (EG) nr 1008/2008, av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 261/2004 (10) samt engagemang med intressenter inom näringen, varvid en lagstiftningsmässig åtgärd i annat fall kan komma att övervägas. Det meddelandet avser köp av en enskild del, närmare bestämt flygresetjänster, och påverkar därför inte de befintliga reglerna om resepaket och hindrar inte att lagstiftarna föreskriver skydd i händelse av obestånd också för dem som köper andra moderna kombinationer av resetjänster. |
| --- | --- |

(33)

I sitt meddelande av den 18 mars 2013 med titeln Skydd för passagerare i händelse av ett lufttrafikföretags insolvens fastställer kommissionen åtgärder för att förbättra resenärers skydd i händelse av att ett lufttrafikföretag hamnar i obestånd, inbegripet bättre tillämpning av förordning (EG) nr 1008/2008, av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 261/2004 (10) samt engagemang med intressenter inom näringen, varvid en lagstiftningsmässig åtgärd i annat fall kan komma att övervägas. Det meddelandet avser köp av en enskild del, närmare bestämt flygresetjänster, och påverkar därför inte de befintliga reglerna om resepaket och hindrar inte att lagstiftarna föreskriver skydd i händelse av obestånd också för dem som köper andra moderna kombinationer av resetjänster.

| (34) | Medlemsstaterna bör säkerställa att resenärer som köper ett resepaket eller ett assisterat

  sammanlänkat
  researrangemang skyddas fullt ut i händelse av att arrangören, den återförsäljare som har tillhandahållit det assisterade

  sammanlänkade
  researrangemanget eller någon

  något
  av tjänsteleverantörerna

  de företag som medverkar i det sammanlänkade researrangemanget
  hamnar i obestånd. De medlemsstater i vilka arrangörer av resepaket och återförsäljare som tillhandahåller assisterade researrangemang är etablerade

  Medlemsstaterna
  bör säkerställa att näringsidkare som erbjuder sådana kombinationer av resetjänster tillhandahåller säkerhet avseende återbetalning av resenärernas alla betalningar samt hemtransport i händelse av obestånd. Samtidigt som medlemsstaterna också fortsättningsvis ska få välja hur skyddet i händelse av obestånd ska ges bör medlemsstaterna säkerställa att deras nationella program för skydd i händelse av obestånd är effektiva och kan garantera omedelbar hemtransport av och återbetalning till alla resenärer som drabbas av obeståndet.
  Om en resenär skulle föredra att slutföra sitt resepaket eller sitt sammanlänkade researrangemang framför att få en fullständig återbetalning kan skyddet vid obestånd i tillämpliga fall täcka uppfyllandet av befintliga avtal, så att resepaketet eller det sammanlänkade researrangemanget kan fortsätta utan merkostnader för resenären.
  Det nödvändiga skyddet i händelse av obestånd bör beakta den faktiska finansiella risken beträffande den verksamhet som bedrivs av arrangören, den berörda återförsäljaren eller tjänsteleverantören

  av något av de företag som medverkar i det sammanlänkade researrangemanget
  , inbegripet den typ av kombination av resetjänster som de säljer, förutsebara säsongsmässiga variationer samt förskottsbetalningarnas omfattning och det sätt på vilka dessa säkras. I enlighet med direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden får sådan säkerhet inte begränsas till intyg som utfärdas av finansiella operatörer som är etablerade i en viss medlemsstat i fall då skydd i händelse av obestånd kan tillhandahållas i form av en garanti eller en försäkring. [Ändr. 29] |
| --- | --- |

(34)

Medlemsstaterna bör säkerställa att resenärer som köper ett resepaket eller ett assisterat

  sammanlänkat
  researrangemang skyddas fullt ut i händelse av att arrangören, den återförsäljare som har tillhandahållit det assisterade

  sammanlänkade
  researrangemanget eller någon

  något
  av tjänsteleverantörerna

  de företag som medverkar i det sammanlänkade researrangemanget
  hamnar i obestånd. De medlemsstater i vilka arrangörer av resepaket och återförsäljare som tillhandahåller assisterade researrangemang är etablerade

  Medlemsstaterna
  bör säkerställa att näringsidkare som erbjuder sådana kombinationer av resetjänster tillhandahåller säkerhet avseende återbetalning av resenärernas alla betalningar samt hemtransport i händelse av obestånd. Samtidigt som medlemsstaterna också fortsättningsvis ska få välja hur skyddet i händelse av obestånd ska ges bör medlemsstaterna säkerställa att deras nationella program för skydd i händelse av obestånd är effektiva och kan garantera omedelbar hemtransport av och återbetalning till alla resenärer som drabbas av obeståndet.
  Om en resenär skulle föredra att slutföra sitt resepaket eller sitt sammanlänkade researrangemang framför att få en fullständig återbetalning kan skyddet vid obestånd i tillämpliga fall täcka uppfyllandet av befintliga avtal, så att resepaketet eller det sammanlänkade researrangemanget kan fortsätta utan merkostnader för resenären.
  Det nödvändiga skyddet i händelse av obestånd bör beakta den faktiska finansiella risken beträffande den verksamhet som bedrivs av arrangören, den berörda återförsäljaren eller tjänsteleverantören

  av något av de företag som medverkar i det sammanlänkade researrangemanget
  , inbegripet den typ av kombination av resetjänster som de säljer, förutsebara säsongsmässiga variationer samt förskottsbetalningarnas omfattning och det sätt på vilka dessa säkras. I enlighet med direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden får sådan säkerhet inte begränsas till intyg som utfärdas av finansiella operatörer som är etablerade i en viss medlemsstat i fall då skydd i händelse av obestånd kan tillhandahållas i form av en garanti eller en försäkring. [Ändr. 29]

| (35) | För att främja den fria rörligheten för tjänster bör medlemsstaterna vara skyldiga att erkänna skydd i händelse av obestånd enligt lagstiftningen i den medlemsstat där näringsidkaren är etablerad. För att underlätta det administrativa samarbetet och övervakningen av företag som verkar i olika medlemsstater vad gäller skydd i händelse av obestånd bör medlemsstaterna vara skyldiga att utse centrala kontaktpunkter. |
| --- | --- |

(35)

För att främja den fria rörligheten för tjänster bör medlemsstaterna vara skyldiga att erkänna skydd i händelse av obestånd enligt lagstiftningen i den medlemsstat där näringsidkaren är etablerad. För att underlätta det administrativa samarbetet och övervakningen av företag som verkar i olika medlemsstater vad gäller skydd i händelse av obestånd bör medlemsstaterna vara skyldiga att utse centrala kontaktpunkter.

| (36) | Vad gäller assisterade

  sammanlänkade
  researrangemang omfattas de berörda avtalen av unionens allmänna konsumentskyddslagstiftning och sektorspecifik unionslagstiftning utöver skyldigheten att tillhandahålla skydd i händelse av obestånd och att informera resenärer om att enskilda tjänsteleverantörer uteslutande är ansvariga för sitt avtalsmässiga fullgörande. |
| --- | --- |

(36)

Vad gäller assisterade

  sammanlänkade
  researrangemang omfattas de berörda avtalen av unionens allmänna konsumentskyddslagstiftning och sektorspecifik unionslagstiftning utöver skyldigheten att tillhandahålla skydd i händelse av obestånd och att informera resenärer om att enskilda tjänsteleverantörer uteslutande är ansvariga för sitt avtalsmässiga fullgörande.

| (37) | Resenärer bör skyddas i situationer då en återförsäljare sköter bokningen av ett resepaket eller ett assisterat

  sammanlänkat
  researrangemang och återförsäljaren begår misstag under bokningsprocessen. |
| --- | --- |

(37)

Resenärer bör skyddas i situationer då en återförsäljare sköter bokningen av ett resepaket eller ett assisterat

  sammanlänkat
  researrangemang och återförsäljaren begår misstag under bokningsprocessen.

| (38) | Det bör även bekräftas att konsumenter inte kan avsäga sig rättigheter som utgår från detta direktiv och arrangörer och näringsidkare som tillhandahåller assisterade

  sammanlänkade
  resetjänster kan inte undslippa sina skyldigheter genom att åberopa att de uteslutande agerar som leverantörer av resetjänster, förmedlare eller i någon annan egenskap. |
| --- | --- |

(38)

Det bör även bekräftas att konsumenter inte kan avsäga sig rättigheter som utgår från detta direktiv och arrangörer och näringsidkare som tillhandahåller assisterade

  sammanlänkade
  resetjänster kan inte undslippa sina skyldigheter genom att åberopa att de uteslutande agerar som leverantörer av resetjänster, förmedlare eller i någon annan egenskap.

| (39) | Medlemsstaterna måste fastställa påföljder för brott mot nationella bestämmelser som införlivar detta direktiv och säkerställa att dessa verkställs. Påföljderna bör vara effektiva, proportionella och avskräckande. |
| --- | --- |

(39)

Medlemsstaterna måste fastställa påföljder för brott mot nationella bestämmelser som införlivar detta direktiv och säkerställa att dessa verkställs. Påföljderna bör vara effektiva, proportionella och avskräckande.

| (40) | Antagandet av detta direktiv gör att det blir nödvändigt att anpassa vissa konsumentskyddslagar. Med beaktande av att Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/83/EU av den 25 oktober 2011 om konsumenträttigheter
   (11) i sin nuvarande form inte gäller för avtal som omfattas av direktiv 90/314/EEG är det nödvändigt att ändra direktiv 2011/83/EU för att säkerställa att det gäller

  fortsätter gälla
  för assisterade

  enskilda resetjänster som utgör en del av ett sammanlänkat
  researrangemang
  , såvida dessa enskilda tjänster inte på annat sätt är undantagna från tillämpningsområdet för direktiv 2011/83/EU
  och att vissa konsumenträttigheter som fastställs i det direktivet också gäller för resepaket. [Ändr. 30] |
| --- | --- |

(40)

Antagandet av detta direktiv gör att det blir nödvändigt att anpassa vissa konsumentskyddslagar. Med beaktande av att Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/83/EU av den 25 oktober 2011 om konsumenträttigheter
   (11) i sin nuvarande form inte gäller för avtal som omfattas av direktiv 90/314/EEG är det nödvändigt att ändra direktiv 2011/83/EU för att säkerställa att det gäller

  fortsätter gälla
  för assisterade

  enskilda resetjänster som utgör en del av ett sammanlänkat
  researrangemang
  , såvida dessa enskilda tjänster inte på annat sätt är undantagna från tillämpningsområdet för direktiv 2011/83/EU
  och att vissa konsumenträttigheter som fastställs i det direktivet också gäller för resepaket. [Ändr. 30]

| (41) | Detta direktiv bör inte påverka Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 593/2008 (12) eller nationell avtalslagstiftning vad gäller de aspekter som inte regleras i ovannämnda förordning. Eftersom målen för detta direktiv, nämligen att bidra till en väl fungerande inre marknad och till uppnåendet av en i möjligaste mån enhetlig hög konsumentskyddsnivå, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(41)

Detta direktiv bör inte påverka Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 593/2008 (12) eller nationell avtalslagstiftning vad gäller de aspekter som inte regleras i ovannämnda förordning. Eftersom målen för detta direktiv, nämligen att bidra till en väl fungerande inre marknad och till uppnåendet av en i möjligaste mån enhetlig hög konsumentskyddsnivå, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (42) | Detta direktiv står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (nedan kallad stadgan). Detta direktiv respekterar i synnerhet den näringsfrihet som fastställs i artikel 16 i stadgan, samtidigt som en hög konsumentskyddsnivå tryggas inom EU i enlighet med artikel 38 i stadgan. |
| --- | --- |

(42)

Detta direktiv står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (nedan kallad stadgan). Detta direktiv respekterar i synnerhet den näringsfrihet som fastställs i artikel 16 i stadgan, samtidigt som en hög konsumentskyddsnivå tryggas inom EU i enlighet med artikel 38 i stadgan.

| (43) | I enlighet med medlemsstaternas och kommissionens gemensamma politiska förklaring av den 28 september 2011 om förklarande dokument (13) har medlemsstaterna åtagit sig att, i motiverade fall, låta anmälan av deras införlivandeåtgärder åtföljas av ett eller flera dokument som förklarar förhållandet mellan de olika delarna i ett direktiv och de motsvarande delarna i de nationella instrumenten för införlivande. Med avseende på detta direktiv anser lagstiftaren att översändandet av sådana dokument är motiverat. |
| --- | --- |

(43)

I enlighet med medlemsstaternas och kommissionens gemensamma politiska förklaring av den 28 september 2011 om förklarande dokument (13) har medlemsstaterna åtagit sig att, i motiverade fall, låta anmälan av deras införlivandeåtgärder åtföljas av ett eller flera dokument som förklarar förhållandet mellan de olika delarna i ett direktiv och de motsvarande delarna i de nationella instrumenten för införlivande. Med avseende på detta direktiv anser lagstiftaren att översändandet av sådana dokument är motiverat.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Kapitel I

Syfte, harmoniseringsnivå, tillämpningsområde och definitioner

Artikel 1

Syfte

Syftet med
  detta direktiv ska

  är att
  bidra till en väl fungerande inre marknad och till uppnåendet av en
  i möjligaste mån enhetlig
  hög konsumentskyddsnivå genom att tillnärma vissa aspekter av

  med avseende på
  medlemsstaternas lagar, regler och administrativa bestämmelser vad gäller avtal om paketresor och assisterade

  sammanlänkade
  researrangemang som sluts mellan resenärer och näringsidkare. [Ändr. 31]

Artikel 1a

Harmoniseringsnivå

Om inte annat föreskrivs i detta direktiv får medlemsstaterna inte i sin nationella lagstiftning behålla eller införa bestämmelser som avviker från bestämmelserna i detta direktiv, inklusive strängare eller mindre stränga bestämmelser som skulle ge en annan konsumentskyddsnivå. [Ändr. 32]

Artikel 2

Tillämpningsområde

1.   Detta direktiv ska gälla för resepaket som saluförs eller säljs av näringsidkare till resenärer, med undantag för artiklarna 17, 17a och 17b och för assisterade

  sammanlänkade
  researrangemang med undantag för artiklarna 4–14, 18 och 21.1.

2.   Detta direktiv ska inte gälla för följande:

| a) | Resepaket och assisterade researrangemang som omfattar en tidsperiod på mindre än 24 timmar, såvida inte inkvartering över natten ingår. |
| --- | --- |

a)

Resepaket och assisterade researrangemang som omfattar en tidsperiod på mindre än 24 timmar, såvida inte inkvartering över natten ingår.

| aa) | Resepaket eller sammanlänkade researrangemang som tillfälligt erbjuds eller sätts samman av en fysisk eller juridisk person där varken någon direkt eller indirekt ekonomisk vinning görs av försäljningen av dessa resepaket eller av underlättandet av dessa sammanlänkade researrangemang, och resenären har underrättats i vederbörlig ordning av den ansvarige näringsidkaren om att detta direktiv inte ska gälla för sådana resepaket eller researrangemang. [Ändr. 33] |
| --- | --- |

aa)

Resepaket eller sammanlänkade researrangemang som tillfälligt erbjuds eller sätts samman av en fysisk eller juridisk person där varken någon direkt eller indirekt ekonomisk vinning görs av försäljningen av dessa resepaket eller av underlättandet av dessa sammanlänkade researrangemang, och resenären har underrättats i vederbörlig ordning av den ansvarige näringsidkaren om att detta direktiv inte ska gälla för sådana resepaket eller researrangemang. [Ändr. 33]

| b) | Kompletterande avtal som omfattar
  resetjänster som utgör kompletterande tjänster till resepaketet och som tilläggsbokas utan arrangörens medverkan eller kompletterande avtal som omfattar
  finansiella tjänster. [Ändr. 34] |
| --- | --- |

b)

Kompletterande avtal som omfattar
  resetjänster som utgör kompletterande tjänster till resepaketet och som tilläggsbokas utan arrangörens medverkan eller kompletterande avtal som omfattar
  finansiella tjänster. [Ändr. 34]

| c) | Resepaket och assisterade

  sammanlänkade
  researrangemang som köpts på grundval av ramavtal
  för affärsresor
  mellan en resenärs arbetsgivare

  ett företag för vars räkning resenären reser
  och en näringsidkare som är specialist inom anordnandet av affärsresor. [Ändr. 35] |
| --- | --- |

c)

Resepaket och assisterade

  sammanlänkade
  researrangemang som köpts på grundval av ramavtal
  för affärsresor
  mellan en resenärs arbetsgivare

  ett företag för vars räkning resenären reser
  och en näringsidkare som är specialist inom anordnandet av affärsresor. [Ändr. 35]

| d) | Resepaket i samband med vilka högst en resetjänst enligt artikel 3.1 a–c kombineras med en resetjänst enligt artikel 3.1 d, om denna tjänst

  den sistnämnda tjänsten
  inte utgör en betydande del av resepaketet
  eller om det tydligt framgår att den inte är skälet till resan eller den kompletterande tjänsten inte uttryckligen marknadsförs som resans viktigaste del
  . [Ändr. 36] |
| --- | --- |

d)

Resepaket i samband med vilka högst en resetjänst enligt artikel 3.1 a–c kombineras med en resetjänst enligt artikel 3.1 d, om denna tjänst

  den sistnämnda tjänsten
  inte utgör en betydande del av resepaketet
  eller om det tydligt framgår att den inte är skälet till resan eller den kompletterande tjänsten inte uttryckligen marknadsförs som resans viktigaste del
  . [Ändr. 36]

| e) | Fristående resetjänster avseende en enskild resa. |
| --- | --- |

e)

Fristående resetjänster avseende en enskild resa.

| ea) | Passagerartransport med buss, tåg, båt eller flyg där inkvartering ingår, om det är tydligt att transportkaraktären dominerar och en sådan persontransport inte kombineras med en annan resetjänst som avses i artikel 3.1 b–d. [Ändr. 37] |
| --- | --- |

ea)

Passagerartransport med buss, tåg, båt eller flyg där inkvartering ingår, om det är tydligt att transportkaraktären dominerar och en sådan persontransport inte kombineras med en annan resetjänst som avses i artikel 3.1 b–d. [Ändr. 37]

Artikel 3

Definitioner

I detta direktiv gäller följande definitioner:

| 1. | resetjänst:






  a) | passagerartransport, |
| --- | --- | --- |

1.

resetjänst:

a)

passagerartransport,

| b) | inkvartering för andra ändamål än bostadsändamål
  , förutsatt att det är uppenbart att sådan inkvartering är avsedd för turiständamål
  , [Ändr. 38] |
| --- | --- |

b)

inkvartering för andra ändamål än bostadsändamål
  , förutsatt att det är uppenbart att sådan inkvartering är avsedd för turiständamål
  , [Ändr. 38]

| c) | uthyrning av bilar,
  andra fordon eller transportmedel
  , [Ändr. 39] |
| --- | --- |

c)

uthyrning av bilar,
  andra fordon eller transportmedel
  , [Ändr. 39]

| d) | alla andra turisttjänster som inte utgör en sidotjänst till passagerartransporten, inkvarteringen eller uthyrningen av bilar,
  andra fordon eller transportmedel. [Ändr. 40] |
| --- | --- |

d)

alla andra turisttjänster som inte utgör en sidotjänst till passagerartransporten, inkvarteringen eller uthyrningen av bilar,
  andra fordon eller transportmedel. [Ändr. 40]

| 2. | resepaket: en kombination av minst två olika typer av resetjänster avsedda för samma resa eller semester om






  a) | dessa tjänster satts samman av en enda näringsidkare, inbegripet på begäran av resenären eller enligt resenärens urval, innan ett avtal om alla tjänster slutits, eller om |
| --- | --- | --- |

2.

resepaket: en kombination av minst två olika typer av resetjänster avsedda för samma resa eller semester om

a)

dessa tjänster satts samman av en enda näringsidkare, inbegripet på begäran av resenären eller enligt resenärens urval, innan ett avtal om alla tjänster slutits, eller om

| b) | dessa tjänster, oberoende av om separata avtal har slutits med enskilda resetjänstleverantörer,






  i) | köps från ett enda försäljningsställe inom samma bokningsprocess
  och alla dessa tjänster har valts av resenären innan resenären har gått med på att betala
  , [Ändr. 41] |
| --- | --- | --- |

b)

dessa tjänster, oberoende av om separata avtal har slutits med enskilda resetjänstleverantörer,

i)

köps från ett enda försäljningsställe inom samma bokningsprocess
  och alla dessa tjänster har valts av resenären innan resenären har gått med på att betala
  , [Ändr. 41]

| ii) | erbjuds eller debiteras till ett allomfattande eller totalt pris,
  eller [Ändr. 42] |
| --- | --- |

ii)

erbjuds eller debiteras till ett allomfattande eller totalt pris,
  eller [Ändr. 42]

| iii) | marknadsförs eller säljs med beteckningen ”resepaket” eller en liknande beteckning,
  eller [Ändr. 43] |
| --- | --- |

iii)

marknadsförs eller säljs med beteckningen ”resepaket” eller en liknande beteckning,
  eller [Ändr. 43]

| iv) | kombineras efter slutandet av ett avtal enligt vilket en näringsidkare ger resenären rätt att välja bland ett urval av olika slags resetjänster, eller |
| --- | --- |

iv)

kombineras efter slutandet av ett avtal enligt vilket en näringsidkare ger resenären rätt att välja bland ett urval av olika slags resetjänster, eller

| v) | köps från separata näringsidkare genom sammanlänkade bokningsprocesser via internet där resenärens namn eller de uppgifter

  och andra personuppgifter såsom kontaktuppgifter, kreditkortsuppgifter eller passuppgifter
  som krävs för att genomföra bokningstransaktionen överförs mellan näringsidkarna senast när

  24 timmar efter det att
  bokningen av den första tjänsten bekräftats. [Ändr. 44] |
| --- | --- |

v)

köps från separata näringsidkare genom sammanlänkade bokningsprocesser via internet där resenärens namn eller de uppgifter

  och andra personuppgifter såsom kontaktuppgifter, kreditkortsuppgifter eller passuppgifter
  som krävs för att genomföra bokningstransaktionen överförs mellan näringsidkarna senast när

  24 timmar efter det att
  bokningen av den första tjänsten bekräftats. [Ändr. 44]

| 3. | paketreseavtal: ett avtal om ett resepaket som helhet eller, om resepaketet tillhandahålls enligt olika avtal, alla avtal som omfattar tjänster som ingår i resepaketet. |
| --- | --- |

3.

paketreseavtal: ett avtal om ett resepaket som helhet eller, om resepaketet tillhandahålls enligt olika avtal, alla avtal som omfattar tjänster som ingår i resepaketet.

| 4. | avresa: början av resepaketets fullgörande. |
| --- | --- |

4.

avresa: början av resepaketets fullgörande.

| 5. | assisterat


  sammanlänkat

  researrangemang: en kombination av minst två olika typer av resetjänster avsedda för samma resa eller semester, vilka inte utgör ett resepaket och som leder till slutandet av separata avtal med de enskilda resetjänstleverantörerna, om en
  medverkande leverantör eller
  en återförsäljare förmedlar kombinationen, antingen [Ändr. 45 – Ändringen av ”assisterat” till ”sammanlänkat” ska gälla genomgående i hela texten.]







  a) | när resenären väljer och accepterar att betala separat för varje resetjänst

  på grundval av separata bokningar vid tidpunkten för ett enda besök hos eller en enda kontakt med försäljningsstället, eller [Ändr. 46] |
| --- | --- | --- |

5.

assisterat


  sammanlänkat

  researrangemang: en kombination av minst två olika typer av resetjänster avsedda för samma resa eller semester, vilka inte utgör ett resepaket och som leder till slutandet av separata avtal med de enskilda resetjänstleverantörerna, om en
  medverkande leverantör eller
  en återförsäljare förmedlar kombinationen, antingen [Ändr. 45 – Ändringen av ”assisterat” till ”sammanlänkat” ska gälla genomgående i hela texten.]

a)

när resenären väljer och accepterar att betala separat för varje resetjänst

  på grundval av separata bokningar vid tidpunkten för ett enda besök hos eller en enda kontakt med försäljningsstället, eller [Ändr. 46]

| b) | genom anskaffande av ytterligare resetjänster från en annan näringsidkare på ett målinriktat sätt genom sammanlänkade bokningsprocesser via internet
  om åtminstone resenärens namn eller kontaktuppgifter överförs till den andre näringsidkaren och sådana ytterligare tjänster anskaffas
  senast när

  24 timmar efter
  den tidpunkt då bokningen av den första tjänsten bekräftats. [Ändr. 47] |
| --- | --- |

b)

genom anskaffande av ytterligare resetjänster från en annan näringsidkare på ett målinriktat sätt genom sammanlänkade bokningsprocesser via internet
  om åtminstone resenärens namn eller kontaktuppgifter överförs till den andre näringsidkaren och sådana ytterligare tjänster anskaffas
  senast när

  24 timmar efter
  den tidpunkt då bokningen av den första tjänsten bekräftats. [Ändr. 47]

| 6. | resenär: en person som vill sluta ett avtal eller har rätt att resa på grundval av ett avtal som har slutits inom detta direktivs tillämpningsområde, inbegripet affärsresenärer i den mån dessa inte reser på grundval av ett ramavtal för affärsresor mellan ett företag för vars räkning resenären reser och en näringsidkare. |
| --- | --- |

6.

resenär: en person som vill sluta ett avtal eller har rätt att resa på grundval av ett avtal som har slutits inom detta direktivs tillämpningsområde, inbegripet affärsresenärer i den mån dessa inte reser på grundval av ett ramavtal för affärsresor mellan ett företag för vars räkning resenären reser och en näringsidkare.

| 7. | näringsidkare: varje person som agerar med hänsyn till ändamål relaterade till sin bransch, sina affärer, sitt hantverk eller sitt yrke. |
| --- | --- |

7.

näringsidkare: varje person som agerar med hänsyn till ändamål relaterade till sin bransch, sina affärer, sitt hantverk eller sitt yrke.

| 8. | arrangör: en näringsidkare som kombinerar och säljer eller erbjuder resepaket för försäljning, antingen direkt eller genom en annan näringsidkare eller tillsammans med en annan näringsidkare
  eller som främjar kombinerandet och anskaffandet av sådana paket
  . När mer än en näringsidkare uppfyller något av de kriterier som anges i 2 b ska alla dessa näringsidkare betraktas som arrangörer, såvida inte en av dem utsetts till arrangör och resenären blivit vederbörligen underrättad. [Ändr. 48] |
| --- | --- |

8.

arrangör: en näringsidkare som kombinerar och säljer eller erbjuder resepaket för försäljning, antingen direkt eller genom en annan näringsidkare eller tillsammans med en annan näringsidkare
  eller som främjar kombinerandet och anskaffandet av sådana paket
  . När mer än en näringsidkare uppfyller något av de kriterier som anges i 2 b ska alla dessa näringsidkare betraktas som arrangörer, såvida inte en av dem utsetts till arrangör och resenären blivit vederbörligen underrättad. [Ändr. 48]

| 9. | återförsäljare: en annan näringsidkare än arrangören, som






  a) | säljer eller erbjuder resepaket för försäljning
  resepaket som satts samman av arrangören
  , eller [Ändr. 49] |
| --- | --- | --- |

9.

återförsäljare: en annan näringsidkare än arrangören, som

a)

säljer eller erbjuder resepaket för försäljning
  resepaket som satts samman av arrangören
  , eller [Ändr. 49]

| b) | främjar anskaffandet av resetjänster som ingår i ett assisterat

  sammanlänkat
  researrangemang genom att hjälpa resenärer att sluta separata avtal om resetjänster med enskilda tjänsteleverantörer
  bland vilka även återförsäljaren själv kan ingå
  . [Ändr. 50] |
| --- | --- |

b)

främjar anskaffandet av resetjänster som ingår i ett assisterat

  sammanlänkat
  researrangemang genom att hjälpa resenärer att sluta separata avtal om resetjänster med enskilda tjänsteleverantörer
  bland vilka även återförsäljaren själv kan ingå
  . [Ändr. 50]

| 10. | varaktigt medium: vilket medel som helst som gör det möjligt för en resenär eller en näringsidkare att lagra information som riktats direkt till resenären eller näringsidkare själv på ett sätt som möjliggör hänvisning i ett senare skede under en tidsperiod som lämpar sig för informationens syften och som möjliggör oförändrad reproduktion av den lagrade informationen. |
| --- | --- |

10.

varaktigt medium: vilket medel som helst som gör det möjligt för en resenär eller en näringsidkare att lagra information som riktats direkt till resenären eller näringsidkare själv på ett sätt som möjliggör hänvisning i ett senare skede under en tidsperiod som lämpar sig för informationens syften och som möjliggör oförändrad reproduktion av den lagrade informationen.

| 11. | oundvikliga och extraordinära omständigheter: avses en
  oförutsebar
  situation utom kontroll för en näringsidkare, vars konsekvenser inte hade kunnat undvikas ens om alla rimliga åtgärder

  all vederbörlig aktsamhet
  hade vidtagits

  iakttagits
  . [Ändr. 51] |
| --- | --- |

11.

oundvikliga och extraordinära omständigheter: avses en
  oförutsebar
  situation utom kontroll för en näringsidkare, vars konsekvenser inte hade kunnat undvikas ens om alla rimliga åtgärder

  all vederbörlig aktsamhet
  hade vidtagits

  iakttagits
  . [Ändr. 51]

| 12. | bristande överensstämmelse: brister och

  eller
  felaktigheter vid fullgörandet av de resetjänster som ingår i ett resepaket. [Ändr. 52] |
| --- | --- |

12.

bristande överensstämmelse: brister och

  eller
  felaktigheter vid fullgörandet av de resetjänster som ingår i ett resepaket. [Ändr. 52]

| 12a. | kompletterande tjänster: en icke fristående turisttjänst i samband med tillhandahållande eller komplettering av resetjänster som i synnerhet reseförsäkring, transporter mellan järnvägsstation och inkvartering, till avreseflygplatsen samt i samband med utflyktsresor, bagagetransport, måltider och städning som tillhandahålls som en del av inkvarteringen. [Ändr. 53] |
| --- | --- |

12a.

kompletterande tjänster: en icke fristående turisttjänst i samband med tillhandahållande eller komplettering av resetjänster som i synnerhet reseförsäkring, transporter mellan järnvägsstation och inkvartering, till avreseflygplatsen samt i samband med utflyktsresor, bagagetransport, måltider och städning som tillhandahålls som en del av inkvarteringen. [Ändr. 53]

Kapitel II

Informationsskyldigheter och innehåll i paketreseavtalet

Artikel 4

Förhandsinformation

1.   Medlemsstaterna ska se till att innan resenären binds av något paketreseavtal eller motsvarande erbjudande ska arrangören och, om resepaketet säljs genom en återförsäljare också återförsäljaren, förse resenären med följande information om resepaketet i förekommande fall: [Ändr. 54]

| a) | Resetjänsternas huvudsakliga egenskaper:






  i) | Resmål, resväg och vistelseperiod, med datum
  , samt antalet nätter som ingår
  . [Ändr. 55] |
| --- | --- | --- |

a)

Resetjänsternas huvudsakliga egenskaper:

i)

Resmål, resväg och vistelseperiod, med datum
  , samt antalet nätter som ingår
  . [Ändr. 55]

| ii) | Transportmedel, typ av transport och transportkategori, datum, tid och plats för avresa och hemkomst, eller, om den exakta tidpunkten ännu inte har fastställts, den ungefärliga tiden för avresa och hemkomst, resans längd och plats för uppehåll under resan och anslutande transporter.

  Om den exakta tidpunkten ännu inte har fastställts ska näringsidkaren informera resenären om den ungefärliga tidpunkten för avresa och hemkomst.


  Om någon ungefärlig tidpunkt inte kan fastställas ska återförsäljaren informera resenären om detta. [Ändr. 56] |
| --- | --- |

ii)

Transportmedel, typ av transport och transportkategori, datum, tid och plats för avresa och hemkomst, eller, om den exakta tidpunkten ännu inte har fastställts, den ungefärliga tiden för avresa och hemkomst, resans längd och plats för uppehåll under resan och anslutande transporter.

| iii) | Inkvarteringens belägenhet, utmärkande kännetecken och
  officiella
  kategori
  som beviljas av den behöriga organisationen på platsen för inkvarteringen
  . [Ändr. 57] |
| --- | --- |

iii)

Inkvarteringens belägenhet, utmärkande kännetecken och
  officiella
  kategori
  som beviljas av den behöriga organisationen på platsen för inkvarteringen
  . [Ändr. 57]

| iv) | Huruvida måltider ingår, och i så fall vilka. |
| --- | --- |

iv)

Huruvida måltider ingår, och i så fall vilka.

| v) | Besök, utflykter eller andra tjänster som ingår i det avtalade totalpriset för paketresan. |
| --- | --- |

v)

Besök, utflykter eller andra tjänster som ingår i det avtalade totalpriset för paketresan.

| va) | Huruvida någon av resetjänsterna ska tillhandahållas resenären som en del av en grupp och hur många personer som i så fall förväntas delta. [Ändr. 58] |
| --- | --- |

va)

Huruvida någon av resetjänsterna ska tillhandahållas resenären som en del av en grupp och hur många personer som i så fall förväntas delta. [Ändr. 58]

| (vi) | Det/de språk som aktiviteterna kommer att anordnas på.
  [Ändr. 59] |
| --- | --- |

(vi)

Det/de språk som aktiviteterna kommer att anordnas på.
  [Ändr. 59]

| vii) | På resenärens förfrågan
  huruvida tillträde för personer med
  en viss
  nedsatt rörlighet garanteras under hela resan eller semestern. [Ändr. 60] |
| --- | --- |

vii)

På resenärens förfrågan
  huruvida tillträde för personer med
  en viss
  nedsatt rörlighet garanteras under hela resan eller semestern. [Ändr. 60]

| b) | Handelsnamnet på och besöksadressen till arrangören och, i förekommande fall, återförsäljaren samt deras telefonnummer och e-postadresser. |
| --- | --- |

b)

Handelsnamnet på och besöksadressen till arrangören och, i förekommande fall, återförsäljaren samt deras telefonnummer och e-postadresser.

| c) | Resepaketets totalpris inklusive skatter och, i förekommande fall, alla tilläggsavgifter och övriga kostnader eller, om dessa kostnader inte rimligen kan beräknas i förväg, information om att resenären kan komma att behöva betala sådana tilläggskostnader
  och vad dessa består av
  .
  Det totala priset måste framgå i form av en fullständig faktura där alla kostnader för resetjänsten visas i tydlig form. [Ändr. 61] |
| --- | --- |

c)

Resepaketets totalpris inklusive skatter och, i förekommande fall, alla tilläggsavgifter och övriga kostnader eller, om dessa kostnader inte rimligen kan beräknas i förväg, information om att resenären kan komma att behöva betala sådana tilläggskostnader
  och vad dessa består av
  .
  Det totala priset måste framgå i form av en fullständig faktura där alla kostnader för resetjänsten visas i tydlig form. [Ändr. 61]

| d) | Betalningsplan och, i förekommande fall, förekomst och villkor för handpenningar eller andra ekonomiska garantier som ska betalas eller tillhandahållas av resenären. |
| --- | --- |

d)

Betalningsplan och, i förekommande fall, förekomst och villkor för handpenningar eller andra ekonomiska garantier som ska betalas eller tillhandahållas av resenären.

| e) | I förekommande fall
  det minsta antalet personer som krävs för att resepaket ska genomföras och en

  den
  tidsgräns på minst 20 dagar före avresa

  som anges i artikel 10.3
  för en eventuell inställning om inte antalet resenärer har uppnåtts. [Ändr. 62] |
| --- | --- |

e)

I förekommande fall
  det minsta antalet personer som krävs för att resepaket ska genomföras och en

  den
  tidsgräns på minst 20 dagar före avresa

  som anges i artikel 10.3
  för en eventuell inställning om inte antalet resenärer har uppnåtts. [Ändr. 62]

| f) | Allmän information om pass- och visumkrav, inbegripet ungefärlig tid för att erhålla visum för medborgare i den eller de medlemsstater som berörs samt information om hälsoformaliteter. |
| --- | --- |

f)

Allmän information om pass- och visumkrav, inbegripet ungefärlig tid för att erhålla visum för medborgare i den eller de medlemsstater som berörs samt information om hälsoformaliteter.

| fa) | Information om frivillig försäkring som täcker kostnaden för resenärens avbeställning eller för hemtransport i händelse av olycks- eller sjukdomsfall. [Ändr. 63] |
| --- | --- |

fa)

Information om frivillig försäkring som täcker kostnaden för resenärens avbeställning eller för hemtransport i händelse av olycks- eller sjukdomsfall. [Ändr. 63]

| g) | Bekräftelse på att tjänsterna utgör ett resepaket. |
| --- | --- |

g)

Bekräftelse på att tjänsterna utgör ett resepaket.

| ga) | Information om att resenären eller arrangören i enlighet med artikel 10 kan säga upp avtalet när som helst före avresa och vid betalning av en eventuell tillämplig skälig standardiserad uppsägningsavgift. [Ändr. 64] |
| --- | --- |

ga)

Information om att resenären eller arrangören i enlighet med artikel 10 kan säga upp avtalet när som helst före avresa och vid betalning av en eventuell tillämplig skälig standardiserad uppsägningsavgift. [Ändr. 64]

| gb) | Möjlighet att överlåta paketreseavtalet till en annan resenär och eventuella begränsningar eller konsekvenser av en sådan överlåtelse. [Ändr. 65] |
| --- | --- |

gb)

Möjlighet att överlåta paketreseavtalet till en annan resenär och eventuella begränsningar eller konsekvenser av en sådan överlåtelse. [Ändr. 65]

1a.
     
  Om ett paket säljs via en återförsäljare ska återförsäljaren utan dröjsmål förse resenären med all den information som anges i punkt 1. [Ändr. 66]

2.   Den information som avses i punkt 1 ska tillhandahållas på ett klart
  , begripligt
  och tydligt sätt. [Ändr. 67]

2a.
     
  När det är frågan om ett reseavtal som slutits på elektronisk väg ska arrangören omedelbart före bokningen på ett tydligt och framträdande sätt uppmärksamma resenären på den information som anges i punkt 1 a i–v samt c och d i denna artikel. Artikel 8.2 andra stycket i direktiv 2011/83/EU ska tillämpas på motsvarande sätt. [Ändr. 68]

2b.
     
  Bevisbördan för att de informationskrav som anges i detta kapitel uppfylls vilar på näringsidkaren. [Ändr. 69]

Artikel 5

Förhandsinformationens bindande karaktär och ingående av avtalet

1.   Medlemsstaterna ska se till att arrangören inte ändrar den information som tillgängliggjorts för resenären enligt artikel 4

  4.1
  a, c, d, e och

  , f,
   g
  och ga
  ,
  vilken blir en del av paketreseavtalets innehåll och inte får ändras
  , såvida inte arrangören förbehåller sig rätten att ändra denna information och informerar resenären om dessa

  avtalsparterna uttryckligen enas om något annat
  .
  Alla
  ändringar
  i förhandsinformationen ska meddelas resenären
  på ett klart och tydligt sätt innan avtalet ingås. [Ändr. 70]

2.   Om den information om sådana tilläggsavgifter eller övriga kostnader som avses i artikel 4

  4.1
   c inte tillhandahålls före avtalets ingående, ska resenären inte stå för dessa avgifter eller övriga kostnader. [Ändr. 71]

3.   I samband med eller omedelbart

  utan onödigt dröjsmål
  efter avtalets ingående ska arrangören överlämna en kopia av avtalet eller en bekräftelse på avtalet på ett varaktigt medium till resenären. [Ändr. 72]

Artikel 6

Innehåll i avtalet om en paketresa och handlingar som ska tillhandahållas innan avresa

1.   Medlemsstaterna ska se till att paketreseavtal är klart och begripligt utformade samt läsliga om de är skriftliga.

2.   Avtalet

  Avtalstexten
  eller bekräftelsen på avtalet ska
  återge hela innehållet i avtalet och särskilt
  innehålla all

  den
  information som avses i artikel 4. Det

  , som har blivit en del av avtalets innehåll
  .
  Avtalstexten eller bekräftelsen på avtalet
  ska också innehålla följande information: [Ändr. 74]

| a) | Särskilda krav från resenären som arrangören har godkänt. |
| --- | --- |

a)

Särskilda krav från resenären som arrangören har godkänt.

| b) | Information om att arrangören är






  i) | ansvarig för att alla ingående resetjänster fullgörs, |
| --- | --- | --- |

b)

Information om att arrangören är

i)

ansvarig för att alla ingående resetjänster fullgörs,

| ii) | skyldig att tillhandahålla assistans om resenären befinner sig i sådana svårigheter som avses i artikel 14, |
| --- | --- |

ii)

skyldig att tillhandahålla assistans om resenären befinner sig i sådana svårigheter som avses i artikel 14,

| iii) | skyldig att utverka skydd vid obestånd för återbetalning och hemtransport i enlighet med artikel 15, samt att tillhandahålla namnet på det organ som tillhandahåller skyddet vid obestånd och dess kontaktuppgifter, inbegripet besöksadressen. |
| --- | --- |

iii)

skyldig att utverka skydd vid obestånd för återbetalning och hemtransport i enlighet med artikel 15, samt att tillhandahålla namnet på det organ som tillhandahåller skyddet vid obestånd och dess kontaktuppgifter, inbegripet besöksadressen.

| (c) | Uppgifterna för den kontaktpunkt som resenären kan vända sig till för att klaga på eventuell bristande efterlevnad som denne upplever på plats.
  [Ändr. 75] |
| --- | --- |

(c)

Uppgifterna för den kontaktpunkt som resenären kan vända sig till för att klaga på eventuell bristande efterlevnad som denne upplever på plats.
  [Ändr. 75]

| (d) | Namnet på och besöksadressen, telefonnumret samt e-postadressen till arrangörens lokala representant eller kontaktpunkt som en resenär som befinner sig i svårigheter kan be om hjälp från eller, om inga sådana representanter eller kontaktpunkter finns, ett nödnummer eller en uppgift om andra sätt som arrangören kan kontaktas på.
  [Ändr. 76] |
| --- | --- |

(d)

Namnet på och besöksadressen, telefonnumret samt e-postadressen till arrangörens lokala representant eller kontaktpunkt som en resenär som befinner sig i svårigheter kan be om hjälp från eller, om inga sådana representanter eller kontaktpunkter finns, ett nödnummer eller en uppgift om andra sätt som arrangören kan kontaktas på.
  [Ändr. 76]

| (e) | Information om att resenären kan säga upp avtalet när som helst innan avresa mot betalning av en rimlig ersättning eller en skälig standardiserad uppsägningsavgift om sådana avgifter anges i enlighet med artikel 10.1.
  [Ändr. 77] |
| --- | --- |

(e)

Information om att resenären kan säga upp avtalet när som helst innan avresa mot betalning av en rimlig ersättning eller en skälig standardiserad uppsägningsavgift om sådana avgifter anges i enlighet med artikel 10.1.
  [Ändr. 77]

| f) | Om minderåriga reser inom ramen för ett resepaket som inbegriper inkvartering
  , och inte reser i sällskap med sina föräldrar eller vårdnadshavare,
  information som
  för en förälder eller vårdnadshavare
  möjliggör direkt kontakt med den minderårige eller den person som är ansvarig på den plats där den minderårige vistas. [Ändr. 78] |
| --- | --- |

f)

Om minderåriga reser inom ramen för ett resepaket som inbegriper inkvartering
  , och inte reser i sällskap med sina föräldrar eller vårdnadshavare,
  information som
  för en förälder eller vårdnadshavare
  möjliggör direkt kontakt med den minderårige eller den person som är ansvarig på den plats där den minderårige vistas. [Ändr. 78]

| g) | Information om tillgängliga
  interna förfaranden för hantering av klagomål och
  mekanismer för alternativ tvistlösning
  i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/11/EU

   (14)

  och mekanismer för tvistlösning
  online
  i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 524/2013

   (15). [Ändr. 79] |
| --- | --- |

g)

Information om tillgängliga
  interna förfaranden för hantering av klagomål och
  mekanismer för alternativ tvistlösning
  i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/11/EU

   (14)

  och mekanismer för tvistlösning
  online
  i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 524/2013

   (15). [Ändr. 79]

3.   Den information som avses i punkt 2 ska tillhandahållas på ett klart
  , begripligt
  och tydligt sätt. [Ändr. 80]

4.   I god tid före avresa ska arrangören förse resenären med
  följande information:

| a) | Nödvändiga kvitton, intyg eller biljetter, inbegripet information om de exakta tiderna

  tidpunkterna
  för avresa, uppehåll under resan, anslutande transporter och ankomst. |
| --- | --- |

a)

Nödvändiga kvitton, intyg eller biljetter, inbegripet information om de exakta tiderna

  tidpunkterna
  för avresa, uppehåll under resan, anslutande transporter och ankomst.

| b) | Information om alla relevanta kontaktuppgifter om resenären upplever att tjänsterna inte fullgörs i enlighet med avtalet samt information om hur resenären bör göra. |
| --- | --- |

b)

Information om alla relevanta kontaktuppgifter om resenären upplever att tjänsterna inte fullgörs i enlighet med avtalet samt information om hur resenären bör göra.

| c) | Namnet på och besöksadressen, telefonnumret samt e-postadressen till arrangörens lokala representant eller kontaktpunkt som en resenär som befinner sig i svårigheter kan be om hjälp från eller, om inga sådana representanter eller kontaktpunkter finns, ett nödnummer eller en uppgift om andra sätt som arrangören kan kontaktas på. [Ändr. 81] |
| --- | --- |

c)

Namnet på och besöksadressen, telefonnumret samt e-postadressen till arrangörens lokala representant eller kontaktpunkt som en resenär som befinner sig i svårigheter kan be om hjälp från eller, om inga sådana representanter eller kontaktpunkter finns, ett nödnummer eller en uppgift om andra sätt som arrangören kan kontaktas på. [Ändr. 81]

Kapitel III

Avtalsändringar före avresan

Artikel 7

Överlåtelse av avtalet till en annan resenär

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att en resenär, efter att ha givit arrangören rimligt

  eller återförsäljaren
  varsel på ett varaktigt medium
  senast 7 dagar
  före avresan, kan överlåta avtalet till en person som uppfyller de villkor som gäller för detta avtal. [Ändr. 82]

2.   Den som överlåter avtalet och den som tar över det är solidariskt ansvariga för resterande betalning och för alla
  eventuella
  tilläggsavgifter och övriga kostnader med anledning av överlåtelsen. Dessa

  Arrangören ska informera den som överlåter avtalet och den som tar över det om eventuella
  kostnader ska inte

  för en sådan överlåtelse, som aldrig får
  vara oskäliga och aldrig
  får
  överstiga den faktiska kostnaden för arrangören. [Ändr. 83]

Det är arrangörens ansvar att tillhandahålla belägg för de tilläggsavgifter eller övriga kostnader som uppkommit till följd av överlåtelsen av avtalet. [Ändr. 84]

Artikel 8

Ändring av priset

1.   Medlemsstaterna ska se till att priser inte kan ändras, såvida det inte i avtalet uttryckligen framgår att en höjning kan komma att göras och arrangören förpliktigas att minska priserna i samma omfattning som en direkt följd av förändringar gällande

| a) | priset för tjänster för transport av passagerare till följd av
  kostnaden för bränsle för transporten av passagerarna, [Ändr. 85] |
| --- | --- |

a)

priset för tjänster för transport av passagerare till följd av
  kostnaden för bränsle för transporten av passagerarna, [Ändr. 85]

| b) | nivån på skatter eller avgifter för de inbegripna resetjänsterna som tas ut av tredje parter som inte direkt är involverade i genomförandet av resepaketet, vilket inbegriper turistskatter, landningsskatter eller start- och landningsavgifter i hamnar eller på flygplatser, eller |
| --- | --- |

b)

nivån på skatter eller avgifter för de inbegripna resetjänsterna som tas ut av tredje parter som inte direkt är involverade i genomförandet av resepaketet, vilket inbegriper turistskatter, landningsskatter eller start- och landningsavgifter i hamnar eller på flygplatser, eller

| c) | valutakurser av relevans för resepaketet. |
| --- | --- |

c)

valutakurser av relevans för resepaketet.

1a.
     
  En prissänkning enligt punkt 1 på 3 % eller mer ska slå igenom hos resenären. En prisökning enligt punkt 1 ska slå igenom hos resenären endast om priset ökar med 3 % eller mer. I händelse av en prissänkning på 3 % eller mer kan arrangören schablonmässigt ta ut 10 euro per resenär för administrativa kostnader. [Ändr. 86]

2.   
  Om
  den prisökning som avses i punkt 1 ska inte överstiga 10 %

  överstiger 8 %
  av resepaketets

  paketets
  pris
  ska artikel 9.2 tillämpas
  . [Ändr. 87]

3.   Den prisökning som avses i punkt 1 är endast giltig om arrangören meddelar resenären om den med en motivering och uträkning

  , utan onödigt dröjsmål och på ett tydligt och begripligt sätt,
  på ett varaktigt medium senast 20 dagar före avresan
  meddelar resenären om prisökningen med en motivering och uträkning
  . [Ändr. 88]

Artikel 9

Ändring av andra avtalsvillkor

1.   Medlemsstaterna ska se till att arrangören, innan avresa, inte ensidigt får ändra andra avtalsvillkor än priset
  i enlighet med artikel 8
  , såvida inte [Ändr. 89]

| a) | arrangören har förbehållit sig den rätten i avtalet, |
| --- | --- |

a)

arrangören har förbehållit sig den rätten i avtalet,

| b) | ändringen är obetydlig,
  särskilt med avseende på inslagen i artikel 4.1 a och d,
  och [Ändr. 90] |
| --- | --- |

b)

ändringen är obetydlig,
  särskilt med avseende på inslagen i artikel 4.1 a och d,
  och [Ändr. 90]

| c) | arrangören informerar resenären på ett klart och tydligt sätt på ett varaktigt medium. |
| --- | --- |

c)

arrangören informerar resenären på ett klart och tydligt sätt på ett varaktigt medium.

1a.
     
  En ändring i avtalsvillkoren ska i synnerhet anses vara betydande i den mening som avses i punkt 2 i denna artikel om den tidpunkt för avresa och hemkomst som tillhandahållits enligt artikel 4.1 a ii avviker mer än tre timmar från den faktiska tidpunkten för avresa eller hemkomst, eller om den inte är inom den del av dagen som angetts i förhandsinformationen. [Ändr. 91]

2.   Om arrangören före avresan är tvungen att väsentligen ändra några av de huvudsakliga egenskaperna hos de resetjänster som avses i artikel 4

  4.1
  a eller de särskilda krav som avses i artikel 6.2 a
  eller höja priset på paketet med mer än 8 % av det avtalade priset i enlighet med artikel 8.2
  , ska arrangören utan onödigt dröjsmål informera resenären på ett klart och tydligt sätt på ett varaktigt medium om [Ändr. 92]

| a) | de föreslagna ändringarna
  och deras inverkan på resepaketets pris
  , [Ändr. 93] |
| --- | --- |

a)

de föreslagna ändringarna
  och deras inverkan på resepaketets pris
  , [Ändr. 93]

| b) | det faktum att resenären kan säga upp avtalet utan påföljder inom en angiven och skälig tidsfrist och att om detta inte sker kommer de föreslagna ändringarna anses ha godkänts

  eller godkänna ett alternativt, likvärdigt resepaket som arrangören erbjuder
  . [Ändr. 94] |
| --- | --- |

b)

det faktum att resenären kan säga upp avtalet utan påföljder inom en angiven och skälig tidsfrist och att om detta inte sker kommer de föreslagna ändringarna anses ha godkänts

  eller godkänna ett alternativt, likvärdigt resepaket som arrangören erbjuder
  . [Ändr. 94]

| ba) | det faktum att den föreslagna ändringen av avtalet anses ha godkänts om resenären inte har utnyttjat rätten att säga upp avtalet eller har godkänt ett alternativt resepaket som arrangören erbjuder. [Ändr. 95] |
| --- | --- |

ba)

det faktum att den föreslagna ändringen av avtalet anses ha godkänts om resenären inte har utnyttjat rätten att säga upp avtalet eller har godkänt ett alternativt resepaket som arrangören erbjuder. [Ändr. 95]

3.   Om de ändringar av avtalet
  eller det alternativa resepaket som erbjudits
  som avses i punkt 2 leder till ett resepaket som har lägre kvalitet eller värde ska resenären ha rätt till en rimlig prissänkning. [Ändr. 96]

4.   Om avtalet sägs upp enligt punkt 2 b ska arrangören betala tillbaka alla de betalningar som erhållits från resenären inom 14 dagar efter det att avtalet sagts upp
  , inklusive betalningar för kompletterande tjänster som bokats via arrangören, som till exempel en rese- eller avbeställningsförsäkring eller extra aktiviteter på resmålet som bokats i förväg
  . Resenären har i förekommande fall rätt till ersättning i enlighet med artikel 12. [Ändr. 97]

Artikel 10

Uppsägning av avtalet före avresan

1.   Medlemsstaterna ska se till att resenären kan säga upp avtalet före avresan mot en rimlig ersättning till arrangören. Avtalet kan ange skäliga standardiserade uppsägningsavgifter på grundval av tidpunkten för uppsägningen och sedvanliga kostnadsbesparingar och intäkter från ett alternativt utnyttjande av resetjänsterna. Om det inte finns några standardiserade uppsägningsavgifter ska summan av ersättningen motsvara resepaketets pris minus de kostnadsbesparingar som
  bevisligen
  gjorts av arrangören
  och som inte kan krävas tillbaka från tjänsteleverantörerna eller genom alternativt utnyttjande av dessa tjänster
  .
  Avgifter till följd av uppsägning av avtalet, inbegripet administrativa kostnader, får inte vara oproportionerliga eller omåttliga. Arrangören ska överlämna en motivering för beräkningen av kompensationssumman eller de standardiserade uppsägningsavgifterna. Bevisbördan för att ersättningen är rimlig ska vila på arrangören. [Ändr. 98]

2.   Resenären ska ha rätt att säga upp avtalet före avresan utan ersättning i händelse av oundvikliga eller extraordinära händelser som
  efter avtalets slutande
  skett på resmålet
  , på vägen dit
  eller i dess omedelbara närhet och som väsentligen påverkar resepaketet
  och innebär att arrangören måste göra betydande förändringar av väsentliga delar av paketreseavtalet
  .
  Sådana oundvikliga och extraordinära händelser föreligger till exempel om resepaketet väsentligen påverkas av krig eller en naturkatastrof. Oundvikliga och extraordinära omständigheter anses i synnerhet råda när tillförlitliga och för allmänheten tillgängliga rapporter, t.ex. rekommendationer utfärdade av medlemsstaternas myndigheter, avråder från resor till resmålet. [Ändr. 99]

3.   Arrangören kan säga upp avtalet utan att betala ersättning till resenären om

  endast i följande fall: [Ändr. 101]

| a) | antalet personer som köpt resepaketet är mindre än det minsta antal som anges i avtalet och arrangören meddelar resenären om uppsägningen inom den period som fastställts i avtalet
  , dock
  inte senare än








  i) | 20 dagar före avresan
  vid resor på mer än sex dagar |
| --- | --- | --- |

a)

antalet personer som köpt resepaketet är mindre än det minsta antal som anges i avtalet och arrangören meddelar resenären om uppsägningen inom den period som fastställts i avtalet
  , dock
  inte senare än

i)

20 dagar före avresan
  vid resor på mer än sex dagar

| ii) | sju dagar före avresan vid resor på två till sex dagar |
| --- | --- |

ii)

sju dagar före avresan vid resor på två till sex dagar

| iii) | 48 timmar före avresan vid dagsresor
  , eller [Ändr. 102] |
| --- | --- |

iii)

48 timmar före avresan vid dagsresor
  , eller [Ändr. 102]

| b) | arrangören förhindras från att fullgöra avtalet på grund av oundvikliga eller extraordinära händelser och meddelar resenären om uppsägningen utan onödigt dröjsmål före avresan. |
| --- | --- |

b)

arrangören förhindras från att fullgöra avtalet på grund av oundvikliga eller extraordinära händelser och meddelar resenären om uppsägningen utan onödigt dröjsmål före avresan.

4.   I händelse av uppsägning enligt punkterna 1, 2 och 3 ska arrangören ersätta alla felaktiga betalningar som gjorts av resenären inom 14 dagar.

Kapitel IV

Resepaketets fullgörande

Artikel 11

Ansvar för resepaketets fullgörande

1.   Medlemsstaterna ska se till att arrangören är ansvarig för fullgörandet av de resetjänster som inbegrips i avtalet, oavsett om tjänsterna ska utföras av arrangören eller av andra tjänsteleverantörer.

2.   Om någon av tjänsterna inte fullgörs i enlighet med avtalet ska arrangören avhjälpa den bristande överensstämmelsen, såvida
  resenären påpekar den bristande överensstämmelsen för arrangören eller arrangören kan identifiera den och avhjälpandet
  inte detta är oproportionerligt
  eller om den bristande överensstämmelsen kan tillskrivas resenären
  . [Ändr. 103]

3.   Om en betydande andel av tjänsterna inte kan tillhandahållas enligt överenskommelsen i avtalet ska arrangören ordna med lämpliga alternativa arrangemang, utan extra kostnader för resenären, under resepaketets resterande del,
  vilka åtminstone ska ha samma kvalitetsnivå som tjänsterna som specificeras i avtalet,
  även då resenärens hemresa till avreseplatsen inte tillhandahålls enligt överenskommelse. [Ändr. 104]

4.   Om det är omöjligt för arrangören att erbjuda lämpliga alternativa arrangemang eller om resenären inte godkänner de föreslagna alternativa arrangemangen på grund av att de inte är jämförbara med det som man kom överens om i avtalet, ska arrangören, i den mån som resepaketet innefattar transport av passagerare, erbjuda resenären kostnadsfri, likvärdig transport till avreseplatsen eller till en annan plats som resenären har godkänt och ska, i förekommande fall,

  om de tjänster man kom överens om inte har fullgjorts
  , ersätta resenären i enlighet med artikel 12.
  Ersättning ska utgå inom 14 dagar. [Ändr. 105]

4a.
     
  Om punkt 4 är tillämplig kan resenären säga upp avtalet om den bristande överensstämmelsen är betydande och ett fullgörande i efterhand inte är möjligt eller inte är framgångsrikt. [Ändr. 106]

5.   Om det är omöjligt att säkerställa resenärens hemresa i rätt tid på grund av oundvikliga och extraordinära omständigheter, ska arrangören endast stå för kostnader för fortsatt vistelse som på högst 100 euro per natt och tre

  fem
  nätter per resenär. Arrangören ska säkerställa inkvarteringen.
  Arrangören ska säkerställa inkvarteringen och i fråga om hotellkategorin beakta den bokade kategorin. Endast om arrangören uttryckligen inte själv kan eller vill ordna inkvarteringen kan resenären själv boka. I sådana fall får arrangören begränsa kostnaden för inkvarteringen till 125 EUR per natt per resenär. [Ändr. 107]

6.   Den kostnadsbegränsning som avses i punkt 5 i denna artikel ska inte gälla för personer med nedsatt rörlighet enligt definitionen i artikel 2 a i förordning (EG) nr 1107/2006 av den 5 juli 2006 om rättigheter för personer med funktionshinder och personer med nedsatt rörlighet eller för personer som medföljer dem, gravida kvinnor och ensamresande barn samt personer i behov av särskild medicinsk hjälp, under förutsättning att de har meddelat arrangören om sina särskilda behov
  när paketreseavtalet slöts eller, om detta inte är möjligt,
  minst 48 timmar före avresan. Arrangören får inte åberopa oundvikliga och extraordinära omständigheter för att begränsa de kostnader som avses i punkt 5 i denna artikel om den relevanta transportören inte är beroende av dessa omständigheter enligt gällande EU-lagstiftning. [Ändr. 108]

7.   Om de alternativa arrangemangen leder till ett resepaket av lägre kvalitet eller värde ska resenären ha rätt till en prissänkning och, i tillämpliga fall, skadestånd i enlighet med artikel 12.

7a.
     
  Medlemsstaterna får behålla eller införa bestämmelser enligt vilka även återförsäljaren är ansvarig för resepaketets fullgörande och därför är bunden av sina skyldigheter enligt denna artikel och artiklarna 6.2 b, 12, 15.1 och 16. [Ändr. 109]

7b.
     
  Resenärens eventuella rätt till ersättning enligt förordning (EG) nr 261/2004 är oberoende av resenärens eventuella rätt till ersättning enligt detta direktiv. Om resenären har rätt till ersättning både enligt förordning (EG) nr 261/2004 och enligt detta direktiv ska resenären ha rätt att lägga fram anspråk enligt båda dessa rättsakter, men får i fråga om samma uppgifter inte ackumulera rättigheter enligt båda rättsakterna om rättigheterna syftar till att skydda samma intresse eller har samma mål. [Ändr. 110]

Artikel 12

Prissänkning och skadestånd

1.   Medlemsstaterna ska se till att resenären har rätt till en rimlig prissänkning för

| a) | perioder av bristande överensstämmelse, eller |
| --- | --- |

a)

perioder av bristande överensstämmelse, eller

| b) | om sådana alternativa arrangemang som avses i artikel 11.3 och 11.4 leder till ett resepaket av lägre kvalitet eller värde. |
| --- | --- |

b)

om sådana alternativa arrangemang som avses i artikel 11.3 och 11.4 leder till ett resepaket av lägre kvalitet eller värde.

2.   Resenären ska ha rätt till att erhålla ersättning från arrangören för alla skador, inbegripet immateriella skador, som resenären drabbas av för till följd av bristande överensstämmelse.

3.   Resenären ska inte ha rätt till prissänkning eller skadestånd om

| a) | arrangören bevisar att den bristande överensstämmelsen






  i) | kan tillskrivas resenären, |
| --- | --- | --- |

a)

arrangören bevisar att den bristande överensstämmelsen

i)

kan tillskrivas resenären,

| ii) | kan tillskrivas en tredje part som saknar anknytning till tillhandahållandet av de avtalade tjänsterna och är oförutsebar eller oundviklig, eller |
| --- | --- |

ii)

kan tillskrivas en tredje part som saknar anknytning till tillhandahållandet av de avtalade tjänsterna och är oförutsebar eller oundviklig, eller

| iii) | har uppkommit på grund av oundvikliga och extraordinära omständigheter, eller |
| --- | --- |

iii)

har uppkommit på grund av oundvikliga och extraordinära omständigheter, eller

| b) | om resenären underlåter att informera arrangören utan onödigt dröjsmål om bristande överensstämmelse som resenären upplever på plats, om detta informationskrav klart och tydligt var angivet i avtalet och är skäligt med tanke på omständigheterna. |
| --- | --- |

b)

om resenären underlåter att informera arrangören utan onödigt dröjsmål om bristande överensstämmelse som resenären upplever på plats, om detta informationskrav klart och tydligt var angivet i avtalet och är skäligt med tanke på omständigheterna.

4.   I den mån som de internationella konventioner som är bindande för EU begränsar omfattningen eller villkoren för ersättning som ska betalas av en leverantör som utför en tjänst som är en del av ett resepaket, ska samma begränsningar gälla för arrangören. I den mån som de internationella konventioner som inte är bindande för EU begränsar den ersättning som ska betalas av en tjänsteleverantör kan medlemsstaterna begränsa den ersättning som ska betalas av arrangören i enlighet därmed. I andra fall kan avtalet begränsa den ersättning som ska betalas av arrangören under förutsättning att denna begränsning inte gäller för personskador eller skada som orsakats uppsåtligen eller med grov vårdslöshet och inte uppgår till mindre än tre gånger resepaketets totala pris.

5.   Rättigheter till ersättning eller prissänkning enligt detta direktiv ska inte påverka resenärernas rättigheter enligt förordning (EG) nr 261/2004, förordning (EG) nr 1371/2007, förordning (EU) nr 1177/2010 och förordning (EU) nr 181/2011. Resenärer ska ha rätt till att lägga fram skadeståndskrav
  , i synnerhet mer långtgående skadeståndskrav,
  enligt detta direktiv och enligt dessa förordningar., men får inte med samma uppgifter samla Rättigheter enligt andra rättsliga grunder om dessa rättigheter skyddar samma intresse eller har samma mål

  som avser samma uppgifter får inte ackumuleras
  . [Ändr. 112]

6.   Preskriptionstiden för att lämna in skadeståndskrav enligt denna artikel ska understiga ett år

  tre år
  . [Ändr. 113]

Artikel 13

Möjlighet att kontakta arrangören via återförsäljaren

Medlemsstaterna ska se till att resenären kan skicka meddelanden, klagomål eller krav vad gäller fullgörandet av resepaketet direkt till den återförsäljare som det paketet köptes genom. Återförsäljaren ska vidarebefordra dessa meddelanden, klagomål eller krav till arrangören utan onödigt dröjsmål. För att uppfylla tidsfrister eller preskriptionstider ska återförsäljarens mottagande av anmälningarna betraktas som arrangörens mottagande.

Artikel 14

Skyldighet att tillhandahålla assistans

Medlemsstaterna ska se till att arrangören
  utan onödigt dröjsmål
  ger snabb

  lämplig
  assistans till resenärer som befinner sig i svårigheter, i synnerhet genom att [Ändr. 114]

| a) | tillhandahålla lämplig information om hälso- och sjukvårdstjänster, lokala myndigheter och konsulärt stöd, och |
| --- | --- |

a)

tillhandahålla lämplig information om hälso- och sjukvårdstjänster, lokala myndigheter och konsulärt stöd, och

| b) | hjälpa

  bistå
  resenären med att upprätta distanskommunikation och
  hjälpa resenären att
  ordna med alternativa researrangemang. [Ändr. 115] |
| --- | --- |

b)

hjälpa

  bistå
  resenären med att upprätta distanskommunikation och
  hjälpa resenären att
  ordna med alternativa researrangemang. [Ändr. 115]

Arrangören ska kunna ta ut en skälig avgift för sådan assistans om situationen orsakats av oaktsamhet eller uppsåt från resenärens sida.
  Denna avgift får aldrig överstiga arrangörens eller återförsäljarens faktiska kostnader. [Ändr. 116]

Kapitel V

Skydd vid obestånd

Artikel 15

Effektivitet och omfattning gällande skyddet vid obestånd

1.   Medlemsstaterna ska se till att arrangörer
  av resepaket
  och återförsäljare
  av sammanlänkade researrangemang
  som underlättar anskaffandet av assisterade

  sammanlänkade
  researrangemang och som är etablerade på deras territorium erhåller en säkerhet för effektiv och snabb

  omedelbar
  återbetalning av alla betalningar som gjorts av resenärer och, i den mån som transport av resenärer inbegrips, för en effektiv och snabb hemtransport av resenärerna i händelse av obestånd.
  Om det är möjligt ska resenärerna erbjudas en fortsättning av resan. [Ändr. 117]

2.   Det skydd vid obestånd som avses i punkt 1 ska ta hänsyn till den faktiska finansiella risken för den relevanta näringsidkarens verksamhet. Skyddet ska vara till nytta för resenärer oavsett deras bostadsort, avreseort eller var resepaketet eller det assisterade

  sammanlänkade
  researrangemanget såldes.

Artikel 16

Ömsesidigt erkännande av skyddet vid obestånd och administrativt samarbete

1.   Medlemsstaterna ska se det som att kraven i deras nationella regler som införlivar artikel 15 uppfylls för allt skydd vid obestånd som erhållits av en arrangör eller återförsäljare som underlättar anskaffandet av assisterade

  sammanlänkade
  researrangemang enligt reglerna för införlivande av artikel 15 i den medlemsstat där denne är etablerad.

1a.
     
  Medlemsstaterna ska tillåta arrangörer av resepaket, återförsäljare som underlättar anskaffandet av sammanlänkade researrangemang och persontransportföretag som är etablerade utanför deras territorium eller utanför unionen att erhålla skydd vid obestånd i enlighet med deras nationella system för skydd vid obestånd. [Ändr. 118]

2.   Medlemsstaterna ska utse centrala kontaktpunkter för att underlätta det administrativa samarbetet och övervakningen av arrangörer och återförsäljare som underlättar anskaffandet av assisterade

  sammanlänkade
  researrangemang och som är verksamma i olika medlemsstater. De ska uppge kontaktuppgifter för dessa kontaktpunkter till alla andra medlemsstater och till kommissionen.

3.   De centrala kontaktpunkterna ska för varandra tillgängliggöra all nödvändig information om deras nationella program för skydd vid obestånd och fastställa det eller de organ som tillhandahåller skydd vid obestånd för en särskild näringsidkare som är etablerad på deras territorium. De ska ge varandra tillgång till förteckningar över arrangörer och återförsäljare som underlättar anskaffandet av assisterade

  sammanlänkade
  researrangemang och som uppfyller sina skyldigheter vad gäller skydd vid obestånd.

4.   Om en medlemsstat hyser tvivel om skyddet vid obestånd när det rör sig om en arrangör eller återförsäljare som underlättar anskaffandet av assisterade s
  ammanlänkade
  researrangemang, och som är etablerad i en annan medlemsstat men som är verksam på dess territorium, ska denna stat begära ett förtydligande från den medlemsstat där arrangören eller återförsäljaren är etablerad. Medlemsstaterna ska svara på förfrågningar från andra medlemsstater senast inom 15 arbetsdagar från det att de togs emot. [Ändr. 119]

Kapitel VI

Assisterade

  Sammanlänkade
  researrangemang

Artikel 17

Informationskrav för assisterade

  sammanlänkade
  researrangemang

Medlemsstaterna ska, innan resenären blir bunden av något avtal eller något motsvarande erbjudande om assisterade

  sammanlänkade
  researrangemang, se till att den näringsidkare som underlättar anskaffandet av de assisterade

  sammanlänkade
  researrangemangen på ett klart och tydligt sätt anger att

| a) | varje tjänsteleverantör ensam ansvarar för det korrekta avtalsenliga fullgörandet av dess tjänster, |
| --- | --- |

a)

varje tjänsteleverantör ensam ansvarar för det korrekta avtalsenliga fullgörandet av dess tjänster,

| b) | resenären inte kommer att erhålla någon av de rättigheter som genom detta direktiv uteslutande beviljas paketresenärer, utan kommer att dra nytta av rätten till att få tillbaka förskottsbetalningar och, i den mån som transport av passagerare inbegrips, hemtransport i det fall då återförsäljaren själv eller någon av tjänsteleverantörerna hamnar i obestånd, och |
| --- | --- |

b)

resenären inte kommer att erhålla någon av de rättigheter som genom detta direktiv uteslutande beviljas paketresenärer, utan kommer att dra nytta av rätten till att få tillbaka förskottsbetalningar och, i den mån som transport av passagerare inbegrips, hemtransport i det fall då återförsäljaren själv eller någon av tjänsteleverantörerna hamnar i obestånd, och

| ba) | resenären ändå har de rättigheter som beviljas i enlighet med direktiv 2011/83/EU, om inte annat föreskrivs i detta direktiv. [Ändr. 120] |
| --- | --- |

ba)

resenären ändå har de rättigheter som beviljas i enlighet med direktiv 2011/83/EU, om inte annat föreskrivs i detta direktiv. [Ändr. 120]

Om näringsidkaren som underlättar anskaffandet av de sammanlänkade researrangemangen inte har uppfyllt kraven i led b i första stycket ska resenären åtnjuta alla de garantier och rättigheter som säkerställs för resepaket i detta direktiv. [Ändr. 121]

Artikel 17a

Information till återförsäljaren om ytterligare resetjänster som bokas inom ramen för sammanlänkade researrangemang genom sammanlänkade bokningsprocesser via internet

Näringsidkare som tillhandahåller ytterligare resetjänster inom ramen för sammanlänkade researrangemang enligt artikel 5.3 b ska se till att berörd återförsäljare är väl informerad om den bekräftade bokningen av ytterligare resetjänster, som tillsammans med den första bokade resetjänsten utgör ett sammanlänkat researrangemang och därmed utlöser det ansvar och de skyldigheter som åligger återförsäljaren enligt detta direktiv. [Ändr. 122]

Artikel 17b

Näringsidkare som underlättar anskaffandet av sammanlänkade researrangemang via internet

Näringsidkare som underlättar anskaffandet av sammanlänkade researrangemang via internet får inte dölja eller på ett oklart, obegripligt eller tvetydigt sätt ange alternativet att inte boka ytterligare tjänster eller kompletterande tjänster. Ett sådant alternativ ska alltid vara förvalt som standard. [Ändr. 123]

Kapitel VII

Allmänna bestämmelser

Artikel 18

Återförsäljarens särskilda skyldigheter i de fall arrangören är etablerad utanför EES

I de fall då arrangören är etablerad utanför EES ska den återförsäljare som är etablerad i en medlemsstat omfattas av de skyldigheter som fastställs för arrangörer i kapitlen IV och V, såvida inte återförsäljaren lägger fram bevis för att arrangören uppfyller kraven i kapitlen IV och V.
  När det gäller förmedling av en researrangör som är etablerad utanför EES ska befintliga skadeståndsgrundande anspråk på grund av att annan avtalsenlig tillbörlig aktsamhet inte iakttagits gälla. Annat nationellt återförsäljaransvar ska inte påverkas av dessa bestämmelser. [Ändr. 124]

Artikel 18a

Skyldigheter för arrangörer eller återförsäljare som är etablerade utanför EES

Medlemsstaterna ska se till att en arrangör av resepaket eller en återförsäljare som underlättar anskaffandet av sammanlänkade researrangemang och som är etablerade utanför EES samt bedriver försäljningsverksamhet direkt på en medlemsstats territorium omfattas av de skyldigheter som föreskrivs i detta direktiv. [Ändr. 125]

Artikel 18b

Formkrav för avtal

1.
     
  Medlemsstaterna ska se till att alla avtal som omfattas av detta direktiv är klart och begripligt utformade samt läsliga om de är skriftliga. Avtalet ska avfattas på samma språk som förhandsinformationen.

2.
     
  Avtalet ska tillhandahållas via ett varaktigt medium. Vid avtal utanför fasta affärslokaler ska avtalet tillhandahållas även som papperskopia.

3.
     
  Om avtalet ingås per telefon ska näringsidkaren bekräfta erbjudandet på ett varaktigt medium för resenären, som är bunden först när han eller hon undertecknat avtalet eller översänt sitt skriftliga samtycke på ett varaktigt medium. [Ändr. 126]

Artikel 19

Ansvar för bokningsfel

Medlemsstaterna ska se till att en återförsäljare som har tagit på sig att sköta bokningen av ett resepaket eller assisterade

  sammanlänkade
  researrangemang eller som underlättar bokningen av sådana tjänster ska vara ansvarig för eventuella

  om återförsäljaren inte eller inte i sin helhet förmedlar den information som arrangören i enlighet med artikel 4.1 har tillhandahållit eller om återförsäljaren begår
  fel som kan inträffa under bokningsprocessen, såvida inte sådana fel

  dessa
  fel
  verkligen har inträffat under bokningsprocessen
  .
  En återförsäljare är inte ansvarig om
  sådana fel kan tillskrivas resenären eller oundvikliga och extraordinära omständigheter.
  I samband med ett sammanlänkat researrangemang som grundas på anskaffandet av ytterligare resetjänster från en annan näringsidkare på ett målinriktat sätt genom sammanlänkade bokningsprocesser via internet i enlighet med artikel 3.5 b, ska återförsäljaren inte vara ansvarig för bokningsfel till följd av fel som begås av denne näringsidkare. I detta fall ska medlemsstaterna se till att den näringsidkare som tillhandahåller ytterligare resetjänster ansvarar för de fel som uppkommer under bokningsprocessen för sådana tjänster. [Ändr. 127]

Artikel 20

Rätt till gottgörelse

1.
     I de fall där en arrangör eller, i enlighet med artiklarna 15 eller 18, en återförsäljare betalar ersättning, beviljar en prissänkning eller uppfyller de andra skyldigheter som åligger denne enligt detta direktiv, ska inte någon bestämmelse i detta direktiv eller i nationell lagstiftning tolka detta som en begränsning av rätten

  medlemsstaterna se till att arrangören eller återförsäljaren har rätt
  att begära gottgörelse från någon tredje part som bidrog till den händelse som utlöste ersättningen, prissänkningen eller andra skyldigheter

  annan skyldighet
  .

2.
     
  I den rätt att begära gottgörelse som anges i punkt 1 i denna artikel ska även ingå rätten för arrangörer och återförsäljare att begära gottgörelse från resetjänstleverantörer när en arrangör eller återförsäljare måste betala ersättning till en resenär enligt detta direktiv och resenären samtidigt har rätt till ersättning enligt annan tillämplig unionslagstiftning, inklusive men inte begränsat till förordning (EG) nr 261/2004 och förordning (EG) nr 1371/2007. Denna rätt att begära gottgörelse får inte begränsas i ett avtal.

3.
     
  Medlemsstaterna ska se till att eventuella begränsningar av rätten att begära gottgörelse enligt punkt 1 är skäliga och proportionerliga i enlighet med tillämplig nationell lagstiftning. [Ändr. 128]

Artikel 21

Direktivets tvingande karaktär

1.   En förklaring från en arrangör om att denne uteslutande agerar som en leverantör av en resetjänst, som en mellanhand eller i någon annan egenskap, eller att resepaketet i den mening som avses i detta direktiv inte utgör ett resepaket, ska inte befria arrangören från de skyldigheter som arrangörer tillskrivs enligt detta direktiv.

2.   Resenärer får inte avstå från de rättigheter som beviljas dem genom de nationella bestämmelser som införlivar detta direktiv.

3.   Alla avtalsmässiga arrangemang eller påståenden från resenären som direkt eller indirekt åsidosätter eller begränsar de rättigheter som beviljas resenärer enligt detta direktiv, eller som syftar till att kringgå tillämpningen av detta direktiv, är inte bindande för resenären.

Artikel 22

Efterlevnad

Medlemsstaterna ska se till att tillräckliga och effektiva resurser finns för att säkerställa efterlevnaden av detta direktiv.

Medlemsstaterna ska dessutom se till att lämpliga mekanismer finns på plats i syfte att säkerställa att inga vilseledande metoder från näringsidkare eller arrangörer tillämpas, i synnerhet genom att skapa en förväntan på konsumenträttigheter och konsumentgarantier som inte tillhandahålls i enlighet med det berörda avtalet. [Ändr. 129]

Artikel 23

Påföljder

Medlemsstaterna ska föreskriva påföljder som brottsbekämpande myndigheter kan ålägga näringsidkare för överträdelser av de nationella bestämmelser som har utfärdats med tillämpning av detta direktiv och ska vidta de åtgärder som krävs för att se till att dessa påföljder tillämpas. Påföljderna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande.

Artikel 24

Rapportering från kommissionen samt översyn

Senast ... (*2) ska kommissionen lämna in en rapport om direktivets tillämpning till Europaparlamentet och rådet. Rapporten ska vid behov åtföljas av lagförslag för att anpassa detta direktiv till utvecklingen på området resenärers rättigheter.

Artikel 25

Ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 och direktiv 2011/83/EU

1.   Punkt 5 i bilagan till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2006/2004 (16) ska ersättas med följande:

| ”5. | Europaparlamentets och rådets direktiv .../.../EU (*3). |
| --- | --- |

”5.

Europaparlamentets och rådets direktiv .../.../EU (*3).

2.   Artikel 3.3 g i direktiv 2011/83/EU ska ersättas med följande:

| ”g) | om resepaket enligt definitionen i artikel 3.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv .../.../EU (*4), med undantag för artiklarna 8.2, 19, 21 och 22. |
| --- | --- |

”g)

om resepaket enligt definitionen i artikel 3.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv .../.../EU (*4), med undantag för artiklarna 8.2, 19, 21 och 22.

Kapitel VIII

Slutbestämmelser

Artikel 26

Upphävande

Direktiv 90/314/EEG upphör att gälla från och med ... (*5). [Ändr. 130]

Hänvisningar till det upphävda direktivet ska ses som hänvisningar till detta direktiv och ska läsas i enlighet med tabellen i bilaga I till detta direktiv.

Artikel 27

Införlivande

1.   Medlemsstaterna ska senast den ... (*5) anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser. [Ändr. 131]

2.   De ska tillämpa dessa bestämmelser från den ... (*6). [Ändr. 133]

3.   När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

4.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 28

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den [tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning].

Artikel 29

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 170, 5.6.2014, s. 73..

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 12 mars 2014.

2

(3)  Rådets direktiv 90/314/EEG av den 13 juni 1990 om paketresor, semesterpaket och andra paketarrangemang (EGT L 158, 23.6.1990, s. 59).

3

(4)  Se Europeiska unionens domstols dom av den 30 april 2012 i mål C-400/00 Club-Tour, Viagens e Turismo SA mot Alberto Carlos Lobo Gonçalves Garrido och Club Med Viagens Ld, REG 2002, s. I-04051.

4

(5)  Se Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (”Direktiv om elektronisk handel”) (EGT L 178, 17.7.2000, s. 1) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden (EUT L 376, 27.12.2006, s. 36) samt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2111/2005 av den 14 december 2005 om upprättande av en gemenskapsförteckning över alla lufttrafikföretag som förbjudits att bedriva verksamhet inom gemenskapen och om information till flygpassagerare om vilket lufttrafikföretag som utför en viss flygning, samt om upphävande av artikel 9 i direktiv 2004/36/EG (EUT L 344, 27.12.2005, s. 15), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2006 av den 5 juli 2006 om rättigheter i samband med flygresor för personer med funktionshinder och personer med nedsatt rörlighet (EUT L 204, 26.7.2006, s. 1), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1371/2007 av den 23 oktober 2007 om rättigheter och skyldigheter för tågresenärer (EUT L 315, 3.12.2007, s. 14), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 av den 24 september 2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen (EUT L 293, 31.10.2008, s. 3), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1177/2010 av den 24 november 2010 om passagerares rättigheter vid resor till sjöss och på inre vattenvägar och om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 (EUT L 334, 17.12.2010, s. 1) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 181/2011 av den 16 februari 2011 om passagerares rättigheter vid busstransport och om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 (EUT L 55, 28.2.2011, s. 1).

5

(6)  Rådets beslut 2001/539/EG av den 5 april 2001 om Europeiska gemenskapernas ingående av konventionen om vissa enhetliga regler för internationella lufttransporter (Montrealkonventionen) (EGT L 194, 18.7.2001, s. 38).

6

(7)  Rådets beslut 2013/103/EU av den 16 juni 2011 om undertecknande och ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och den mellanstatliga organisationen för internationell järnvägstrafik om Europeiska unionens anslutning till fördraget om internationell järnvägstrafik (Cotif) av den 9 maj 1980 , i dess ändrade lydelse enligt Vilniusprotokollet av den 3 juni 1999 (EUT L 51, 23.2.2013, s. 1).

7

(8)  Rådets beslut 2012/22/EU av den 12 december 2011 om Europeiska unionens anslutning till 2002 års protokoll till 1974 års Atenkonvention om befordran till sjöss av passagerare och deras resgods, med undantag för artiklarna 10 och 11 (EUT L 8, 12.1.2012, s. 1).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om ändring av förordning (EG) nr 261/2004 om gemensamma regler om kompensation och assistans till passagerare vid nekad ombordstigning och inställda eller kraftigt försenade flygningar och förordning (EG) nr 2027/97 om lufttrafikföretags skadeståndsansvar avseende lufttransport av passagerare och deras bagage (EUT L ...).

9

(*1)  Nummer på förordningen (2013/0072(COD)) i skälet och nummer, datum för antagande och EUT-hänvisning för förordningen i fotnot 4.

*1

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 261/2004 av den 11 februari 2004 om fastställande av gemensamma regler om kompensation och assistans till passagerare vid nekad ombordstigning och inställda eller kraftigt försenade flygningar och om upphävande av förordning (EEG) nr 295/91 (EUT L 46, 17.2.2004, s. 1).

10

(11)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/83/EU av den 25 oktober 2011 om konsumenträttigheter och om ändring av rådets direktiv 93/13/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/44/EG och om upphävande av rådets direktiv 85/577/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 97/7/EG (

  EUT L 304, 22.11.2011, s. 64).

11

Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/83/EU av den 25 oktober 2011 om konsumenträttigheter och om ändring av rådets direktiv 93/13/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/44/EG och om upphävande av rådets direktiv 85/577/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 97/7/EG (

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 593/2008 av den 17 juni 2008 om tillämplig lag för avtalsförpliktelser (Rom I) (EUT L 177, 4.7.2008, s. 6).

12

(13)  EUT C 369, 17.12.2011, s. 14.

13

(14)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/11/EU av den 21 maj 2013 om alternativ tvistlösning vid konsumenttvister och om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 och direktiv 2009/22/EG (EUT L 165, 18.6.2013, s. 63).

14

Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/11/EU av den 21 maj 2013 om alternativ tvistlösning vid konsumenttvister och om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 och direktiv 2009/22/EG (EUT L 165, 18.6.2013, s. 63).

(15)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 524/2013 av den 21 maj 2013 om tvistlösning online vid konsumenttvister och om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 och direktiv 2009/22/EG (förordningen om tvistlösning online vid konsumenttvister) (EUT L 165, 18.6.2013, s. 1).

15

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 524/2013 av den 21 maj 2013 om tvistlösning online vid konsumenttvister och om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 och direktiv 2009/22/EG (förordningen om tvistlösning online vid konsumenttvister) (EUT L 165, 18.6.2013, s. 1).

(*2)  Fem år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

*2

(16)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2006/2004 av den 27 oktober 2004 om samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheter som ansvarar för konsumentskyddslagstiftningen (”förordningen om konsumentskyddssamarbete”) (EUT L 364, 9.12.2004, s. 1).

16

(+)  Nummer, datum och EUT-hänvisning för detta direktiv.

+

(++)  Nummer, datum och EUT-hänvisning för detta direktiv.

++

(*5)  
  24
  månader efter detta direktivs ikraftträdande.

*5

24

(*6)  
  24
  månader efter detta direktivs ikraftträdande.

*6

24

BILAGA I

JÄMFÖRELSETABELL

| Direktiv 90/314/EEG | Detta direktiv |
| --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 |
| Artikel 2.1 | Artikel 3.2 och artikel 2.2 a |
| Artikel 2.2 | Artikel 3.8 |
| Artikel 2.3 | Artikel 3.9 |
| Artikel 2.4 | Artikel 3.6 |
| Artikel 2.5 | Artikel 3.3 |
| Artikel 3.1 | — |
| Artikel 3.2 | Artiklarna 4 och 5 |
| Artikel 4.1 | Artikel 4.1, artikel 6.2 och artikel 6.4 |
| Artikel 4.1 b iv | — |
| Artikel 4.2 a | Artikel 6.2 |
| Artikel 4.2 b | Artikel 5.3 och artikel 6.1 och 6.3 |
| Artikel 4.2 c | — |
| Artikel 4.3 | Artikel 7 |
| Artikel 4.4 | Artikel 8 |
| Artikel 4.5 | Artikel 9.2 |
| Artikel 4.6 | Artikel 9.3 och 9.4 och artikel 10.3 och 10.4 |
| Artikel 4.7 | Artikel 11.3, 11.4 och 11.7 |
| Artikel 5.1 | Artikel 11.1 |
| Artikel 5.2 | Artikel 12.2.3 och 12.2.4 och artikel 14 |
| Artikel 5.3 | Artikel 21.3 |
| Artikel 5.4 | Artikel 6.2 c och artikel 12.3 b |
| Artikel 6 | Artikel 11.2 |
| Artikel 7 | Artikel 15 och artikel 16 |
| Artikel 8 | — |
| Artikel 9.1 | Artikel 27.1, 27.2 och 27.3 |
| Artikel 9.2 | Artikel 27.4 |
| Artikel 10 | Artikel 29 |

Direktiv 90/314/EEG

Detta direktiv

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 2.1

Artikel 3.2 och artikel 2.2 a

Artikel 2.2

Artikel 3.8

Artikel 2.3

Artikel 3.9

Artikel 2.4

Artikel 3.6

Artikel 2.5

Artikel 3.3

Artikel 3.1

—

Artikel 3.2

Artiklarna 4 och 5

Artikel 4.1

Artikel 4.1, artikel 6.2 och artikel 6.4

Artikel 4.1 b iv

—

Artikel 4.2 a

Artikel 6.2

Artikel 4.2 b

Artikel 5.3 och artikel 6.1 och 6.3

Artikel 4.2 c

—

Artikel 4.3

Artikel 7

Artikel 4.4

Artikel 8

Artikel 4.5

Artikel 9.2

Artikel 4.6

Artikel 9.3 och 9.4 och artikel 10.3 och 10.4

Artikel 4.7

Artikel 11.3, 11.4 och 11.7

Artikel 5.1

Artikel 11.1

Artikel 5.2

Artikel 12.2.3 och 12.2.4 och artikel 14

Artikel 5.3

Artikel 21.3

Artikel 5.4

Artikel 6.2 c och artikel 12.3 b

Artikel 6

Artikel 11.2

Artikel 7

Artikel 15 och artikel 16

Artikel 8

—

Artikel 9.1

Artikel 27.1, 27.2 och 27.3

Artikel 9.2

Artikel 27.4

Artikel 10

Artikel 29

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/638 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/638

---

P7_TA(2014)0223

Fluorerade växthusgaser ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fluorerade växthusgaser (COM(2012)0643 – C7-0370/2012 – 2012/0305(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2017/C 378/63)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0643), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0643),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0370/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0370/2012),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 23 maj 2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 23 maj 2013 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 18 december 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 18 december 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för transport och turism (A7-0240/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för transport och turism (A7-0240/2013).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 271, 19.9.2013, s. 138.

---

P7_TC1-COD(2012)0305

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om fluorerade växthusgaser och om upphävande av förordning (EG) nr 842/2006

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 517/2014.)

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/639 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/639

---

P7_TA(2014)0224

Fri rörlighet för arbetstagare ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om åtgärder som underlättar utövandet av arbetstagares rättigheter i samband med fri rörlighet för arbetstagare (COM(2013)0236 – C7-0114/2013 – 2013/0124(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2017/C 378/64)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0236), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0236),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 46 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0114/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 46 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0114/2013),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 19 september 2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 19 september 2013 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 20 december 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 20 december 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0386/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0386/2013).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 341, 21.11.2013, s. 54.

---

P7_TC1-COD(2013)0124

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/.../EU om åtgärder som underlättar utövandet av arbetstagares rättigheter i samband med fri rörlighet för arbetstagare

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv 2014/54/EU.)

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/640 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/640

---

P7_TA(2014)0225

Bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2011/92/EU om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (COM(2012)0628 – C7-0367/2012 – 2012/0297(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2017/C 378/65)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0628), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0628),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0367/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0367/2012),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 13 februari 2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 13 februari 2013 (1),

| — | med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 30 maj 2013 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 30 maj 2013 (2),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 20 december 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 20 december 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för transport och turism och utskottet för framställningar (A7-0277/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för transport och turism och utskottet för framställningar (A7-0277/2013).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (3). |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (3).

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 133, 9.5.2013, s. 33.

(2)  EUT C 218, 30.7.2013, s. 42.

(3)  Denna ståndpunkt ersätter ändringsförslagen som antogs den 9 oktober 2013 (Antagna texter, P7_TA(2013)0413).

---

P7_TC1-COD(2012)0297

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/.../EU om ändring av direktiv 2011/92/EU om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv 2014/52/EU.)

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/641 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/641

---

P7_TA(2014)0226

Statistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater (delegerade befogenheter och genomförandebefogenheter) ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller tilldelning av delegerade befogenheter och genomförandebefogenheter till kommissionen för antagande av vissa åtgärder (COM(2013)0579 – C7-0243/2013 – 2013/0279(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2017/C 378/66)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0579), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0579),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 338.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0243/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 338.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0243/2013),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A7-0042/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A7-0042/2014),

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

P7_TC1-COD(2013)0279

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om ändring av förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller tilldelning av delegerade befogenheter och genomförandebefogenheter till kommissionen för antagande av vissa åtgärder

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 338.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (1), och

av följande skäl:

| (1) | Till följd av att fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget) har trätt i kraft bör kommissionens befogenheter anpassas till artiklarna 290 och 291 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(1)

Till följd av att fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget) har trätt i kraft bör kommissionens befogenheter anpassas till artiklarna 290 och 291 i EUF-fördraget.

| (2) | I och med att Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (2) antagits har kommissionen åtagit sig (3) att mot bakgrund av de kriterier som fastställs i EUF-fördraget se över de lagstiftningsakter som för närvarande innehåller hänvisningar till det föreskrivande förfarandet med kontroll. |
| --- | --- |

(2)

I och med att Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (2) antagits har kommissionen åtagit sig (3) att mot bakgrund av de kriterier som fastställs i EUF-fördraget se över de lagstiftningsakter som för närvarande innehåller hänvisningar till det föreskrivande förfarandet med kontroll.

| (3) | Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 (4) ges kommissionen befogenhet att genomföra vissa bestämmelser i den förordningen. |
| --- | --- |

(3)

Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 (4) ges kommissionen befogenhet att genomföra vissa bestämmelser i den förordningen.

| (4) | De genomförandebefogenheter som kommissionen för närvarande har enligt förordning (EG) nr 471/2009 bör anpassas till de nya bestämmelserna i EUF-fördraget genom att kommissionen tilldelas befogenheter att anta delegerade akter och genomförandeakter. |
| --- | --- |

(4)

De genomförandebefogenheter som kommissionen för närvarande har enligt förordning (EG) nr 471/2009 bör anpassas till de nya bestämmelserna i EUF-fördraget genom att kommissionen tilldelas befogenheter att anta delegerade akter och genomförandeakter.

| (5) | I syfte att beakta förändringar i tullkodexen eller bestämmelser som härrör från internationella konventioner, förändringar som är nödvändiga av metodskäl samt behovet av att upprätta ett effektivt system för datainsamling och sammanställning av statistik, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på anpassning av förteckningen över tullförfaranden eller godkänd tullbehandling, särskilda varor eller varurörelser samt andra eller särskilda regler för dem, undantagande av vissa varor och varurörelser från utrikeshandelsstatistiken, uppgiftsinsamlingen i enlighet med artikel 4.2 och 4.4 i förordning (EG) nr 471/2009, ytterligare specifikationer av uppgifterna, begäran av begränsade uppgifter för särskilda varor eller varurörelser och de uppgifter som ska lämnas i enlighet med artikel 4.2, urvalens kännetecken, rapporteringsperiod och aggregeringsnivå för partnerländer, varor och valutor för handelsstatistiken utifrån fakturavaluta, anpassningen av tidsfristen för statistiköverföringen och av innehåll, omfattning och revideringar av statistik som redan lämnats in samt tidsfristen för överföring av handelsstatistik utifrån affärsverksamhetens särdrag och handelsstatistik utifrån fakturavaluta. |
| --- | --- |

(5)

I syfte att beakta förändringar i tullkodexen eller bestämmelser som härrör från internationella konventioner, förändringar som är nödvändiga av metodskäl samt behovet av att upprätta ett effektivt system för datainsamling och sammanställning av statistik, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på anpassning av förteckningen över tullförfaranden eller godkänd tullbehandling, särskilda varor eller varurörelser samt andra eller särskilda regler för dem, undantagande av vissa varor och varurörelser från utrikeshandelsstatistiken, uppgiftsinsamlingen i enlighet med artikel 4.2 och 4.4 i förordning (EG) nr 471/2009, ytterligare specifikationer av uppgifterna, begäran av begränsade uppgifter för särskilda varor eller varurörelser och de uppgifter som ska lämnas i enlighet med artikel 4.2, urvalens kännetecken, rapporteringsperiod och aggregeringsnivå för partnerländer, varor och valutor för handelsstatistiken utifrån fakturavaluta, anpassningen av tidsfristen för statistiköverföringen och av innehåll, omfattning och revideringar av statistik som redan lämnats in samt tidsfristen för överföring av handelsstatistik utifrån affärsverksamhetens särdrag och handelsstatistik utifrån fakturavaluta.

| (6) | Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerade akter, se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

(6)

Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerade akter, se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt.

| (7) | Kommissionen bör se till att dessa delegerade akter inte innebär någon betydande extra administrativ börda för medlemsstaterna eller uppgiftslämnarna. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen bör se till att dessa delegerade akter inte innebär någon betydande extra administrativ börda för medlemsstaterna eller uppgiftslämnarna.

| (8) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av förordning (EG) nr 471/2009 bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter, så att den kan anta åtgärder avseende de koder som ska använda för de uppgifter som avses i artikel 5.1 i den förordningen samt åtgärder avseende sammanlänkning av uppgifterna om affärsverksamhetens särdrag med de uppgifter som registreras i enlighet med samma artikel. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011.
  [Ändr. 1] |
| --- | --- |

(8)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av förordning (EG) nr 471/2009 bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter, så att den kan anta åtgärder avseende de koder som ska använda för de uppgifter som avses i artikel 5.1 i den förordningen samt åtgärder avseende sammanlänkning av uppgifterna om affärsverksamhetens särdrag med de uppgifter som registreras i enlighet med samma artikel. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011.
  [Ändr. 1]

| (9) | Den kommitté för statistik över varuhandeln med icke-medlemsstater (nedan kallad

  Extrastat-kommittén

  ) som avses i artikel 11 i förordning (EG) nr 471/2009 ger råd till och bistår kommissionen när denna utövar sina genomförandebefogenheter.
  [Ändr. 2] |
| --- | --- |

(9)

Den kommitté för statistik över varuhandeln med icke-medlemsstater (nedan kallad

  Extrastat-kommittén

  ) som avses i artikel 11 i förordning (EG) nr 471/2009 ger råd till och bistår kommissionen när denna utövar sina genomförandebefogenheter.
  [Ändr. 2]

| (10) | Enligt strategin för en ny struktur för det europeiska statistiksystemet (nedan kallat

  ESS

  ) som syftar till bättre samordning och partnerskap i en tydlig pyramidstruktur inom systemet, bör kommittén för det europeiska statistiksystemet (nedan kallad

  ESS-kommittén

  ), som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 av den 11 mars 2009 om europeisk statistik

   (5)

  , ha en rådgivande funktion och bistå kommissionen när denna utövar sina genomförandebefogenheter.
  [Ändr. 3] |
| --- | --- |

(10)

Enligt strategin för en ny struktur för det europeiska statistiksystemet (nedan kallat

  ESS

  ) som syftar till bättre samordning och partnerskap i en tydlig pyramidstruktur inom systemet, bör kommittén för det europeiska statistiksystemet (nedan kallad

  ESS-kommittén

  ), som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 av den 11 mars 2009 om europeisk statistik

   (5)

  , ha en rådgivande funktion och bistå kommissionen när denna utövar sina genomförandebefogenheter.
  [Ändr. 3]

| (11) | Förordning (EG) nr 471/2009 bör ändras genom att hänvisningen till Extrastat-kommittén ersätts med en hänvisning till ESS-kommittén.
  [Ändr. 4] |
| --- | --- |

(11)

Förordning (EG) nr 471/2009 bör ändras genom att hänvisningen till Extrastat-kommittén ersätts med en hänvisning till ESS-kommittén.
  [Ändr. 4]

| (12) | I syfte att säkerställa ett klart rättsläge bör förfaranden för antagande av åtgärder som inletts men inte avslutats innan den här förordningen träder i kraft inte påverkas av denna förordning. |
| --- | --- |

(12)

I syfte att säkerställa ett klart rättsläge bör förfaranden för antagande av åtgärder som inletts men inte avslutats innan den här förordningen träder i kraft inte påverkas av denna förordning.

| (13) | Förordning (EG) nr 471/2009 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(13)

Förordning (EG) nr 471/2009 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 471/2009 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 3 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 2 ska ersättas med följande:
  ”2.   I syfte att beakta förändringar i tullkodexen eller bestämmelser som härrör från internationella konventioner ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 10a för att anpassa förteckningen över tullförfaranden eller godkänd tullbehandling eller tullmässig tillämpning i punkt 1.” |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 3 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.   I syfte att beakta förändringar i tullkodexen eller bestämmelser som härrör från internationella konventioner ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 10a för att anpassa förteckningen över tullförfaranden eller godkänd tullbehandling eller tullmässig tillämpning i punkt 1.”

| b) | I punkt 3 ska andra stycket ersättas med följande:
  ”Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 10a med avseende på särskilda varor och varurörelser och olika eller särskilda regler som ska gälla för dem.” |
| --- | --- |

b)

I punkt 3 ska andra stycket ersättas med följande:

”Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 10a med avseende på särskilda varor och varurörelser och olika eller särskilda regler som ska gälla för dem.”

| c) | I punkt 4 ska andra stycket ersättas med följande:
  ”Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 10a med avseende på huruvida vissa varor och varurörelser ska undantas från utrikeshandelsstatistiken.” |
| --- | --- |

c)

I punkt 4 ska andra stycket ersättas med följande:

”Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 10a med avseende på huruvida vissa varor och varurörelser ska undantas från utrikeshandelsstatistiken.”

| 2. | I artikel 4 ska punkt 5 ersättas med följande:
  ”5.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 10a med avseende på insamling av uppgifter i enlighet med punkterna 2 och 4 i den här artikeln.” |
| --- | --- |

2.

I artikel 4 ska punkt 5 ersättas med följande:

”5.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 10a med avseende på insamling av uppgifter i enlighet med punkterna 2 och 4 i den här artikeln.”

| 3. | Artikel 5 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 2 ska ersättas med följande:
  ”2.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 10a med

  för att anta bestämmelser
  avseende ytterligare specifikationer av de uppgifter som avses i punkt 1
  och åtgärder relaterade till de koder som ska användas för dessa uppgifter
  .

  Kommissionen ska med hjälp av genomförandeakter anta åtgärder avseende de koder som ska användas för dessa uppgifter.


  Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 11.2.”[Ändr. 5] |
| --- | --- | --- |

3.

Artikel 5 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 10a med

  för att anta bestämmelser
  avseende ytterligare specifikationer av de uppgifter som avses i punkt 1
  och åtgärder relaterade till de koder som ska användas för dessa uppgifter
  .

Kommissionen ska med hjälp av genomförandeakter anta åtgärder avseende de koder som ska användas för dessa uppgifter.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 11.2.”[Ändr. 5]

| b) | I punkt 4 ska andra stycket ersättas med följande:
  ”Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 10a med avseende på dessa begränsade uppgifter.” |
| --- | --- |

b)

I punkt 4 ska andra stycket ersättas med följande:

”Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 10a med avseende på dessa begränsade uppgifter.”

| 4. | Artikel 6 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 2 ska sista stycket ersättas med följande:
  ”Kommissionen ska med hjälp av genomförandeakter

  ges befogenhet att
  anta åtgärder

  delegerade akter enligt artikel 10a för att anta bestämmelser
  avseende sammanlänkningen av uppgifterna och den statistik som ska sammanställas.

  Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 11.2.”[Ändr. 6] |
| --- | --- | --- |

4.

Artikel 6 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 2 ska sista stycket ersättas med följande:

”Kommissionen ska med hjälp av genomförandeakter

  ges befogenhet att
  anta åtgärder

  delegerade akter enligt artikel 10a för att anta bestämmelser
  avseende sammanlänkningen av uppgifterna och den statistik som ska sammanställas.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 11.2.”[Ändr. 6]

| b) | I punkt 3 ska sista stycket ersättas med följande:
  ”Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 10a med avseende på urvalens kännetecken, rapporteringsperiod och aggregeringsnivå för partnerländer, varor och valutor.” |
| --- | --- |

b)

I punkt 3 ska sista stycket ersättas med följande:

”Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 10a med avseende på urvalens kännetecken, rapporteringsperiod och aggregeringsnivå för partnerländer, varor och valutor.”

| 5. | Artikel 8 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 ska sista stycket ersättas med följande:
  ”Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 10a med avseende på tidsfristen för att överföra statistik, innehållet, omfattning och revideringar av statistik som redan lämnats in.” |
| --- | --- | --- |

5.

Artikel 8 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 ska sista stycket ersättas med följande:

”Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 10a med avseende på tidsfristen för att överföra statistik, innehållet, omfattning och revideringar av statistik som redan lämnats in.”

| b) | Punkt 2 ska ersättas med följande:
  ”2.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 10a med avseende på tidsfristen för överföring av handelsstatistik utifrån affärsverksamhetens särdrag som avses i artikel 6.2 och handelsstatistik utifrån fakturavaluta som avses i artikel 6.3.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 10a med avseende på tidsfristen för överföring av handelsstatistik utifrån affärsverksamhetens särdrag som avses i artikel 6.2 och handelsstatistik utifrån fakturavaluta som avses i artikel 6.3.”

| 6. | Följande artikel ska införas:
  ”Artikel 10a


  Utövande av delegeringen

  1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.
  2.   När kommissionen utövar den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 3.2, 3.3 och 3.4, 4.5, 5.2 och 5.4, 6.3 samt 8.1 och 8.2 ska den se till att de delegerade akterna inte innebär någon betydande extra administrativ belastning för medlemsstaterna eller uppgiftslämnarna.
  3.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 3.2, 3.3 och 3.4, 4.5, 5.2 och 5.4, 6.3 samt 8.1 och 8.2 ska ges till kommissionen tills vidare

  för en period av fem år
  från och med den ... (*1).
  Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenheter senast nio månader före utgången av perioden av fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga. [Ändr. 7]

  4.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 3.2, 3.3 och 3.4, 4.5, 5.2 och 5.4, 6.3 samt 8.1 och 8.2 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.
  5.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.
  6.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 3.2, 3.3, 3.4, 4.5, 5.2, 5.4, 6.3, 8.1 eller 8.2 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.”

  (*1)  
  Datumet för denna förordnings ikraftträdande.
  " |
| --- | --- |

6.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 10a

Utövande av delegeringen

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   När kommissionen utövar den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 3.2, 3.3 och 3.4, 4.5, 5.2 och 5.4, 6.3 samt 8.1 och 8.2 ska den se till att de delegerade akterna inte innebär någon betydande extra administrativ belastning för medlemsstaterna eller uppgiftslämnarna.

3.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 3.2, 3.3 och 3.4, 4.5, 5.2 och 5.4, 6.3 samt 8.1 och 8.2 ska ges till kommissionen tills vidare

  för en period av fem år
  från och med den ... (*1).
  Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenheter senast nio månader före utgången av perioden av fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga. [Ändr. 7]

4.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 3.2, 3.3 och 3.4, 4.5, 5.2 och 5.4, 6.3 samt 8.1 och 8.2 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

5.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

6.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 3.2, 3.3, 3.4, 4.5, 5.2, 5.4, 6.3, 8.1 eller 8.2 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.”

(*1)  
  Datumet för denna förordnings ikraftträdande.
  "

| 7. | Artikel 11 ska ersättas med följande:

  utgå.



  ”Artikel 11


  Kommittéförfarande


  1.   Kommissionen ska biträdas av kommittén för det europeiska statistiksystemet, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 av den 11 mars 2009 om europeisk statistik

   (*2)

  . Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter

   (*3)

  .


  2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.


  (*2)  
  EUT L 87, 31.3.2009, s. 164."


  (*3)  
  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.”
  [Ändr. 8]" |
| --- | --- |

7.

Artikel 11 ska ersättas med följande:

  utgå.

”Artikel 11

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av kommittén för det europeiska statistiksystemet, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 av den 11 mars 2009 om europeisk statistik

   (*2)

  . Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter

   (*3)

  .

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

(*2)  
  EUT L 87, 31.3.2009, s. 164."

(*3)  
  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.”
  [Ändr. 8]"

Artikel 2

Denna förordning ska inte påverka förfaranden för antagande av åtgärder enligt förordning (EG) nr 471/2009 som har inletts men inte avslutats innan den här förordningen träder i kraft.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning

  , och ska konsolideras med den förordning som den ändrar senast tre månader efter det att den har trätt i kraft
  . [Ändr. 9]

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 12 mars 2014.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

2

(3)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 19.

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 av den 6 maj 2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1172/95 (EUT L 152, 16.6.2009, s. 23).

4

(5)  
  EUT L 87, 31.3.2009, s. 164.

5

EUT L 87, 31.3.2009, s. 164.

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/646 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/646

---

P7_TA(2014)0227

Copernicusprogrammet ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Copernicusprogrammet och om upphävande av förordning (EU) nr 911/2010 (COM(2013)0312 – C7-0195/2013 – 2013/0164(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2017/C 378/67)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0312,) |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0312,)

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 189.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0195/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 189.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0195/2013),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande avEuropeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 16 oktober 2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande avEuropeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 16 oktober 2013 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 20 december 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 20 december 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A7-0027/2014). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A7-0027/2014).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 67, 6.3.2014, s. 88.

---

P7_TC1-COD(2013)0164

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om inrättande av Copernicusprogrammet och om upphävande av förordning (EU) nr 911/2010

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 377/2014.)

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/647 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/647

---

P7_TA(2014)0228

Europeiska byrån för GNSS ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 912/2010 om inrättande av Europeiska byrån för GNSS (COM(2013)0040 – C7-0031/2013 – 2013/0022(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2017/C 378/68)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0040), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0040),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 172 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0031/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 172 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0031/2013),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 17 april 2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 17 april 2013 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 13 december 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 13 december 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från budgetutskottet och budgetkontrollutskottet (A7-0364/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från budgetutskottet och budgetkontrollutskottet (A7-0364/2013).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet betonar att den lagstiftande myndighetens eventuella beslut om en flerårig finansiering för Europeiska byrån för GNSS (nedan byrån) inte får påverka budgetmyndighetens beslut inom ramen för det årliga budgetförfarandet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att den lagstiftande myndighetens eventuella beslut om en flerårig finansiering för Europeiska byrån för GNSS (nedan byrån) inte får påverka budgetmyndighetens beslut inom ramen för det årliga budgetförfarandet.

| 3. | Europaparlamentet begär att kommissionen lägger fram en finansieringsöversikt som fullt ut beaktar resultatet från lagstiftningsöverenskommelsen mellan Europaparlamentet och rådet om att tillgodose budget- och personalbehoven inom Europeiska byrån för GNSS och eventuellt vid kommissionens avdelningar. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet begär att kommissionen lägger fram en finansieringsöversikt som fullt ut beaktar resultatet från lagstiftningsöverenskommelsen mellan Europaparlamentet och rådet om att tillgodose budget- och personalbehoven inom Europeiska byrån för GNSS och eventuellt vid kommissionens avdelningar.

| 4. | Europaparlamentet begär att kommissionen finner en genomförbar lösning på de problem som byrån kan komma att drabbas av avseende finansieringen av Europaskolorna av typ II, eftersom detta har en direkt inverkan på byråns förmåga att locka till sig kompetent personal. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet begär att kommissionen finner en genomförbar lösning på de problem som byrån kan komma att drabbas av avseende finansieringen av Europaskolorna av typ II, eftersom detta har en direkt inverkan på byråns förmåga att locka till sig kompetent personal.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samband med fastställandet av korrigeringskoefficienten för byråns personals löner inte se till genomsnittet i Tjeckien, utan att i stället anpassa denna koefficient till levnadskostnaderna i storstadsområdet Prag. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samband med fastställandet av korrigeringskoefficienten för byråns personals löner inte se till genomsnittet i Tjeckien, utan att i stället anpassa denna koefficient till levnadskostnaderna i storstadsområdet Prag.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 198, 10.7.2013, s. 67.

---

P7_TC1-COD(2013)0022

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om ändring av förordning (EU) nr 912/2010 om inrättande av Europeiska byrån för GNSS

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 512/2014.)

---

Torsdagen den 13 mars 2014

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/649 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/649

---

P7_TA(2014)0237

Asyl- och migrationsfonden ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av asyl- och migrationsfonden (COM(2011)0751 – C7-0443/2011 – 2011/0366(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2017/C 378/69)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0751), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0751),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 78.2, 79.2 och 79.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0443/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 78.2, 79.2 och 79.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0443/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 11 juli 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 11 juli 2012 (1),

| — | med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 18 juli 2012 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 18 juli 2012 (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets beslut av den 17 januari 2013 om inledande av och mandat för interinstitutionella förhandlingar om förslaget (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets beslut av den 17 januari 2013 om inledande av och mandat för interinstitutionella förhandlingar om förslaget (3),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 20 december 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 20 december 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling och budgetutskottet (A7-0022/2014). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling och budgetutskottet (A7-0022/2014).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet godkänner sitt uttalande som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet godkänner sitt uttalande som bifogas denna resolution.

| 3. | Europaparlamentet tar del av rådets uttalande och kommissionens uttalanden vilka bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet tar del av rådets uttalande och kommissionens uttalanden vilka bifogas denna resolution.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen, Europeiska stödkontoret för asylfrågor och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen, Europeiska stödkontoret för asylfrågor och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 299, 4.10.2012, s. 108.

(2)  EUT C 277, 13.9.2012, s. 23.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2013)0020.

---

P7_TC1-COD(2011)0366

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om inrättande av asyl-, migrations- och integrationsfonden, om ändring av rådets beslut 2008/381/EG och om upphävande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 573/2007/EG och nr 575/2007/EG och rådets beslut 2007/435/EG

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 516/2014.)

---

BILAGA TILL FÖRSLAGET TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Uttalanden från Europaparlamentet

Artikel 80 i EUF-fördraget:

”Med tanke på behovet att anta denna förordning i tid före genomförandet av asyl-, migrations- och integrationsfonden (nedan kallad fonden) från och med början av 2014, i en önskan att nå fram till en överenskommelse i detta syfte och mot bakgrund av rådets omedgörlighet, godtar Europaparlamentet texten till förordningen enligt överenskommelsen ovan. Parlamentet upprepar dock sin uppfattning – som inte har ändrats under förhandlingarna om denna förordning – att den korrekta rättsliga grunden för fonden omfattar artikel 80 andra meningen i EUF-fördraget i en gemensam rättslig grund. Denna rättsliga grund är utformad för att ge verkan åt principen om solidaritet enligt artikel 80 första meningen i EUF-fördraget. Fonden förverkligar principen om solidaritet i synnerhet i sina bestämmelser om överföring av personer som ansöker om eller har beviljats internationellt skydd (artiklarna 7 och 18) och i bestämmelserna om vidarebosättning (artikel 17). Parlamentet understryker att antagandet av förordningen inte på något som helst sätt påverkar de olika rättsliga grunder som är tillgängliga för medlagstiftaren i framtiden, särskilt med avseende på artikel 80 i EUF-fördraget.”

Omplacering:

”I syfte att främja omplacering som ett verktyg för solidaritet och förbättra villkoren för omplacering uppmanar Europaparlamentet Europeiska stödkontoret för asylfrågor (Easo) att i samarbete med kommissionen utarbeta en handbok och en metodik för omplacering efter en kartläggning av bästa praxis för omplacering i medlemsstaterna, inbegripet interna organisationssystem och villkor för mottagning och integration. Parlamentet uppmanar vidare Easo, i syfte att skapa incitament för omplacering och underlätta omplaceringsarbetet för de deltagande medlemsstaterna, att tillhandahålla sakkunskap om omplacering och i samarbete med kommissionen samordna ett nätverk för experter på omplacering, i vilket de skulle kunna träffas regelbundet för tekniska möten om specifika praktiska och rättsliga frågor, samt ge stöd angående användningen av asyl-, migrations- och integrationsfonden för omplacering. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka och regelbundet rapportera om hur asylsystemet utvecklas och förbättras i de medlemsstater som kan dra nytta av omplacering.”

Uttalande från rådet

Artikel 80 i EUF-fördraget:

”Rådet understryker betydelsen av principen om solidaritet och rättvis ansvarsfördelning, som enligt artikel 80 EUF-fördraget ska förverkligas i unionsakter som antas i enlighet med EUF-fördragets kapitel om politik som gäller gränskontroll, asyl och invandring. Förordningen om inrättande av asyl- och migrationsfonden innehåller lämpliga åtgärder för tillämpningen av denna princip. Rådet upprepar dock sin uppfattning att artikel 80 i EUF-fördraget inte utgör en rättslig grund i den mening som avses i EU-rätten. Inom det ovannämnda kapitlet är det endast artikel 77.2 och 77.3, artikel 78.2 och 78.3 samt artikel 79.2, 79.3 och 79.4 i EUF-fördraget som innehåller rättsliga grunder som gör det möjligt för de berörda EU-institutionerna att anta EU-rättsakter.”

Uttalanden från kommissionen

Artikel 80 i EUF-fördraget:

”I en anda av kompromissvilja och för att förslaget omedelbart ska antas stöder kommissionen den slutgiltiga texten. Den påpekar emellertid att detta inte ska påverka dess initiativrätt när det gäller valet av rättslig grund, särskilt med hänvisning till den framtida användningen av artikel 80 i EUF-fördraget.”

Det europeiska migrationsnätverket:

”I en anda av kompromissvilja stöder kommissionen den slutgiltiga ordalydelsen av artikel 23, som säkerställer fortsatt finansiellt stöd till det europeiska migrationsnätverkets verksamhet, samtidigt som dess nuvarande struktur, mål och styrelseformer behålls såsom de anges i rådets beslut 2008/381/EG av den 14 maj 2008. Kommissionen påpekar emellertid att detta inte ska påverka dess initiativrätt när det gäller en framtida mer omfattande översyn av inrättandet och driften av detta nätverk, såsom föreslogs i kommissionens ursprungliga förslag till artikel 23.”

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/652 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/652

---

P7_TA(2014)0238

Internationella Hongkongkonventionen om säker och miljöriktig fartygsåtervinning ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 mars 2014 om utkastet till rådets beslut om medlemsstaternas skyldighet att ratificera eller ansluta sig till internationella Hongkongkonventionen om säker och miljöriktig fartygsåtervinning (2009) i Europeiska unionens intresse (15902/2013 – C7-0485/2013 – 2012/0056(NLE))

(Godkännande)

(2017/C 378/70)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (15902/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (15902/2013),

| — | med beaktande av den internationella Hong Kong-konventionen om säker och miljövänlig återvinning av fartyg, 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella Hong Kong-konventionen om säker och miljövänlig återvinning av fartyg, 2009,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1257/2013 av den 20 november 2013 om återvinning av fartyg och om ändring av förordning (EG) nr 1013/2006 och direktiv 2009/16/EG (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1257/2013 av den 20 november 2013 om återvinning av fartyg och om ändring av förordning (EG) nr 1013/2006 och direktiv 2009/16/EG (1),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 192.1 samt artikel 218.6 andra stycket a led v, och artikel 218.8, i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0485/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 192.1 samt artikel 218.6 andra stycket a led v, och artikel 218.8, i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0485/2013),

| — | med beaktande av artiklarna 81.1, första och tredje styckena, 81.2 och 90.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81.1, första och tredje styckena, 81.2 och 90.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A7-0166/2014). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A7-0166/2014).

| 1. | Europaparlamentet godkänner utkastet till rådets beslut. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner utkastet till rådets beslut.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT L 330, 10.12.2013, s. 1.

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/653 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/653

---

P7_TA(2014)0241

Asyl- migrationsfonden och fonden för inre säkerhet (allmänna bestämmelser) ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om allmänna bestämmelser för asyl- och migrationsfonden och om ett instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering (COM(2011)0752 – C7-0444/2011 – 2011/0367(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2017/C 378/71)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0752), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0752),

| — | med beaktande av artiklarna 78.2, 79.2 och 79.4, 82.1, 84 och 87.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0444/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 78.2, 79.2 och 79.4, 82.1, 84 och 87.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0444/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 11 juli 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 11 juli 2012 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 18 juli 2012 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 18 juli 2012 (2),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 20 december 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 20 december 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från budgetutskottet (A7-0021/2014). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från budgetutskottet (A7-0021/2014).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalanden, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalanden, som bifogas denna resolution.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 299, 4.10.2012, s. 108.

(2)  EUT C 277, 13.9.2012, s. 23.

---

P7_TC1-COD(2011)0367

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om allmänna bestämmelser för asyl-, migrations- och integrationsfonden och om ett instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 514/2014.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

Kommissionens förklaring om antagandet av nationella program

”Kommissionen kommer att göra sitt bästa för att informera Europaparlamentet i förväg när nationella program antas.”

Kommissionens förklaring om artikel 5.4 andra stycket b i förordning (EU) nr 182/2011

”Kommissionen framhåller att det strider både mot ordalydelsen och andemeningen i förordning (EU) nr 182/2011 (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13) att systematiskt åberopa artikel 5.4 andra stycket b. För att denna bestämmelse ska användas måste det finnas ett särskilt behov av att avvika från principen om att kommissionen får anta ett utkast till genomförandeakt om inget yttrande avges. Eftersom detta är ett undantag från den allmänna regel som fastställs i artikel 5.4, kan inte användningen av andra stycket b anses ingå i lagstiftarens ’utrymme för skönsmässig bedömning’, utan användningen måste tolkas restriktivt och därmed också motiveras.”

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/656 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/656

---

P7_TA(2014)0242

Fonden för inre säkerhet – Polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande, som en del av fonden för inre säkerhet, av ett instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering (COM(2011)0753 – C7-0445/2011 – 2011/0368(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2017/C 378/72)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0753)), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0753)),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 82.1, 84 och 87.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0445/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 82.1, 84 och 87.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0445/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 11 juli 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 11 juli 2012 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 18 juli 2012 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 18 juli 2012 (2),

| — | med beaktande av sitt beslut av den 17 januari 2013 om inledande av och mandat för interinstitutionella förhandlingar om förslaget (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt beslut av den 17 januari 2013 om inledande av och mandat för interinstitutionella förhandlingar om förslaget (3),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 11 december 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 11 december 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och budgetutskottets yttrande (A7-0026/2014). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och budgetutskottets yttrande (A7-0026/2014).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 299, 4.10.2012, s. 108.

(2)  EUT C 277, 13.9.2012, s. 23.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2013)0021.

---

P7_TC1-COD(2011)0368

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om inrättande, som en del av fonden för inre säkerhet, av ett instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering och om upphävande av rådets beslut 2007/125/RIF

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 513/2014.)

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/657 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/657

---

P7_TA(2014)0243

Fonden för inre säkerhet – Yttre gränser och viseringar ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande, som en del av fonden för inre säkerhet, av ett instrument för ekonomiskt stöd till yttre gränser och viseringar (COM(2011)0750 – C7-0441/2011 – 2011/0365(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2017/C 378/73)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0750), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0750),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 77.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0441/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 77.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0441/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 11 juli 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 11 juli 2012 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 18 juli 2012 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 18 juli 2012 (2),

| — | med beaktande av sitt beslut av den 17 januari 2013 om inledande av och mandat för interinstitutionella förhandlingar om förslaget (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt beslut av den 17 januari 2013 om inledande av och mandat för interinstitutionella förhandlingar om förslaget (3),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 4 december 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 4 december 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor och budgetutskottet (A7-0025/2014). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor och budgetutskottet (A7-0025/2014).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 299, 4.10.2012, s. 108.

(2)  EUT C 277, 13.9.2012, s. 23.

(3)  Antagna texter från detta sammanträde, P7_TA(2013)0019.

---

P7_TC1-COD(2011)0365

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om inrättande, som en del av fonden för inre säkerhet, av ett instrument för ekonomiskt stöd för yttre gränser och visering och om upphävande av beslut nr 574/2007/EG

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 515/2014.)

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/658 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/658

---

P7_TA(2014)0244

Hög gemensam nivå av nät- och informationssäkerhet ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om åtgärder för att säkerställa en hög gemensam nivå av nät- och informationssäkerhet i hela unionen (COM(2013)0048 – C7-0035/2013 – 2013/0027(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2017/C 378/74)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0048), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0048),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0035/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0035/2013),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det motiverade yttrande från Sveriges riksdag som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det motiverade yttrande från Sveriges riksdag som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 22 maj 2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 22 maj 2013 (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 september 2013 om EU:s strategi för it-säkerhet: en öppen, säker och trygg cyberrymd (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 september 2013 om EU:s strategi för it-säkerhet: en öppen, säker och trygg cyberrymd (2),

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för utrikesfrågor (A7-0103/2014). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för utrikesfrågor (A7-0103/2014).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 271, 19.9.2013, s. 133.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2013)0376.

---

P7_TC1-COD(2013)0027

Europaparlamentet ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/.../EU om åtgärder för att säkerställa en hög gemensam nivå av nät- och informationssäkerhet i hela unionen

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 114,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, och (2)

av följande skäl:

| (1) | Nät och informationssystem och nät- och informationstjänster har en viktig roll i samhället. Deras tillförlitlighet och säkerhet är en förutsättning
  för EU-medborgarnas frihet och övergripande säkerhet samt
  för ekonomisk verksamhet och social välfärd och i synnerhet för den inre marknadens funktion. [Ändr. 1] |
| --- | --- |

(1)

Nät och informationssystem och nät- och informationstjänster har en viktig roll i samhället. Deras tillförlitlighet och säkerhet är en förutsättning
  för EU-medborgarnas frihet och övergripande säkerhet samt
  för ekonomisk verksamhet och social välfärd och i synnerhet för den inre marknadens funktion. [Ändr. 1]

| (2) | Avsiktliga eller oavsiktliga Säkerhetsincidenter blir allt mer omfattande och vanliga
  och deras inverkan allt kraftigare
  , vilket utgör ett allvarligt hot mot nätens och informationssystemens funktion.
  Dessa system kan också bli ett lätt mål för avsiktligt sabotage som går ut på att skada dem eller avbryta driften.
  Sådana incidenter kan hindra genomförandet av ekonomisk verksamhet, generera omfattande finansiella förluster, undergräva användarnas
  och investerares
  förtroende och medföra allvarliga konsekvenser för unionens ekonomi
  samt i slutändan hota EU-medborgarnas välbefinnande och medlemsstaternas förmåga att skydda sig själva och säkerställa säkerheten för kritiska infrastrukturer
  . [Ändr. 2] |
| --- | --- |

(2)

Avsiktliga eller oavsiktliga Säkerhetsincidenter blir allt mer omfattande och vanliga
  och deras inverkan allt kraftigare
  , vilket utgör ett allvarligt hot mot nätens och informationssystemens funktion.
  Dessa system kan också bli ett lätt mål för avsiktligt sabotage som går ut på att skada dem eller avbryta driften.
  Sådana incidenter kan hindra genomförandet av ekonomisk verksamhet, generera omfattande finansiella förluster, undergräva användarnas
  och investerares
  förtroende och medföra allvarliga konsekvenser för unionens ekonomi
  samt i slutändan hota EU-medborgarnas välbefinnande och medlemsstaternas förmåga att skydda sig själva och säkerställa säkerheten för kritiska infrastrukturer
  . [Ändr. 2]

| (3) | Som ett kommunikationsinstrument utan gränser har de digitala informationssystemen, och i synnerhet internet, en viktig funktion för att främja den gränsöverskridande rörligheten för varor, tjänster och personer. Denna transnationella natur innebär att störningar i en medlemsstat även kan påverka andra medlemsstater och EU som helhet. Nätens och informationssystemens motståndskraft och stabilitet är därför avgörande för en smidigt fungerande inre marknad. |
| --- | --- |

(3)

Som ett kommunikationsinstrument utan gränser har de digitala informationssystemen, och i synnerhet internet, en viktig funktion för att främja den gränsöverskridande rörligheten för varor, tjänster och personer. Denna transnationella natur innebär att störningar i en medlemsstat även kan påverka andra medlemsstater och EU som helhet. Nätens och informationssystemens motståndskraft och stabilitet är därför avgörande för en smidigt fungerande inre marknad.

| (3a) | Eftersom vanliga orsaker till systemfel fortsatt är oavsiktliga, exempelvis naturliga orsaker eller mänskliga misstag, bör infrastrukturen kunna stå emot både avsiktliga och oavsiktliga störningar, och operatörer som driver kritisk infrastruktur bör utforma motståndskraftsbaserade system. [Ändr. 3] |
| --- | --- |

(3a)

Eftersom vanliga orsaker till systemfel fortsatt är oavsiktliga, exempelvis naturliga orsaker eller mänskliga misstag, bör infrastrukturen kunna stå emot både avsiktliga och oavsiktliga störningar, och operatörer som driver kritisk infrastruktur bör utforma motståndskraftsbaserade system. [Ändr. 3]

| (4) | En samarbetsmekanism bör inrättas på unionsnivå för att möjliggöra informationsutbyte och samordning av
  förebyggande åtgärder,
  upptäckt och samordnade svarsåtgärder när det gäller nät- och informationssäkerhet. För att denna mekanism ska vara effektiv och inkluderande är det viktigt att alla medlemsstater har en minimikapacitet och en strategi som säkerställer en hög nivå av nät- och informationssäkerhet på det egna territoriet. Minimikrav avseende säkerhet bör också gälla
  åtminstone
  för offentliga förvaltningar och operatörer

  vissa marknadsoperatörer
  av kritisk informationsinfrastrukturer, för att främja en riskhanteringskultur och säkerställa att de allvarligaste incidenterna rapporteras.
  Börsnoterade företag bör uppmuntras att på frivillig basis offentliggöra incidenter i sina redovisningar. Den rättsliga ramen bör baseras på behovet av att skydda medborgarens privatliv och integritet. Nätverket för varningar om hot mot kritisk infrastruktur (Ciwin) bör utvidgas till de marknadsoperatörer som omfattas av detta direktiv. [Ändr. 4] |
| --- | --- |

(4)

En samarbetsmekanism bör inrättas på unionsnivå för att möjliggöra informationsutbyte och samordning av
  förebyggande åtgärder,
  upptäckt och samordnade svarsåtgärder när det gäller nät- och informationssäkerhet. För att denna mekanism ska vara effektiv och inkluderande är det viktigt att alla medlemsstater har en minimikapacitet och en strategi som säkerställer en hög nivå av nät- och informationssäkerhet på det egna territoriet. Minimikrav avseende säkerhet bör också gälla
  åtminstone
  för offentliga förvaltningar och operatörer

  vissa marknadsoperatörer
  av kritisk informationsinfrastrukturer, för att främja en riskhanteringskultur och säkerställa att de allvarligaste incidenterna rapporteras.
  Börsnoterade företag bör uppmuntras att på frivillig basis offentliggöra incidenter i sina redovisningar. Den rättsliga ramen bör baseras på behovet av att skydda medborgarens privatliv och integritet. Nätverket för varningar om hot mot kritisk infrastruktur (Ciwin) bör utvidgas till de marknadsoperatörer som omfattas av detta direktiv. [Ändr. 4]

| (4a) | Offentliga förvaltningar bör på grund av sitt allmännyttiga uppdrag förvalta och skydda sina egna nätverk och informationssystem med vederbörlig aktsamhet, medan detta direktiv bör vara inriktat på kritisk infrastruktur som är nödvändig för att upprätthålla viktig ekonomisk och samhällelig verksamhet inom områdena energi, transport, bankverksamhet, finansmarknadsinfrastrukturer samt hälso- och sjukvård. Mjukvaruutvecklare och hårdvarutillverkare bör inte omfattas av detta direktiv. [Ändr. 5] |
| --- | --- |

(4a)

Offentliga förvaltningar bör på grund av sitt allmännyttiga uppdrag förvalta och skydda sina egna nätverk och informationssystem med vederbörlig aktsamhet, medan detta direktiv bör vara inriktat på kritisk infrastruktur som är nödvändig för att upprätthålla viktig ekonomisk och samhällelig verksamhet inom områdena energi, transport, bankverksamhet, finansmarknadsinfrastrukturer samt hälso- och sjukvård. Mjukvaruutvecklare och hårdvarutillverkare bör inte omfattas av detta direktiv. [Ändr. 5]

| (4b) | Samarbete och samordning mellan de relevanta unionsmyndigheterna, den höga representanten/vice ordföranden för kommissionen – med ansvar för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken – och EU:s samordnare för kampen mot terrorism bör säkerställas i fall där incidenter som har en betydande inverkan förefaller uppträda i form av yttre hot och terroristverksamhet. [Ändr. 6] |
| --- | --- |

(4b)

Samarbete och samordning mellan de relevanta unionsmyndigheterna, den höga representanten/vice ordföranden för kommissionen – med ansvar för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken – och EU:s samordnare för kampen mot terrorism bör säkerställas i fall där incidenter som har en betydande inverkan förefaller uppträda i form av yttre hot och terroristverksamhet. [Ändr. 6]

| (5) | Detta direktiv bör tillämpas på alla nät och informationssystem, så att alla relevanta incidenter och risker täcks. De skyldigheter som införs för offentliga förvaltningar och marknadsoperatörer bör dock inte tillämpas på företag som tillhandahåller allmänna kommunikationsnät eller allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG (3), som omfattas av de särskilda säkerhets- och integritetskrav som fastställs i artikel 13a i direktivet; direktivet bör inte heller tillämpas på tillhandahållare av betrodda tjänster. |
| --- | --- |

(5)

Detta direktiv bör tillämpas på alla nät och informationssystem, så att alla relevanta incidenter och risker täcks. De skyldigheter som införs för offentliga förvaltningar och marknadsoperatörer bör dock inte tillämpas på företag som tillhandahåller allmänna kommunikationsnät eller allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG (3), som omfattas av de särskilda säkerhets- och integritetskrav som fastställs i artikel 13a i direktivet; direktivet bör inte heller tillämpas på tillhandahållare av betrodda tjänster.

| (6) | Den befintliga kapaciteten räcker inte för att säkerställa en hög nivå av nät- och informationssäkerhet i unionen. Medlemsstaterna har väldigt olika nivåer av beredskap, vilket leder till fragmenterade angreppssätt i unionen. Resultatet blir olika grad av skydd för konsumenter och företag, vilket undergräver den allmänna nät- och informationssäkerhetsnivån i unionen. Avsaknaden av gemensamma minimikrav för offentliga förvaltningar och marknadsoperatörer gör det i sin tur omöjligt att inrätta en övergripande och effektiv mekanism för samarbete på unionsnivå.
  Universitet och forskningscentrum har en avgörande roll när det gäller att främja forskning, utveckling och innovation på dessa områden, och de bör ges adekvat finansiering. [Ändr. 7] |
| --- | --- |

(6)

Den befintliga kapaciteten räcker inte för att säkerställa en hög nivå av nät- och informationssäkerhet i unionen. Medlemsstaterna har väldigt olika nivåer av beredskap, vilket leder till fragmenterade angreppssätt i unionen. Resultatet blir olika grad av skydd för konsumenter och företag, vilket undergräver den allmänna nät- och informationssäkerhetsnivån i unionen. Avsaknaden av gemensamma minimikrav för offentliga förvaltningar och marknadsoperatörer gör det i sin tur omöjligt att inrätta en övergripande och effektiv mekanism för samarbete på unionsnivå.
  Universitet och forskningscentrum har en avgörande roll när det gäller att främja forskning, utveckling och innovation på dessa områden, och de bör ges adekvat finansiering. [Ändr. 7]

| (7) | Effektiva reaktioner på utmaningarna på nät- och informationssäkerhetsområdet förutsätter därför ett övergripande angreppssätt på unionsnivå, som omfattar en gemensam lägsta nivå för kapacitetsuppbyggnad och planering
  , utveckling av tillräcklig kompetens inom it-säkerhet
  , utbyte av information och samordning av åtgärder samt gemensamma minimikrav avseende säkerhet för alla berörda marknadsoperatörer och offentliga förvaltningar.
  Gemensamma minimistandarder bör tillämpas i enlighet med relevanta rekommendationer från samordningsgrupper för it-säkerhet (Cyber Security Coordination Groups – CSGC). [Ändr. 8] |
| --- | --- |

(7)

Effektiva reaktioner på utmaningarna på nät- och informationssäkerhetsområdet förutsätter därför ett övergripande angreppssätt på unionsnivå, som omfattar en gemensam lägsta nivå för kapacitetsuppbyggnad och planering
  , utveckling av tillräcklig kompetens inom it-säkerhet
  , utbyte av information och samordning av åtgärder samt gemensamma minimikrav avseende säkerhet för alla berörda marknadsoperatörer och offentliga förvaltningar.
  Gemensamma minimistandarder bör tillämpas i enlighet med relevanta rekommendationer från samordningsgrupper för it-säkerhet (Cyber Security Coordination Groups – CSGC). [Ändr. 8]

| (8) | Bestämmelserna i detta direktiv bör inte påverka varje enskild medlemsstats möjligheter att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att skydda sina väsentliga säkerhetsintressen, för att skydda allmän ordning och säkerhet och för att möjliggöra utredning, upptäckt och åtal av brott. Enligt artikel 346 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ska ingen medlemsstat vara skyldig att lämna sådan information vars avslöjande den anser strida mot sina väsentliga säkerhetsintressen.
  Ingen medlemsstat är skyldig att avslöja säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter enligt rådets beslut 2011/292/EU

   (4)

  , information som omfattas av sekretessavtal eller informella sekretessavtal, t.ex. Traffic Light Protocol. [Ändr. 9] |
| --- | --- |

(8)

Bestämmelserna i detta direktiv bör inte påverka varje enskild medlemsstats möjligheter att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att skydda sina väsentliga säkerhetsintressen, för att skydda allmän ordning och säkerhet och för att möjliggöra utredning, upptäckt och åtal av brott. Enligt artikel 346 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ska ingen medlemsstat vara skyldig att lämna sådan information vars avslöjande den anser strida mot sina väsentliga säkerhetsintressen.
  Ingen medlemsstat är skyldig att avslöja säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter enligt rådets beslut 2011/292/EU

   (4)

  , information som omfattas av sekretessavtal eller informella sekretessavtal, t.ex. Traffic Light Protocol. [Ändr. 9]

| (9) | För att uppnå och bibehålla en gemensam hög säkerhetsnivå för nät och informationssystem bör alla medlemsstater ha en nationell nät- och informationssäkerhetsstrategi där de fastställer de strategiska mål och konkreta politiska åtgärder som ska genomföras. Man bör på nationell nivå
  – på grundval av de minimikrav som anges i detta direktiv och med beaktande av vikten av att respektera och skydda privatlivet och personuppgifter –
  utarbeta planer för samarbete om nät- och informationssäkerhet med

  vilka uppfyller
  grundläggande krav för att uppnå en kapacitet för svarsåtgärder som möjliggör ett effektivt och verkningsfullt samarbete på nationell nivå och unionsnivå vid incidenter.
  Varje medlemsstat bör därför vara skyldig att uppfylla gemensamma standarder för uppgifters format och utbytbarheten av uppgifter som ska utbytas och utvärderas. Medlemsstaterna bör kunna be om stöd från Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet (Enisa) i utvecklingen av sina nationella strategier för nät- och informationssäkerhet, på grundval av en gemensam grundläggande strategisk plan för nät- och informationssäkerhet. [Ändr. 10] |
| --- | --- |

(9)

För att uppnå och bibehålla en gemensam hög säkerhetsnivå för nät och informationssystem bör alla medlemsstater ha en nationell nät- och informationssäkerhetsstrategi där de fastställer de strategiska mål och konkreta politiska åtgärder som ska genomföras. Man bör på nationell nivå
  – på grundval av de minimikrav som anges i detta direktiv och med beaktande av vikten av att respektera och skydda privatlivet och personuppgifter –
  utarbeta planer för samarbete om nät- och informationssäkerhet med

  vilka uppfyller
  grundläggande krav för att uppnå en kapacitet för svarsåtgärder som möjliggör ett effektivt och verkningsfullt samarbete på nationell nivå och unionsnivå vid incidenter.
  Varje medlemsstat bör därför vara skyldig att uppfylla gemensamma standarder för uppgifters format och utbytbarheten av uppgifter som ska utbytas och utvärderas. Medlemsstaterna bör kunna be om stöd från Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet (Enisa) i utvecklingen av sina nationella strategier för nät- och informationssäkerhet, på grundval av en gemensam grundläggande strategisk plan för nät- och informationssäkerhet. [Ändr. 10]

| (10) | För att uppnå ett effektivt genomförande av de bestämmelser som antas i enlighet med detta direktiv bör man i varje medlemsstat inrätta eller utse ett organ med ansvar för samordning av nät- och informationssäkerhetsfrågor som kan fungera som sambandspunkt för det gränsöverskridande samarbetet på unionsnivå. Dessa organ bör förses med de tekniska och finansiella resurser och personalresurser som de behöver för att på ett effektivt sätt kunna utföra de uppgifter som de tilldelas och därmed uppnå detta direktivs mål. |
| --- | --- |

(10)

För att uppnå ett effektivt genomförande av de bestämmelser som antas i enlighet med detta direktiv bör man i varje medlemsstat inrätta eller utse ett organ med ansvar för samordning av nät- och informationssäkerhetsfrågor som kan fungera som sambandspunkt för det gränsöverskridande samarbetet på unionsnivå. Dessa organ bör förses med de tekniska och finansiella resurser och personalresurser som de behöver för att på ett effektivt sätt kunna utföra de uppgifter som de tilldelas och därmed uppnå detta direktivs mål.

| (10a) | På grund av skillnaderna i nationella förvaltningsstrukturer och för att skydda befintliga sektorsspecifika arrangemang eller unionens tillsyns- och regleringsmyndigheter och undvika överlappning, bör medlemsstaterna kunna utse mer än en nationell behörig myndighet som ansvarar för att utföra arbetsuppgifter som rör säkerheten i marknadsoperatörernas nät och informationssystem enligt detta direktiv. För att se till att samarbetet och kommunikationen över gränserna fungerar smidigt måste emellertid varje medlemsstat, utan att det påverkar sektorsspecifika regleringsarrangemang, utse endast en nationell gemensam kontaktpunkt som ansvarar för det gränsöverskridande samarbetet på unionsnivå. Om det är nödvändigt på grund av medlemsstatens konstitutionella struktur eller andra bestämmelser bör en medlemsstat kunna utse endast en myndighet som ska utföra den behöriga myndighetens och den gemensamma kontaktpunktens uppgifter. De behöriga myndigheterna och de gemensamma kontaktpunkterna bör vara civila organ som är föremål för fullständig demokratisk kontroll, och de bör inte utföra uppgifter på underrättelse-, brottsbekämpnings- eller försvarsrelaterade områden eller på något sätt vara organisatoriskt kopplade till organ som är verksamma på de områdena. [Ändr. 11] |
| --- | --- |

(10a)

På grund av skillnaderna i nationella förvaltningsstrukturer och för att skydda befintliga sektorsspecifika arrangemang eller unionens tillsyns- och regleringsmyndigheter och undvika överlappning, bör medlemsstaterna kunna utse mer än en nationell behörig myndighet som ansvarar för att utföra arbetsuppgifter som rör säkerheten i marknadsoperatörernas nät och informationssystem enligt detta direktiv. För att se till att samarbetet och kommunikationen över gränserna fungerar smidigt måste emellertid varje medlemsstat, utan att det påverkar sektorsspecifika regleringsarrangemang, utse endast en nationell gemensam kontaktpunkt som ansvarar för det gränsöverskridande samarbetet på unionsnivå. Om det är nödvändigt på grund av medlemsstatens konstitutionella struktur eller andra bestämmelser bör en medlemsstat kunna utse endast en myndighet som ska utföra den behöriga myndighetens och den gemensamma kontaktpunktens uppgifter. De behöriga myndigheterna och de gemensamma kontaktpunkterna bör vara civila organ som är föremål för fullständig demokratisk kontroll, och de bör inte utföra uppgifter på underrättelse-, brottsbekämpnings- eller försvarsrelaterade områden eller på något sätt vara organisatoriskt kopplade till organ som är verksamma på de områdena. [Ändr. 11]

| (11) | Samtliga medlemsstater
  och marknadsoperatörer
  bör ha både den tekniska och organisatoriska kapacitet som krävs för att
  när som helst
  förebygga, upptäcka, reagera på och begränsa effekterna av incidenter och risker vad gäller nät och informationssystem.
  Säkerhetssystem för offentlig förvaltning bör vara säkra och stå under demokratisk kontroll och granskning. Deras gängse nödvändiga utrustning och kapacitet bör följa gemensamt överenskomna tekniska standarder samt operativa standardförfaranden.
  Välfungerade incidenthanteringsorganisationer
  (Cert)
  som uppfyller grundläggande krav bör därför inrättas i alla medlemsstater för att garantera effektiv och kompatibel kapacitet att hantera incidenter och risker och säkerställa ett effektivt samarbete på unionsnivå.
  Dessa incidenthanteringsorganisationer bör kunna interagera på grundval av gemensamma tekniska standarder och operativa standardförfaranden. Eftersom de befintliga incidenthanteringsorganisationerna har olika karaktär och svarar mot olika behov och aktörer, bör medlemsstaterna garantera att åtminstone en incidenthanteringsorganisation tillhandahåller tjänster till var och en av de sektorer som avses i listan över marknadsoperatörer i detta direktiv. Medlemsstaterna bör säkerställa att incidenthanteringsorganisationerna har tillräckliga medel för att delta i gränsöverskridande samarbete i de befintliga internationella och unionsbaserade samarbetsnätverken. [Ändr. 12] |
| --- | --- |

(11)

Samtliga medlemsstater
  och marknadsoperatörer
  bör ha både den tekniska och organisatoriska kapacitet som krävs för att
  när som helst
  förebygga, upptäcka, reagera på och begränsa effekterna av incidenter och risker vad gäller nät och informationssystem.
  Säkerhetssystem för offentlig förvaltning bör vara säkra och stå under demokratisk kontroll och granskning. Deras gängse nödvändiga utrustning och kapacitet bör följa gemensamt överenskomna tekniska standarder samt operativa standardförfaranden.
  Välfungerade incidenthanteringsorganisationer
  (Cert)
  som uppfyller grundläggande krav bör därför inrättas i alla medlemsstater för att garantera effektiv och kompatibel kapacitet att hantera incidenter och risker och säkerställa ett effektivt samarbete på unionsnivå.
  Dessa incidenthanteringsorganisationer bör kunna interagera på grundval av gemensamma tekniska standarder och operativa standardförfaranden. Eftersom de befintliga incidenthanteringsorganisationerna har olika karaktär och svarar mot olika behov och aktörer, bör medlemsstaterna garantera att åtminstone en incidenthanteringsorganisation tillhandahåller tjänster till var och en av de sektorer som avses i listan över marknadsoperatörer i detta direktiv. Medlemsstaterna bör säkerställa att incidenthanteringsorganisationerna har tillräckliga medel för att delta i gränsöverskridande samarbete i de befintliga internationella och unionsbaserade samarbetsnätverken. [Ändr. 12]

| (12) | På grundval av de betydande framsteg som gjorts inom det europeiska forumet för medlemsstaterna (EFMS) när det gäller att främja diskussioner och utbyten av bästa praxis, inbegripet utarbetandet av principer för ett europeiskt samarbete vid cyberkriser bör medlemsstaterna och kommissionen bilda ett nätverk som för samman dem för kontinuerlig kommunikation och stöder deras samarbete. En sådan säker och effektiv samarbetsmekanism
  , om lämpligt inklusive marknadsoperatörers deltagande,
  bör skapa förutsättningar för ett strukturerat och samordnat genomförande av informationsutbyte, upptäckt och svarsåtgärder på unionsnivå. [Ändr. 13] |
| --- | --- |

(12)

På grundval av de betydande framsteg som gjorts inom det europeiska forumet för medlemsstaterna (EFMS) när det gäller att främja diskussioner och utbyten av bästa praxis, inbegripet utarbetandet av principer för ett europeiskt samarbete vid cyberkriser bör medlemsstaterna och kommissionen bilda ett nätverk som för samman dem för kontinuerlig kommunikation och stöder deras samarbete. En sådan säker och effektiv samarbetsmekanism
  , om lämpligt inklusive marknadsoperatörers deltagande,
  bör skapa förutsättningar för ett strukturerat och samordnat genomförande av informationsutbyte, upptäckt och svarsåtgärder på unionsnivå. [Ändr. 13]

| (13) | Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet (Enisa) bör bistå medlemsstaterna och kommissionen genom att tillhandahålla expertis och rådgivning och främja utbyte av bästa praxis. Vid tillämpningen av detta direktiv bör kommissionen
  och medlemsstaterna
  i synnerhet konsultera Enisa. För att medlemsstaterna och kommissionen i rätt tid ska få den information som behövs bör tidiga varningar om incidenter och risker lämnas inom samarbetsnätverket. För att bygga upp kapacitet och kunskap bland medlemsstaterna bör samarbetsnätverket också fungera som ett instrument för utbyte av bästa praxis och bistå sina medlemmar vid kapacitetsuppbyggnad samt leda organiserandet av sakkunnigbedömning och nät- och informationssäkerhetsövningar. [Ändr. 14] |
| --- | --- |

(13)

Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet (Enisa) bör bistå medlemsstaterna och kommissionen genom att tillhandahålla expertis och rådgivning och främja utbyte av bästa praxis. Vid tillämpningen av detta direktiv bör kommissionen
  och medlemsstaterna
  i synnerhet konsultera Enisa. För att medlemsstaterna och kommissionen i rätt tid ska få den information som behövs bör tidiga varningar om incidenter och risker lämnas inom samarbetsnätverket. För att bygga upp kapacitet och kunskap bland medlemsstaterna bör samarbetsnätverket också fungera som ett instrument för utbyte av bästa praxis och bistå sina medlemmar vid kapacitetsuppbyggnad samt leda organiserandet av sakkunnigbedömning och nät- och informationssäkerhetsövningar. [Ändr. 14]

| (13a) | Medlemsstaterna bör vid behov kunna använda eller anpassa befintliga organisationsstrukturer eller strategier vid tillämpningen av bestämmelserna i detta direktiv. [Ändr. 15] |
| --- | --- |

(13a)

Medlemsstaterna bör vid behov kunna använda eller anpassa befintliga organisationsstrukturer eller strategier vid tillämpningen av bestämmelserna i detta direktiv. [Ändr. 15]

| (14) | En säker infrastruktur bör upprättas för informationsutbyte så att känslig och konfidentiell information kan utbytas inom samarbetsnätverket.
  Befintliga strukturer i unionen bör utnyttjas till fullo i detta syfte.
  Utan att det påverkar medlemsstaternas skyldighet att anmäla incidenter och risker med en unionsdimension till samarbetsnätverket bör medlemsstater inte få tillgång till konfidentiell information från andra medlemsstater förrän de kan visa att deras tekniska och finansiella resurser, personalresurser och kommunikationsinfrastruktur garanterar att de kan delta i nätverket på ett effektivt, verkningsfullt och säkert sätt
  , med användning av insynsvänliga metoder
  . [Ändr. 16] |
| --- | --- |

(14)

En säker infrastruktur bör upprättas för informationsutbyte så att känslig och konfidentiell information kan utbytas inom samarbetsnätverket.
  Befintliga strukturer i unionen bör utnyttjas till fullo i detta syfte.
  Utan att det påverkar medlemsstaternas skyldighet att anmäla incidenter och risker med en unionsdimension till samarbetsnätverket bör medlemsstater inte få tillgång till konfidentiell information från andra medlemsstater förrän de kan visa att deras tekniska och finansiella resurser, personalresurser och kommunikationsinfrastruktur garanterar att de kan delta i nätverket på ett effektivt, verkningsfullt och säkert sätt
  , med användning av insynsvänliga metoder
  . [Ändr. 16]

| (15) | Eftersom de flesta nät och informationssystem är i privat drift är det mycket viktigt med samarbete mellan offentlig och privat sektor. Marknadsoperatörer bör uppmuntras att upprätta egna informella samarbetsmekanismer för att garantera nät- och informationssäkerheten. De bör också samarbeta med den offentliga sektorn och
  sinsemellan
  utbyta information och bästa praxis i

  , inklusive ömsesidigt
  utbyte mot

  av relevant information,
  operativt stöd
  och strategiskt analyserad
  information vid incidenter.
  För att effektivt uppmuntra utbyte av information och bästa praxis är det mycket viktigt att se till att marknadsoperatörer som deltar i sådana utbyten inte missgynnas till följd av att de samarbetar. Tillfredsställande skyddsmekanismer behövs för att inte sådant samarbete ska utsätta dessa operatörer för högre efterlevnadsrisk eller nya ansvarsskyldigheter enligt bland annat lagstiftningen om konkurrens, immateriella rättigheter, uppgiftsskydd eller it-brottslighet, och inte heller för ökade operativa risker eller säkerhetsrisker. [Ändr. 17] |
| --- | --- |

(15)

Eftersom de flesta nät och informationssystem är i privat drift är det mycket viktigt med samarbete mellan offentlig och privat sektor. Marknadsoperatörer bör uppmuntras att upprätta egna informella samarbetsmekanismer för att garantera nät- och informationssäkerheten. De bör också samarbeta med den offentliga sektorn och
  sinsemellan
  utbyta information och bästa praxis i

  , inklusive ömsesidigt
  utbyte mot

  av relevant information,
  operativt stöd
  och strategiskt analyserad
  information vid incidenter.
  För att effektivt uppmuntra utbyte av information och bästa praxis är det mycket viktigt att se till att marknadsoperatörer som deltar i sådana utbyten inte missgynnas till följd av att de samarbetar. Tillfredsställande skyddsmekanismer behövs för att inte sådant samarbete ska utsätta dessa operatörer för högre efterlevnadsrisk eller nya ansvarsskyldigheter enligt bland annat lagstiftningen om konkurrens, immateriella rättigheter, uppgiftsskydd eller it-brottslighet, och inte heller för ökade operativa risker eller säkerhetsrisker. [Ändr. 17]

| (16) | För att säkra öppenhet och insyn och informera EU-medborgare

  unionsmedborgare
  och marknadsoperatörer ordentligt bör de behöriga myndigheterna

  gemensamma kontaktpunkterna
  skapa en gemensam
  unionsomfattande
  webbplats för offentliggörande av

  att offentliggöra
  sådan information om incidenter och, risker
  och riskreduceringssätt
  som inte är konfidentiell
  och för att vid behov ge råd om lämpliga underhållsåtgärder
  .
  Informationen på webbplatsen bör vara tillgänglig oberoende av vilken apparat som används. Offentliggörandet av personuppgifter på denna webbplats bör vara begränsat till vad som är nödvändigt, och uppgifterna bör vara så anonymiserade som möjligt. [Ändr. 18] |
| --- | --- |

(16)

För att säkra öppenhet och insyn och informera EU-medborgare

  unionsmedborgare
  och marknadsoperatörer ordentligt bör de behöriga myndigheterna

  gemensamma kontaktpunkterna
  skapa en gemensam
  unionsomfattande
  webbplats för offentliggörande av

  att offentliggöra
  sådan information om incidenter och, risker
  och riskreduceringssätt
  som inte är konfidentiell
  och för att vid behov ge råd om lämpliga underhållsåtgärder
  .
  Informationen på webbplatsen bör vara tillgänglig oberoende av vilken apparat som används. Offentliggörandet av personuppgifter på denna webbplats bör vara begränsat till vad som är nödvändigt, och uppgifterna bör vara så anonymiserade som möjligt. [Ändr. 18]

| (17) | När information anses konfidentiell enligt unionens bestämmelser och nationella bestämmelser om företagshemlighet bör denna konfidentialitet säkerställas vid genomförande av verksamheter och uppfyllande av mål enligt detta direktiv. |
| --- | --- |

(17)

När information anses konfidentiell enligt unionens bestämmelser och nationella bestämmelser om företagshemlighet bör denna konfidentialitet säkerställas vid genomförande av verksamheter och uppfyllande av mål enligt detta direktiv.

| (18) | På grundval av i synnerhet de nationella erfarenheterna av krishantering bör kommissionen och medlemsstaterna, i samarbete med Enisa, utarbeta en unionsplan för nät- och informationssäkerhetssamarbete som omfattar samarbetsmekanismer
  , bästa praxis och operationsmönster
  för att
  förebygga, upptäcka, rapportera och
  bemöta risker och incidenter. Planen bör vederbörligen beaktas när tidiga varningar görs inom samarbetsnätverket. [Ändr. 19] |
| --- | --- |

(18)

På grundval av i synnerhet de nationella erfarenheterna av krishantering bör kommissionen och medlemsstaterna, i samarbete med Enisa, utarbeta en unionsplan för nät- och informationssäkerhetssamarbete som omfattar samarbetsmekanismer
  , bästa praxis och operationsmönster
  för att
  förebygga, upptäcka, rapportera och
  bemöta risker och incidenter. Planen bör vederbörligen beaktas när tidiga varningar görs inom samarbetsnätverket. [Ändr. 19]

| (19) | Anmälan av en tidig varning inom nätverket bör endast krävas när den berörda incidenten eller risken är av sådan omfattning och så allvarlig att den är eller kan bli så betydande att det är nödvändigt med information eller samordning av svarsåtgärderna på unionsnivå. Tidiga varningar bör därför begränsas till faktiska eller potentiella incidenter eller risker som är av snabbt ökande omfattning, som överstiger den nationella beredskapen eller som påverkar mer än en medlemsstat. För att möjliggöra en riktig utvärdering bör all information av relevans för bedömningen av risken eller incidenten meddelas samarbetsnätverket. [Ändr. 20] |
| --- | --- |

(19)

Anmälan av en tidig varning inom nätverket bör endast krävas när den berörda incidenten eller risken är av sådan omfattning och så allvarlig att den är eller kan bli så betydande att det är nödvändigt med information eller samordning av svarsåtgärderna på unionsnivå. Tidiga varningar bör därför begränsas till faktiska eller potentiella incidenter eller risker som är av snabbt ökande omfattning, som överstiger den nationella beredskapen eller som påverkar mer än en medlemsstat. För att möjliggöra en riktig utvärdering bör all information av relevans för bedömningen av risken eller incidenten meddelas samarbetsnätverket. [Ändr. 20]

| (20) | Vid mottagandet av en tidig varning, och vid sin bedömning av den, bör de behöriga myndigheterna

  gemensamma kontaktpunkterna
  enas om samordnade svarsåtgärder i enlighet med unionens plan för nät- och informationssäkerhetssamarbete. Behöriga myndigheter

  De gemensamma kontaktpunkterna, Enisa och kommissionen
  bör, liksom kommissionen, informeras om de åtgärder som vidtas på nationell nivå till följd av de samordnade svarsåtgärderna. [Ändr. 21] |
| --- | --- |

(20)

Vid mottagandet av en tidig varning, och vid sin bedömning av den, bör de behöriga myndigheterna

  gemensamma kontaktpunkterna
  enas om samordnade svarsåtgärder i enlighet med unionens plan för nät- och informationssäkerhetssamarbete. Behöriga myndigheter

  De gemensamma kontaktpunkterna, Enisa och kommissionen
  bör, liksom kommissionen, informeras om de åtgärder som vidtas på nationell nivå till följd av de samordnade svarsåtgärderna. [Ändr. 21]

| (21) | I och med att nät- och informationssäkerhetsproblemen är globala till sin natur behövs ett närmare internationellt samarbete för att förbättra säkerhetsstandarder och informationsutbyten och främja ett gemensamt sätt att hantera nät- och informationssäkerhetsfrågor.
  Varje ram för detta internationella samarbete bör omfattas av bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG

   (5)

  och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001

   (6)
  . [Ändr. 22] |
| --- | --- |

(21)

I och med att nät- och informationssäkerhetsproblemen är globala till sin natur behövs ett närmare internationellt samarbete för att förbättra säkerhetsstandarder och informationsutbyten och främja ett gemensamt sätt att hantera nät- och informationssäkerhetsfrågor.
  Varje ram för detta internationella samarbete bör omfattas av bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG

   (5)

  och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001

   (6)
  . [Ändr. 22]

| (22) | Ansvaret för att garantera nät- och informationssäkerheten vilar i hög grad på offentliga förvaltningar och marknadsoperatörer

  marknadsoperatörerna
  . En kultur av riskhantering, som

  nära samarbete och förtroende vilken
  inbegriper riskbedömning och genomförande av säkerhetsåtgärder som är anpassade till riskerna
  och incidenterna, oavsett om det rör sig om avsiktliga eller oavsiktliga sådana
  , bör främjas och utvecklas genom ändamålsenliga krav i lagstiftning och frivillig branschpraxis. Lika konkurrensvillkor
  som gäller
  för alla
  på ett tillförlitligt sätt
  krävs också för ett effektivt fungerande samarbetsnätverk som kan säkerställa ett effektivt samarbete från alla medlemsstater. [Ändr. 23] |
| --- | --- |

(22)

Ansvaret för att garantera nät- och informationssäkerheten vilar i hög grad på offentliga förvaltningar och marknadsoperatörer

  marknadsoperatörerna
  . En kultur av riskhantering, som

  nära samarbete och förtroende vilken
  inbegriper riskbedömning och genomförande av säkerhetsåtgärder som är anpassade till riskerna
  och incidenterna, oavsett om det rör sig om avsiktliga eller oavsiktliga sådana
  , bör främjas och utvecklas genom ändamålsenliga krav i lagstiftning och frivillig branschpraxis. Lika konkurrensvillkor
  som gäller
  för alla
  på ett tillförlitligt sätt
  krävs också för ett effektivt fungerande samarbetsnätverk som kan säkerställa ett effektivt samarbete från alla medlemsstater. [Ändr. 23]

| (23) | Enligt direktiv 2002/21/EG ska företag som tillhandahåller allmänna elektroniska kommunikationsnät eller allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster vidta lämpliga åtgärder för att skydda deras integritet och säkerhet och införa anmälningskrav avseende säkerhetsöverträdelser och integritetsförlust. Enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG (7) ska leverantören av en allmänt tillgänglig elektronisk kommunikationstjänst vidta lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder för att säkerställa säkerheten i sina tjänster. |
| --- | --- |

(23)

Enligt direktiv 2002/21/EG ska företag som tillhandahåller allmänna elektroniska kommunikationsnät eller allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster vidta lämpliga åtgärder för att skydda deras integritet och säkerhet och införa anmälningskrav avseende säkerhetsöverträdelser och integritetsförlust. Enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG (7) ska leverantören av en allmänt tillgänglig elektronisk kommunikationstjänst vidta lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder för att säkerställa säkerheten i sina tjänster.

| (24) | Dessa skyldigheter bör utvidgas bortom sektorn för elektronisk kommunikation till
  att omfatta operatörer av infrastruktur vilka är starkt beroende av informations- och kommunikationsteknik och vilka behövs för upprätthållandet av centrala ekonomiska eller samhälleliga funktioner som el och gas, transporter, kreditinstitut, finansmarknadsinfrastrukturer och hälso- och sjukvård. Störningar i dessa nät och informationssystem skulle påverka den inre marknaden. Även om skyldigheterna enligt detta direktiv inte bör utvidgas till att omfatta
  viktiga leverantörer av informationssamhällets tjänster, enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG (8), som ligger till grund för informationssamhällets tjänster i senare led eller onlineverksamhet, t.ex. e-handelsplattformar, internetbelningsslussar, sociala nät, sökmotorer, molntjänster
  i allmänhet
  och onlineförsäljning av tillämpningar. Störningar i denna typ av informationssamhällestjänster hindrar tillhandahållandet av andra informationssamhällestjänster som är beroende av dem. Programutvecklare och hårdvarutillverkare är inte leverantörer av informationssamhällets tjänster och omfattas därför inte. Dessa skyldigheter bör också utvidgas till att omfatta offentliga förvaltningar och operatörer av kritisk infrastruktur som är starkt beroende av informations- och kommunikationsteknik och som behövs för upprätthållandet av centrala ekonomiska eller samhälleliga funktioner som el och gas, transporter, kreditinstitut, börser och hälso- och sjukvård. Störningar i dessa nät och informationssystem skulle påverka den inre marknaden.

  , kan dessa leverantörer av informationssamhällets tjänster, på frivillig basis och om lämpligt i det specifika fallet enligt deras bedömning, informera den behöriga myndigheten eller den gemensamma kontaktpunkten om incidenter i nätverkssäkerheten
  .
  Den behöriga myndigheten eller den gemensamma kontaktpunkten bör, om möjligt, till de marknadsoperatörer som informerat om incidenten lämna strategiskt analyserad information som bidrar till att avhjälpa säkerhetshotet. [Ändr. 24] |
| --- | --- |

(24)

Dessa skyldigheter bör utvidgas bortom sektorn för elektronisk kommunikation till
  att omfatta operatörer av infrastruktur vilka är starkt beroende av informations- och kommunikationsteknik och vilka behövs för upprätthållandet av centrala ekonomiska eller samhälleliga funktioner som el och gas, transporter, kreditinstitut, finansmarknadsinfrastrukturer och hälso- och sjukvård. Störningar i dessa nät och informationssystem skulle påverka den inre marknaden. Även om skyldigheterna enligt detta direktiv inte bör utvidgas till att omfatta
  viktiga leverantörer av informationssamhällets tjänster, enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG (8), som ligger till grund för informationssamhällets tjänster i senare led eller onlineverksamhet, t.ex. e-handelsplattformar, internetbelningsslussar, sociala nät, sökmotorer, molntjänster
  i allmänhet
  och onlineförsäljning av tillämpningar. Störningar i denna typ av informationssamhällestjänster hindrar tillhandahållandet av andra informationssamhällestjänster som är beroende av dem. Programutvecklare och hårdvarutillverkare är inte leverantörer av informationssamhällets tjänster och omfattas därför inte. Dessa skyldigheter bör också utvidgas till att omfatta offentliga förvaltningar och operatörer av kritisk infrastruktur som är starkt beroende av informations- och kommunikationsteknik och som behövs för upprätthållandet av centrala ekonomiska eller samhälleliga funktioner som el och gas, transporter, kreditinstitut, börser och hälso- och sjukvård. Störningar i dessa nät och informationssystem skulle påverka den inre marknaden.

  , kan dessa leverantörer av informationssamhällets tjänster, på frivillig basis och om lämpligt i det specifika fallet enligt deras bedömning, informera den behöriga myndigheten eller den gemensamma kontaktpunkten om incidenter i nätverkssäkerheten
  .
  Den behöriga myndigheten eller den gemensamma kontaktpunkten bör, om möjligt, till de marknadsoperatörer som informerat om incidenten lämna strategiskt analyserad information som bidrar till att avhjälpa säkerhetshotet. [Ändr. 24]

| (24a) | Även om hårdvaru- och mjukvaruleverantörer inte är marknadsoperatörer på samma sätt som de som omfattas av detta direktiv, främjar deras produkter säkerheten för nät och informationssystem. De spelar därför en viktig roll när det gäller att göra det möjligt för marknadsoperatörer att säkra sina nät och informationsinfrastrukturer. Med tanke på att hårdvaru- och mjukvaruprodukter redan omfattas av befintliga regler om produktansvar bör medlemsstaterna se till att de reglerna tillämpas i vederbörlig ordning. [Ändr. 25] |
| --- | --- |

(24a)

Även om hårdvaru- och mjukvaruleverantörer inte är marknadsoperatörer på samma sätt som de som omfattas av detta direktiv, främjar deras produkter säkerheten för nät och informationssystem. De spelar därför en viktig roll när det gäller att göra det möjligt för marknadsoperatörer att säkra sina nät och informationsinfrastrukturer. Med tanke på att hårdvaru- och mjukvaruprodukter redan omfattas av befintliga regler om produktansvar bör medlemsstaterna se till att de reglerna tillämpas i vederbörlig ordning. [Ändr. 25]

| (25) | Tekniska och organisatoriska åtgärder som införs för offentliga förvaltningar och marknadsoperatörer bör inte omfatta krav på att en viss kommersiell informations- och kommunikationsteknisk produkt utformas, utvecklas eller tillverkas på ett visst sätt. [Ändr. 26] |
| --- | --- |

(25)

Tekniska och organisatoriska åtgärder som införs för offentliga förvaltningar och marknadsoperatörer bör inte omfatta krav på att en viss kommersiell informations- och kommunikationsteknisk produkt utformas, utvecklas eller tillverkas på ett visst sätt. [Ändr. 26]

| (26) | De offentliga förvaltningarna och Marknadsoperatörerna bör garantera säkerheten för de nät och system som står under deras kontroll. Det rör sig framför allt om privata nät och system som antingen förvaltas av deras interna it-personal eller vars säkerhet har lagts ut på entreprenad. Säkerheten och anmälningsskyldigheterna bör gälla för relevanta marknadsoperatörer och offentliga förvaltningar oavsett om de själva sköter underhållet på sina nät och informationssystem internt eller om de lägger ut uppgifterna på entreprenad. [Ändr. 27] |
| --- | --- |

(26)

De offentliga förvaltningarna och Marknadsoperatörerna bör garantera säkerheten för de nät och system som står under deras kontroll. Det rör sig framför allt om privata nät och system som antingen förvaltas av deras interna it-personal eller vars säkerhet har lagts ut på entreprenad. Säkerheten och anmälningsskyldigheterna bör gälla för relevanta marknadsoperatörer och offentliga förvaltningar oavsett om de själva sköter underhållet på sina nät och informationssystem internt eller om de lägger ut uppgifterna på entreprenad. [Ändr. 27]

| (27) | För att undvika oproportionerligt stora finansiella och administrativa bördor för små operatörer och användare bör kraven stå i proportion till den risk som det berörda nätet eller informationssystemet utgör, med beaktande av de bästa sådana åtgärderna. Dessa krav bör inte gälla för mikroföretag. |
| --- | --- |

(27)

För att undvika oproportionerligt stora finansiella och administrativa bördor för små operatörer och användare bör kraven stå i proportion till den risk som det berörda nätet eller informationssystemet utgör, med beaktande av de bästa sådana åtgärderna. Dessa krav bör inte gälla för mikroföretag.

| (28) | Behöriga myndigheter
  och gemensamma kontaktpunkter
  bör se till att upprätthålla informella och tillförlitliga kanaler för informationsutbyte mellan marknadsoperatörer och mellan offentlig och privat sektor.
  Behöriga myndigheter och gemensamma kontaktpunkter bör informera tillverkare och leverantörer av berörda IKT-produkter och IKT-tjänster om incidenter som har en betydande inverkan och som anmälts till dem.
  Vid offentliggörande av incidenter som rapporteras till de behöriga myndigheterna
  och de gemensamma kontaktpunkterna
  bör allmänhetens intresse av att få information om hot vägas mot eventuella negativ inverkan på ryktet och affärerna för de offentliga förvaltningar och marknadsoperatörer som rapporterar incidenter. Vid genomförandet av anmälningsskyldigheterna bör behöriga myndigheter
  och gemensamma kontaktpunkter
  särskilt ta hänsyn till behovet av att hålla uppgifter om produkters sårbara aspekter strikt konfidentiella till dess att ändamålsenliga säkerhetslösningar släpps

  satts i verket
  .
  Den allmänna regeln bör vara att gemensamma kontaktpunkter inte bör lämna ut personuppgifter om dem som är inblandade i incidenter. Gemensamma kontaktpunkter bör lämna ut personuppgifter endast om det är nödvändigt och proportionellt för ändamålet. [Ändr. 28] |
| --- | --- |

(28)

Behöriga myndigheter
  och gemensamma kontaktpunkter
  bör se till att upprätthålla informella och tillförlitliga kanaler för informationsutbyte mellan marknadsoperatörer och mellan offentlig och privat sektor.
  Behöriga myndigheter och gemensamma kontaktpunkter bör informera tillverkare och leverantörer av berörda IKT-produkter och IKT-tjänster om incidenter som har en betydande inverkan och som anmälts till dem.
  Vid offentliggörande av incidenter som rapporteras till de behöriga myndigheterna
  och de gemensamma kontaktpunkterna
  bör allmänhetens intresse av att få information om hot vägas mot eventuella negativ inverkan på ryktet och affärerna för de offentliga förvaltningar och marknadsoperatörer som rapporterar incidenter. Vid genomförandet av anmälningsskyldigheterna bör behöriga myndigheter
  och gemensamma kontaktpunkter
  särskilt ta hänsyn till behovet av att hålla uppgifter om produkters sårbara aspekter strikt konfidentiella till dess att ändamålsenliga säkerhetslösningar släpps

  satts i verket
  .
  Den allmänna regeln bör vara att gemensamma kontaktpunkter inte bör lämna ut personuppgifter om dem som är inblandade i incidenter. Gemensamma kontaktpunkter bör lämna ut personuppgifter endast om det är nödvändigt och proportionellt för ändamålet. [Ändr. 28]

| (29) | Behöriga myndigheter bör ha de medel som de behöver för att kunna fullgöra sina förpliktelser, inbegripet befogenhet att få fram tillräckligt med information från marknadsoperatörer och offentliga förvaltningar för att bedöma säkerhetsnivån för nät och informationssystem
  och mäta incidenters antal, storlek och omfattning,
  liksom tillförlitliga och heltäckande data om faktiska incidenter som har inverkat på nätens och informationssystemens drift. [Ändr. 29] |
| --- | --- |

(29)

Behöriga myndigheter bör ha de medel som de behöver för att kunna fullgöra sina förpliktelser, inbegripet befogenhet att få fram tillräckligt med information från marknadsoperatörer och offentliga förvaltningar för att bedöma säkerhetsnivån för nät och informationssystem
  och mäta incidenters antal, storlek och omfattning,
  liksom tillförlitliga och heltäckande data om faktiska incidenter som har inverkat på nätens och informationssystemens drift. [Ändr. 29]

| (30) | I många fall är det kriminell verksamhet som ligger bakom en incident. Incidenternas kriminella art kan misstänkas även om det inte finns några entydiga bevis från början. I sådana fall bör ett lämpligt samarbete mellan behöriga myndigheter
  , gemensamma kontaktpunkter
  och brottsbekämpande myndigheter
  samt samarbete med Europols it-brottscentrum (EC3) och Enisa
  ingå i effektiva och omfattande svarsåtgärder på hotet från säkerhetsincidenter. För att främja en säker, trygg och mer motståndskraftig miljö krävs i synnerhet en systematisk rapportering av incidenter som misstänks vara av kriminell art till de brottsbekämpande myndigheterna. Incidenters allvarliga kriminella art bör bedömas i ljuset av unionsrätten om it-brott. [Ändr. 30] |
| --- | --- |

(30)

I många fall är det kriminell verksamhet som ligger bakom en incident. Incidenternas kriminella art kan misstänkas även om det inte finns några entydiga bevis från början. I sådana fall bör ett lämpligt samarbete mellan behöriga myndigheter
  , gemensamma kontaktpunkter
  och brottsbekämpande myndigheter
  samt samarbete med Europols it-brottscentrum (EC3) och Enisa
  ingå i effektiva och omfattande svarsåtgärder på hotet från säkerhetsincidenter. För att främja en säker, trygg och mer motståndskraftig miljö krävs i synnerhet en systematisk rapportering av incidenter som misstänks vara av kriminell art till de brottsbekämpande myndigheterna. Incidenters allvarliga kriminella art bör bedömas i ljuset av unionsrätten om it-brott. [Ändr. 30]

| (31) | Säkerheten för personuppgifter äventyras ofta till följd av incidenter.
  Medlemsstater och marknadsoperatörer bör skydda personuppgifter som lagras, behandlas eller överförs mot oavsiktlig eller olaglig förstörelse, oavsiktlig förlust eller ändring, och otillåten eller olaglig lagring, åtkomst, utlämning eller spridning, och säkerställa genomförandet av en säkerhetsstrategi för behandling av personuppgifter.
  I detta sammanhang bör de behöriga myndigheterna
  , de gemensamma kontaktpunkterna
  och dataskyddsmyndigheterna samarbeta och utbyta information om alla relevanta frågor

  , vid behov även med marknadsoperatörer,
  för att
  i enlighet med tillämpliga dataskyddsregler
  hantera personuppgiftsbrott till följd av incidenter. Medlemsstaterna ska genomföra Skyldigheten att anmäla säkerhetsincidenter
  bör fullgöras
  på ett sätt som minimerar den administrativa bördan om säkerhetsincidenten också är ett personuppgiftsbrott i linje med förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter

   (9)

  . Genom samarbete med de behöriga myndigheterna och dataskyddsmyndigheterna skulle

  som ska anmälas i enlighet med unionens dataskyddslagstiftning.
  Enisa
  bör
  kunna vara till hjälp genom att utveckla mekanismer och modeller för informationsutbyte så att det inte behövs två anmälningsmallar. Denna enda

  och en gemensam
  anmälningsmall
  , vilket
  skulle underlätta rapporteringen av incidenter som hotar säkerheten för personuppgifter och därigenom lätta den administrativa bördan för företag och offentliga förvaltningar. [Ändr. 31] |
| --- | --- |

(31)

Säkerheten för personuppgifter äventyras ofta till följd av incidenter.
  Medlemsstater och marknadsoperatörer bör skydda personuppgifter som lagras, behandlas eller överförs mot oavsiktlig eller olaglig förstörelse, oavsiktlig förlust eller ändring, och otillåten eller olaglig lagring, åtkomst, utlämning eller spridning, och säkerställa genomförandet av en säkerhetsstrategi för behandling av personuppgifter.
  I detta sammanhang bör de behöriga myndigheterna
  , de gemensamma kontaktpunkterna
  och dataskyddsmyndigheterna samarbeta och utbyta information om alla relevanta frågor

  , vid behov även med marknadsoperatörer,
  för att
  i enlighet med tillämpliga dataskyddsregler
  hantera personuppgiftsbrott till följd av incidenter. Medlemsstaterna ska genomföra Skyldigheten att anmäla säkerhetsincidenter
  bör fullgöras
  på ett sätt som minimerar den administrativa bördan om säkerhetsincidenten också är ett personuppgiftsbrott i linje med förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter

   (9)

  . Genom samarbete med de behöriga myndigheterna och dataskyddsmyndigheterna skulle

  som ska anmälas i enlighet med unionens dataskyddslagstiftning.
  Enisa
  bör
  kunna vara till hjälp genom att utveckla mekanismer och modeller för informationsutbyte så att det inte behövs två anmälningsmallar. Denna enda

  och en gemensam
  anmälningsmall
  , vilket
  skulle underlätta rapporteringen av incidenter som hotar säkerheten för personuppgifter och därigenom lätta den administrativa bördan för företag och offentliga förvaltningar. [Ändr. 31]

| (32) | Standardisering av säkerhetskrav är en marknadsdriven process
  av frivillig karaktär som bör möjliggöra för marknadsoperatörer att använda alternativa metoder för att uppnå åtminstone liknande resultat
  . För att säkerställa en konvergerad tillämpning av säkerhetsstandarder bör medlemsstaterna främja efterlevnad eller överensstämmelse med specificerade
  interoperabla
  standarder för att garantera en hög säkerhetsnivå på unionsnivå. Därför
  behöver tillämpning av öppna internationella standarder för nät- och informationssäkerhet eller utformning av sådana verktyg övervägas. En annan nödvändig åtgärd
  kan det vara nödvändigt att utarbeta harmoniserade standarder, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1025/2012 (10).
  Särskilt bör Etsi, CEN och Cenelec ges i uppdrag att föreslå effektiva och ändamålsenliga öppna säkerhetsstandarder för unionen, där tekniska preferenser undviks så långt möjligt, och som bör vara lätthanterliga för små och medelstora marknadsoperatörer. Internationella standarder för it-säkerhet bör granskas noggrant för att säkerställa att de inte har komprometterats och att de ger en tillräcklig säkerhetsnivå, och sålunda garanterar att den föreskrivna efterlevnaden av it-säkerhetsstandarder ökar unionens it-säkerhet som helhet och inte minskar den. [Ändr. 32] |
| --- | --- |

(32)

Standardisering av säkerhetskrav är en marknadsdriven process
  av frivillig karaktär som bör möjliggöra för marknadsoperatörer att använda alternativa metoder för att uppnå åtminstone liknande resultat
  . För att säkerställa en konvergerad tillämpning av säkerhetsstandarder bör medlemsstaterna främja efterlevnad eller överensstämmelse med specificerade
  interoperabla
  standarder för att garantera en hög säkerhetsnivå på unionsnivå. Därför
  behöver tillämpning av öppna internationella standarder för nät- och informationssäkerhet eller utformning av sådana verktyg övervägas. En annan nödvändig åtgärd
  kan det vara nödvändigt att utarbeta harmoniserade standarder, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1025/2012 (10).
  Särskilt bör Etsi, CEN och Cenelec ges i uppdrag att föreslå effektiva och ändamålsenliga öppna säkerhetsstandarder för unionen, där tekniska preferenser undviks så långt möjligt, och som bör vara lätthanterliga för små och medelstora marknadsoperatörer. Internationella standarder för it-säkerhet bör granskas noggrant för att säkerställa att de inte har komprometterats och att de ger en tillräcklig säkerhetsnivå, och sålunda garanterar att den föreskrivna efterlevnaden av it-säkerhetsstandarder ökar unionens it-säkerhet som helhet och inte minskar den. [Ändr. 32]

| (33) | Detta direktiv bör
  med jämna mellanrum
  ses över med jämna mellanrum

  av kommissionen
  ,
  i samråd med alla berörda aktörer,
  främst i syfte att avgöra behovet av modifieringar med hänsyn till
  samhällsutvecklingen,
  den
  politiska utvecklingen, den
  tekniska utvecklingen eller ändrade marknadsvillkor. [Ändr. 33] |
| --- | --- |

(33)

Detta direktiv bör
  med jämna mellanrum
  ses över med jämna mellanrum

  av kommissionen
  ,
  i samråd med alla berörda aktörer,
  främst i syfte att avgöra behovet av modifieringar med hänsyn till
  samhällsutvecklingen,
  den
  politiska utvecklingen, den
  tekniska utvecklingen eller ändrade marknadsvillkor. [Ändr. 33]

| (34) | För att se till att samarbetsnätverket fungerar på ett korrekt sätt bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på fastställandet av de kriterier som en medlemsstat ska uppfylla för att ha rätt att delta

  gemensamma standarder för samtrafik och säkerhet
  i det

  den
  säkra informationsutbytessystemet,

  informationsutbytesinfrastrukturen och
  ytterligare specificering av de händelser som utlöser tidig varning och definitionen av de omständigheter då marknadsoperatörer och offentliga förvaltningar är skyldiga att anmäla incidenter. [Ändr. 34] |
| --- | --- |

(34)

För att se till att samarbetsnätverket fungerar på ett korrekt sätt bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på fastställandet av de kriterier som en medlemsstat ska uppfylla för att ha rätt att delta

  gemensamma standarder för samtrafik och säkerhet
  i det

  den
  säkra informationsutbytessystemet,

  informationsutbytesinfrastrukturen och
  ytterligare specificering av de händelser som utlöser tidig varning och definitionen av de omständigheter då marknadsoperatörer och offentliga förvaltningar är skyldiga att anmäla incidenter. [Ändr. 34]

| (35) | Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. Vid förberedelse och utarbetande av delegerade akter bör kommissionen säkerställa att relevanta dokument samtidigt, utan dröjsmål och på lämpligt sätt lämnas till Europaparlamentet och rådet. |
| --- | --- |

(35)

Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. Vid förberedelse och utarbetande av delegerade akter bör kommissionen säkerställa att relevanta dokument samtidigt, utan dröjsmål och på lämpligt sätt lämnas till Europaparlamentet och rådet.

| (36) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av direktivet bör kommissionen ges genomförandebefogenheter när det gäller samarbetet mellan behöriga myndigheter

  gemensamma kontaktpunkter
  och kommissionen inom samarbetsnätverket
  , dock utan att det påverkar befintliga nationella samarbetsmekanismer
  , tillträdet till den säkra infrastrukturen för informationsutbyte, unionens samarbetsplan för nät- och informationssäkerhet, formaten och förfarandena för att informera allmänheten

  rapportera
  om incidenter samt standarderna och/eller de tekniska specifikationerna av betydelse för nät- och informationssäkerhet

  som har en betydande inverkan
  . Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (11). [Ändr. 35] |
| --- | --- |

(36)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av direktivet bör kommissionen ges genomförandebefogenheter när det gäller samarbetet mellan behöriga myndigheter

  gemensamma kontaktpunkter
  och kommissionen inom samarbetsnätverket
  , dock utan att det påverkar befintliga nationella samarbetsmekanismer
  , tillträdet till den säkra infrastrukturen för informationsutbyte, unionens samarbetsplan för nät- och informationssäkerhet, formaten och förfarandena för att informera allmänheten

  rapportera
  om incidenter samt standarderna och/eller de tekniska specifikationerna av betydelse för nät- och informationssäkerhet

  som har en betydande inverkan
  . Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (11). [Ändr. 35]

| (37) | Vid tillämpningen av direktivet bör kommissionen på lämpligt sätt samarbeta med relevanta sektorskommittéer och organ som inrättas på EU-nivå, i synnerhet inom energi-, transport- och

  på områdena e-förvaltning, energi
  ,
  transport,
  hälso- och sjukvårdsområdet

  sjukvård och försvar
  . [Ändr. 36] |
| --- | --- |

(37)

Vid tillämpningen av direktivet bör kommissionen på lämpligt sätt samarbeta med relevanta sektorskommittéer och organ som inrättas på EU-nivå, i synnerhet inom energi-, transport- och

  på områdena e-förvaltning, energi
  ,
  transport,
  hälso- och sjukvårdsområdet

  sjukvård och försvar
  . [Ändr. 36]

| (38) | Information som den nationella regleringsmyndigheten

  en behörig myndighet eller en gemensam kontaktpunkt
  anser vara konfidentiell i enlighet med unionslagstiftning och nationell lagstiftning om affärshemligheter, får endast utbytas med kommissionen och

  , kommissionens relevanta organ, gemensamma kontaktpunkter och/eller
  andra behöriga
  nationella
  myndigheter
  endast
  när sådant utbyte är absolut nödvändigt för att tillämpa bestämmelserna i detta direktiv. Den information som utbyts bör begränsas till vad som är relevant
  , nödvändigt
  och proportionellt för ändamålet med utbytet
  , och den bör respektera på förhand fastställda kriterier för konfidentialitet och säkerhet – i enlighet med beslut 2011/292/EU –, för information som omfattas av sekretessavtal och för informella sekretessavtal, t.ex. Traffic Light Protocol
  . [Ändr. 37] |
| --- | --- |

(38)

Information som den nationella regleringsmyndigheten

  en behörig myndighet eller en gemensam kontaktpunkt
  anser vara konfidentiell i enlighet med unionslagstiftning och nationell lagstiftning om affärshemligheter, får endast utbytas med kommissionen och

  , kommissionens relevanta organ, gemensamma kontaktpunkter och/eller
  andra behöriga
  nationella
  myndigheter
  endast
  när sådant utbyte är absolut nödvändigt för att tillämpa bestämmelserna i detta direktiv. Den information som utbyts bör begränsas till vad som är relevant
  , nödvändigt
  och proportionellt för ändamålet med utbytet
  , och den bör respektera på förhand fastställda kriterier för konfidentialitet och säkerhet – i enlighet med beslut 2011/292/EU –, för information som omfattas av sekretessavtal och för informella sekretessavtal, t.ex. Traffic Light Protocol
  . [Ändr. 37]

| (39) | Utbytet av information om risker och incidenter inom samarbetsnätverket och uppfyllandet av kravet att anmäla incidenter till de behöriga nationella myndigheterna
  eller gemensamma kontaktpunkterna
  kan förutsätta behandling av personuppgifter. Sådan behandling av personuppgifter är nödvändig för att tillgodose detta direktivs syfte av allmänintresse och är därmed berättigad enligt artikel 7 i direktiv 95/46/EG. I förhållande till detta legitima syfte utgör den inte ett oproportionerligt och oacceptabelt ingripande som påverkar själva kärnan i rätten till skydd av personuppgifter som garanteras enligt artikel 8 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Vid tillämpningen av detta direktiv bör Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 (12) gälla i tillämpliga fall. När uppgifter behandlas av unionens institutioner och organ bör bearbetning i samband med till genomförandet av detta direktiv ske i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001. [Ändr. 38] |
| --- | --- |

(39)

Utbytet av information om risker och incidenter inom samarbetsnätverket och uppfyllandet av kravet att anmäla incidenter till de behöriga nationella myndigheterna
  eller gemensamma kontaktpunkterna
  kan förutsätta behandling av personuppgifter. Sådan behandling av personuppgifter är nödvändig för att tillgodose detta direktivs syfte av allmänintresse och är därmed berättigad enligt artikel 7 i direktiv 95/46/EG. I förhållande till detta legitima syfte utgör den inte ett oproportionerligt och oacceptabelt ingripande som påverkar själva kärnan i rätten till skydd av personuppgifter som garanteras enligt artikel 8 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Vid tillämpningen av detta direktiv bör Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 (12) gälla i tillämpliga fall. När uppgifter behandlas av unionens institutioner och organ bör bearbetning i samband med till genomförandet av detta direktiv ske i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001. [Ändr. 38]

| (40) | Eftersom målet för denna förordning, det vill säga att garantera en hög nivå av nät- och informationssäkerhet i unionen, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och eftersom det därför, på grund av åtgärdens verkningar, bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(40)

Eftersom målet för denna förordning, det vill säga att garantera en hög nivå av nät- och informationssäkerhet i unionen, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och eftersom det därför, på grund av åtgärdens verkningar, bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (41) | Förslaget överensstämmer med de grundläggande rättigheterna och de principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, i synnerhet rätten till skydd för privatliv och kommunikation, skyddet av personuppgifter, näringsfriheten, äganderätten, rätten till ett effektivt rättsmedel och rätten att höras. Detta direktiv måste tillämpas i enlighet med dessa rättigheter och principer. |
| --- | --- |

(41)

Förslaget överensstämmer med de grundläggande rättigheterna och de principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, i synnerhet rätten till skydd för privatliv och kommunikation, skyddet av personuppgifter, näringsfriheten, äganderätten, rätten till ett effektivt rättsmedel och rätten att höras. Detta direktiv måste tillämpas i enlighet med dessa rättigheter och principer.

| (41a) | I enlighet med den gemensamma politiska förklaringen av den 28 september 2011 från medlemsstaterna och kommissionen om förklarande dokument har medlemsstaterna åtagit sig att i motiverade fall låta anmälan av införlivandeåtgärder åtföljas av ett eller flera dokument som förklarar förhållandet mellan de olika delarna i ett direktiv och motsvarande delar i nationella instrument för införlivande. När det gäller detta direktiv anser lagstiftaren det vara motiverat att sådana dokument översänds. [Ändr. 39] |
| --- | --- |

(41a)

I enlighet med den gemensamma politiska förklaringen av den 28 september 2011 från medlemsstaterna och kommissionen om förklarande dokument har medlemsstaterna åtagit sig att i motiverade fall låta anmälan av införlivandeåtgärder åtföljas av ett eller flera dokument som förklarar förhållandet mellan de olika delarna i ett direktiv och motsvarande delar i nationella instrument för införlivande. När det gäller detta direktiv anser lagstiftaren det vara motiverat att sådana dokument översänds. [Ändr. 39]

| (41b) | Europeiska datatillsynsmannen har hörts i enlighet med artikel 28.2 i förordning (EG) nr 45/2001 och avgav ett yttrande den 14 juni 2013 (13), |
| --- | --- |

(41b)

Europeiska datatillsynsmannen har hörts i enlighet med artikel 28.2 i förordning (EG) nr 45/2001 och avgav ett yttrande den 14 juni 2013 (13),

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

1.   Direktivet omfattar åtgärder som ska säkerställa en hög gemensam nivå av nät- och informationssäkerhet (NIS) inom EU.

2.   Direktivet omfattar därför följande:

| (a) | Det fastställer skyldigheter för alla medlemsstater när det gäller förebyggande åtgärder, hantering och svarsåtgärder vid risker och incidenter som påverkar nät och informationssystem. |
| --- | --- |

(a)

Det fastställer skyldigheter för alla medlemsstater när det gäller förebyggande åtgärder, hantering och svarsåtgärder vid risker och incidenter som påverkar nät och informationssystem.

| (b) | Det inrättar en samarbetsmekanism mellan medlemsstaterna som ska säkerställa en enhetlig tillämpning av detta direktiv inom unionen och, vid behov, en samordnad och effektiv
  och ändamålsenlig
  hantering och samordnade och, effektiva
  och ändamålsenliga
  svarsåtgärder vid risker och incidenter som påverkar nät och informationssystem
  , med deltagande av relevanta aktörer
  . [Ändr. 40] |
| --- | --- |

(b)

Det inrättar en samarbetsmekanism mellan medlemsstaterna som ska säkerställa en enhetlig tillämpning av detta direktiv inom unionen och, vid behov, en samordnad och effektiv
  och ändamålsenlig
  hantering och samordnade och, effektiva
  och ändamålsenliga
  svarsåtgärder vid risker och incidenter som påverkar nät och informationssystem
  , med deltagande av relevanta aktörer
  . [Ändr. 40]

| (c) | Det fastställer säkerhetskrav för marknadsaktörer och offentliga förvaltningar

  marknadsoperatörer
  . [Ändr. 41] |
| --- | --- |

(c)

Det fastställer säkerhetskrav för marknadsaktörer och offentliga förvaltningar

  marknadsoperatörer
  . [Ändr. 41]

3.   Säkerhetskraven enligt artikel 14 i detta direktiv ska inte tillämpas på företag som tillhandahåller allmänna kommunikationsnät eller allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster enligt direktiv 2002/21/EG, då dessa ska uppfylla de säkerhets- och integritetskrav som fastställs i artiklarna 13a och 13b i det direktivet, eller på leverantörer av betrodda tjänster.

4.   Detta direktiv påverkar inte tillämpningen av unionslagstiftning om it-brottslighet och rådets direktiv 2008/114/EG (14)

5.   Detta direktiv påverkar inte heller tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG och direktiv 2002/58/EGoch förordning
  (EG) nr 45/2001
  .
  Användningen av personuppgifter ska begränsas till vad som är absolut nödvändigt för syftena med detta direktiv, och uppgifterna ska vara så anonyma som möjligt, om inte fullständigt anonyma. [Ändr. 42]

6.   Informationsutbytet inom samarbetsnätverket enligt kapitel III och anmälan av nät- och informationssäkerhetsincidenter enligt artikel 14 kan förutsätta behandling av personuppgifter. Sådan behandling, som är nödvändig för att tillgodose detta direktivs syfte av allmänintresse ska godkännas av medlemsstaten i enlighet med artikel 7 i direktiv 95/46/EG och direktiv 2002/58/EG, såsom dessa har genomförts i nationell lagstiftning.

Artikel 1a

Skydd och behandling av personuppgifter

1.
     
  All behandling av personuppgifter i medlemsstaterna med tillämpning av detta direktiv ska ske i enlighet med direktiven 95/46/EG och 2002/58/EG.

2.
     
  All behandling av personuppgifter som utförs av kommissionen och Enisa med tillämpning av detta direktiv ska ske i enlighet med förordning (EG) nr 45/2001.

3.
     
  All behandling av personuppgifter som utförs av Europeiska it-brottscentrumet inom Europol med tillämpning av detta direktiv ska ske i enlighet med rådets beslut 2009/371/RIF

   (15).

4.
     
  Behandlingen av personuppgifter ska vara rättvis och laglig och ska strikt begränsas till de minimiuppgifter som krävs för det syfte för vilket de behandlas. Personuppgifterna ska lagras på ett sätt som förhindrar identifiering av de registrerade under en längre tid än vad som är nödvändigt för det ändamål för vilket personuppgifterna behandlas.

5.
     
  De anmälningar av incidenter som avses i artikel 14 i detta direktiv ska inte påverka tillämpningen av de bestämmelser och skyldigheter i fråga om att anmäla personuppgiftsbrott som fastställs i artikel 4 i direktiv 2002/58/EG och i kommissionens förordning (EU) nr 611/2013

   (16)
  . [Ändr. 43]

Artikel 2

Minimiharmonisering

Medlemsstaterna ska inte vara förhindrade att anta eller behålla bestämmelser som garanterar en högre säkerhetsnivå, utan att det påverkar deras skyldigheter enligt unionslagstiftningen.

Artikel 3

Definitioner

I detta direktiv gäller följande definitioner:

| (1) | nät och informationssystem:






  (a) | elektroniskt kommunikationsnät enligt direktiv 2002/21/EG, och |
| --- | --- | --- |

(1)

nät och informationssystem:

(a)

elektroniskt kommunikationsnät enligt direktiv 2002/21/EG, och

| (b) | apparat eller en grupp av sammankopplade apparater eller apparater som hör samman med varandra, av vilka en eller flera genom ett program utför automatisk behandling av datorbehandlade

  digitala
  uppgifter, samt [Ändr. 44] |
| --- | --- |

(b)

apparat eller en grupp av sammankopplade apparater eller apparater som hör samman med varandra, av vilka en eller flera genom ett program utför automatisk behandling av datorbehandlade

  digitala
  uppgifter, samt [Ändr. 44]

| (c) | datorbehandlade

  digitala
  uppgifter som lagras, behandlas, hämtas eller överförs med hjälp av element som omfattas av led a och b för att de skall kunna drivas, användas, skyddas och underhållas. [Ändr. 45] |
| --- | --- |

(c)

datorbehandlade

  digitala
  uppgifter som lagras, behandlas, hämtas eller överförs med hjälp av element som omfattas av led a och b för att de skall kunna drivas, användas, skyddas och underhållas. [Ändr. 45]

| (2) | säkerhet: förmågan hos ett nät eller ett informationssystem att, vid en viss tillförlitlighetsnivå, tåla olyckshändelser, olagliga handlingar eller illvilligt uppträdande som äventyrar tillgängligheten, autenticiteten, integriteten och konfidentialiteten hos lagrade eller överförda data eller hos besläktade tjänster som tillhandahålls av eller är tillgängliga via dessa nät och informationssystem
  ; ”säkerhet” inkluderar lämplig teknisk apparatur samt lämpliga lösningar och driftsförfaranden som säkerställer att de säkerhetskrav som anges i detta direktiv är uppfyllda
  . [Ändr. 46] |
| --- | --- |

(2)

säkerhet: förmågan hos ett nät eller ett informationssystem att, vid en viss tillförlitlighetsnivå, tåla olyckshändelser, olagliga handlingar eller illvilligt uppträdande som äventyrar tillgängligheten, autenticiteten, integriteten och konfidentialiteten hos lagrade eller överförda data eller hos besläktade tjänster som tillhandahålls av eller är tillgängliga via dessa nät och informationssystem
  ; ”säkerhet” inkluderar lämplig teknisk apparatur samt lämpliga lösningar och driftsförfaranden som säkerställer att de säkerhetskrav som anges i detta direktiv är uppfyllda
  . [Ändr. 46]

| (3) | risk: en
  rimligen identifierbar
  omständighet eller händelse som har en potentiell negativ inverkan på säkerheten. [Ändr. 47] |
| --- | --- |

(3)

risk: en
  rimligen identifierbar
  omständighet eller händelse som har en potentiell negativ inverkan på säkerheten. [Ändr. 47]

| (4) | incident: en omständighet eller händelse som har en faktisk negativ inverkan på säkerheten. [Ändr. 48] |
| --- | --- |

(4)

incident: en omständighet eller händelse som har en faktisk negativ inverkan på säkerheten. [Ändr. 48]

| (5) | informationssamhällestjänst: tjänst enligt artikel 1.2 i direktiv 98/34/EG.
  [Ändr. 49] |
| --- | --- |

(5)

informationssamhällestjänst: tjänst enligt artikel 1.2 i direktiv 98/34/EG.
  [Ändr. 49]

| (6) | NIS-samarbetsplan: en plan som fastställer en ram för organisatoriska roller, ansvarsområden och förfaranden för att bibehålla eller återställa driften av nät och informationssystem som påverkas av en risk eller incident. |
| --- | --- |

(6)

NIS-samarbetsplan: en plan som fastställer en ram för organisatoriska roller, ansvarsområden och förfaranden för att bibehålla eller återställa driften av nät och informationssystem som påverkas av en risk eller incident.

| (7) | incidenthantering: alla förfaranden som stöder
  upptäckt, förebyggande,
  analys och begränsning av effekterna av en incident samt svarsåtgärder. [Ändr. 50] |
| --- | --- |

(7)

incidenthantering: alla förfaranden som stöder
  upptäckt, förebyggande,
  analys och begränsning av effekterna av en incident samt svarsåtgärder. [Ändr. 50]

| (8) | marknadsoperatör:







  (a) | Leverantör av informationssamhällestjänster som möjliggör tillhandahållandet av andra informationssamhällestjänster; en ej uttömmande förteckning över sådana tjänster finns i bilaga II.
  [Ändr. 51] |
| --- | --- | --- |

(8)

marknadsoperatör:

(a)

Leverantör av informationssamhällestjänster som möjliggör tillhandahållandet av andra informationssamhällestjänster; en ej uttömmande förteckning över sådana tjänster finns i bilaga II.
  [Ändr. 51]

| (b) | Operatör av kritisk infrastruktur som är nödvändig för upprätthållandet av viktig ekonomisk och samhällelig verksamhet inom områdena energi, transport, bankverksamhet,
  finansmarknadsinfrastrukturer
  ,
  internetknutpunkter, försörjningskedjan för livsmedel
  samt hälso- och sjukvårdsverksamhet

  sjukvård, och då störningar eller förstörelse som gör att dessa funktioner inte kan upprätthållas skulle ha en betydande inverkan i en medlemsstat
  ; en ej uttömmande förteckning över sådana verksamheter finns i bilaga II
  , i den mån det berörda nätet och de berörda informationssystemen har en anknytning till verksamheternas kärntjänster
  . [Ändr. 52] |
| --- | --- |

(b)

Operatör av kritisk infrastruktur som är nödvändig för upprätthållandet av viktig ekonomisk och samhällelig verksamhet inom områdena energi, transport, bankverksamhet,
  finansmarknadsinfrastrukturer
  ,
  internetknutpunkter, försörjningskedjan för livsmedel
  samt hälso- och sjukvårdsverksamhet

  sjukvård, och då störningar eller förstörelse som gör att dessa funktioner inte kan upprätthållas skulle ha en betydande inverkan i en medlemsstat
  ; en ej uttömmande förteckning över sådana verksamheter finns i bilaga II
  , i den mån det berörda nätet och de berörda informationssystemen har en anknytning till verksamheternas kärntjänster
  . [Ändr. 52]

| (8a) | incident som har en betydande inverkan: en incident som påverkar säkerheten och kontinuiteten för ett informationsnät eller informationssystem och som leder till betydande störning av centrala ekonomiska eller samhälleliga funktioner. [Ändr. 53] |
| --- | --- |

(8a)

incident som har en betydande inverkan: en incident som påverkar säkerheten och kontinuiteten för ett informationsnät eller informationssystem och som leder till betydande störning av centrala ekonomiska eller samhälleliga funktioner. [Ändr. 53]

| (9) | standard: standard som avses i förordning (EU) nr 1025/2012. |
| --- | --- |

(9)

standard: standard som avses i förordning (EU) nr 1025/2012.

| (10) | specifikation: specifikation som avses i förordning (EU) nr 1025/2012. |
| --- | --- |

(10)

specifikation: specifikation som avses i förordning (EU) nr 1025/2012.

| (11) | leverantör av betrodd tjänst: fysisk eller juridisk person som tillhandahåller en elektronisk tjänst som består av skapande, kontroll, validering, hantering och bevarande av elektroniska signaturer, elektroniska sigill, elektroniska tidsmärkningar, elektroniska dokument, elektroniska leveranstjänster, autentisering av webbplatser och elektroniska certifikat, inklusive certifikat för elektroniska signaturer och för elektroniska sigill. |
| --- | --- |

(11)

leverantör av betrodd tjänst: fysisk eller juridisk person som tillhandahåller en elektronisk tjänst som består av skapande, kontroll, validering, hantering och bevarande av elektroniska signaturer, elektroniska sigill, elektroniska tidsmärkningar, elektroniska dokument, elektroniska leveranstjänster, autentisering av webbplatser och elektroniska certifikat, inklusive certifikat för elektroniska signaturer och för elektroniska sigill.

| (11a) | reglerad marknad: reglerad marknad enligt definitionen i artikel 4.14 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG

   (17)
  . [Ändr. 54] |
| --- | --- |

(11a)

reglerad marknad: reglerad marknad enligt definitionen i artikel 4.14 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG

   (17)
  . [Ändr. 54]

| (11b) | multilateral handelsplattform (MTF-plattform): multilateral handelsplattform enligt definitionen i artikel 4.15 i direktiv 2004/39/EG. [Ändr. 55] |
| --- | --- |

(11b)

multilateral handelsplattform (MTF-plattform): multilateral handelsplattform enligt definitionen i artikel 4.15 i direktiv 2004/39/EG. [Ändr. 55]

| (11c) | organiserad handelsplattform: ett multilateralt system eller en multilateral facilitet – dock inte en reglerad marknad, en multilateral handelsplattform eller en central motpart – som drivs av ett värdepappersföretag eller en marknadsoperatör och där flera tredje parters köp- och säljintressen i obligationer, strukturerade finansiella produkter, utsläppsrätter eller derivat kan interagera inom systemet så att detta leder till ett avtal i enlighet med avdelning II i direktiv 2004/39/EG. [Ändr. 56] |
| --- | --- |

(11c)

organiserad handelsplattform: ett multilateralt system eller en multilateral facilitet – dock inte en reglerad marknad, en multilateral handelsplattform eller en central motpart – som drivs av ett värdepappersföretag eller en marknadsoperatör och där flera tredje parters köp- och säljintressen i obligationer, strukturerade finansiella produkter, utsläppsrätter eller derivat kan interagera inom systemet så att detta leder till ett avtal i enlighet med avdelning II i direktiv 2004/39/EG. [Ändr. 56]

KAPITEL II

NATIONELLA RAMVERK FÖR NÄT- OCH INFORMATIONSSÄKERHET

Artikel 4

Princip

Medlemsstaterna ska säkerställa en hög säkerhetsnivå för nät och informationssystem på deras territorium i enlighet med detta direktiv.

Artikel 5

Nationell NIS-strategi och nationell NIS-samarbetsplan

1.   Varje medlemsstat ska anta en nationell NIS-strategi som fastställer de strategiska målen och de konkreta politiska åtgärderna och lagstiftningsåtgärderna för att uppnå och upprätthålla en hög nivå av nät- och informationssäkerhet. Den nationella NIS-strategin ska i synnerhet omfatta följande:

| (a) | Definitionen av mål och prioriteringar för strategin baserat på en aktuell risk- och incidentanalys. |
| --- | --- |

(a)

Definitionen av mål och prioriteringar för strategin baserat på en aktuell risk- och incidentanalys.

| (b) | En styrelseram för att uppnå de strategiska målen och prioriteringarna, inklusive en tydlig definition av roller och ansvarsområden för offentliga organ och andra berörda aktörer. |
| --- | --- |

(b)

En styrelseram för att uppnå de strategiska målen och prioriteringarna, inklusive en tydlig definition av roller och ansvarsområden för offentliga organ och andra berörda aktörer.

| (c) | Identifiering av allmänna beredskaps-, svars- och återhämtningsåtgärder, inklusive mekanismer för samarbete mellan offentlig och privat sektor. |
| --- | --- |

(c)

Identifiering av allmänna beredskaps-, svars- och återhämtningsåtgärder, inklusive mekanismer för samarbete mellan offentlig och privat sektor.

| (d) | Angivelse av utbildnings- och informationsprogram. |
| --- | --- |

(d)

Angivelse av utbildnings- och informationsprogram.

| (e) | Forsknings- och utvecklingsplaner och en beskrivning av hur dessa planer speglar de angivna prioriteringarna. |
| --- | --- |

(e)

Forsknings- och utvecklingsplaner och en beskrivning av hur dessa planer speglar de angivna prioriteringarna.

| (ea) | Medlemsstaterna kan begära hjälp av Enisa när det gäller att utveckla de nationella strategierna och nationella samarbetsplanerna för nät- och informationssäkerhet, på grundval av en gemensam grundläggande strategi i fråga om nät- och informationssäkerhet. [Ändr. 57] |
| --- | --- |

(ea)

Medlemsstaterna kan begära hjälp av Enisa när det gäller att utveckla de nationella strategierna och nationella samarbetsplanerna för nät- och informationssäkerhet, på grundval av en gemensam grundläggande strategi i fråga om nät- och informationssäkerhet. [Ändr. 57]

2.   Den nationella NIS-strategin ska innehålla en nationell NIS-samarbetsplan som minst uppfyller följande krav:

| (a) | En riskbedömningsplan

  riskhanteringsram
  för
  att utveckla en metod för
  kartläggning
  , rangordning, utvärdering och åtgärdande
  av risker och, bedömning av verkningarna av potentiella incidenter
  , handlingsalternativ för förebyggande och kontroll samt för att fastställa kriterier för valet av möjliga motåtgärder
  . [Ändr. 58] |
| --- | --- |

(a)

En riskbedömningsplan

  riskhanteringsram
  för
  att utveckla en metod för
  kartläggning
  , rangordning, utvärdering och åtgärdande
  av risker och, bedömning av verkningarna av potentiella incidenter
  , handlingsalternativ för förebyggande och kontroll samt för att fastställa kriterier för valet av möjliga motåtgärder
  . [Ändr. 58]

| (b) | Definition av roller och ansvarsområden för olika
  myndigheter och övriga
  aktörer som deltar i genomförandet av planen

  ramen
  . [Ändr. 59] |
| --- | --- |

(b)

Definition av roller och ansvarsområden för olika
  myndigheter och övriga
  aktörer som deltar i genomförandet av planen

  ramen
  . [Ändr. 59]

| (c) | Definition av samarbets- och kommunikationsprocesser som säkerställer förebyggande, upptäckt, svarsåtgärder, reparation och återhämtning och som anpassas till larmnivån. |
| --- | --- |

(c)

Definition av samarbets- och kommunikationsprocesser som säkerställer förebyggande, upptäckt, svarsåtgärder, reparation och återhämtning och som anpassas till larmnivån.

| (d) | En plan för nät- och informationssäkerhetsövningar och -utbildning för att stärka, validera och testa planen. Lärdomar ska dokumenteras och föras in när planen uppdateras. |
| --- | --- |

(d)

En plan för nät- och informationssäkerhetsövningar och -utbildning för att stärka, validera och testa planen. Lärdomar ska dokumenteras och föras in när planen uppdateras.

3.   Den nationella NIS-strategin och den nationella NIS-samarbetsplanen ska meddelas kommissionen inom en månad

  tre månader
  från antagandet. [Ändr. 60]

Artikel 6

Nationell behörig myndighet

  Nationella behöriga myndigheter och gemensamma kontaktpunkter
  för säkerheten i nät och informationssystem [Ändr. 61]

1.   Varje medlemsstat ska utse en behörig nationell myndighet

  eller flera civila behöriga nationella myndigheter
  för säkerheten i nät och informationssystem (den
  eller de
  behöriga myndigheten

  myndigheterna
  ). [Ändr. 62]

2.   De behöriga myndigheterna ska övervaka tillämpningen av detta direktiv på nationell nivå och bidra till en konsekvent tillämpning i hela unionen.

2a.
     
  Om en medlemsstat utser mer än en behörig myndighet ska den utse en civil nationell myndighet, t.ex. en behörig myndighet, som nationell gemensam kontaktpunkt för säkerheten i nät och informationssystem (nedan kallad gemensam kontaktpunkt). Om en medlemsstat utser endast en behörig myndighet ska denna behöriga myndighet också vara den gemensamma kontaktpunkten. [Ändr. 63]

2b.
     
  De behöriga myndigheterna och den gemensamma kontaktpunkten i en medlemsstat ska ha ett nära samarbete när det gäller skyldigheterna enligt detta direktiv. [Ändr. 64]

2c.
     
  Den gemensamma kontaktpunkten ska se till att det finns ett gränsöverskridande samarbete med andra gemensamma kontaktpunkter. [Ändr. 65]

3.   Medlemsstaterna ska se till att de behöriga myndigheterna
  och de gemensamma kontaktpunkterna
  har tillräckliga tekniska och finansiella resurser samt personalresurser för att på ett effektivt sätt kunna utföra de uppgifter de tilldelas och därigenom uppnå detta direktivs syften. Medlemsstaterna ska se till att de behöriga myndigheterna

  gemensamma kontaktpunkterna
  samarbetar på ett
  ändamålsenligt,
  effektivt och säkert sätt via det nätverk som avses i artikel 8. [Ändr. 66]

4.   Medlemsstaterna ska se till att de behöriga myndigheterna
  och de gemensamma kontaktpunkterna, i tillämpliga fall i enlighet med punkt 2a i denna artikel,
  får de anmälningar av incidenter som görs av offentliga förvaltningar och marknadsoperatörer såsom anges i artikel 14.2 och att de tilldelas de genomförande- och verkställighetsbefogenheter som avses i artikel 15. [Ändr. 67]

4a.
     
  Om det i unionsrätten föreskrivs ett sektorsspecifikt tillsyns- eller regleringsorgan på unionsnivå, bland annat för säkerheten i nät och informationssystem, ska detta organ ta emot anmälningarna av incidenter i enlighet med artikel 14.2 från berörda marknadsoperatörer i sektorn och tilldelas de befogenheter för genomförande och efterlevnad som avses i artikel 15. Unionsorganet ska ha ett nära samarbete med de behöriga myndigheterna och den gemensamma kontaktpunkten i värdmedlemsstaten när det gäller dessa skyldigheter. Den gemensamma kontaktpunkten i värdmedlemsstaten ska företräda unionsorganet när det gäller de skyldigheter som fastställs i kapitel III. [Ändr. 68]

5.   De behöriga myndigheterna
  och de gemensamma kontaktpunkterna
  ska när så är lämpligt samråda och samarbeta med de relevanta nationella rättsvårdande myndigheterna och dataskyddsmyndigheterna. [Ändr. 69]

6.   Varje medlemsstat ska utan dröjsmål meddela kommissionen
  de behöriga myndigheter och
  den behöriga myndighet

  gemensamma kontaktpunkt
  som utses, denna myndighets uppgifter och alla senare ändringar av detta. Varje medlemsstat ska offentliggöra utnämningen av den

  de
  behöriga myndigheten

  myndigheterna
  . [Ändr. 70]

Artikel 7

Incidenthanteringsorganisation

1.   Varje medlemsstat ska inrätta
  åtminstone
  en incidenthanteringsorganisation (Computer Emergency Response Team, Cert)
  för var och en av de sektorer
  som ansvarar

  anges i bilaga II, med ansvar
  för hanteringen av incidenter och risker i enlighet med ett tydligt fastställt förfarande som ska uppfylla kraven i bilaga I punkt 1. En incidenthanteringsorganisation får inrättas inom den behöriga myndigheten. [Ändr. 71]

2.   Medlemsstaterna ska se till att incidenthanteringsorganisationerna har de tekniska och finansiella resurser och personalresurser som behöver för att effektivt utföra sina uppgifter som anges i bilaga I punkt 2.

3.   Medlemsstaterna ska se till att incidenthanteringsorgansationer förlitar sig på en säker och motståndskraftig kommunikations- och informationsinfrastruktur på nationell nivå, och den ska vara förenlig och interoperabel med det säkra system för informationsutbyte som avses i artikel 9.

4.   Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om incidenthanteringsorganisationernas resurser och mandat samt om deras förfarande för incidenthantering.

5.   Incidenthanteringsorganisationen

  Incidenthanteringsorganisationerna
  ska bedriva sin verksamhet under tillsyn av den behöriga myndigheten
  eller den gemensamma kontaktpunkten
  , som regelbundet ska bedöma om resurserna är tillräckliga, om mandatet är ändamålsenligt

  mandaten är ändamålsenliga
  och om incidenthanteringsförfarandet är effektivt. [Ändr. 72]

5a.
     
  Medlemsstaterna ska se till att incidenthanteringsorganisationerna har tillräckliga personalresurser och ekonomiska resurser för att aktivt delta i internationella samarbetsnätverk, särskilt sådana nätverk på unionsnivå. [Ändr. 73]

5b.
     
  Incidenthanteringsorganisationerna ska ges möjlighet och uppmuntras att inleda och delta i gemensamma övningar med andra incidenthanteringsorganisationer, med alla incidenthanteringsorganisationer i medlemsstaterna och med lämpliga institutioner i icke-medlemsstater samt med incidenthanteringsorganisationer inom multinationella och internationella institutioner såsom Nato och FN. [Ändr. 74]

5c.
     
  Medlemsstaterna får be om stöd från Enisa eller från andra medlemsstater i utvecklingen av sina nationella incidenthanteringsorganisationer. [Ändr. 75]

KAPITEL III

SAMARBETE MELLAN BEHÖRIGA MYNDIGHETER

Artikel 8

Samarbetsnätverk

1.   De behöriga myndigheterna och

  gemensamma kontaktpunkterna,
  kommissionen
  och Enisa
  ska bilda ett nätverk (
  nedan kallat
  samarbetsnätverk) för att samarbeta om risker och incidenter som påverkar nät och informationssystem. [Ändr. 76]

2.   Samarbetsnätverket ska föra samman kommissionen och de behöriga myndigheterna

  gemensamma kontaktpunkterna
  i kontinuerlig kommunikation. På begäran ska Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet (Enisa) bistå samarbetsnätverket med expertis och råd.
  Vid behov får även marknadsoperatörer och leverantörer av it-säkerhetslösningar inbjudas att delta i verksamheten i det samarbetsnätverk som avses i punkt 3 g och i.

Samarbetsnätverket ska, när så är lämpligt, samarbeta med dataskyddsmyndigheterna.

Kommissionen ska regelbundet informera samarbetsnätverket om säkerhetsforskning och andra relevanta program inom Horisont 2020. [Ändr. 77]

3.   Inom samarbetsnätverket ska de behöriga myndigheterna

  gemensamma kontaktpunkterna
  göra följande:

| (a) | Sprida tidiga varningar om risker och incidenter i enlighet med artikel 10. |
| --- | --- |

(a)

Sprida tidiga varningar om risker och incidenter i enlighet med artikel 10.

| (b) | Säkerställa samordnade svarsåtgärder i enlighet med artikel 11. |
| --- | --- |

(b)

Säkerställa samordnade svarsåtgärder i enlighet med artikel 11.

| (c) | Regelbundet offentliggöra ej konfidentiell information om pågående tidiga varningar och samordnade svarsåtgärder på en gemensam webbplats. |
| --- | --- |

(c)

Regelbundet offentliggöra ej konfidentiell information om pågående tidiga varningar och samordnade svarsåtgärder på en gemensam webbplats.

| (d) | På en begäran av en medlemsstat eller kommissionen gemensamt diskutera och bedöma en eller leda nationella NIS-strategier och nationella NIS-samarbetsplaner enligt artikel 5, inom detta direktivs räckvidd. |
| --- | --- |

(d)

På en begäran av en medlemsstat eller kommissionen gemensamt diskutera och bedöma en eller leda nationella NIS-strategier och nationella NIS-samarbetsplaner enligt artikel 5, inom detta direktivs räckvidd.

| (e) | På begäran av en medlemsstat eller kommissionen gemensamt diskutera och bedöma incidenthanteringsorganisationernas effektivitet, i synnerhet när NIS-övningar genomförs på unionsnivå. |
| --- | --- |

(e)

På begäran av en medlemsstat eller kommissionen gemensamt diskutera och bedöma incidenthanteringsorganisationernas effektivitet, i synnerhet när NIS-övningar genomförs på unionsnivå.

| (f) | Samarbeta och utbyta information

  sakkunskap
  om alla relevanta frågor med Europeiska it-brottscentrumet inom Europol och med andra relevanta europeiska organ

  rörande nät- och informationssäkerhet
  , i synnerhet inom områdena dataskydd, energi, transport, bankverksamhet,
  finansmarknader
  börs och hälso- och sjukvård
  , med Europeiska it-brottscentrumet inom Europol och med andra relevanta europeiska organ
  . |
| --- | --- |

(f)

Samarbeta och utbyta information

  sakkunskap
  om alla relevanta frågor med Europeiska it-brottscentrumet inom Europol och med andra relevanta europeiska organ

  rörande nät- och informationssäkerhet
  , i synnerhet inom områdena dataskydd, energi, transport, bankverksamhet,
  finansmarknader
  börs och hälso- och sjukvård
  , med Europeiska it-brottscentrumet inom Europol och med andra relevanta europeiska organ
  .

| (fa) | Vid behov informera EU:s samordnare för kampen mot terrorism, genom en rapport, och eventuellt be denne om stöd i samband med samarbetsnätverkets analyser, förberedande arbeten och åtgärder. |
| --- | --- |

(fa)

Vid behov informera EU:s samordnare för kampen mot terrorism, genom en rapport, och eventuellt be denne om stöd i samband med samarbetsnätverkets analyser, förberedande arbeten och åtgärder.

| (g) | Utbyta information och bästa praxis med varandra och med kommissionen och bistå varandra i uppbyggnaden av NIS-kapacitet. |
| --- | --- |

(g)

Utbyta information och bästa praxis med varandra och med kommissionen och bistå varandra i uppbyggnaden av NIS-kapacitet.

| (h) | Anordna regelbundna kollegiala granskningar av kapacitet och beredskap. |
| --- | --- |

(h)

Anordna regelbundna kollegiala granskningar av kapacitet och beredskap.

| (i) | Anordna NIS-övningar på unionsnivå och delta, såsom lämpligt, i internationella NIS-övningar. |
| --- | --- |

(i)

Anordna NIS-övningar på unionsnivå och delta, såsom lämpligt, i internationella NIS-övningar.

| (ia) | Involvera, samråda med och vid behov utbyta information med marknadsoperatörer med avseende på risker och incidenter som påverkar deras nät och informationssystem. |
| --- | --- |

(ia)

Involvera, samråda med och vid behov utbyta information med marknadsoperatörer med avseende på risker och incidenter som påverkar deras nät och informationssystem.

| (ib) | I samarbete med Enisa utarbeta riktlinjer för sektorsspecifika kriterier för anmälan av betydande incidenter, utöver de faktorer som anges i artikel 14.2, i syfte att uppnå en gemensam tolkning, en enhetlig tillämpning och ett enhetligt genomförande inom unionen. [Ändr. 78] |
| --- | --- |

(ib)

I samarbete med Enisa utarbeta riktlinjer för sektorsspecifika kriterier för anmälan av betydande incidenter, utöver de faktorer som anges i artikel 14.2, i syfte att uppnå en gemensam tolkning, en enhetlig tillämpning och ett enhetligt genomförande inom unionen. [Ändr. 78]

3a.
     
  Samarbetsnätverket ska offentliggöra en årlig rapport som grundar sig på nätverkets verksamhet under de senaste tolv månaderna och på den sammanfattande rapport som ska lämnas in i enlighet med artikel 14.4 i detta direktiv. [Ändr. 79]

4.   Kommissionen ska genom genomförandeakter anta de bestämmelser som är nödvändiga för att underlätta samarbetet mellan behöriga myndigheter och

  gemensamma kontaktpunkter,
  kommissionen
  och Enisa
  enligt punkterna 2 och 3. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det samrådsförfarande

  granskningsförfarande
  som avses i artikel 19.2

  19.3
  . [Ändr. 80]

Artikel 9

Säkert system för informationsutbyte

1.   Känslig och konfidentiell information inom samarbetsnätverket ska utbytas via en säker infrastruktur.

1a.
     
  Deltagare i den säkra infrastrukturen ska agera i överensstämmelse med bland annat lämpliga åtgärder för sekretess och säkerhet i enlighet med direktiv 95/46/EG och förordning (EG) nr 45/2001 under alla steg av behandlingen. [Ändr. 81]

2.   Kommissionen ska ha befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 18 när det gäller definitionen av de kriterier som en medlemsstat ska uppfylla för att godkännas för deltagande i det säkra systemet för informationsutbyte, vad gäller följande:

| (a) | Medlemsstaten ska ha tillgång till en säker och motståndskraftig kommunikations- och informationsinfrastruktur på nationell nivå, som ska vara förenlig och interoperabel med samarbetsnätverkets säkra infrastruktur i enlighet med artikel 7.3. |
| --- | --- |

(a)

Medlemsstaten ska ha tillgång till en säker och motståndskraftig kommunikations- och informationsinfrastruktur på nationell nivå, som ska vara förenlig och interoperabel med samarbetsnätverkets säkra infrastruktur i enlighet med artikel 7.3.

| (b) | Den behöriga myndigheten och incidenthanteringsorganisationen ska ha tillräckliga tekniska och finansiella resurser samt personalresurser för att på ett effektivt och säkert sätt kunna delta i det säkra systemet för informationsutbyte i enlighet med artiklarna 6.3, 7.2 och 7.3.
  [Ändr. 82] |
| --- | --- |

(b)

Den behöriga myndigheten och incidenthanteringsorganisationen ska ha tillräckliga tekniska och finansiella resurser samt personalresurser för att på ett effektivt och säkert sätt kunna delta i det säkra systemet för informationsutbyte i enlighet med artiklarna 6.3, 7.2 och 7.3.
  [Ändr. 82]

3.   Kommissionen ska genom genomförandeakter besluta om medlemsstaternas tillträde till denna säkra infrastruktur, i enlighet med de kriterier som avses i punkterna 2 och 3. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 19

  delegerade akter i enlighet med artikel 18 anta gemensamma standarder för samtrafik och säkerhet som de gemensamma kontaktpunkterna ska uppfylla innan de utbyter känslig och konfidentiell information inom samarbetsnätverket
  . [Ändr. 83]

Artikel 10

Tidig varning

1.   De behöriga myndigheterna

  gemensamma kontaktpunkterna
  eller kommissionen ska lämna tidiga varningar inom samarbetsnätverket om de risker eller incidenter som uppfyller minst ett av följande villkor:

| (a) | De ökar snabbt i omfattning eller kan öka snabbt i omfattning. |
| --- | --- |

(a)

De ökar snabbt i omfattning eller kan öka snabbt i omfattning.

| (b) | De överstiger

  Den gemensamma kontaktpunkten bedömer att risken
  eller kan

  incidenten skulle kunna
  överstiga den nationella kapaciteten för svarsåtgärder. |
| --- | --- |

(b)

De överstiger

  Den gemensamma kontaktpunkten bedömer att risken
  eller kan

  incidenten skulle kunna
  överstiga den nationella kapaciteten för svarsåtgärder.

| (c) | De
  gemensamma kontaktpunkterna eller kommissionen bedömer att risken eller incidenten
  påverkar eller kan påverka mer än en medlemsstat. [Ändr. 84] |
| --- | --- |

(c)

De
  gemensamma kontaktpunkterna eller kommissionen bedömer att risken eller incidenten
  påverkar eller kan påverka mer än en medlemsstat. [Ändr. 84]

2.   I de tidiga varningarna ska de behöriga myndigheterna

  gemensamma kontaktpunkterna
  eller kommissionen
  utan onödigt dröjsmål
  meddela all relevant information som de förfogar över och som kan vara till nytta för att bedöma risken eller incidenten. [Ändr. 85]

3.   På begäran av en medlemsstat eller på eget initiativ kan kommissionen begära att en medlemsstat inkommer med relevant information om en specifik risk eller incident.
  [Ändr. 86]

4.   Om den risk eller incident som är föremål för en tidig varning misstänks vara av brottslig art
  och om den berörda marknadsoperatören har rapporterat incidenter som misstänks vara av allvarlig brottslig art enligt artikel 15.4
  ska de behöriga myndigheterna eller kommissionen underrätta

  medlemsstaterna i tillämpliga fall se till att
  Europeiska it-brottscentrumet inom Europol
  underrättas
  . [Ändr. 87]

4a.
     
  Medlemmarna i samarbetsnätverket får inte offentliggöra den mottagna informationen om risker och incidenter enligt punkt 1 utan att först ha erhållit godkännande från den anmälande gemensamma kontaktpunkten.

Innan informationen utbyts inom samarbetsnätverket ska den anmälande gemensamma kontaktpunkten dessutom informera den marknadsoperatör som informationen avser om sin avsikt, och, i den mån den anser att det är lämpligt, anonymisera informationen. [Ändr. 88]

4b.
     
  Om den risk eller incident som är föremål för en tidig varning misstänks vara av allvarlig gränsöverskridande teknisk art ska de gemensamma kontaktpunkterna eller kommissionen underrätta Enisa. [Ändr. 89]

5.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 18 när det gäller ytterligare specificering av risker och incidenter som utlöser en tidig varning enligt punkt 1 i den här artikeln.

Artikel 11

Samordnade svarsåtgärder

1.   Efter en tidig varning enligt artikel 10 ska de behöriga myndigheterna

  gemensamma kontaktpunkterna
  , efter att gjort en bedömning av den relevanta informationen
  och utan onödigt dröjsmål,
  enas om samordnade svarsåtgärder i enlighet med unionens NIS-samarbetsplan enligt artikel 12. [Ändr. 90]

2.   De olika åtgärder som antas på nationell nivå till följd av de samordnade svarsåtgärderna ska meddelas samarbetsnätverket.

Artikel 12

Unionens NIS-samarbetsplan

1.   Kommissionen ska ha befogenhet att genom genomförandeakter anta unionens NIS-samarbetsplan. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 19.3.

2.   Unionens NIS-samarbetsplan ska omfatta följande:

| (a) | För de syften som avses i artikel 10:






  — | En definition av format och förfaranden för de behöriga myndigheternas

  gemensamma kontaktpunkternas
  insamling och utbyte av kompatibla och jämförbara uppgifter om risker och incidenter. [Ändr. 91] |
| --- | --- | --- |

(a)

För de syften som avses i artikel 10:

—

En definition av format och förfaranden för de behöriga myndigheternas

  gemensamma kontaktpunkternas
  insamling och utbyte av kompatibla och jämförbara uppgifter om risker och incidenter. [Ändr. 91]

| — | En definition av förfarandena och kriterierna för samarbetsnätverkets bedömning av risker och incidenter. |
| --- | --- |

—

En definition av förfarandena och kriterierna för samarbetsnätverkets bedömning av risker och incidenter.

| (b) | Förfarandena för samordnade svarsåtgärder enligt artikel 11, inklusive definition av roller, ansvarsområden och samarbetsförfaranden. |
| --- | --- |

(b)

Förfarandena för samordnade svarsåtgärder enligt artikel 11, inklusive definition av roller, ansvarsområden och samarbetsförfaranden.

| (c) | En plan för NIS-övningar och NIS-utbildning för att stärka, validera och testa planen. |
| --- | --- |

(c)

En plan för NIS-övningar och NIS-utbildning för att stärka, validera och testa planen.

| (d) | Ett program för överföring av kunskap mellan medlemsstater när det gäller kapacitetsuppbyggnad och ömsesidigt lärande. |
| --- | --- |

(d)

Ett program för överföring av kunskap mellan medlemsstater när det gäller kapacitetsuppbyggnad och ömsesidigt lärande.

| (e) | Ett program för medvetandehöjande och utbildning mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(e)

Ett program för medvetandehöjande och utbildning mellan medlemsstaterna.

3.   Unionens NIS-samarbetsplan ska antas senast ett år efter detta direktivs ikraftträdande och regelbundet revideras.
  Resultaten av varje revidering ska rapporteras till Europaparlamentet. [Ändr. 92]

3a.
     
  Det ska säkerställas att det råder samstämdhet mellan unionens NIS-samarbetsplan och de nationella NIS-strategier och NIS-samarbetsplaner som föreskrivs i artikel 5. [Ändr. 93]

Artikel 13

Internationellt samarbete

Utan att det påverkar samarbetsnätverkets möjlighet att ha informella internationella samarbeten får unionen ingå internationella avtal med tredjeländer eller internationella organisationer som tillåter och organiserar deras deltagande i vissa av samarbetsnätverkets verksamheter. Sådana avtal ska beakta behovet av ändamålsenligt skydd för personuppgifter som förmedlas via samarbetsnätverket
  samt ange det kontrollförfarande som ska tillämpas för att garantera skyddet av sådana personuppgifter
  .
  Europaparlamentet ska informeras om avtalsförhandlingarna. Om personuppgifter överförs till mottagare i länder utanför unionen ska det ske i enlighet med artiklarna 25 och 26 i direktiv 95/46/EG och artikel 9 i förordning (EG) nr 45/2001. [Ändr. 94]

Artikel 13a

Marknadsoperatörernas kritikalitet

Medlemsstaterna får fastställa marknadsoperatörernas kritikalitet, med hänsyn till de särskilda förhållandena i sektorn, faktorer såsom den berörda marknadsoperatörens betydelse för att upprätthålla en tillräcklig service i sektorn, antalet parter som marknadsoperatören levererar tjänster till och den tid det tar innan avbrottet i marknadsoperatörens kärntjänster får en negativ inverkan på upprätthållandet av viktig ekonomisk och samhällelig verksamhet. [Ändr. 95]

KAPITEL IV

SÄKERHET FÖR OFFENTLIGA FÖRVALTNINGARS OCH MARKNADSOPERATÖRERS NÄT OCH INFORMATIONSSYSTEM

Artikel 14

Säkerhetskrav och anmälan av incidenter

1.   Medlemsstaterna ska se till att offentliga förvaltningar och marknadsoperatörer vidtar ändamålsenliga
  och proportionella
  tekniska och organisatoriska åtgärder för att
  upptäcka och effektivt
  hantera risker som hotar säkerheten för de nät och informationssystem som de kontroller och använder i sin verksamhet. Med beaktande av den senaste tekniken ska dessa åtgärder garantera

  säkerställa
  en säkerhetsnivå som är anpassad till den aktuella risken. I synnerhet ska åtgärder vidtas för att förebygga och minimera de effekter som incidenter som påverkar
  säkerheten för
  deras nät och informationssystem har på de kärntjänster som de tillhandahåller och därmed säkerställa kontinuiteten för de tjänster som använder dessa nät och informationssystem. [Ändr. 96]

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att offentliga förvaltningar och marknadsoperatörer
  utan onödigt dröjsmål
  underrättar den behöriga myndigheten
  eller den gemensamma kontaktpunkten
  om incidenter som har en betydande inverkan på säkerheten

  kontinuiteten
  för de kärntjänster som de tillhandahåller.
  Anmälan ska inte medföra ökad ansvarsskyldighet för den anmälande parten.

För att avgöra om en incident har en betydande inverkan ska man ta hänsyn till bl.a. följande faktorer: [Ändr. 97]

| (a) | Hur många användares kärntjänster som påverkas. [Ändr. 98] |
| --- | --- |

(a)

Hur många användares kärntjänster som påverkas. [Ändr. 98]

| (b) | Hur länge incidenten varar. [Ändr. 99] |
| --- | --- |

(b)

Hur länge incidenten varar. [Ändr. 99]

| (c) | Hur stort geografiskt område som påverkas av incidenten. [Ändr. 100] |
| --- | --- |

(c)

Hur stort geografiskt område som påverkas av incidenten. [Ändr. 100]

Dessa faktorer ska anges närmare enligt artikel 8.3 ib. [Ändr. 101]

2a.
     
  Marknadsoperatörerna ska anmäla de incidenter som avses i punkterna 1 och 2 till den behöriga myndigheten eller den gemensamma kontaktpunkten i den medlemsstat där kärntjänsten påverkas. Om kärntjänster påverkas i mer än en medlemsstat, ska den gemensamma kontaktpunkt som har mottagit anmälan meddela övriga berörda gemensamma kontaktpunkter med utgångspunkt i informationen från marknadsoperatören. Marknadsoperatörer ska så snart som möjligt få veta vilka andra gemensamma kontaktpunkter som underrättats om incidenten, samt om eventuella vidtagna åtgärder, resultat och all annan information av relevans för incidenten. [Ändr. 102]

2b.
     
  Om anmälan innehåller personuppgifter ska den lämnas ut enbart till mottagare inom den underrättade behöriga myndigheten eller gemensamma kontaktpunkten vilka behöver behandla uppgifterna i fråga för att kunna utföra sina uppdrag i enlighet med dataskyddsbestämmelserna. De uppgifter som lämnas ut ska begränsas till vad som är nödvändigt för att dessa personer ska kunna utföra sina uppdrag. [Ändr. 103]

2c.
     
  Marknadsoperatörer som inte omfattas av bilaga II får på frivillig basis rapportera incidenter av det slag som anges i artikel 14.2. [Ändr. 104]

3.   Punkterna 1 och 2 gäller för alla marknadsoperatörer som tillhandahåller tjänster inom Europeiska unionen.

4.   
  Efter samråd med
  den
  underrättade
  behöriga myndigheten
  och den berörda marknadsoperatören
  får
  den gemensamma kontaktpunkten
  informera allmänheten eller kräva att de offentliga myndigheterna och marknadsoperatörerna informerar allmänheten,
  om enskilda incidenter
  om den fastställer

  bedömer
  att det ligger i allmänhetens intresse

  allmänheten behöver känna till dessa för
  att
  man ska kunna förhindra en incident eller åtgärda en pågående incident, eller om den marknadsoperatör som drabbats av en incident har avböjt att utan onödigt dröjsmål åtgärda en allvarlig strukturell sårbarhet i samband med den
  incidenten röjs.

Innan information lämnas ut till allmänheten ska den underrättade behöriga myndigheten se till att den berörda marknadsoperatören ges tillfälle att höras och att beslutet om att lämna ut information till allmänheten är välavvägt i förhållande till allmänhetens intresse
  .

Om information om enskilda incidenter offentliggörs ska den underrättade behöriga myndigheten eller gemensamma kontaktpunkten se till att informationen är så anonymiserad som möjligt.

Den behöriga myndigheten eller den gemensamma kontaktpunkten ska, om det rimligen är möjligt, ge den berörda marknadsoperatören information som möjliggör en effektiv hantering av den anmälda incidenten.

En gång om året ska den behöriga myndigheten

  gemensamma kontaktpunkten
  lämna in en sammanfattande rapport till samarbetsnätverket om de anmälningar som kommit in
  – inklusive antalet anmälningar och med avseende på de incidentfaktorer som anges i punkt 2 i denna artikel –
  och de åtgärder som vidtagits i enlighet med denna punkt. [Ändr. 105]

4a.
     
  Medlemsstaterna ska uppmuntra marknadsoperatörer att på frivillig basis offentliggöra incidenter som involverar deras företag i sina redovisningar. [Ändr. 106]

5.   Kommissionen ska ha befogenhet att anta delegerade akter i enlighet artikel 18 när det gäller definition av de omständigheter då offentliga förvaltningar och marknadsoperatörer är skyldiga att anmäla incidenter.
  [Ändr. 107]

6.   Utan att det påverkar tillämpningen av delegerade akter som antas enligt punkt 5 fårDe behöriga myndigheterna
  eller den gemensamma kontaktpunkten får
  anta riktlinjer och, om nödvändigt, utfärda anvisningar avseende de omständigheter då offentliga förvaltningar och marknadsoperatörer är skyldiga att anmäla incidenter. [Ändr. 108]

7.   Kommissionen ska ha befogenhet att genom genomförandeakter definiera format och förfaranden för tillämpningen av punkt 2. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 19.

8.   Punkterna 1 och 2 ska inte tillämpas på mikroföretag enligt definitionen i kommissionens rekommendation 2003/361/EG (18)

  , såvida inte mikroföretaget är ett dotterföretag till en marknadsoperatör enligt definitionen i artikel 3.8 b
  . [Ändr. 109]

8a.
     
  Medlemsstaterna får besluta att tillämpa denna artikel och artikel 15 på offentliga förvaltningar i tillämpliga delar. [Ändr. 110]

Artikel 15

Genomförande och efterlevnad

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de behöriga myndigheterna
  och de gemensamma kontaktpunkterna
  har de befogenheter de behöver för att utreda fall då offentliga förvaltningar eller

  säkerställa att
  marknadsoperatörer inte uppfyllt

  uppfyller
  sina skyldigheter enligt artikel 14 och

  , med
  de effekter som detta har på nätens och informationssystemens säkerhet. [Ändr. 111]

2.   Medlemsstaterna ska se till att de behöriga myndigheterna
  och de gemensamma kontaktpunkterna
  har befogenhet att ålägga att marknadsoperatörer och offentliga förvaltningar
  [Ändr. 112]

| (a) | tillhandahåller den information som behövs för en bedömning av säkerheten i deras nät och informationssystem, inbegripet dokumenterade säkerhetsprinciper, och |
| --- | --- |

(a)

tillhandahåller den information som behövs för en bedömning av säkerheten i deras nät och informationssystem, inbegripet dokumenterade säkerhetsprinciper, och

| (b) | genomgår

  tillhandahåller dokumentation som visar att säkerhetsåtgärderna genomförts effektivt, t.ex. resultaten av
  en säkerhetsrevision som utförs av ett kvalificerat oberoende organ eller av en nationell myndighet och ge

  ger
  den behöriga myndigheten
  eller den gemensamma kontaktpunkten
  tillgång till resultaten

  dokumentationen
  . [Ändr. 113] |
| --- | --- |

(b)

genomgår

  tillhandahåller dokumentation som visar att säkerhetsåtgärderna genomförts effektivt, t.ex. resultaten av
  en säkerhetsrevision som utförs av ett kvalificerat oberoende organ eller av en nationell myndighet och ge

  ger
  den behöriga myndigheten
  eller den gemensamma kontaktpunkten
  tillgång till resultaten

  dokumentationen
  . [Ändr. 113]

I en sådan begäran ska de behöriga myndigheterna och de gemensamma kontaktpunkterna uppge syftet med begäran och ange tillräckligt tydligt vilken information som begärs. [Ändr. 114]

3.   Medlemsstaterna ska se till att de behöriga myndigheterna
  och de gemensamma kontaktpunkterna
  har befogenhet att utfärda bindande anvisningar för marknadsoperatörer och offentliga förvaltningar. [Ändr. 115]

3a.
     
  Genom undantag från punkt 2 b i denna artikel får medlemsstaterna besluta att de behöriga myndigheterna eller de gemensamma kontaktpunkterna i förekommande fall ska tillämpa ett annat förfarande på vissa marknadsoperatörer, baserat på deras kritikalitet, fastställd i enlighet med artikel 13a. Om medlemsstaterna fattar ett sådant beslut gäller följande:

| (a) | De behöriga myndigheterna eller i förekommande fall den gemensamma kontaktpunkten ska ha behörighet att rikta en tillräckligt specifik begäran till marknadsoperatörerna och kräva att de tillhandahåller dokumentation som visar att säkerhetsåtgärderna genomförts effektivt, t.ex. resultaten av en säkerhetsrevision som utförs av en kvalificerad internrevisor, och ger den behöriga myndigheten eller den gemensamma kontaktpunkten tillgång till dokumentationen. |
| --- | --- |

(a)

De behöriga myndigheterna eller i förekommande fall den gemensamma kontaktpunkten ska ha behörighet att rikta en tillräckligt specifik begäran till marknadsoperatörerna och kräva att de tillhandahåller dokumentation som visar att säkerhetsåtgärderna genomförts effektivt, t.ex. resultaten av en säkerhetsrevision som utförs av en kvalificerad internrevisor, och ger den behöriga myndigheten eller den gemensamma kontaktpunkten tillgång till dokumentationen.

| (b) | När marknadsoperatören har gjort den begäran som avses i led a får den behöriga myndigheten eller den gemensamma kontaktpunkten vid behov begära ytterligare dokumentation eller kräva att en ytterligare revision utförs av ett kvalificerat oberoende organ eller av en nationell myndighet. |
| --- | --- |

(b)

När marknadsoperatören har gjort den begäran som avses i led a får den behöriga myndigheten eller den gemensamma kontaktpunkten vid behov begära ytterligare dokumentation eller kräva att en ytterligare revision utförs av ett kvalificerat oberoende organ eller av en nationell myndighet.

3b.
     
  Medlemsstaterna får besluta att minska antalet revisioner och intensiteten i dessa för en berörd marknadsoperatör, om den säkerhetsrevision som operatören varit föremål för konsekvent visar på överensstämmelse med kapitel IV. [Ändr. 116]

4.   De behöriga myndigheterna
  och de gemensamma kontaktpunkterna
  ska
  informera de berörda marknadsoperatörerna om möjligheten att
  anmäla incidenter som misstänks vara av allvarlig brottslig art till de rättsvårdande myndigheterna. [Ändr. 117]

5.   
  Utan att det påverkar tillämpliga dataskyddsregler ska
  de behöriga myndigheterna ska

  och de gemensamma kontaktpunkterna
  ha ett nära samarbete med de myndigheter som ansvarar för skydd av personuppgifter när de åtgärdar incidenter som medför personuppgiftsbrott.
  De gemensamma kontaktpunkterna och dataskyddsmyndigheterna ska i samarbete med Enisa utforma mekanismer för informationsutbyte och en gemensam mall för anmälningar både enligt artikel 14.2 i detta direktiv och enligt annan unionsrätt om dataskydd. [Ändr. 118]

6.   Medlemsstaterna ska säkerställa att alla skyldigheter som införs för offentliga förvaltningar och marknadsoperatörer i enlighet med detta kapitel kan bli föremål för rättslig prövning. [Ändr. 119]

6a.
     
  Medlemsstaterna får besluta att tillämpa artikel 14 och denna artikel på offentliga förvaltningar i tillämpliga delar. [Ändr. 120]

Artikel 16

Standardisering

1.   För att säkerställa en enhetlig tillämpning av artikel 14.1 ska medlemsstaterna
  , utan att föreskriva användning av särskild teknik,
  främja användningen av
  interoperabla europeiska eller internationella
  standarder och/eller specifikationer av relevans för nät- och informationssäkerheten. [Ändr. 121]

2.   Kommissionen ska i genomförandeakter

  uppdra åt ett relevant europeiskt standardiseringsorgan att under samråd med relevanta aktörer
  utarbeta en lista över de standarder
  och/eller specifikationer
  som avses i punkt 1. Listan ska kungöras i Europeiska unionens officiella tidning. [Ändr. 122]

KAPITEL V

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 17

Sanktioner

1.   Medlemsstaterna ska föreskriva sanktioner för överträdelser av nationella bestämmelser som har utfärdats med tillämpning av detta direktiv och ska vidta de åtgärder som krävs för att se till att dessa sanktioner tillämpas. Sanktionerna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande. Medlemsstaterna ska anmäla dessa bestämmelser till kommissionen senast det datum då direktivet införlivas med nationell lagstiftning och skall utan dröjsmål anmäla alla senare ändringar som påverkar dem.

1a.
     
  Medlemsstaterna ska se till att de sanktioner som avses i punkt 1 i denna artikel är tillämpliga endast om en marknadsoperatör avsiktligt eller till följd av allvarlig försumlighet har underlåtit att fullgöra sina skyldigheter enligt kapitel IV. [Ändr. 123]

2.   När säkerhetsincidenter rör personuppgifter ska medlemsstaterna säkerställa att de sanktioner som föreskrivs överensstämmer med de sanktioner som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets förordning om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (19).

Artikel 18

Utövande av delegeringen

1.   Kommissionens rätt att anta delegerade akter gäller på de villkor som fastställs i denna artikel.

2.   Befogenhet att anta de delegerade akter som avses i artiklarna 9.3 och 10.5 ska ges till kommissionen. Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av femårsperioden. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 9.2,

  artikel 9.3
  och 10.5 and 14.5 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. [Ändr. 124]

4.   När kommissionen antagit en delegerad akt ska den samtidigt underrätta Europaparlamentet och rådet.

5.   En delegerad akt som antas i enlighet med artiklarna 9.2,

  artikel 9.3
  och 10.5 and 14.5 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. [Ändr. 125]

Artikel 19

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska bistås av en kommitté (kommittén för nät- och informationssäkerhet). Denna ska vara en kommitté enligt förordning (EU) nr 182/2011.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 4 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

3.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

Artikel 20

Översyn

Kommissionen ska regelbundet se över hur detta direktiv fungerar
  , i synnerhet listan i bilaga II,
  och rapportera resultaten till Europaparlamentet och rådet. Den första rapporten ska lämnas senast tre år efter den införlivandedag som avses i artikel 21. För detta syfte kan kommissionen begära att medlemsstaterna utan dröjsmål tillhandahåller information. [Ändr. 126]

Artikel 21

Införlivande

1.   Medlemsstaterna ska senast [ett och ett halvt år efter antagandet] anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser.

De ska tillämpa dessa bestämmelser från och med [ett och ett halvt år efter antagandet].

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texterna till de bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 22

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den [tjugonde dagen] efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 23

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i

På Europaparlaments vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 271, 19.9.2013, s. 133.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 13 mars 2014.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG av den 7 mars 2002 om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (ramdirektiv) (EGT L 108, 24.4.2002, s. 33).

3

(4)  
  Rådets beslut 2011/292/EU av den 31 mars 2011 om säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter) (EUT L 141, 27.5.2011, s. 17).

4

Rådets beslut 2011/292/EU av den 31 mars 2011 om säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter) (EUT L 141, 27.5.2011, s. 17).

(5)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (EGT L 281, 23.11.1995, s. 31).

5

Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (EGT L 281, 23.11.1995, s. 31).

(6)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (EGT L 8, 12.1.2001, s. 1).

6

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (EGT L 8, 12.1.2001, s. 1).

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktiv om integritet och elektronisk kommunikation) (EGT L 201, 31.7.2002, s. 37).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EGT L 204, 21.7.1998, s. 37).

8

(9)  SEK(2012) 72 slutlig.

9

SEK(2012) 72 slutlig.

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1025/2012 av den 25 oktober 2012 om europeisk standardisering och om ändring av rådets direktiv 89/686/EEG och 93/15/EEG samt av Europaparlamentets och rådets direktiv 94/9/EG, 94/25/EG, 95/16/EG, 97/23/EG, 98/34/EG, 2004/22/EG, 2007/23/EG, 2009/23/EG och 2009/105/EG samt om upphävande av rådets beslut 87/95/EEG och Europaparlamentets och rådets beslut 1673/2006/EG (EUT L 316, 14.11.2012, s. 12).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

11

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43).

12

(13)  EUT C 32, 4.2.2014, s. 19.

13

(14)  Rådets direktiv 2008/114/EG av den 8 december 2008 om identifiering av, och klassificering som, europeisk kritisk infrastruktur och bedömning av behovet att stärka skyddet av denna (EUT L 345, 23.12.2008, s. 75).

14

(15)  
  Rådets beslut 2009/371/RIF av den 6 april 2009 om inrättande av Europeiska polisbyrån (Europol) (EUT L 121, 15.5.2009, s. 37).

15

Rådets beslut 2009/371/RIF av den 6 april 2009 om inrättande av Europeiska polisbyrån (Europol) (EUT L 121, 15.5.2009, s. 37).

(16)  
  Kommissionens förordning (EU) nr 611/2013 av den 24 juni 2013 om åtgärder tillämpliga på anmälan av personuppgiftsbrott enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG vad gäller personlig integritet och elektronisk kommunikation (EUT L 173, 26.6.2013, s. 2).

16

Kommissionens förordning (EU) nr 611/2013 av den 24 juni 2013 om åtgärder tillämpliga på anmälan av personuppgiftsbrott enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG vad gäller personlig integritet och elektronisk kommunikation (EUT L 173, 26.6.2013, s. 2).

(17)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG av den 21 april 2004 om marknader för finansiella instrument (EUT L 45, 16.2.2005, s. 18).

17

Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG av den 21 april 2004 om marknader för finansiella instrument (EUT L 45, 16.2.2005, s. 18).

(18)  Kommissionens rekommendation 2003/361/EG av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag (EUT L 124, 20.5.2003, s. 36).

18

(19)  SEK(2012) 72 slutlig.

19

BILAGA I

Krav och uppgifter för incidenthanteringsorganisationen

  incidenthanteringsorganisationerna
  (Cert) [Ändr. 127]

Incidenthanteringsorganisationens krav och uppgifter ska på lämpligt och entydigt sätt fastställas och stödjas genom nationell politik och/eller lagstiftning. Följande ska ingå:

| (1) | Krav för incidenthanteringsorganisationen






  (a) | Incidenthanteringsorganisationen

  Incidenthanteringsorganisationerna
  ska säkerställa god tillgång till sina kommunikationstjänster genom att undvika felkritiska systemdelar (single points of failure) och
  alltid
  kunna kontaktas och kontakta andra på flera olika sätt. Kommunikationskanalerna ska vara tydligt specificerade och välkända för användargruppen och samarbetspartner. [Ändr. 128] |
| --- | --- | --- |

(1)

Krav för incidenthanteringsorganisationen

(a)

Incidenthanteringsorganisationen

  Incidenthanteringsorganisationerna
  ska säkerställa god tillgång till sina kommunikationstjänster genom att undvika felkritiska systemdelar (single points of failure) och
  alltid
  kunna kontaktas och kontakta andra på flera olika sätt. Kommunikationskanalerna ska vara tydligt specificerade och välkända för användargruppen och samarbetspartner. [Ändr. 128]

| (b) | Incidenthanteringsorganisationen ska genomföra och förvalta säkerhetsåtgärder för att säkra konfidentialiteten, integriteten, åtkomligheten och äktheten för den information som den får in och behandlar. |
| --- | --- |

(b)

Incidenthanteringsorganisationen ska genomföra och förvalta säkerhetsåtgärder för att säkra konfidentialiteten, integriteten, åtkomligheten och äktheten för den information som den får in och behandlar.

| (c) | Incidenthanteringsorganisationens

  Incidenthanteringsorganisationernas
  kontor och de informationssystem som den

  de
  använder sig av ska vara lokaliserade till säker plats
  med säkra nät och informationssystem
  . [Ändr. 129] |
| --- | --- |

(c)

Incidenthanteringsorganisationens

  Incidenthanteringsorganisationernas
  kontor och de informationssystem som den

  de
  använder sig av ska vara lokaliserade till säker plats
  med säkra nät och informationssystem
  . [Ändr. 129]

| (d) | Ett kvalitetssystem för tjänsteförvaltningen ska skapas för att följa upp kvaliteten på incidenthanteringsorganisationens arbete och säkerställa kontinuerliga förbättringar. Det ska baseras på tydligt definierade kvalitetsmått som omfattar formella tjänstenivåer och resultatindikatorer. |
| --- | --- |

(d)

Ett kvalitetssystem för tjänsteförvaltningen ska skapas för att följa upp kvaliteten på incidenthanteringsorganisationens arbete och säkerställa kontinuerliga förbättringar. Det ska baseras på tydligt definierade kvalitetsmått som omfattar formella tjänstenivåer och resultatindikatorer.

| (e) | Kontinuitetsplanering:






  — | Incidenthanteringsorganisationen ska ha ett ändamålsenligt system för handläggning och dirigering av ansökningar, för att underlätta överlämnanden. |
| --- | --- | --- |

(e)

Kontinuitetsplanering:

—

Incidenthanteringsorganisationen ska ha ett ändamålsenligt system för handläggning och dirigering av ansökningar, för att underlätta överlämnanden.

| — | Incidenthanteringsorganisationen ska ha tillräckligt med personal för att ständigt vara tillgänglig. |
| --- | --- |

—

Incidenthanteringsorganisationen ska ha tillräckligt med personal för att ständigt vara tillgänglig.

| — | Incidenthanteringsorganisationen ska förlita sig på en infrastruktur vars kontinuitet är säkerställd. Därför måste det finnas redundans vad gäller system och reservlokaler så att incidenthanteringsorganisationen kan säkerställa permanent åtkomst till kommunikationskanalerna. |
| --- | --- |

—

Incidenthanteringsorganisationen ska förlita sig på en infrastruktur vars kontinuitet är säkerställd. Därför måste det finnas redundans vad gäller system och reservlokaler så att incidenthanteringsorganisationen kan säkerställa permanent åtkomst till kommunikationskanalerna.

| (2) | Incidenthanteringsorganisationens uppgifter






  (a) | Incidenthanteringsorganisationens uppgifter ska omfatta minst följande:






  — | Upptäckt och
  övervakning av incidenter på nationell nivå. [Ändr. 130] |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

Incidenthanteringsorganisationens uppgifter

(a)

Incidenthanteringsorganisationens uppgifter ska omfatta minst följande:

—

Upptäckt och
  övervakning av incidenter på nationell nivå. [Ändr. 130]

| — | Tidiga varningar, larm, meddelanden och informationsspridning till relevanta aktörer om risker och incidenter. |
| --- | --- |

—

Tidiga varningar, larm, meddelanden och informationsspridning till relevanta aktörer om risker och incidenter.

| — | Svarsåtgärder på incidenter. |
| --- | --- |

—

Svarsåtgärder på incidenter.

| — | Tillhandahållande av dynamisk risk- och incidentanalys och situationsmedvetenhet. |
| --- | --- |

—

Tillhandahållande av dynamisk risk- och incidentanalys och situationsmedvetenhet.

| — | Uppbyggnad av bred medvetenhet hos allmänheten om de risker som är förbundna med onlineaktivitet. |
| --- | --- |

—

Uppbyggnad av bred medvetenhet hos allmänheten om de risker som är förbundna med onlineaktivitet.

| — | Aktivt deltagande i samarbetsnätverk för incidenthanteringsorganisationer på EU-nivå och internationell nivå. [Ändr. 131] |
| --- | --- |

—

Aktivt deltagande i samarbetsnätverk för incidenthanteringsorganisationer på EU-nivå och internationell nivå. [Ändr. 131]

| — | Anordnande av kampanjer för nät- och informationssäkerhet. |
| --- | --- |

—

Anordnande av kampanjer för nät- och informationssäkerhet.

| (b) | Incidenthanteringsorganisationen ska bygga upp samarbetsrelationer med den privata sektorn. |
| --- | --- |

(b)

Incidenthanteringsorganisationen ska bygga upp samarbetsrelationer med den privata sektorn.

| (c) | För att underlätta samarbete ska incidenthanteringsorganisationen främja antagandet och användningen av gemensam eller standardiserad praxis för






  — | förfaranden för hantering av incidenter och risker, |
| --- | --- | --- |

(c)

För att underlätta samarbete ska incidenthanteringsorganisationen främja antagandet och användningen av gemensam eller standardiserad praxis för

—

förfaranden för hantering av incidenter och risker,

| — | klassificeringssystem för incidenter, risker och information, |
| --- | --- |

—

klassificeringssystem för incidenter, risker och information,

| — | systematiserade kvalitetsmått, |
| --- | --- |

—

systematiserade kvalitetsmått,

| — | format för informationsutbyte om risker och incidenter samt konventioner för namngivningssystem. |
| --- | --- |

—

format för informationsutbyte om risker och incidenter samt konventioner för namngivningssystem.

BILAGA II

Lista över marknadsoperatörer

Enligt artikel 3.8 a:

| 1. | E-handelsplattformar. |
| --- | --- |

1.

E-handelsplattformar.

| 2. | Internetbetalningsslussar. |
| --- | --- |

2.

Internetbetalningsslussar.

| 3. | Sociala medier. |
| --- | --- |

3.

Sociala medier.

| 4. | Sökmotorer |
| --- | --- |

4.

Sökmotorer

| 5. | Molntjänster. |
| --- | --- |

5.

Molntjänster.

| 6. | Onlineförsäljning av tillämpningar. |
| --- | --- |

6.

Onlineförsäljning av tillämpningar.

Enligt artikel 3.8 b
  [Ändr. 132]

| 1. | Energi.








  (a) | Elektricitet
  .






  — | El- och gasleverantörer.

  Leverantörer
  . |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Energi.

(a)

Elektricitet
  .

—

El- och gasleverantörer.

  Leverantörer
  .

| — | Systemansvariga för el- och/eller gasdistributionssystem

  distributionssystem
  och återförsäljare till slutkunderna. |
| --- | --- |

—

Systemansvariga för el- och/eller gasdistributionssystem

  distributionssystem
  och återförsäljare till slutkunderna.

| — | Systemansvariga för gasöverföringssystem, naturgaslager och LNG. |
| --- | --- |

—

Systemansvariga för gasöverföringssystem, naturgaslager och LNG.

| — | Systemansvariga för elöverföringssystem. |
| --- | --- |

—

Systemansvariga för elöverföringssystem.

| (b) | Olja.








  — | Oljeledningar och oljelager. |
| --- | --- | --- |

(b)

Olja.

—

Oljeledningar och oljelager.

| — | Operatörer av oljeproduktion, raffinaderier, bearbetningsanläggningar, lagring och överföring. |
| --- | --- |

—

Operatörer av oljeproduktion, raffinaderier, bearbetningsanläggningar, lagring och överföring.

| (c) | Gas.








  — | El- och gasmarknadsaktörer. |
| --- | --- | --- |

(c)

Gas.

—

El- och gasmarknadsaktörer.

| — | Leverantörer
  . |
| --- | --- |

—

Leverantörer
  .

| — | Systemansvariga för distributionssystem och återförsäljare till slutkunderna. |
| --- | --- |

—

Systemansvariga för distributionssystem och återförsäljare till slutkunderna.

| — | Systemansvariga för gasöverföringssystem, naturgaslager och flytande naturgas – LNG. |
| --- | --- |

—

Systemansvariga för gasöverföringssystem, naturgaslager och flytande naturgas – LNG.

| — | Operatörer av olje- och naturgasproduktion, raffinaderier
  , bearbetningsanläggningar, lagring
  och bearbetningsanläggningar

  överföring
  . |
| --- | --- |

—

Operatörer av olje- och naturgasproduktion, raffinaderier
  , bearbetningsanläggningar, lagring
  och bearbetningsanläggningar

  överföring
  .

| — | Gasmarknadsoperatörer. [Ändr. 133] |
| --- | --- |

—

Gasmarknadsoperatörer. [Ändr. 133]

| 2. | Transporter.






  — | Lufttrafikföretag (gods- och persontransporter). |
| --- | --- | --- |

2.

Transporter.

—

Lufttrafikföretag (gods- och persontransporter).

| — | Sjötransportföretag (transportföretag som bedriver persontrafik till havs och längs kuster samt transportföretag som bedriver godstrafik till havs och längs kuster). |
| --- | --- |

—

Sjötransportföretag (transportföretag som bedriver persontrafik till havs och längs kuster samt transportföretag som bedriver godstrafik till havs och längs kuster).

| — | Järnväg (infrastrukturförvaltare, integrerade företag och järnvägstransportföretag). |
| --- | --- |

—

Järnväg (infrastrukturförvaltare, integrerade företag och järnvägstransportföretag).

| — | Flygplatser. |
| --- | --- |

—

Flygplatser.

| — | Hamnar |
| --- | --- |

—

Hamnar

| — | Trafikstyrning och trafikledning. |
| --- | --- |

—

Trafikstyrning och trafikledning.

| — | Logistiska stödtjänster a) lager- och magasineringstjänster, b) godshantering och c) andra stödverksamheter för transporter). |
| --- | --- |

—

Logistiska stödtjänster a) lager- och magasineringstjänster, b) godshantering och c) andra stödverksamheter för transporter).

| (a) | Vägtransport










  (i) | Trafikstyrning och trafikledning
  . |
| --- | --- | --- |

(a)

Vägtransport

(i)

Trafikstyrning och trafikledning
  .

| (ii) | Logistiska stödtjänster:








  — | Lager- och magasineringstjänster
  . |
| --- | --- | --- |

(ii)

Logistiska stödtjänster:

—

Lager- och magasineringstjänster
  .

| — | Godshantering. |
| --- | --- |

—

Godshantering.

| — | Andra stödverksamheter för transporter
  . |
| --- | --- |

—

Andra stödverksamheter för transporter
  .

| (b) | Järnvägstransport










  (i) | Järnväg (infrastrukturförvaltare, integrerade företag och järnvägstransportföretag). |
| --- | --- | --- |

(b)

Järnvägstransport

(i)

Järnväg (infrastrukturförvaltare, integrerade företag och järnvägstransportföretag).

| (ii) | Trafikstyrning och trafikledning. |
| --- | --- |

(ii)

Trafikstyrning och trafikledning.

| (iii) | Logistiska stödtjänster:








  — | Lager- och magasineringstjänster. |
| --- | --- | --- |

(iii)

Logistiska stödtjänster:

—

Lager- och magasineringstjänster.

| — | Godshantering. |
| --- | --- |

—

Godshantering.

| — | Andra stödverksamheter för transporter. |
| --- | --- |

—

Andra stödverksamheter för transporter.

| (c) | Luftfart.










  (i) | Lufttrafikföretag (gods- och persontransporter). |
| --- | --- | --- |

(c)

Luftfart.

(i)

Lufttrafikföretag (gods- och persontransporter).

| (ii) | Flygplatser. |
| --- | --- |

(ii)

Flygplatser.

| (iii) | Trafikstyrning och trafikledning. |
| --- | --- |

(iii)

Trafikstyrning och trafikledning.

| (iv) | Logistiska stödtjänster:








  — | Lagertjänster. |
| --- | --- | --- |

(iv)

Logistiska stödtjänster:

—

Lagertjänster.

| — | Godshantering. |
| --- | --- |

—

Godshantering.

| — | Andra stödverksamheter för transporter. |
| --- | --- |

—

Andra stödverksamheter för transporter.

| (d) | Sjötransporter.










  (i) | Sjötransportföretag (transportföretag som bedriver persontrafik på inre vattenvägar, till havs och längs kuster samt transportföretag som bedriver godstrafik på inre vattenvägar, till havs och längs kuster). [Ändr. 134] |
| --- | --- | --- |

(d)

Sjötransporter.

(i)

Sjötransportföretag (transportföretag som bedriver persontrafik på inre vattenvägar, till havs och längs kuster samt transportföretag som bedriver godstrafik på inre vattenvägar, till havs och längs kuster). [Ändr. 134]

| 3. | Bankverksamhet: Kreditinstitut i enlighet med artikel 4.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/48/EG (1). |
| --- | --- |

3.

Bankverksamhet: Kreditinstitut i enlighet med artikel 4.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/48/EG (1).

| 4. | Finansmarknadsinfrastruktur: börser

  reglerade marknader, multilaterala handelsplattformar, organiserade handelsplattformar
  och organisationer för central motpartsclearing. [Ändr. 135] |
| --- | --- |

4.

Finansmarknadsinfrastruktur: börser

  reglerade marknader, multilaterala handelsplattformar, organiserade handelsplattformar
  och organisationer för central motpartsclearing. [Ändr. 135]

| 5. | Hälso- och sjukvårdssektorn: Hälso- och sjukvårdsmiljöer (inklusive sjukhus och privata kliniker) och andra enheter som tillhandahåller hälso- och sjukvårdsverksamhet. |
| --- | --- |

5.

Hälso- och sjukvårdssektorn: Hälso- och sjukvårdsmiljöer (inklusive sjukhus och privata kliniker) och andra enheter som tillhandahåller hälso- och sjukvårdsverksamhet.

| 5a. | Vattenproduktion och vattenförsörjning. [Ändr. 136] |
| --- | --- |

5a.

Vattenproduktion och vattenförsörjning. [Ändr. 136]

| 5b. | Försörjningskedjan för livsmedel. [Ändr. 137] |
| --- | --- |

5b.

Försörjningskedjan för livsmedel. [Ändr. 137]

| 5c. | Internetknutpunkter. [Ändr. 138] |
| --- | --- |

5c.

Internetknutpunkter. [Ändr. 138]

---

(1)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/48/EG av den 14 juni 2006 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (EUT L 177, 30.6.2006, s. 1)

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/685 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/685

---

P7_TA(2014)0245

Unionsprogram inom finansiell rapportering och revision för 2014–2020 ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett unionsprogram till stöd för särskild verksamhet inom finansiell rapportering och revision för perioden 2014–2020 (COM(2012)0782 – C7-0417/2012 – 2012/0364(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2017/C 378/75)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0782), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0782),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0417/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0417/2012),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 20 mars 2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 20 mars 2013 (1),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 11 december 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 11 december 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0315/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0315/2013).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 161, 6.6.2013, s. 64.

---

P7_TC1-COD(2012)0364

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om inrättande av ett unionsprogram till stöd för särskild verksamhet inom finansiell rapportering och revision för perioden 2014–2020 och om upphävande av beslut nr 716/2009/EG

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 258/2014.)

---

| 9.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 378/686 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 378/686

---

P7_TA(2014)0246

Radioutrustning ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 mars 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om tillhandahållande på marknaden av radioutrustning (COM(2012)0584 – C7-0333/2012 – 2012/0283(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2017/C 378/76)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0584), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0584),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0333/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0333/2012),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 13 februari 2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 13 februari 2013 (1),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 17 januari 2014 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 17 januari 2014 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0316/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0316/2013).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet godkänner sitt bifogade uttalande, som kommer att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien) tillsammans med den slutliga lagstiftningsakten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet godkänner sitt bifogade uttalande, som kommer att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien) tillsammans med den slutliga lagstiftningsakten.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 133, 9.5.2013, s. 58.

---

P7_TC1-COD(2012)0283

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 mars 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/.../EU om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om tillhandahållande på marknaden av radioutrustning och om upphävande av direktiv 1999/5/EG

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv 2014/53/EU.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

UTTALANDE AV EUROPAPARLAMENTET

Europaparlamentet anser att endast när genomförandeakter i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011 diskuteras vid möten med kommittéer kan de sistnämnda anses vara kommittéer inom ramen för kommittéförfarandet i den mening som avses i bilaga I till ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och kommissionen. Möten med kommittéer omfattas således av punkt 15 i ramavtalet när andra frågor diskuteras.

---