# Den Europæiske Unions C 21/2009

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 21 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 52. årgang28. januar 2009 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 21

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

52. årgang28. januar 2009

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | UDTALELSER |
| | Den Europæiske Centralbank |
| 2009/C 021/01 | Den Europæiske Centralbanks udtalelse af 6. januar 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om grænseoverskridende betalinger i Fællesskabet (CON/2009/1) | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Den Europæiske Centralbank

2009/C 021/01

Den Europæiske Centralbanks udtalelse af 6. januar 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om grænseoverskridende betalinger i Fællesskabet (CON/2009/1)

1

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | RÅDET |
| 2009/C 021/02 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om initiativ fra Den Franske Republik med henblik på vedtagelse af Rådets afgørelse om tilpasning af Europol-ansattes vederlag og tillæg | 7 |

III   Forberedende retsakter

RÅDET

2009/C 021/02

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om initiativ fra Den Franske Republik med henblik på vedtagelse af Rådets afgørelse om tilpasning af Europol-ansattes vederlag og tillæg

7

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2009/C 021/03 | Euroens vekselkurs | 9 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2009/C 021/03

Euroens vekselkurs

9

| | V   Udtalelser |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVE PROCEDURER |
| | De Europæiske Fællesskabers Personaleudvælgelseskontor (EPSO) |
| 2009/C 021/04 | Meddelelse om almindelige udvælgelsesprøver | 10 |

V   Udtalelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

De Europæiske Fællesskabers Personaleudvælgelseskontor (EPSO)

2009/C 021/04

Meddelelse om almindelige udvælgelsesprøver

10

| | |
| --- | --- |
| 2009/C 021/05 | Meddelelse til læserne(se omslagets tredje side) | s3 |

2009/C 021/05

Meddelelse til læserne(se omslagets tredje side)

Meddelelse til læserne

s3

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Den Europæiske Centralbank

| 28.1.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 21/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 21/1

---

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS UDTALELSE

af 6. januar 2009

om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om grænseoverskridende betalinger i Fællesskabet

(CON/2009/1)

(2009/C 21/01)

Indledning og retsgrundlag

Den Europæiske Centralbank (ECB) modtog den 31. oktober 2008 en anmodning fra Rådet for Den Europæiske Union om en udtalelse om et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om grænseoverskridende betalinger i Fællesskabet (1), der ophæver og erstatter forordning (EF) nr. 2560/2001 (2) (herefter »forordningsforslaget«).

ECB's beføjelser til at afgive en udtalelse er indeholdt i artikel 105, stk. 4, i traktaten om oprettelse af det Europæiske Fællesskab og artikel 3.1, artikel 4, litra a), og artikel 5 i statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, da forordningsforslaget indeholder bestemmelser om betalingssystemernes smidige funktion samt indsamling af betalingsbalancestatistik. I overensstemmelse med artikel 17.5, første punktum, i forretningsordenen for Den Europæiske Centralbank er denne udtalelse vedtaget af ECB's Styrelsesråd.

Generelle bemærkninger

ECB bemærker, at forordningsforslagets anvendelsesområde ikke kun omfatter grænseoverskridende elektroniske betalingstransaktioner og pengeoverførsler, men også grænseoverskridende direkte debiteringer. Dette er i overensstemmelse med bestræbelserne på at etablere et indre marked for betalingstjenester og navnlig med oprettelsen af det fælles eurobetalingsområde (SEPA), og ECB ser med stor tilfredshed på dette. Forordningsforslaget rejser dog også nogle spørgsmål, som der gøres nærmere rede for i det nedenstående, og som kræver nøje overvejelser.

Specifikke betragtninger

1.   Bestemmelser om betalingsbalance indberetning

| 1.1. | Med hensyn til de foreslåede bestemmelser om indberetning vedrørende betalingsbalance finder ECB det afgørende, at der findes en løsning, som hverken udgør en risiko for de centrale brugerbehov for betalingsbalancestatistik for euroområdet og de enkelte lande eller for den rettidige indførelse af SEPA. |
| --- | --- |

1.1.

Med hensyn til de foreslåede bestemmelser om indberetning vedrørende betalingsbalance finder ECB det afgørende, at der findes en løsning, som hverken udgør en risiko for de centrale brugerbehov for betalingsbalancestatistik for euroområdet og de enkelte lande eller for den rettidige indførelse af SEPA.

| 1.2. | Udviklingen af SEPA indebærer, at systemer til betalingsbalance indberetning, som hovedsagelig er baseret på betalingsdata, ikke kan bibeholdes vedrørende betalinger i euro i EU. En ændring af disse systemer kan indebære ikke blot væsentligt lempeligere indberetningsforpligtelser for bankerne (3), men også en større indberetningsbyrde for ikke-banker, som bør begrænses videst muligt (f.eks. ved at anvende passende undersøgelses- og stikprøvemetoder). Samtidig bør man sikre, at betalingsbalancestatistikken fortsat kan opstilles med den høje pålidelighed, hyppighed og aktualitet, som kræves med henblik på ECB's fastlæggelse af pengepolitikken. |
| --- | --- |

1.2.

Udviklingen af SEPA indebærer, at systemer til betalingsbalance indberetning, som hovedsagelig er baseret på betalingsdata, ikke kan bibeholdes vedrørende betalinger i euro i EU. En ændring af disse systemer kan indebære ikke blot væsentligt lempeligere indberetningsforpligtelser for bankerne (3), men også en større indberetningsbyrde for ikke-banker, som bør begrænses videst muligt (f.eks. ved at anvende passende undersøgelses- og stikprøvemetoder). Samtidig bør man sikre, at betalingsbalancestatistikken fortsat kan opstilles med den høje pålidelighed, hyppighed og aktualitet, som kræves med henblik på ECB's fastlæggelse af pengepolitikken.

| 1.3. | ECB kan tilslutte sig forslaget i artikel 5, stk. 1, om at forhøje fritagelsestærsklen for betalingsbalance indberetning til 50 000 EUR og anerkender, at dette allerede er sket i størstedelen af medlemsstaterne, som allerede er gået over til eller har taget skridt til at indsamle data ved brug af alternative kilder (administrative data eller undersøgelser/direkte indberetning) i stedet for fra betalingssystemer eller har udviklet supplerende kilder til betalingsdata. |
| --- | --- |

1.3.

ECB kan tilslutte sig forslaget i artikel 5, stk. 1, om at forhøje fritagelsestærsklen for betalingsbalance indberetning til 50 000 EUR og anerkender, at dette allerede er sket i størstedelen af medlemsstaterne, som allerede er gået over til eller har taget skridt til at indsamle data ved brug af alternative kilder (administrative data eller undersøgelser/direkte indberetning) i stedet for fra betalingssystemer eller har udviklet supplerende kilder til betalingsdata.

| 1.4. | Store virksomheder spiller en central rolle i sammenstillingen af betalingsbalancestatistik. De samler imidlertid ofte deres betalinger i specialiserede enheder, således at deres betalinger i stigende grad er adskilt fra deres økonomiske transaktioner. Som følge heraf skal disse store virksomheder være fuldt dækket i en undersøgelsesbaseret fremgangsmåde. Behandlingen af mindre enheder kan ske i form af stikprøver. |
| --- | --- |

1.4.

Store virksomheder spiller en central rolle i sammenstillingen af betalingsbalancestatistik. De samler imidlertid ofte deres betalinger i specialiserede enheder, således at deres betalinger i stigende grad er adskilt fra deres økonomiske transaktioner. Som følge heraf skal disse store virksomheder være fuldt dækket i en undersøgelsesbaseret fremgangsmåde. Behandlingen af mindre enheder kan ske i form af stikprøver.

| 1.5. | Med henblik på at benchmarke og sikre et målrettet anvendelsesområde for undersøgelser vedrørende betalingsbalance indberetning foreslår ECB, at andre administrative og statistiske datakilder, fx momsdatafiler, Intrastat, selskabsregistre og strukturstatistikker, forbedres, hvor dette er nødvendigt og muligt, så de kan bruges til at identificere de enheder, som skal indgå i undersøgelserne, eller til at indsamle informationer om grænseoverskridende transaktioner. Der kan allerede foregå en udveksling blandt myndigheder, der opstiller betalingsbalancedata, af god praksis for brug af disse data. På den anden side bør lovreglerne vedrørende disse kilder gøre det nemmere at identificere grænseoverskridende transaktioner, især vedrørende tjenesteydelser, uden at dette berører respondenternes byrde. |
| --- | --- |

1.5.

Med henblik på at benchmarke og sikre et målrettet anvendelsesområde for undersøgelser vedrørende betalingsbalance indberetning foreslår ECB, at andre administrative og statistiske datakilder, fx momsdatafiler, Intrastat, selskabsregistre og strukturstatistikker, forbedres, hvor dette er nødvendigt og muligt, så de kan bruges til at identificere de enheder, som skal indgå i undersøgelserne, eller til at indsamle informationer om grænseoverskridende transaktioner. Der kan allerede foregå en udveksling blandt myndigheder, der opstiller betalingsbalancedata, af god praksis for brug af disse data. På den anden side bør lovreglerne vedrørende disse kilder gøre det nemmere at identificere grænseoverskridende transaktioner, især vedrørende tjenesteydelser, uden at dette berører respondenternes byrde.

| 1.6. | ECB ser med tilfredshed på indførelsen af artikel 5, stk. 3, der præciserer, at statistiske krav, som ikke har nogen indflydelse på udbyderne af betalingstjenesters straight-through processing af SEPA-betalinger, og som helt kan automatiseres af udbyderne af betalingstjenester, ikke bør være underlagt en fritagelsestærskel. |
| --- | --- |

1.6.

ECB ser med tilfredshed på indførelsen af artikel 5, stk. 3, der præciserer, at statistiske krav, som ikke har nogen indflydelse på udbyderne af betalingstjenesters straight-through processing af SEPA-betalinger, og som helt kan automatiseres af udbyderne af betalingstjenester, ikke bør være underlagt en fritagelsestærskel.

| 1.7. | ECB anser betalingsdata for et potentielt nyttigt redskab, navnlig til at identificere den rapporteringspopulation, som bør indgå i undersøgelserne, dvs. til at oprette og føre et register over internationalt aktive virksomheder (4). Dette vedrører informationer, som er let tilgængelige for bankerne, og som kan videregives til de myndigheder, der opstiller betalingsbalancestatistik, på helt automatiseret vis med rimelige intervaller, herunder dels de obligatoriske felter i SEPA-betalingsmeddelelsen (bl.a. betalers og betalingsmodtagers internationale bankkontonummer (IBAN)), dels andre referencedata, som bankerne måtte anvende og/eller lagre (f.eks. med henblik på bekæmpelse af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme), f.eks. kontoindehavers adresse. Disse data kan så kædes sammen med det nationale statistiske virksomhedsregister. Denne fremgangsmåde bør være en mulighed, som de enkelte nationale myndigheder, der opstiller betalingsbalancestatistik, kan vælge at gøre brug af. Da den opfylder betingelserne i artikel 5, stk. 3, bør den ikke være underlagt en indberetningstærskel. |
| --- | --- |

1.7.

ECB anser betalingsdata for et potentielt nyttigt redskab, navnlig til at identificere den rapporteringspopulation, som bør indgå i undersøgelserne, dvs. til at oprette og føre et register over internationalt aktive virksomheder (4). Dette vedrører informationer, som er let tilgængelige for bankerne, og som kan videregives til de myndigheder, der opstiller betalingsbalancestatistik, på helt automatiseret vis med rimelige intervaller, herunder dels de obligatoriske felter i SEPA-betalingsmeddelelsen (bl.a. betalers og betalingsmodtagers internationale bankkontonummer (IBAN)), dels andre referencedata, som bankerne måtte anvende og/eller lagre (f.eks. med henblik på bekæmpelse af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme), f.eks. kontoindehavers adresse. Disse data kan så kædes sammen med det nationale statistiske virksomhedsregister. Denne fremgangsmåde bør være en mulighed, som de enkelte nationale myndigheder, der opstiller betalingsbalancestatistik, kan vælge at gøre brug af. Da den opfylder betingelserne i artikel 5, stk. 3, bør den ikke være underlagt en indberetningstærskel.

| 1.8. | I fremtiden kan ikke-finansielle enheder, i forbindelse med SEPA, vælge at have deres bankkonto i en bank, som har hjemsted i et andet EU-land. Hvis og når dette sker, tilvejebringer de informationer, der er defineret i forordningsforslagets artikel 5, stk. 3, som er baseret på den antagelse, at bankerne og deres kontoindehavere generelt set har hjemsted i det samme land, muligvis ikke længere en tilfredsstillende vurdering af rapporteringspopulationen. I denne forbindelse er ECB parat til at bistå Kommissionen og foretage en yderligere vurdering af, i hvilket omfang dette fænomen har udviklet sig. Hvis der er tale om et betydeligt omfang, bør det genovervejes at lade bankerne medtage betalers hjemland i SEPA-betalingsmeddelelsen (5). Dette ville give betalingsmodtagers bank mulighed for automatisk, utvetydig identificering af grænseoverskridende betalinger i alle tilfælde. Denne procedure bør anvendes uden en tærskel. |
| --- | --- |

1.8.

I fremtiden kan ikke-finansielle enheder, i forbindelse med SEPA, vælge at have deres bankkonto i en bank, som har hjemsted i et andet EU-land. Hvis og når dette sker, tilvejebringer de informationer, der er defineret i forordningsforslagets artikel 5, stk. 3, som er baseret på den antagelse, at bankerne og deres kontoindehavere generelt set har hjemsted i det samme land, muligvis ikke længere en tilfredsstillende vurdering af rapporteringspopulationen. I denne forbindelse er ECB parat til at bistå Kommissionen og foretage en yderligere vurdering af, i hvilket omfang dette fænomen har udviklet sig. Hvis der er tale om et betydeligt omfang, bør det genovervejes at lade bankerne medtage betalers hjemland i SEPA-betalingsmeddelelsen (5). Dette ville give betalingsmodtagers bank mulighed for automatisk, utvetydig identificering af grænseoverskridende betalinger i alle tilfælde. Denne procedure bør anvendes uden en tærskel.

| 1.9. | For at lette indberetningsbyrden yderligere for både finansielle og ikke-finansielle aktører støtter ECB alle initiativer, der fremmer udveksling af informationer mellem myndigheder, der opstiller betalingsbalancestatistik udelukkende til statistiske formål. Dette kan kræve, at man fjerner retlige hindringer for udveksling af informationer mellem statistiske myndigheder i EU, samtidig med at de krævede sikkerhedsforanstaltninger vedrørende fortrolighed bevares. ECB er parat til at bistå Kommissionen med at undersøge, hvordan man kan gå frem på dette område. |
| --- | --- |

1.9.

For at lette indberetningsbyrden yderligere for både finansielle og ikke-finansielle aktører støtter ECB alle initiativer, der fremmer udveksling af informationer mellem myndigheder, der opstiller betalingsbalancestatistik udelukkende til statistiske formål. Dette kan kræve, at man fjerner retlige hindringer for udveksling af informationer mellem statistiske myndigheder i EU, samtidig med at de krævede sikkerhedsforanstaltninger vedrørende fortrolighed bevares. ECB er parat til at bistå Kommissionen med at undersøge, hvordan man kan gå frem på dette område.

| 1.10. | Vedrørende forslaget i forordningsforslagets artikel 5, stk. 2, om at ophæve forpligtelsen for udbydere af betalingstjenester til at foretage afregningsbaserede betalingsbalance indberetninger pr. 1. januar 2012 understreger ECB behovet for en midlertidig løsning for medlemsstater, som stadig anvender afregningsbaseret indberetning, indtil der er kommet en fuldt harmoniseret løsning på europæisk plan. En sådan midlertidig løsning er blevet drøftet i Eurosystemet, hvilket har resulteret i følgende forslag fra ECB:






  — | Der bør i denne overgangsperiode anvendes et fælles felt i SEPA-betalingsmeddelelsen til fuldt harmoniseret indberetning (herunder én kodeliste og én metode til at anvende denne kodeliste). Der vil blive stillet krav om, at kunderne i de medlemsstater, som gennemfører denne fremgangsmåde, giver de informationer, som er nødvendige for at udfylde et, allerede eksisterende, specifikt hvidt felt i SEPA-betalingsmeddelelsen (feltet »lovmæssig indberetning«). Bankerne i disse medlemsstater bør anvende et fælles sæt brugerregler, så de danner ét fællesskab med valgfrie tillægsydelser. Dette sæt brugerregler skal kun gælde for de medlemsstater, som beslutter at gennemføre denne fremgangsmåde. European Payments Council bør informeres og anmodes om at bistå med at koordinere gennemførelsen af den valgfrie tillægsydelse. |
| --- | --- | --- |

1.10.

Vedrørende forslaget i forordningsforslagets artikel 5, stk. 2, om at ophæve forpligtelsen for udbydere af betalingstjenester til at foretage afregningsbaserede betalingsbalance indberetninger pr. 1. januar 2012 understreger ECB behovet for en midlertidig løsning for medlemsstater, som stadig anvender afregningsbaseret indberetning, indtil der er kommet en fuldt harmoniseret løsning på europæisk plan. En sådan midlertidig løsning er blevet drøftet i Eurosystemet, hvilket har resulteret i følgende forslag fra ECB:

—

Der bør i denne overgangsperiode anvendes et fælles felt i SEPA-betalingsmeddelelsen til fuldt harmoniseret indberetning (herunder én kodeliste og én metode til at anvende denne kodeliste). Der vil blive stillet krav om, at kunderne i de medlemsstater, som gennemfører denne fremgangsmåde, giver de informationer, som er nødvendige for at udfylde et, allerede eksisterende, specifikt hvidt felt i SEPA-betalingsmeddelelsen (feltet »lovmæssig indberetning«). Bankerne i disse medlemsstater bør anvende et fælles sæt brugerregler, så de danner ét fællesskab med valgfrie tillægsydelser. Dette sæt brugerregler skal kun gælde for de medlemsstater, som beslutter at gennemføre denne fremgangsmåde. European Payments Council bør informeres og anmodes om at bistå med at koordinere gennemførelsen af den valgfrie tillægsydelse.

| — | Banker og kunder, der har hjemsted i medlemsstater, som ikke gennemfører denne fremgangsmåde, behøver hverken anvende dette sæt brugerregler eller indføre, overføre eller læse betalingsbalancekoderne. Infrastrukturer, der udbyder betalingstjenester i hele Europa, skal kun anvende brugerreglerne, hvis de tilbyder tjenester til banker og kunder, som har hjemsted i de medlemsstater, der anvender denne fremgangsmåde. |
| --- | --- |

—

Banker og kunder, der har hjemsted i medlemsstater, som ikke gennemfører denne fremgangsmåde, behøver hverken anvende dette sæt brugerregler eller indføre, overføre eller læse betalingsbalancekoderne. Infrastrukturer, der udbyder betalingstjenester i hele Europa, skal kun anvende brugerreglerne, hvis de tilbyder tjenester til banker og kunder, som har hjemsted i de medlemsstater, der anvender denne fremgangsmåde.

| — | Hele processen kræver, at der anvendes én harmoniseret kodeliste vedrørende de underliggende transaktioners økonomiske karakter og én metode til at anvende denne kodeliste. ECB stiller en sådan kodeliste til rådighed. Når den kodede information er indført i SEPA-betalingsmeddelelsen, er bankernes behandling heraf fuldt automatiseret, uden at betalingens straight-through processing hindres. |
| --- | --- |

—

Hele processen kræver, at der anvendes én harmoniseret kodeliste vedrørende de underliggende transaktioners økonomiske karakter og én metode til at anvende denne kodeliste. ECB stiller en sådan kodeliste til rådighed. Når den kodede information er indført i SEPA-betalingsmeddelelsen, er bankernes behandling heraf fuldt automatiseret, uden at betalingens straight-through processing hindres.

Endvidere anbefaler ECB, at udviklingen i de kommende år overvåges nøje, idet der tages højde for den tekniske udvikling inden for SEPA og udviklingen inden for statistiske indsamlingsmetoder.

2.   Revisionsklausul — brug af bankidentifikationskoden (BIC)

| 2.1. | I henhold til forordningsforslagets artikel 12, stk. 1, skal Kommissionen senest i december 2012 forelægge Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og ECB en rapport om anvendelsen af IBAN og BIC i relation til automatiseringen af betalinger, ledsaget af et hensigtsmæssigt forslag. ECB antager, at formålet med denne bestemmelse er at gøre initiering af betalinger nemmere og mere effektiv, og vil støtte en eventuel ophævelse af kravet om, at detailkunder skal anvende BIC, hvis det er teknisk muligt kun at anvende IBAN, da dette vil lette byrden forbundet med at angive to forskellige identifikationskoder. |
| --- | --- |

2.1.

I henhold til forordningsforslagets artikel 12, stk. 1, skal Kommissionen senest i december 2012 forelægge Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og ECB en rapport om anvendelsen af IBAN og BIC i relation til automatiseringen af betalinger, ledsaget af et hensigtsmæssigt forslag. ECB antager, at formålet med denne bestemmelse er at gøre initiering af betalinger nemmere og mere effektiv, og vil støtte en eventuel ophævelse af kravet om, at detailkunder skal anvende BIC, hvis det er teknisk muligt kun at anvende IBAN, da dette vil lette byrden forbundet med at angive to forskellige identifikationskoder.

| 2.2. | IBAN blev indført som et obligatorisk krav om ens gebyrer i henhold til forordning (EF) nr. 2560/2001 og har, efter ECB's opfattelse, vist sig at være en hovedhjørnesten i standardiseringen af betalinger i forbindelse med SEPA, da straight-through processing forbedres, og verificeringen af kontonumre gøres nemmere. ECB anbefaler derfor kraftigt, at det fortsat bliver obligatorisk at bruge IBAN. ECB bemærker ydermere, at indførelsen at et standardformat for værdipapirkonti svarende til IBAN-ordningen kan forbedre lovvalgsordningen for formidlede værdipapirer. |
| --- | --- |

2.2.

IBAN blev indført som et obligatorisk krav om ens gebyrer i henhold til forordning (EF) nr. 2560/2001 og har, efter ECB's opfattelse, vist sig at være en hovedhjørnesten i standardiseringen af betalinger i forbindelse med SEPA, da straight-through processing forbedres, og verificeringen af kontonumre gøres nemmere. ECB anbefaler derfor kraftigt, at det fortsat bliver obligatorisk at bruge IBAN. ECB bemærker ydermere, at indførelsen at et standardformat for værdipapirkonti svarende til IBAN-ordningen kan forbedre lovvalgsordningen for formidlede værdipapirer.

3.   Gebyrer for grænseoverskridende betalinger og tilsvarende nationale betalinger

I forordningsforslagets artikel 3, stk. 1, fastsættes princippet om, at gebyrer for grænseoverskridende betalinger skal være de samme som for tilsvarende nationale betalinger »af samme værdi«. Det eneste kriterium for identificering af den tilsvarende nationale betaling i forordningsforslaget er henvisningen til disse tilsvarende betalingers værdi. I denne henseende er ECB betænkelig ved, at ovennævnte bestemmelse muligvis ikke giver udbydere af betalingstjenester tilstrækkelige retningslinjer for fortolkningen af begrebet »tilsvarende nationale betalinger«. Derfor foreslår ECB, at der indsættes et nyt stk.3, hvor de grundlæggende kriterier for bedømmelsen angives, for at sikre ensartet anvendelse i Fællesskabet, i stedet for at give udbydere af betalingstjenester vide skønsmuligheder med hensyn til fortolkningen.

4.   Anvendelsesområde

Forordning (EF) nr. 2560/2001 finder anvendelse på »institutter«, og i forordningens artikel 2, litra e), defineres de som »enhver fysisk eller juridisk person, der som led i sin erhvervsvirksomhed foretager grænseoverskridende betalinger«. Det følger heraf, at hverken ECB eller nationale centralbanker er omfattet af forordning (EF) nr. 2560/2001. Dette ændres ved forordningsforslagets artikel 2, stk. 5, som finder anvendelse på udbydere af betalingstjenester, der bl.a. defineres som »enhver af de kategorier, som er omhandlet i artikel 1, stk. 1, i direktiv 2007/64/EF ...« (6) (herefter »betalingstjenestedirektivet«). I betalingstjenestedirektivets artikel 1, stk. 1, opstilles kategorier af udbydere af betalingstjenester, herunder ECB og de nationale centralbanker, når de ikke handler i deres egenskab af pengepolitiske myndigheder. Det følger af ovennævnte bestemmelser, at den foreslåede forordning vil finde anvendelse på grænseoverskridende betalinger op til 50 000 EUR, der foretages af ECB eller nationale centralbanker, når de handler uden for anvendelsesområdet for deres egenskab af pengepolitiske myndigheder, og når disse transaktioner ikke er foretaget for deres egen regning. ECB noterer med tilfredshed udvidelsen af forordningsforslagets anvendelsesområde i denne henseende, som er i overensstemmelse med SEPA-principperne.

5.   Yderligere retlige kommentarer

| 5.1. | ECB støtter forordningsforslagets målsætning om at overholde standarder for god lovgivning og tilslutter sig indførelsen af de forenklede definitionsrammer. Der synes dog at være en vis overlapning mellem udtrykket »grænseoverskridende betalinger« og »betalingstransaktion« i henholdsvis artikel 2, stk. 1, og artikel 2, stk. 7, i forordningsforslaget. |
| --- | --- |

5.1.

ECB støtter forordningsforslagets målsætning om at overholde standarder for god lovgivning og tilslutter sig indførelsen af de forenklede definitionsrammer. Der synes dog at være en vis overlapning mellem udtrykket »grænseoverskridende betalinger« og »betalingstransaktion« i henholdsvis artikel 2, stk. 1, og artikel 2, stk. 7, i forordningsforslaget.

| 5.2. | Det er ECB's holdning, at hvis et defineret begreb forekommer i mere end en sekundær fællesskabsretsakt, bør den tilsvarende definition så vidt muligt være identisk i alle sådanne retsakter for at sikre retlig klarhed, især i retsakter, der er tæt relaterede. Begrebet »betalingsinstrumenter«, som er defineret i betalingstjenestedirektivets artikel 4, stk. 23, og det tilsvarende begreb i forordningsforslagets artikel 2, stk. 2, er imidlertid ikke ganske overensstemmende. I betalingstjenestedirektivet omtales »betalingsordre«, mens definitionen i forordningsforslaget henviser til »betalingstransaktion«. Dette er uheldigt og kan forårsage forvirring, især da både »betalingsordre« og »betalingstransaktion« er definerede begreber i både forordningsforslaget og betalingstjenestedirektivet. ECB foreslår derfor, at der skabes overensstemmelse mellem disse to retsakter med hensyn til den pågældende definition. |
| --- | --- |

5.2.

Det er ECB's holdning, at hvis et defineret begreb forekommer i mere end en sekundær fællesskabsretsakt, bør den tilsvarende definition så vidt muligt være identisk i alle sådanne retsakter for at sikre retlig klarhed, især i retsakter, der er tæt relaterede. Begrebet »betalingsinstrumenter«, som er defineret i betalingstjenestedirektivets artikel 4, stk. 23, og det tilsvarende begreb i forordningsforslagets artikel 2, stk. 2, er imidlertid ikke ganske overensstemmende. I betalingstjenestedirektivet omtales »betalingsordre«, mens definitionen i forordningsforslaget henviser til »betalingstransaktion«. Dette er uheldigt og kan forårsage forvirring, især da både »betalingsordre« og »betalingstransaktion« er definerede begreber i både forordningsforslaget og betalingstjenestedirektivet. ECB foreslår derfor, at der skabes overensstemmelse mellem disse to retsakter med hensyn til den pågældende definition.

| 5.3. | Da forordningsforslaget ikke indeholder bestemmelser om gennemsigtighed med hensyn til gebyrer svarende til artikel 4 i forordning (EF) nr. 2560/2001, anbefaler ECB, at det overvejes, om der i forordningsforslaget bør henvises til de relevante bestemmelser i betalingstjenestedirektivet vedrørende vilkår og informationskrav til betalingstjenester. |
| --- | --- |

5.3.

Da forordningsforslaget ikke indeholder bestemmelser om gennemsigtighed med hensyn til gebyrer svarende til artikel 4 i forordning (EF) nr. 2560/2001, anbefaler ECB, at det overvejes, om der i forordningsforslaget bør henvises til de relevante bestemmelser i betalingstjenestedirektivet vedrørende vilkår og informationskrav til betalingstjenester.

6.   Ændringsforslag

Hvor ovennævnte råd vedrørende forordningsforslagets artikel 2, stk. 1, og artikel 3 ville føre til ændringer i forordningsforslaget, er der angivet ændringsforslag i bilaget.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 6. januar 2009.

Jean-Claude TRICHET

Formand for ECB

---

(1)  KOM(2008) 640 endelig udg.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2560/2001 af 19. december 2001 om grænseoverskridende betalinger i euro (EUT L 344 af 28.12.2001, s. 13).

2

(3)  I henhold til artikel 1, stk. 3, i forordningsforslaget vil der fortsat kræves indberetning fra bankerne om deres egne grænseoverskridende finansielle og ikke-finansielle transaktioner.

3

(4)  Dette gælder især for små og mellemstore virksomheder (SMV'er), der modtager betalinger fra og/eller sender betalinger til udenlandske bankkonti (dvs. bankkonti med en udenlandsk landekode). Dette kan indikere, at disse SMV'er sandsynligvis vil medvirke i grænseoverskridende transaktioner. IBAN-nr. (landekoden heri) i SEPA-betalingsmeddelelsen kan anvendes som middel til at identificere SMV'er.

4

(5)  Hvis der tages skridt hertil, kræver det, at European Payments Council (EPC) anmodes om at gøre SEPA-betalingsmeddelelsens eksisterende felt vedrørende betalers hjemland, som nu er valgfrit, obligatorisk (og eventuelt vedtager en kodificering).

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/64/EF af 13. november 2007 om betalingstjenester i det indre marked og om ændring af direktiv 97/7/EF, 2002/65/EF, 2005/60/EF og 2006/48/EF og om ophævelse af direktiv 97/5/EF (EUT L 319 af 5.12.2007, s. 1).

6

---

BILAG

Ændringsforslag

| Tekst foreslået af Kommissionen | Ændringer foreslået af ECB |
| --- | --- |
| Ændringsforslag 1 |
| Artikel 2, stk. 1, i forordningsforslaget |
| Artikel 2, stk. 1
  »grænseoverskridende betalinger«: elektroniske betalingstransaktioner, som initieres af en betaler, eller af eller via en betalingsmodtager, og som udføres af en udbyder af betalingstjenester eller en filial heraf i en medlemsstat med henblik på at stille en sum penge til rådighed for en betalingsmodtager via vedkommendes udbyder af betalingstjenester eller en filial heraf i en anden medlemsstat | Artikel 2, stk. 1
  »grænseoverskridende betalinger«: elektroniske betalingstransaktioner, som initieres af en betaler, eller af eller via en betalingsmodtager, og som udføres af en udbyder af betalingstjenester eller en filial heraf i en medlemsstat med henblik på at stille en sum penge til rådighed for en betalingsmodtager via vedkommendes udbyder af betalingstjenester eller en filial heraf i en anden medlemsstat |
| Begrundelse — Se afsnit 5.1 i udtalelsen |
| Ændringsforslag 2 |
| Artikel 3, stk. 3, indføjes i forordningsforslaget |
| Artikel 3, stk. 3
  Ingen tekst på nuværende tidspunkt | Artikel 3, stk. 3

  Overensstemmelsen mellem grænseoverskridende betalinger og tilsvarende nationale betalinger vurderes på grundlag af kriterier som initieringskanal, tempo, automatiseringsgrad, kundeforhold og serviceniveauet i forhold til kunden. |
| Begrundelse — Se afsnit 3 i udtalelsen |

Tekst foreslået af Kommissionen

Ændringer foreslået af ECB

Ændringsforslag 1

Artikel 2, stk. 1, i forordningsforslaget

Artikel 2, stk. 1

»grænseoverskridende betalinger«: elektroniske betalingstransaktioner, som initieres af en betaler, eller af eller via en betalingsmodtager, og som udføres af en udbyder af betalingstjenester eller en filial heraf i en medlemsstat med henblik på at stille en sum penge til rådighed for en betalingsmodtager via vedkommendes udbyder af betalingstjenester eller en filial heraf i en anden medlemsstat

Artikel 2, stk. 1

»grænseoverskridende betalinger«: elektroniske betalingstransaktioner, som initieres af en betaler, eller af eller via en betalingsmodtager, og som udføres af en udbyder af betalingstjenester eller en filial heraf i en medlemsstat med henblik på at stille en sum penge til rådighed for en betalingsmodtager via vedkommendes udbyder af betalingstjenester eller en filial heraf i en anden medlemsstat

Begrundelse — Se afsnit 5.1 i udtalelsen

Ændringsforslag 2

Artikel 3, stk. 3, indføjes i forordningsforslaget

Artikel 3, stk. 3

Ingen tekst på nuværende tidspunkt

Artikel 3, stk. 3

Overensstemmelsen mellem grænseoverskridende betalinger og tilsvarende nationale betalinger vurderes på grundlag af kriterier som initieringskanal, tempo, automatiseringsgrad, kundeforhold og serviceniveauet i forhold til kunden.

Begrundelse — Se afsnit 3 i udtalelsen

---

III Forberedende retsakter

RÅDET

| 28.1.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 21/7 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 21/7

---

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om initiativ fra Den Franske Republik med henblik på vedtagelse af Rådets afgørelse om tilpasning af Europol-ansattes vederlag og tillæg

(2009/C 21/02)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til Rådets retsakt af 3. december 1998 om vedtagelse af vedtægten for Europols personale (1) (i det følgende benævnt vedtægten), særlig artikel 44,

under henvisning til initiativ fra Den Franske Republik (2),

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (3),

under henvisning til styrelsesrådets undersøgelse af Europol-ansattes vederlag, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Styrelsesrådet har i undersøgelsen af Europol-ansattes vederlag medregnet ændringer i leveomkostningerne i Nederlandene og ændringer af lønningerne for offentligt ansatte i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(1)

Styrelsesrådet har i undersøgelsen af Europol-ansattes vederlag medregnet ændringer i leveomkostningerne i Nederlandene og ændringer af lønningerne for offentligt ansatte i medlemsstaterne.

| (2) | Revisionsperioden fra 1. juli 2006 til 30. juni 2007 berettiger til en stigning på 1,7 % i vederlagene for perioden for 1. juli 2007 til 30. juni 2008. |
| --- | --- |

(2)

Revisionsperioden fra 1. juli 2006 til 30. juni 2007 berettiger til en stigning på 1,7 % i vederlagene for perioden for 1. juli 2007 til 30. juni 2008.

| (3) | Rådet træffer på grundlag af denne undersøgelse enstemmig afgørelse om tilpasning af vederlag og tillæg — |
| --- | --- |

(3)

Rådet træffer på grundlag af denne undersøgelse enstemmig afgørelse om tilpasning af vederlag og tillæg —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Der foretages følgende ændringer i vedtægten:

Med virkning fra 1. juli 2007:

| a) | i artikel 45 erstattes tabellen over den månedlige grundløn af denne tabel: | «1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 15 394,26 | | | | | | | | | | |
| 2 | 13 823,39 | | | | | | | | | | |
| 3 | 9 487,89 | 9 732,93 | 9 977,99 | 10 241,90 | 10 505,80 | 10 782,24 | 11 057,44 | 11 347,77 | 11 639,94 | 11 947,84 | 12 252,56 |
| 4 | 8 262,62 | 8 482,54 | 8 699,33 | 8 928,67 | 9 158,01 | 9 399,91 | 9 638,68 | 9 893,17 | 10 147,63 | 10 414,69 | 10 681,73 |
| 5 | 6 808,03 | 6 987,10 | 7 163,03 | 7 351,54 | 7 540,05 | 7 741,11 | 7 939,03 | 8 149,53 | 8 356,88 | 8 576,79 | 8 796,72 |
| 6 | 5 834,13 | 5 988,03 | 6 142,00 | 6 305,37 | 6 465,58 | 6 635,24 | 6 804,89 | 6 983,97 | 7 163,03 | 7 351,54 | 7 540,05 |
| 7 | 4 863,32 | 4 992,14 | 5 117,80 | 5 252,90 | 5 387,97 | 5 529,37 | 5 670,73 | 5 821,54 | 5 969,20 | 6 126,29 | 6 283,37 |
| 8 | 4 134,46 | 4 244,42 | 4 351,22 | 4 467,48 | 4 580,56 | 4 699,96 | 4 819,34 | 4 948,16 | 5 073,82 | 5 208,91 | 5 340,85 |
| 9 | 3 644,36 | 3 741,74 | 3 839,15 | 3 939,65 | 4 040,21 | 4 147,02 | 4 253,84 | 4 366,94 | 4 476,94 | 4 596,29 | 4 712,53 |
| 10 | 3 160,54 | 3 245,38 | 3 327,04 | 3 414,99 | 3 499,84 | 3 594,09 | 3 688,33 | 3 785,72 | 3 879,97 | 3 983,66 | 4 084,19 |
| 11 | 3 063,15 | 3 144,84 | 3 223,36 | 3 308,20 | 3 393,01 | 3 484,12 | 3 572,10 | 3 666,35 | 3 760,60 | 3 861,15 | 3 958,50 |
| 12 | 2 431,69 | 2 497,62 | 2 560,45 | 2 626,45 | 2 692,43 | 2 764,67 | 2 836,94 | 2 912,34 | 2 984,59 | 3 063,15 | 3 141,69 |
| 13 | 2 089,21 | 2 145,77 | 2 199,18 | 2 258,88 | 2 315,43 | 2 378,25 | 2 437,95 | 2 503,92 | 2 566,78 | 2 635,88 | 2 701,84» |

a)

i artikel 45 erstattes tabellen over den månedlige grundløn af denne tabel:

«1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

1

15 394,26

2

13 823,39

3

9 487,89

9 732,93

9 977,99

10 241,90

10 505,80

10 782,24

11 057,44

11 347,77

11 639,94

11 947,84

12 252,56

4

8 262,62

8 482,54

8 699,33

8 928,67

9 158,01

9 399,91

9 638,68

9 893,17

10 147,63

10 414,69

10 681,73

5

6 808,03

6 987,10

7 163,03

7 351,54

7 540,05

7 741,11

7 939,03

8 149,53

8 356,88

8 576,79

8 796,72

6

5 834,13

5 988,03

6 142,00

6 305,37

6 465,58

6 635,24

6 804,89

6 983,97

7 163,03

7 351,54

7 540,05

7

4 863,32

4 992,14

5 117,80

5 252,90

5 387,97

5 529,37

5 670,73

5 821,54

5 969,20

6 126,29

6 283,37

8

4 134,46

4 244,42

4 351,22

4 467,48

4 580,56

4 699,96

4 819,34

4 948,16

5 073,82

5 208,91

5 340,85

9

3 644,36

3 741,74

3 839,15

3 939,65

4 040,21

4 147,02

4 253,84

4 366,94

4 476,94

4 596,29

4 712,53

10

3 160,54

3 245,38

3 327,04

3 414,99

3 499,84

3 594,09

3 688,33

3 785,72

3 879,97

3 983,66

4 084,19

11

3 063,15

3 144,84

3 223,36

3 308,20

3 393,01

3 484,12

3 572,10

3 666,35

3 760,60

3 861,15

3 958,50

12

2 431,69

2 497,62

2 560,45

2 626,45

2 692,43

2 764,67

2 836,94

2 912,34

2 984,59

3 063,15

3 141,69

13

2 089,21

2 145,77

2 199,18

2 258,88

2 315,43

2 378,25

2 437,95

2 503,92

2 566,78

2 635,88

2 701,84»

| b) | i artikel 59, stk. 3, ændres »1 019,43 EUR« til »1 036,76 EUR« |
| --- | --- |

b)

i artikel 59, stk. 3, ændres »1 019,43 EUR« til »1 036,76 EUR«

| c) | i artikel 59, stk. 3, ændres »2 038,85 EUR« til: »2 073,51 EUR« |
| --- | --- |

c)

i artikel 59, stk. 3, ændres »2 038,85 EUR« til: »2 073,51 EUR«

| d) | i artikel 60, stk. 1, ændres »271,86 EUR« til: »276,48 EUR« |
| --- | --- |

d)

i artikel 60, stk. 1, ændres »271,86 EUR« til: »276,48 EUR«

| e) | i tillæg 5, artikel 2, stk. 1, ændres »284,20 EUR« til: »289,03 EUR« |
| --- | --- |

e)

i tillæg 5, artikel 2, stk. 1, ændres »284,20 EUR« til: »289,03 EUR«

| f) | i tillæg 5, artikel 3, stk. 1, ændres »12 356,67 EUR« til: »12 566,73 EUR« |
| --- | --- |

f)

i tillæg 5, artikel 3, stk. 1, ændres »12 356,67 EUR« til: »12 566,73 EUR«

| g) | i tillæg 5, artikel 3, stk. 1, ændres »2 780,26 EUR« til: »2 827,52 EUR« |
| --- | --- |

g)

i tillæg 5, artikel 3, stk. 1, ændres »2 780,26 EUR« til: »2 827,52 EUR«

| h) | i tillæg 5, artikel 3, stk. 2, ændres »16 681,50 EUR« til: »16 965,09 EUR« |
| --- | --- |

h)

i tillæg 5, artikel 3, stk. 2, ændres »16 681,50 EUR« til: »16 965,09 EUR«

| i) | i tillæg 5, artikel 4, stk. 1, ændres »1 235,67 EUR« til: »1 256,68 EUR« |
| --- | --- |

i)

i tillæg 5, artikel 4, stk. 1, ændres »1 235,67 EUR« til: »1 256,68 EUR«

| j) | i tillæg 5, artikel 4, stk. 1, ændres »926,77 EUR« til: »942,53 EUR« |
| --- | --- |

j)

i tillæg 5, artikel 4, stk. 1, ændres »926,77 EUR« til: »942,53 EUR«

| k) | i tillæg 5, artikel 4, stk. 1, ændres »617,83 EUR« til: »628,33 EUR« |
| --- | --- |

k)

i tillæg 5, artikel 4, stk. 1, ændres »617,83 EUR« til: »628,33 EUR«

| l) | i tillæg 5, artikel 4, stk. 1, ændres »494,26 EUR« til: »502,66 EUR« |
| --- | --- |

l)

i tillæg 5, artikel 4, stk. 1, ændres »494,26 EUR« til: »502,66 EUR«

| m) | i tillæg 5, artikel 5, stk. 3, ændres »1 743,78 EUR« til: »1 773,42 EUR« |
| --- | --- |

m)

i tillæg 5, artikel 5, stk. 3, ændres »1 743,78 EUR« til: »1 773,42 EUR«

| n) | i tillæg 5, artikel 5, stk. 3, ændres »2 325,04 EUR« til: »2 364,57 EUR« |
| --- | --- |

n)

i tillæg 5, artikel 5, stk. 3, ændres »2 325,04 EUR« til: »2 364,57 EUR«

| o) | i tillæg 5, artikel 5, stk. 3, ændres »2 906,29 EUR« til: »2 955,70 EUR«. |
| --- | --- |

o)

i tillæg 5, artikel 5, stk. 3, ændres »2 906,29 EUR« til: »2 955,70 EUR«.

Artikel 2

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 3

Denne afgørelse har virkning fra dagen efter vedtagelsen.

Udfærdiget i ...

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EFT C 26 af 30.1.1999, s. 23.

1

(2)  EUT C ...

2

(3)  Udtalelse afgivet den ...

3

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 28.1.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 21/9 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 21/9

---

Euroens vekselkurs (1)

27. januar 2009

(2009/C 21/03)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,3174 |
| JPY | japanske yen | 117,59 |
| DKK | danske kroner | 7,4527 |
| GBP | pund sterling | 0,9352 |
| SEK | svenske kroner | 10,5375 |
| CHF | schweiziske franc | 1,5017 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 8,8975 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 27,638 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 285,32 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,703 |
| PLN | polske zloty | 4,354 |
| RON | rumænske lei | 4,238 |
| TRY | tyrkiske lira | 2,1377 |
| AUD | australske dollar | 1,9884 |
| CAD | canadiske dollar | 1,619 |
| HKD | hongkongske dollar | 10,222 |
| NZD | newzealandske dollar | 2,4922 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,98 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 830,92 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 13,1772 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 9,0084 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,3608 |
| IDR | indonesiske rupiah | 14 919,56 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,7762 |
| PHP | filippinske pesos | 61,58 |
| RUB | russiske rubler | 43,535 |
| THB | thailandske bath | 45,971 |
| BRL | brasilianske real | 3,0462 |
| MXN | mexicanske pesos | 18,5095 |
| INR | indisk rupee | 64,256 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,3174

JPY

japanske yen

117,59

DKK

danske kroner

7,4527

GBP

pund sterling

0,9352

SEK

svenske kroner

10,5375

CHF

schweiziske franc

1,5017

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

8,8975

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

27,638

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

285,32

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,703

PLN

polske zloty

4,354

RON

rumænske lei

4,238

TRY

tyrkiske lira

2,1377

AUD

australske dollar

1,9884

CAD

canadiske dollar

1,619

HKD

hongkongske dollar

10,222

NZD

newzealandske dollar

2,4922

SGD

singaporeanske dollar

1,98

KRW

sydkoreanske won

1 830,92

ZAR

sydafrikanske rand

13,1772

CNY

kinesiske renminbi yuan

9,0084

HRK

kroatiske kuna

7,3608

IDR

indonesiske rupiah

14 919,56

MYR

malaysiske ringgit

4,7762

PHP

filippinske pesos

61,58

RUB

russiske rubler

43,535

THB

thailandske bath

45,971

BRL

brasilianske real

3,0462

MXN

mexicanske pesos

18,5095

INR

indisk rupee

64,256

---

(1)

Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

V Udtalelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

De Europæiske Fællesskabers Personaleudvælgelseskontor (EPSO)

| 28.1.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 21/10 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 21/10

---

MEDDELELSE OM ALMINDELIGE UDVÆLGELSESPRØVER

(2009/C 21/04)

De Europæiske Fællesskabers Personaleudvælgelseskontor (EPSO) afholder følgende almindelige udvælgelsesprøver med henblik på opstilling af en liste over personer, der kan ansættes som kontorchef (AD 9) for tolkning:

| | EPSO/AD/152/09 for tjekkisk (CS) |
| --- | --- |

EPSO/AD/152/09 for tjekkisk (CS)

| | EPSO/AD/153/09 for litauisk (LT) |
| --- | --- |

EPSO/AD/153/09 for litauisk (LT)

| | EPSO/AD/154/09 for maltesisk (MT) |
| --- | --- |

EPSO/AD/154/09 for maltesisk (MT)

| | EPSO/AD/155/09 for slovakisk (SK) |
| --- | --- |

EPSO/AD/155/09 for slovakisk (SK)

| | EPSO/AD/156/09 for slovensk (SL). |
| --- | --- |

EPSO/AD/156/09 for slovensk (SL).

Meddelelserne om udvælgelsesprøver er udelukkende offentliggjort på engelsk, fransk og tysk i
  Den Europæiske Unions Tidende C 21 A af 28. januar 2009.

Yderligere oplysninger findes på EPSO's hjemmeside: http://europa.eu/epso

---

28.1.2009

| 28.1.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 21/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 21/s3

---

MEDDELELSE TIL LÆSERNE

Institutionerne har besluttet, at der ikke længere skal henvises til den seneste ændring af en given retsakt.

Medmindre andet er angivet, forstås en henvisning til en retsakt i de tekster, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, derfor som en henvisning til retsakten i dens gældende udgave.

---