# Eiropas Savienības C 10/2009

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 10 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 52. sējums2009. gada 15. janvāris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 10

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

52. sējums2009. gada 15. janvāris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Komisija |
| 2009/C 010/01 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.4920 — Haniel/Schmidt-Ruthenbeck/Metro) (
  1
  ) | 1 |
| 2009/C 010/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5295 — Teva/Barr) (
  1
  ) | 1 |
| 2009/C 010/03 | Komisijas paziņojums — Finanšu iestāžu rekapitalizācija pašreizējās finanšu krīzes apstākļos — atbalsta ierobežošana līdz nepieciešamajam minimumam un aizsardzības līdzekļi pret pārmērīgiem konkurences traucējumiem (
  1
  ) | 2 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

2009/C 010/01

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.4920 — Haniel/Schmidt-Ruthenbeck/Metro) (
  1
  )

1

1

2009/C 010/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5295 — Teva/Barr) (
  1
  )

1

1

2009/C 010/03

Komisijas paziņojums — Finanšu iestāžu rekapitalizācija pašreizējās finanšu krīzes apstākļos — atbalsta ierobežošana līdz nepieciešamajam minimumam un aizsardzības līdzekļi pret pārmērīgiem konkurences traucējumiem (
  1
  )

1

2

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | KOMISIJA |
| 2009/C 010/04 | Komisijas pieņemtie likumdošanas priekšlikumi | 11 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

KOMISIJA

2009/C 010/04

Komisijas pieņemtie likumdošanas priekšlikumi

11

| | IV   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Komisija |
| 2009/C 010/05 | Euro maiņas kurss | 15 |
| 2009/C 010/06 | COM dokumentu, kas nav Komisijas pieņemtie likumdošanas priekšlikumi, un Komisijas pieņemto likumdošanas priekšlikumu pēdējās publikācijasOV C 208, 15.8.2008. | 16 |
| 2009/C 010/07 | COM dokumenti, kas nav Komisijas pieņemtie likumdošanas priekšlikumi | 17 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2009/C 010/08 | Dalībvalstu paziņotā informācija par valsts atbalstiem, kas piešķirti saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1857/2006 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001 | 20 |

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

2009/C 010/05

Euro maiņas kurss

15

2009/C 010/06

COM dokumentu, kas nav Komisijas pieņemtie likumdošanas priekšlikumi, un Komisijas pieņemto likumdošanas priekšlikumu pēdējās publikācijasOV C 208, 15.8.2008.

COM

16

2009/C 010/07

COM dokumenti, kas nav Komisijas pieņemtie likumdošanas priekšlikumi

17

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2009/C 010/08

Dalībvalstu paziņotā informācija par valsts atbalstiem, kas piešķirti saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1857/2006 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001

20

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Komisija |
| 2009/C 010/09 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5418 — Blackfriars/Vink Holding) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 21 |
| 2009/C 010/10 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5423 — Costa/MSC/MPCT) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 22 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

2009/C 010/09

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5418 — Blackfriars/Vink Holding) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

21

2009/C 010/10

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5423 — Costa/MSC/MPCT) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

22

| | |
| --- | --- |
| 2009/C 010/11 | Piezīme lasītājam(sk. aizmugurējā vāka iekšpusē) | s3 |

2009/C 010/11

Piezīme lasītājam(sk. aizmugurējā vāka iekšpusē)

Piezīme lasītājam

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

| 15.1.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 10/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 10/1

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.4920 — Haniel/Schmidt-Ruthenbeck/Metro)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/C 10/01)

2008. gada 9. oktobrī Komisija nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi vācu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu; |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu;

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32008M4920. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32008M4920. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 15.1.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 10/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 10/1

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5295 — Teva/Barr)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/C 10/02)

Komisija 2008. gada 19. decembrī nolēma neiebilst pret iepriekšminēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar kopējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punktu saistībā ar 6. panta 2. punktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem; |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem;

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32008M5295. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas tiesību aktiem. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32008M5295. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas tiesību aktiem. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 15.1.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 10/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 10/2

---

Komisijas paziņojums — Finanšu iestāžu (1) rekapitalizācija pašreizējās finanšu krīzes apstākļos — atbalsta ierobežošana līdz nepieciešamajam minimumam un aizsardzības līdzekļi pret pārmērīgiem konkurences traucējumiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/C 10/03)

1.   IEVADS

| (1) | Komisija 2008. gada 13. oktobra paziņojumā par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas veikti attiecībā uz finanšu iestādēm saistībā ar pašreizējo globālo finanšu krīzi (2) (turpmāk tekstā — Banku jomas paziņojums) atzina, ka rekapitalizācijas shēmas ir vieni no galvenajiem pasākumiem, ko dalībvalstis var piemērot, lai saglabātu finanšu tirgu stabilitāti un pareizu darbību. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2008. gada 13. oktobra paziņojumā par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas veikti attiecībā uz finanšu iestādēm saistībā ar pašreizējo globālo finanšu krīzi (2) (turpmāk tekstā — Banku jomas paziņojums) atzina, ka rekapitalizācijas shēmas ir vieni no galvenajiem pasākumiem, ko dalībvalstis var piemērot, lai saglabātu finanšu tirgu stabilitāti un pareizu darbību.

| (2) | ECOFIN padomes 2008. gada 7. oktobra sanāksmē un Eirogrupas 2008. gada 12. oktobra sanāksmē rekapitalizācijas jautājums tika izskatīts līdzīgā gaisotnē, secinot, ka “valdības apņemas sniegt atbilstīga apjoma kapitāla līdzekļus, kad tas vajadzīgs, tai pat laikā ar visiem iespējamiem līdzekļiem atbalstot privātā kapitāla vairošanu. Finanšu iestādēm būtu jānosaka pienākums pieņemt papildu ierobežojumus, galvenokārt nepieļaut šādu pasākumu iespējamus pārkāpumus uz to personu rēķina, kas negūst labumu no šiem pasākumiem”, un “jāaizsargā konkurentu likumīgās intereses, īpaši izmantojot atbalsta noteikumus”. |
| --- | --- |

(2)

ECOFIN padomes 2008. gada 7. oktobra sanāksmē un Eirogrupas 2008. gada 12. oktobra sanāksmē rekapitalizācijas jautājums tika izskatīts līdzīgā gaisotnē, secinot, ka “valdības apņemas sniegt atbilstīga apjoma kapitāla līdzekļus, kad tas vajadzīgs, tai pat laikā ar visiem iespējamiem līdzekļiem atbalstot privātā kapitāla vairošanu. Finanšu iestādēm būtu jānosaka pienākums pieņemt papildu ierobežojumus, galvenokārt nepieļaut šādu pasākumu iespējamus pārkāpumus uz to personu rēķina, kas negūst labumu no šiem pasākumiem”, un “jāaizsargā konkurentu likumīgās intereses, īpaši izmantojot atbalsta noteikumus”.

| (3) | Līdz šim Komisija saskaņā ar Banku jomas paziņojumā ietvertajiem principiem ir apstiprinājusi rekapitalizācijas shēmas trīs dalībvalstīs, kā arī atsevišķus rekapitalziācijas pasākumus (3). Rekapitalizācija, jo īpaši parasto akciju vai priekšrocību akciju veidā, ir atļauta, ja vien ir ieviestas tirgus orientētas kompensācijas likmes, piemēroti aizsardzības pasākumi un regulāra pārskatīšana. Tomēr, tā kā pašreiz paredzēto rekapitalizācijas shēmu būtība, darbības joma un nosacījumi ievērojami atšķiras, dalībvalstis un potenciālās saņēmējiestādes ir lūgušas sniegt sīkākas norādes par to, vai konkrēti rekapitalizācijas veidi būtu saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem. Jo īpaši dažas dalībvalstis ir paredzējušas banku rekapitalizāciju nevis tāpēc, lai tās glābtu, bet galvenokārt, lai nodrošinātu aizdevumus reālajai ekonomikai. ECOFIN padomes 2008. gada 2. decembra sanāksmē tika atzīta vajadzība sniegt turpmākas norādes par piesardzības rekapitalizāciju, lai atbalstītu kreditēšanu, un Komisija tika aicināta steidzami tās pieņemt. Šajā paziņojumā ir sniegtas norādes par jaunām rekapitalizācijas shēmām un dota iespēja pielāgot esošās rekapitalizācijas shēmas. |
| --- | --- |

(3)

Līdz šim Komisija saskaņā ar Banku jomas paziņojumā ietvertajiem principiem ir apstiprinājusi rekapitalizācijas shēmas trīs dalībvalstīs, kā arī atsevišķus rekapitalziācijas pasākumus (3). Rekapitalizācija, jo īpaši parasto akciju vai priekšrocību akciju veidā, ir atļauta, ja vien ir ieviestas tirgus orientētas kompensācijas likmes, piemēroti aizsardzības pasākumi un regulāra pārskatīšana. Tomēr, tā kā pašreiz paredzēto rekapitalizācijas shēmu būtība, darbības joma un nosacījumi ievērojami atšķiras, dalībvalstis un potenciālās saņēmējiestādes ir lūgušas sniegt sīkākas norādes par to, vai konkrēti rekapitalizācijas veidi būtu saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem. Jo īpaši dažas dalībvalstis ir paredzējušas banku rekapitalizāciju nevis tāpēc, lai tās glābtu, bet galvenokārt, lai nodrošinātu aizdevumus reālajai ekonomikai. ECOFIN padomes 2008. gada 2. decembra sanāksmē tika atzīta vajadzība sniegt turpmākas norādes par piesardzības rekapitalizāciju, lai atbalstītu kreditēšanu, un Komisija tika aicināta steidzami tās pieņemt. Šajā paziņojumā ir sniegtas norādes par jaunām rekapitalizācijas shēmām un dota iespēja pielāgot esošās rekapitalizācijas shēmas.

Kopējie mērķi — finanšu stabilitātes atjaunošana, aizdevumu nodrošināšana reālajai ekonomikai un sistēmisku risku novēršana saistībā ar iespējamo maksātnespēju

| (4) | Saistībā ar pašreizējo situāciju finanšu tirgos banku rekapitalizācija var palīdzēt īstenot vairākus mērķus. Pirmkārt, rekapitalizācija palīdz atjaunot finansiālo stabilitāti un uzticību, kas nepieciešama starpbanku aizdevumu atjaunošanai. Turklāt papildu kapitāls ekonomiskās lejupslīdes apstākļos sniedz aizsardzību, lai līdzsvarotu zaudējumus un mazinātu risku saistībā ar banku maksātnespēju. Pašreizējos apstākļos, kurus jo īpaši izraisīja Lehman Brothers sabrukums, būtībā drošām bankām var būt nepieciešamas kapitāla injekcijas, lai reaģētu uz plaši izplatīto uzskatu, ka, ņemot vērā iepriekš pārāk zemu novērtēto risku un finansējuma pieaugošās izmaksas, ir nepieciešams lielāks kapitāla segums. |
| --- | --- |

(4)

Saistībā ar pašreizējo situāciju finanšu tirgos banku rekapitalizācija var palīdzēt īstenot vairākus mērķus. Pirmkārt, rekapitalizācija palīdz atjaunot finansiālo stabilitāti un uzticību, kas nepieciešama starpbanku aizdevumu atjaunošanai. Turklāt papildu kapitāls ekonomiskās lejupslīdes apstākļos sniedz aizsardzību, lai līdzsvarotu zaudējumus un mazinātu risku saistībā ar banku maksātnespēju. Pašreizējos apstākļos, kurus jo īpaši izraisīja Lehman Brothers sabrukums, būtībā drošām bankām var būt nepieciešamas kapitāla injekcijas, lai reaģētu uz plaši izplatīto uzskatu, ka, ņemot vērā iepriekš pārāk zemu novērtēto risku un finansējuma pieaugošās izmaksas, ir nepieciešams lielāks kapitāla segums.

| (5) | Otrkārt, rekapitalizācija var palīdzēt nodrošināt aizdevumus reālajai ekonomikai. Būtībā drošas bankas var izvēlēties ierobežot aizdevumus, lai izvairītos no riskiem un saglabātu lielāku kapitāla segumu. Valsts kapitāla injekcijas var novērst kredītu apjoma ierobežojumus un mazināt finanšu tirgu grūtību nodošanu citiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(5)

Otrkārt, rekapitalizācija var palīdzēt nodrošināt aizdevumus reālajai ekonomikai. Būtībā drošas bankas var izvēlēties ierobežot aizdevumus, lai izvairītos no riskiem un saglabātu lielāku kapitāla segumu. Valsts kapitāla injekcijas var novērst kredītu apjoma ierobežojumus un mazināt finanšu tirgu grūtību nodošanu citiem uzņēmumiem.

| (6) | Treškārt, valsts veikta rekapitalizācija var arī būt piemērots risinājums to finanšu iestāžu problēmām, kuras īpaša uzņēmējdarbības modeļa vai ieguldījumu stratēģijas rezultātā ir kļuvušas maksātnespējīgas. Kapitāla injekcijas no valsts līdzekļiem, sniedzot ārkārtas palīdzību atsevišķai bankai, var arī palīdzēt izvairīties no īslaicīgas sistēmiskas ietekmes, ko rada šīs bankas iespējamā maksātnespēja. Ilgākā laika posmā rekapitalizācija varētu palīdzēt sagatavoties attiecīgās bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanai vai darbības organizētai izbeigšanai. |
| --- | --- |

(6)

Treškārt, valsts veikta rekapitalizācija var arī būt piemērots risinājums to finanšu iestāžu problēmām, kuras īpaša uzņēmējdarbības modeļa vai ieguldījumu stratēģijas rezultātā ir kļuvušas maksātnespējīgas. Kapitāla injekcijas no valsts līdzekļiem, sniedzot ārkārtas palīdzību atsevišķai bankai, var arī palīdzēt izvairīties no īslaicīgas sistēmiskas ietekmes, ko rada šīs bankas iespējamā maksātnespēja. Ilgākā laika posmā rekapitalizācija varētu palīdzēt sagatavoties attiecīgās bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanai vai darbības organizētai izbeigšanai.

Iespējamās konkurences problēmas

| (7) | Ievērojot šos kopējos mērķus, gadījumos, kad veic kādas rekapitalizācijas shēmas vai pasākuma izvērtējumu, jāņem vērā iespējamie konkurences traucējumi trīs dažādos līmeņos. |
| --- | --- |

(7)

Ievērojot šos kopējos mērķus, gadījumos, kad veic kādas rekapitalizācijas shēmas vai pasākuma izvērtējumu, jāņem vērā iespējamie konkurences traucējumi trīs dažādos līmeņos.

| (8) | Pirmkārt, kādas dalībvalsts veikta savu banku rekapitalizācija nedrīkst šīm bankām sniegt pārmērīgas konkurences priekšrocības salīdzinājumā ar citu dalībvalstu bankām. Ja nav piemērota pamatojuma, kas balstīts uz riskiem, kapitāla pieejamībai par ievērojami zemākām cenām nekā citu dalībvalstu konkurentiem var būt nozīmīga ietekme uz bankas konkurētspēju plašākā vienotā Eiropas tirgū. Pārmērīgs atbalsts kādā no dalībvalstīm varētu arī iesaistīt dalībvalstis sacensībā par subsīdijām un radīt grūtības to dalībvalstu tautsaimniecībām, kuras vēl nav ieviesušas rekapitalizācijas shēmas. Lai saglabātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus, ir nepieciešama saskaņota un koordinēta pieeja jautājumā par valsts kapitāla injekciju atlīdzināšanu un citiem ar rekapitalizāciju saistītiem apstākļiem. Vienpusēja un nesaskaņota rīcība šajā jomā var arī mazināt centienus atjaunot finansiālo stabilitāti (nodrošināt godīgu konkurenci starp dalībvalstīm). |
| --- | --- |

(8)

Pirmkārt, kādas dalībvalsts veikta savu banku rekapitalizācija nedrīkst šīm bankām sniegt pārmērīgas konkurences priekšrocības salīdzinājumā ar citu dalībvalstu bankām. Ja nav piemērota pamatojuma, kas balstīts uz riskiem, kapitāla pieejamībai par ievērojami zemākām cenām nekā citu dalībvalstu konkurentiem var būt nozīmīga ietekme uz bankas konkurētspēju plašākā vienotā Eiropas tirgū. Pārmērīgs atbalsts kādā no dalībvalstīm varētu arī iesaistīt dalībvalstis sacensībā par subsīdijām un radīt grūtības to dalībvalstu tautsaimniecībām, kuras vēl nav ieviesušas rekapitalizācijas shēmas. Lai saglabātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus, ir nepieciešama saskaņota un koordinēta pieeja jautājumā par valsts kapitāla injekciju atlīdzināšanu un citiem ar rekapitalizāciju saistītiem apstākļiem. Vienpusēja un nesaskaņota rīcība šajā jomā var arī mazināt centienus atjaunot finansiālo stabilitāti (nodrošināt godīgu konkurenci starp dalībvalstīm).

| (9) | Otrkārt, ja netiek noteikta piemērota diferenciācijas pakāpe starp saņēmējām bankām atkarībā no to riska profiliem, rekapitalizācijas shēmas, kas ir pieejamas visām kādas dalībvalsts bankām, var sniegt pārmērīgas priekšrocības grūtības nonākušām vai vājākām bankām salīdzinājumā ar bankām, kuras būtībā ir drošas un kurām ir labāki rādītāji. Tas radīs konkurences traucējumus tirgū, kropļos stimulus, palielinās morālu kaitējumu un samazinās Eiropas banku vispārējo konkurētspēju (nodrošināt godīgu konkurenci starp bankām). |
| --- | --- |

(9)

Otrkārt, ja netiek noteikta piemērota diferenciācijas pakāpe starp saņēmējām bankām atkarībā no to riska profiliem, rekapitalizācijas shēmas, kas ir pieejamas visām kādas dalībvalsts bankām, var sniegt pārmērīgas priekšrocības grūtības nonākušām vai vājākām bankām salīdzinājumā ar bankām, kuras būtībā ir drošas un kurām ir labāki rādītāji. Tas radīs konkurences traucējumus tirgū, kropļos stimulus, palielinās morālu kaitējumu un samazinās Eiropas banku vispārējo konkurētspēju (nodrošināt godīgu konkurenci starp bankām).

| (10) | Treškārt, valsts veikta rekapitalizācija, jo īpaši atlīdzība par to, nedrīkstētu radīt tādu ietekmi, kad bankas, kurām nav līdzekļu valsts finansējuma saņemšanai, bet kuras tirgū meklē papildu kapitālu, nonāk ievērojami sliktākā konkurētspējas pozīcijā. Valsts shēma, kas izkonkurē uz tirgu balstītus pasākumus, apgrūtinās atgriešanos pie normālas tirgus darbības (nodrošināt atgriešanos pie normālas tirgus darbības). |
| --- | --- |

(10)

Treškārt, valsts veikta rekapitalizācija, jo īpaši atlīdzība par to, nedrīkstētu radīt tādu ietekmi, kad bankas, kurām nav līdzekļu valsts finansējuma saņemšanai, bet kuras tirgū meklē papildu kapitālu, nonāk ievērojami sliktākā konkurētspējas pozīcijā. Valsts shēma, kas izkonkurē uz tirgu balstītus pasākumus, apgrūtinās atgriešanos pie normālas tirgus darbības (nodrošināt atgriešanos pie normālas tirgus darbības).

| (11) | Katrā no šiem trim līmeņiem ikvienai ierosinātai rekapitalizācijai ir kumulatīva ietekme uz konkurenci. Tomēr ir jāsaglabā līdzsvars starp konkurences problēmām un mērķiem atjaunot finansiālo stabilitāti, nodrošinot aizdevumus reālajai ekonomikai un risinot jautājumu par maksātnespējas risku. No vienas puses, lai rekapitalizāciju padarītu pēc iespējas efektīvāku, bankām ir vajadzīgi pietiekami labvēlīgi kapitāla pieejamības nosacījumi. No otras puses, nosacījumiem saistībā ar rekapitalizācijas pasākumiem būtu jānodrošina līdzvērtīgi konkurences apstākļi un ilgākā laika posmā — atgriešanās pie normāliem tirgus apstākļiem. Tādējādi valsts intervencei ir jābūt proporcionālai un īslaicīgai, kā arī plānotai tādā veidā, lai bankām dotu stimulu atlīdzināt valstij, tiklīdz to atļauj tirgus apstākļi, lai Eiropas banku nozare pēc krīzes pārvarēšanas būtu konkurētspējīga un efektīva. Kapitāla injekciju cenu noteikšana, kas balstīta uz tirgu, būtu vislabākā aizsardzība pret injekciju līmeņu nepamatotām atšķirībām un šā kapitāla neatbilstīgu izmantošanu. Jebkurā gadījumā dalībvalstīm ir jānodrošina, ka ikvienas bankas rekapitalizācijas pamatā ir reāla vajadzība. |
| --- | --- |

(11)

Katrā no šiem trim līmeņiem ikvienai ierosinātai rekapitalizācijai ir kumulatīva ietekme uz konkurenci. Tomēr ir jāsaglabā līdzsvars starp konkurences problēmām un mērķiem atjaunot finansiālo stabilitāti, nodrošinot aizdevumus reālajai ekonomikai un risinot jautājumu par maksātnespējas risku. No vienas puses, lai rekapitalizāciju padarītu pēc iespējas efektīvāku, bankām ir vajadzīgi pietiekami labvēlīgi kapitāla pieejamības nosacījumi. No otras puses, nosacījumiem saistībā ar rekapitalizācijas pasākumiem būtu jānodrošina līdzvērtīgi konkurences apstākļi un ilgākā laika posmā — atgriešanās pie normāliem tirgus apstākļiem. Tādējādi valsts intervencei ir jābūt proporcionālai un īslaicīgai, kā arī plānotai tādā veidā, lai bankām dotu stimulu atlīdzināt valstij, tiklīdz to atļauj tirgus apstākļi, lai Eiropas banku nozare pēc krīzes pārvarēšanas būtu konkurētspējīga un efektīva. Kapitāla injekciju cenu noteikšana, kas balstīta uz tirgu, būtu vislabākā aizsardzība pret injekciju līmeņu nepamatotām atšķirībām un šā kapitāla neatbilstīgu izmantošanu. Jebkurā gadījumā dalībvalstīm ir jānodrošina, ka ikvienas bankas rekapitalizācijas pamatā ir reāla vajadzība.

| (12) | Līdzsvars, kas jāsasniedz starp finansiālo stabilitāti un konkurences mērķiem, uzsver, cik svarīgi ir nodalīt, no vienas puses, būtībā drošas bankas ar labiem rādītājiem un, no otras puses, grūtības nonākušas bankas ar sliktākiem rādītajiem. |
| --- | --- |

(12)

Līdzsvars, kas jāsasniedz starp finansiālo stabilitāti un konkurences mērķiem, uzsver, cik svarīgi ir nodalīt, no vienas puses, būtībā drošas bankas ar labiem rādītājiem un, no otras puses, grūtības nonākušas bankas ar sliktākiem rādītajiem.

| (13) | Tādēļ rekapitalizācijas pasākumu, shēmu veidā vai atsevišķām bankām paredzēta atbalsta veidā, novērtējumā Komisija īpašu uzmanību pievērsīs saņēmēju riska profilam (4). Principā bankām ar augstāku riska profilu būtu jāmaksā vairāk. Veidojot rekapitalizācijas shēmas, kas pieejamas virknei dažādu banku, dalībvalstīm būtu rūpīgi jāapsver atbilstības kritēriji un attieksme pret bankām ar dažādiem riska profiliem, attiecīgi piemērojot tām dažādus pasākumus (skatīt 1. pielikumu). Jāņem vērā to banku situācija, kuras sakarā ar pašreizējiem ārkārtas apstākļiem ir nonākušas grūtībās, lai arī pirms krīzes tās būtu uzskatītas par būtībā drošām bankām. |
| --- | --- |

(13)

Tādēļ rekapitalizācijas pasākumu, shēmu veidā vai atsevišķām bankām paredzēta atbalsta veidā, novērtējumā Komisija īpašu uzmanību pievērsīs saņēmēju riska profilam (4). Principā bankām ar augstāku riska profilu būtu jāmaksā vairāk. Veidojot rekapitalizācijas shēmas, kas pieejamas virknei dažādu banku, dalībvalstīm būtu rūpīgi jāapsver atbilstības kritēriji un attieksme pret bankām ar dažādiem riska profiliem, attiecīgi piemērojot tām dažādus pasākumus (skatīt 1. pielikumu). Jāņem vērā to banku situācija, kuras sakarā ar pašreizējiem ārkārtas apstākļiem ir nonākušas grūtībās, lai arī pirms krīzes tās būtu uzskatītas par būtībā drošām bankām.

| (14) | Papildus tādiem rādītājiem kā tiesību aktos noteikto maksātspējas un kapitāla pietiekamības prasību izpilde, ko apstiprinājušas valstu uzraudzības iestādes, piemēram, pirmskrīzes kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas darījumu (CDS) iegādes un pārdošanas cenu starpība un novērtējumi būtu labs pamats, lai diferencētu atlīdzības likmes dažādām bankām. Pašreizējais sadalījums var arī atspoguļot raksturīgos riskus, kas pēc vispārējās krīzes apstākļu pārvarēšanas mazinās dažu banku konkurētspēju. Jebkurā gadījumā pirmskrīzes un pašreizējam sadalījumam būtu jāatspoguļo bīstamo aktīvu slogs, ja tāds ir, un/vai bankas uzņēmējdarbības modeļa nepilnības, ko rada tādi faktori kā pārlieka atkarība no īstermiņa finansējuma vai pārmērīga kredītu izmantošana. |
| --- | --- |

(14)

Papildus tādiem rādītājiem kā tiesību aktos noteikto maksātspējas un kapitāla pietiekamības prasību izpilde, ko apstiprinājušas valstu uzraudzības iestādes, piemēram, pirmskrīzes kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas darījumu (CDS) iegādes un pārdošanas cenu starpība un novērtējumi būtu labs pamats, lai diferencētu atlīdzības likmes dažādām bankām. Pašreizējais sadalījums var arī atspoguļot raksturīgos riskus, kas pēc vispārējās krīzes apstākļu pārvarēšanas mazinās dažu banku konkurētspēju. Jebkurā gadījumā pirmskrīzes un pašreizējam sadalījumam būtu jāatspoguļo bīstamo aktīvu slogs, ja tāds ir, un/vai bankas uzņēmējdarbības modeļa nepilnības, ko rada tādi faktori kā pārlieka atkarība no īstermiņa finansējuma vai pārmērīga kredītu izmantošana.

| (15) | Pienācīgi pamatotos gadījumos varētu būt nepieciešams pieņemt īstermiņā mazāku atlīdzību no grūtības nonākušām bankām, ņemot vērā apstākli, ka ilgākā laika posmā valsts intervences izmaksas par labu šīm bankām tiks atspoguļotas pārstrukturēšanā, kas nepieciešama, lai atjaunotu dzīvotspēju un ņemtu vērā ietekmi uz konkurenci, ko rada kompensējošo pasākumu ietvaros sniegtais atbalsts. Finansiāli drošas bankas varētu izmantot rekapitalizāciju ar salīdzinoši zemām procentu likmēm un attiecīgi arī ievērojami atvieglotiem nosacījumiem saistībā ar valsts atbalstu ilgākā laika posmā, ja vien šīs bankas pieņem nosacījumus par instrumentu atpirkšanu vai konversiju, lai saglabātu valsts iesaistes īslaicīgumu un nodrošinātu mērķi atjaunot finansiālo stabilitāti/aizdevumus ekonomikai, kā arī vajadzību izvairīties no līdzekļu ļaunprātīgas izmantošanas plašāku stratēģisko mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(15)

Pienācīgi pamatotos gadījumos varētu būt nepieciešams pieņemt īstermiņā mazāku atlīdzību no grūtības nonākušām bankām, ņemot vērā apstākli, ka ilgākā laika posmā valsts intervences izmaksas par labu šīm bankām tiks atspoguļotas pārstrukturēšanā, kas nepieciešama, lai atjaunotu dzīvotspēju un ņemtu vērā ietekmi uz konkurenci, ko rada kompensējošo pasākumu ietvaros sniegtais atbalsts. Finansiāli drošas bankas varētu izmantot rekapitalizāciju ar salīdzinoši zemām procentu likmēm un attiecīgi arī ievērojami atvieglotiem nosacījumiem saistībā ar valsts atbalstu ilgākā laika posmā, ja vien šīs bankas pieņem nosacījumus par instrumentu atpirkšanu vai konversiju, lai saglabātu valsts iesaistes īslaicīgumu un nodrošinātu mērķi atjaunot finansiālo stabilitāti/aizdevumus ekonomikai, kā arī vajadzību izvairīties no līdzekļu ļaunprātīgas izmantošanas plašāku stratēģisko mērķu sasniegšanai.

Eiropas Centrālās bankas (ECB) Padomes ieteikumi

| (16) | Savas Padomes 2008. gada 20. novembra ieteikumos Eiropas Centrālā banka (turpmāk tekstā — ECB) ierosināja metodi, lai salīdzinoši novērtētu cenu noteikšanu valsts veiktu rekapitalizācijas pasākumu jomā attiecībā uz būtībā drošām bankām Eirozonā. Šo ieteikumu pamatā esošie galvenie apsvērumi pilnībā atspoguļo principus, kas izklāstīti paziņojuma ievadā. Atbilstoši saviem īpašajiem uzdevumiem un pienākumiem ECB lielu uzmanību pievērš rekapitalizācijas pasākumu efektivitātei, lai palielinātu finansiālo stabilitāti un veicinātu kredītu netraucētu ieplūdi reālajā ekonomikā. Tajā pašā laikā ECB uzsver nepieciešamību pēc cenu noteikšanas, kas balstīta uz tirgu, tostarp uz atsevišķu saņēmēju banku īpašo risku, kā arī vajadzību saglabāt līdzvērtīgus apstākļus starp konkurējošām bankām. |
| --- | --- |

(16)

Savas Padomes 2008. gada 20. novembra ieteikumos Eiropas Centrālā banka (turpmāk tekstā — ECB) ierosināja metodi, lai salīdzinoši novērtētu cenu noteikšanu valsts veiktu rekapitalizācijas pasākumu jomā attiecībā uz būtībā drošām bankām Eirozonā. Šo ieteikumu pamatā esošie galvenie apsvērumi pilnībā atspoguļo principus, kas izklāstīti paziņojuma ievadā. Atbilstoši saviem īpašajiem uzdevumiem un pienākumiem ECB lielu uzmanību pievērš rekapitalizācijas pasākumu efektivitātei, lai palielinātu finansiālo stabilitāti un veicinātu kredītu netraucētu ieplūdi reālajā ekonomikā. Tajā pašā laikā ECB uzsver nepieciešamību pēc cenu noteikšanas, kas balstīta uz tirgu, tostarp uz atsevišķu saņēmēju banku īpašo risku, kā arī vajadzību saglabāt līdzvērtīgus apstākļus starp konkurējošām bankām.

| (17) | Komisija atzinīgi novērtē ECB ieteikumus, kuros ir ierosināta cenu noteikšanas shēma kapitāla injekcijām, pamatojoties uz to saņēmēju banku atdeves likmēm, kuras, neskatoties uz atšķirībām risku profilos, būtībā ir drošas finanšu iestādes. Šā dokumenta mērķis ir paplašināt norādes attiecībā uz citiem nosacījumiem, izņemot atlīdzības likmes, un uz noteikumiem, saskaņā ar kuriem bankas, kuras būtībā nav drošas, var piekļūt valsts kapitālam. |
| --- | --- |

(17)

Komisija atzinīgi novērtē ECB ieteikumus, kuros ir ierosināta cenu noteikšanas shēma kapitāla injekcijām, pamatojoties uz to saņēmēju banku atdeves likmēm, kuras, neskatoties uz atšķirībām risku profilos, būtībā ir drošas finanšu iestādes. Šā dokumenta mērķis ir paplašināt norādes attiecībā uz citiem nosacījumiem, izņemot atlīdzības likmes, un uz noteikumiem, saskaņā ar kuriem bankas, kuras būtībā nav drošas, var piekļūt valsts kapitālam.

| (18) | Atzīstot, ka pašreizējās īpašās tirgus likmes nav pieņemams salīdzinošais rādītājs, lai noteiktu pareizo līmeni atlīdzībai par kapitālu, Komisija uzskata, ka dalībvalstu veiktajos rekapitalizācijas pasākumos ir jāņem vērā pirmskrīzes periodā pārāk zemu novērtētais risks. Nenodrošinot iepriekš minēto, valsts kapitāla atlīdzības likmes varētu saņēmējiem sniegt pārmērīgas konkurences priekšrocības un izkonkurēt privāto iestāžu veiktus kapitālieguldījumus. |
| --- | --- |

(18)

Atzīstot, ka pašreizējās īpašās tirgus likmes nav pieņemams salīdzinošais rādītājs, lai noteiktu pareizo līmeni atlīdzībai par kapitālu, Komisija uzskata, ka dalībvalstu veiktajos rekapitalizācijas pasākumos ir jāņem vērā pirmskrīzes periodā pārāk zemu novērtētais risks. Nenodrošinot iepriekš minēto, valsts kapitāla atlīdzības likmes varētu saņēmējiem sniegt pārmērīgas konkurences priekšrocības un izkonkurēt privāto iestāžu veiktus kapitālieguldījumus.

2.   PRINCIPI, KURI REGLAMENTĒ DAŽĀDUS REKAPITALIZĀCIJAS VEIDUS

| (19) | Cenu noteikšana tuvu tirgus cenu līmenim ir vislabākā garantija konkurences traucējumu ierobežošanai (5). Tas nozīmē, ka rekapitalizācijas plāns būtu jāveido tā, lai ņemtu vērā katras iestādes situāciju tirgū, tostarp tās pašreizējo riska profilu un maksātspējas līmeni, un saglabātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus, nesniedzot pārāk lielu subsīdiju salīdzinājumā ar pašreizējām tirgus alternatīvām. Turklāt cenu noteikšanas nosacījumiem būtu jādod bankām stimuls atlīdzināt valstij, tiklīdz krīze būs pārvarēta. |
| --- | --- |

(19)

Cenu noteikšana tuvu tirgus cenu līmenim ir vislabākā garantija konkurences traucējumu ierobežošanai (5). Tas nozīmē, ka rekapitalizācijas plāns būtu jāveido tā, lai ņemtu vērā katras iestādes situāciju tirgū, tostarp tās pašreizējo riska profilu un maksātspējas līmeni, un saglabātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus, nesniedzot pārāk lielu subsīdiju salīdzinājumā ar pašreizējām tirgus alternatīvām. Turklāt cenu noteikšanas nosacījumiem būtu jādod bankām stimuls atlīdzināt valstij, tiklīdz krīze būs pārvarēta.

| (20) | Pamatojoties uz šiem principiem, rekapitalizācijas pasākumu vispārējā plāna novērtējumā ir jāietver šādi elementi: rekapitalizācijas mērķis, saņēmējas bankas drošība, atlīdzība, iziešanas stimuli, jo īpaši ar mērķi aizvietot valsts kapitālu ar privāto ieguldītāju kapitālu (6), lai nodrošinātu valsts īslaicīgu līdzdalību banku kapitālā, aizsardzības līdzekļi pret atbalsta ļaunprātīgu izmantošanu un konkurences traucējumiem, kā arī rekapitalizācijas shēmu un saņēmēju situācijas ietekmes pārbaude, izmantojot regulārus ziņojumus vai, vajadzības gadījumā, pārstrukturēšanas plānus. |
| --- | --- |

(20)

Pamatojoties uz šiem principiem, rekapitalizācijas pasākumu vispārējā plāna novērtējumā ir jāietver šādi elementi: rekapitalizācijas mērķis, saņēmējas bankas drošība, atlīdzība, iziešanas stimuli, jo īpaši ar mērķi aizvietot valsts kapitālu ar privāto ieguldītāju kapitālu (6), lai nodrošinātu valsts īslaicīgu līdzdalību banku kapitālā, aizsardzības līdzekļi pret atbalsta ļaunprātīgu izmantošanu un konkurences traucējumiem, kā arī rekapitalizācijas shēmu un saņēmēju situācijas ietekmes pārbaude, izmantojot regulārus ziņojumus vai, vajadzības gadījumā, pārstrukturēšanas plānus.

2.1.   Rekapitalizācija pēc pašreizējām tirgus likmēm

| (21) | Ja valsts kapitāla injekcijas veic ar tādiem pašiem nosacījumiem kā privāto ieguldītāju veiktām liela apjoma injekcijām (30 % vai vairāk), Komisija pieņems atlīdzības līmeni, kas noteikts darījumā (7). Šāds pasākums nerada lielas bažas par konkurenci, ja vien darījuma noteikumi ievērojami nemaina privāto ieguldītāju stimulus. Tādēļ nekādi ex ante aizsardzības līdzekļi vai iziešanas stimuli principā nav nepieciešami. |
| --- | --- |

(21)

Ja valsts kapitāla injekcijas veic ar tādiem pašiem nosacījumiem kā privāto ieguldītāju veiktām liela apjoma injekcijām (30 % vai vairāk), Komisija pieņems atlīdzības līmeni, kas noteikts darījumā (7). Šāds pasākums nerada lielas bažas par konkurenci, ja vien darījuma noteikumi ievērojami nemaina privāto ieguldītāju stimulus. Tādēļ nekādi ex ante aizsardzības līdzekļi vai iziešanas stimuli principā nav nepieciešami.

2.2.   Būtībā drošu banku īslaicīga rekapitalizācija, lai veicinātu finansiālo stabilitāti un aizdevumus reālajai ekonomikai

| (22) | Izvērtējot pasākumus attiecībā uz bankām šajā kategorijā, Komisija īpaši pievērsīsies būtībā drošu banku nodalīšanai no citām bankām. Tas ir izklāstīts šā paziņojuma 12. līdz 15. punktā. |
| --- | --- |

(22)

Izvērtējot pasākumus attiecībā uz bankām šajā kategorijā, Komisija īpaši pievērsīsies būtībā drošu banku nodalīšanai no citām bankām. Tas ir izklāstīts šā paziņojuma 12. līdz 15. punktā.

| (23) | Nosakot atlīdzības likmi, jāņem vērā šādi elementi:






  (a) | katra saņēmēja pašreizējais riska profilsr (4); |
| --- | --- | --- |

(23)

Nosakot atlīdzības likmi, jāņem vērā šādi elementi:

(a)

katra saņēmēja pašreizējais riska profilsr (4);

| (b) | izvēlētā instrumenta pazīmes, tostarp tā subordinācijas līmenis, risks un maksājumu kārtība (8); |
| --- | --- |

(b)

izvēlētā instrumenta pazīmes, tostarp tā subordinācijas līmenis, risks un maksājumu kārtība (8);

| (c) | iestrādāti iziešanas stimuli (piemēram, noteikumi par progresivitāti un izpirkšanu); |
| --- | --- |

(c)

iestrādāti iziešanas stimuli (piemēram, noteikumi par progresivitāti un izpirkšanu);

| (d) | piemērots bezriska procentu likmes salīdzinošais rādītājs. |
| --- | --- |

(d)

piemērots bezriska procentu likmes salīdzinošais rādītājs.

| (24) | Atlīdzība par valsts veiktu rekapitalizāciju nevar būt tik liela kā pašreizējā tirgus līmeņa likme (apmēram 15 %) (9), jo tā ne vienmēr atspoguļo apstākļus, ko varētu uzskatīt par normāliem tirgus apstākļiem (10). Tāpēc Komisija ir gatava pieņemt kompensāciju par būtībā drošu banku rekapitalizāciju līmenī, kas ir zem pašreizējām tirgus likmēm, lai atvieglotu banku piekļuvi šādiem instrumentiem, un tādējādi sekmētu finansiālās stabilitātes atjaunošanu un nodrošinātu aizdevumus reālajai ekonomikai. |
| --- | --- |

(24)

Atlīdzība par valsts veiktu rekapitalizāciju nevar būt tik liela kā pašreizējā tirgus līmeņa likme (apmēram 15 %) (9), jo tā ne vienmēr atspoguļo apstākļus, ko varētu uzskatīt par normāliem tirgus apstākļiem (10). Tāpēc Komisija ir gatava pieņemt kompensāciju par būtībā drošu banku rekapitalizāciju līmenī, kas ir zem pašreizējām tirgus likmēm, lai atvieglotu banku piekļuvi šādiem instrumentiem, un tādējādi sekmētu finansiālās stabilitātes atjaunošanu un nodrošinātu aizdevumus reālajai ekonomikai.

| (25) | Tajā pašā laikā paredzētā atlīdzības likme valstij par rekapitalizāciju nedrīkstētu būt pārāk atšķirīga no pašreizējām tirgus cenām, jo i) būtu jāizvairās no riska pārāk zemās novērtēšanas, kā tas notika pirmskrīzes posmā, ii) būtu jāatspoguļo neskaidrības saistībā ar jaunā cenu līdzsvara iestāšanās brīdi un līmeni, iii) būtu jāsniedz iziešanas stimuli un iv) būtu jāsamazina risks saistībā ar konkurences traucējumiem starp dalībvalstīm, kā arī starp bankām, kuras šobrīd tirgū piesaista kapitālu bez jebkāda valsts atbalsta. Atlīdzības likme, kas nav pārāk atšķirīga no pašreizējām tirgus cenām, ir svarīgs priekšnoteikums, lai izvairītos no iespējas izkonkurēt privātus kapitāla sniedzējus un veicinātu atgriešanos pie normāliem tirgus apstākļiem. |
| --- | --- |

(25)

Tajā pašā laikā paredzētā atlīdzības likme valstij par rekapitalizāciju nedrīkstētu būt pārāk atšķirīga no pašreizējām tirgus cenām, jo i) būtu jāizvairās no riska pārāk zemās novērtēšanas, kā tas notika pirmskrīzes posmā, ii) būtu jāatspoguļo neskaidrības saistībā ar jaunā cenu līdzsvara iestāšanās brīdi un līmeni, iii) būtu jāsniedz iziešanas stimuli un iv) būtu jāsamazina risks saistībā ar konkurences traucējumiem starp dalībvalstīm, kā arī starp bankām, kuras šobrīd tirgū piesaista kapitālu bez jebkāda valsts atbalsta. Atlīdzības likme, kas nav pārāk atšķirīga no pašreizējām tirgus cenām, ir svarīgs priekšnoteikums, lai izvairītos no iespējas izkonkurēt privātus kapitāla sniedzējus un veicinātu atgriešanos pie normāliem tirgus apstākļiem.

Iekļuves līmeņa cena par rekapitalizāciju

| (26) | Komisija uzskata, ka Eirosistēmas 2008. gada 20. novembra ieteikumos ir sniegta piemērota metode rekapitalizācijas cenas noteikšanai. Saskaņā ar Eirosistēmu kompensācija, ko aprēķina, izmantojot šo metodi, ir piemērots pamats (iekļuves līmenī) attiecībā uz nepieciešamo nominālo peļņas normu, lai varētu veikt būtībā drošu banku rekapitalizāciju. Ja ir vajadzīgs veicināt valsts kapitāla izpirkšanu, šo cenu var palielināt (11). Komisija uzskata, ka šādi pielāgojumi palīdzēs arī nodrošināt netraucētu konkurenci. |
| --- | --- |

(26)

Komisija uzskata, ka Eirosistēmas 2008. gada 20. novembra ieteikumos ir sniegta piemērota metode rekapitalizācijas cenas noteikšanai. Saskaņā ar Eirosistēmu kompensācija, ko aprēķina, izmantojot šo metodi, ir piemērots pamats (iekļuves līmenī) attiecībā uz nepieciešamo nominālo peļņas normu, lai varētu veikt būtībā drošu banku rekapitalizāciju. Ja ir vajadzīgs veicināt valsts kapitāla izpirkšanu, šo cenu var palielināt (11). Komisija uzskata, ka šādi pielāgojumi palīdzēs arī nodrošināt netraucētu konkurenci.

| (27) | Eirosistēmas ieteikumos ir norādīts, ka valsts pieprasīto rekapitalizācijas peļņas normu, ko piemēro būtībā drošu banku rekapitalizācijas instrumentiem — priekšrocību akcijām un citiem hibrīda instrumentiem — varētu noteikt, pamatojoties uz “cenu diapazonu”, kur i) nepieciešamā subordinēto aizdevumu peļņas norma veido apakšējo robežu un ii) nepieciešamā parasto akciju peļņas norma veido augšējo robežu. Šī metode ietver cenu diapazona aprēķināšanu, pamatojoties uz dažādiem elementiem, kam būtu arī jāatspoguļo atsevišķu iestāžu (vai līdzīgu iestāžu grupu) un dalībvalstu īpatnības. Ar šo metodi, izmantojot attiecīgo parametru (valsts obligāciju ienesīguma, CDS iegādes un pārdošanas cenu starpības, riska uzcenojumu par pašu kapitālu) vidējās vērtības (vidējos lielumus vai vidējās skaitliskās vērtības), nosaka diapazonu, kur attiecībā uz priekšrocību akcijām, kuru pazīmes līdzinās subordinēto aizdevumu pazīmēm, vidējā nepieciešamā peļņas norma ir 7 % un attiecībā uz Eirozonas banku parastajām akcijām vidējā nepieciešamā peļņas norma ir 9,3 %. Šis vidējo cenu diapazons pats par sevi ir orientējošas robežas. |
| --- | --- |

(27)

Eirosistēmas ieteikumos ir norādīts, ka valsts pieprasīto rekapitalizācijas peļņas normu, ko piemēro būtībā drošu banku rekapitalizācijas instrumentiem — priekšrocību akcijām un citiem hibrīda instrumentiem — varētu noteikt, pamatojoties uz “cenu diapazonu”, kur i) nepieciešamā subordinēto aizdevumu peļņas norma veido apakšējo robežu un ii) nepieciešamā parasto akciju peļņas norma veido augšējo robežu. Šī metode ietver cenu diapazona aprēķināšanu, pamatojoties uz dažādiem elementiem, kam būtu arī jāatspoguļo atsevišķu iestāžu (vai līdzīgu iestāžu grupu) un dalībvalstu īpatnības. Ar šo metodi, izmantojot attiecīgo parametru (valsts obligāciju ienesīguma, CDS iegādes un pārdošanas cenu starpības, riska uzcenojumu par pašu kapitālu) vidējās vērtības (vidējos lielumus vai vidējās skaitliskās vērtības), nosaka diapazonu, kur attiecībā uz priekšrocību akcijām, kuru pazīmes līdzinās subordinēto aizdevumu pazīmēm, vidējā nepieciešamā peļņas norma ir 7 % un attiecībā uz Eirozonas banku parastajām akcijām vidējā nepieciešamā peļņas norma ir 9,3 %. Šis vidējo cenu diapazons pats par sevi ir orientējošas robežas.

| (28) | Attiecībā uz būtībā drošām bankām Komisija pieņems minimālo atlīdzības likmi, kuras pamatā ir iepriekš minētā metode (12). Šo atlīdzības likmi piemēros katrai atsevišķai bankai, pamatojoties uz dažādiem parametriem:






  (a) | izvēlētā kapitāla veids (13) — jo zemāks subordinācijas līmenis, jo zemāka pieprasītā atlīdzības likme cenu diapazonā; |
| --- | --- | --- |

(28)

Attiecībā uz būtībā drošām bankām Komisija pieņems minimālo atlīdzības likmi, kuras pamatā ir iepriekš minētā metode (12). Šo atlīdzības likmi piemēros katrai atsevišķai bankai, pamatojoties uz dažādiem parametriem:

(a)

izvēlētā kapitāla veids (13) — jo zemāks subordinācijas līmenis, jo zemāka pieprasītā atlīdzības likme cenu diapazonā;

| (b) | atbilstošs bezriska procentu likmes salīdzinošais rādītājs; |
| --- | --- |

(b)

atbilstošs bezriska procentu likmes salīdzinošais rādītājs;

| (c) | visu atbilstošo finanšu iestāžu (gan finansiāli drošu, gan grūtībās nonākušu banku) atsevišķie riska profili valstu līmenī. |
| --- | --- |

(c)

visu atbilstošo finanšu iestāžu (gan finansiāli drošu, gan grūtībās nonākušu banku) atsevišķie riska profili valstu līmenī.

| (29) | Dalībvalstis var izvēlēties cenu noteikšanas formulu, kas ietver arī noteikumus par progresivitāti vai kompensāciju. Šādi noteikumi ir rūpīgi jāizvēlas, lai, veicinot bankām paredzētā valsts kapitāla atbalsta savlaicīgu pārtraukšanu, tie neradītu kapitāla cenas pārmērīgu pieaugumu. |
| --- | --- |

(29)

Dalībvalstis var izvēlēties cenu noteikšanas formulu, kas ietver arī noteikumus par progresivitāti vai kompensāciju. Šādi noteikumi ir rūpīgi jāizvēlas, lai, veicinot bankām paredzētā valsts kapitāla atbalsta savlaicīgu pārtraukšanu, tie neradītu kapitāla cenas pārmērīgu pieaugumu.

| (30) | Komisija pieņems arī alternatīvas cenu noteikšanas metodes ar nosacījumu, ka tās nodrošina augstāku atlīdzības likmi salīdzinājumā ar to, ko iegūst, izmantojot iepriekš minēto metodi. |
| --- | --- |

(30)

Komisija pieņems arī alternatīvas cenu noteikšanas metodes ar nosacījumu, ka tās nodrošina augstāku atlīdzības likmi salīdzinājumā ar to, ko iegūst, izmantojot iepriekš minēto metodi.

Valsts kapitāla izpirkšanas stimuli

| (31) | Rekapitalizācijas pasākumos ir jāiekļauj piemēroti stimuli izpirkt valsts kapitālu, kad tirgus apstākļi to atļauj (14). Vienkāršākais veids, kā dalībvalstis var stimulēt bankas meklēt alternatīvu kapitālu, ir pieprasīt pietiekami augstu atlīdzības likmi par valsts kapitāla intervenci. Tāpēc Komisija uzskata, ka derīgi būtu palielināt noteikto iekļuves līmeņa cenu (15), lai stimulētu iziešanu. Cenu struktūra, kurā ietverti noteikumi par cenu pakāpenisku paaugstināšanu un progresivitāti, pastiprinās šo iziešanas stimulēšanas mehānismu. |
| --- | --- |

(31)

Rekapitalizācijas pasākumos ir jāiekļauj piemēroti stimuli izpirkt valsts kapitālu, kad tirgus apstākļi to atļauj (14). Vienkāršākais veids, kā dalībvalstis var stimulēt bankas meklēt alternatīvu kapitālu, ir pieprasīt pietiekami augstu atlīdzības likmi par valsts kapitāla intervenci. Tāpēc Komisija uzskata, ka derīgi būtu palielināt noteikto iekļuves līmeņa cenu (15), lai stimulētu iziešanu. Cenu struktūra, kurā ietverti noteikumi par cenu pakāpenisku paaugstināšanu un progresivitāti, pastiprinās šo iziešanas stimulēšanas mehānismu.

| (32) | Ja dalībvalsts izvēlas nepalielināt nominālo atlīdzības likmi, tā var apsvērt kopējās atlīdzības palielināšanu, izmantojot pirkšanas iespējas vai citus noteikumus par atlīdzību, vai arī mehānismus, kas veicina privātā kapitāla piesaistīšanu, piemēram, dividenžu maksājumus saistot ar obligātu atlīdzību valstij, kas laika gaitā palielinās. |
| --- | --- |

(32)

Ja dalībvalsts izvēlas nepalielināt nominālo atlīdzības likmi, tā var apsvērt kopējās atlīdzības palielināšanu, izmantojot pirkšanas iespējas vai citus noteikumus par atlīdzību, vai arī mehānismus, kas veicina privātā kapitāla piesaistīšanu, piemēram, dividenžu maksājumus saistot ar obligātu atlīdzību valstij, kas laika gaitā palielinās.

| (33) | Lai nodrošinātu valstu intervences īslaicīgumu, dalībvalstis var arī apsvērt ierobežotas dividenžu politikas izmantošanu. Ierobežota dividenžu politika atbilst mērķim nodrošināt aizdevumus reālajai ekonomikai un stiprināt saņēmēju banku kapitāla pamatu. Tajā pašā laikā svarīgi būtu dot iespēju veikt dividenžu maksājumus, ja tas stimulē privātus ieguldītājus sniegt būtībā drošām bankām jaunu kapitālu (16). |
| --- | --- |

(33)

Lai nodrošinātu valstu intervences īslaicīgumu, dalībvalstis var arī apsvērt ierobežotas dividenžu politikas izmantošanu. Ierobežota dividenžu politika atbilst mērķim nodrošināt aizdevumus reālajai ekonomikai un stiprināt saņēmēju banku kapitāla pamatu. Tajā pašā laikā svarīgi būtu dot iespēju veikt dividenžu maksājumus, ja tas stimulē privātus ieguldītājus sniegt būtībā drošām bankām jaunu kapitālu (16).

| (34) | Komisija izvērtēs ierosinātos iziešanas mehānismus, izskatot katru gadījumu atsevišķi. Parasti, jo lielāka rekapitalizācija un augstāks saņēmējas bankas riska profils, jo vairāk nepieciešams noteikt skaidru iziešanas mehānismu. Atlīdzības apjomam un veidam, kā arī ierobežotajai dividenžu politikai (atbilstīgos gadījumos un attiecīgā mērā) jābūt tādai, kas saņēmējām bankām sniedz pietiekamu iziešanas stimulu. Komisija jo īpaši uzskata, ka dividenžu maksājumu ierobežošana nav vajadzīga gadījumos, kad cenu noteikšanas līmenis pareizi atspoguļo bankas riska profilu, progresivitātes noteikumi vai salīdzināmi elementi sniedz pietiekamu iziešanas stimulu un rekapitalizācijas apjoms ir ierobežots. |
| --- | --- |

(34)

Komisija izvērtēs ierosinātos iziešanas mehānismus, izskatot katru gadījumu atsevišķi. Parasti, jo lielāka rekapitalizācija un augstāks saņēmējas bankas riska profils, jo vairāk nepieciešams noteikt skaidru iziešanas mehānismu. Atlīdzības apjomam un veidam, kā arī ierobežotajai dividenžu politikai (atbilstīgos gadījumos un attiecīgā mērā) jābūt tādai, kas saņēmējām bankām sniedz pietiekamu iziešanas stimulu. Komisija jo īpaši uzskata, ka dividenžu maksājumu ierobežošana nav vajadzīga gadījumos, kad cenu noteikšanas līmenis pareizi atspoguļo bankas riska profilu, progresivitātes noteikumi vai salīdzināmi elementi sniedz pietiekamu iziešanas stimulu un rekapitalizācijas apjoms ir ierobežots.

Pārmērīgu konkurences traucējumu novēršana

| (35) | Banku jomas paziņojuma 35. punktā ir uzsvērta vajadzība paredzēt aizsardzības līdzekļus pret iespējamiem konkurences pārkāpumiem un traucējumiem saistībā ar rekapitalizācijas shēmām. Banku jomas paziņojuma 38. punktā ir noteikts, ka kapitāla injekcijas ir jāierobežo līdz vajadzīgajam minimumam, un tās nedrīkst ļaut saņēmējam iesaistīties agresīvās komerciālās stratēģijās, kas neatbilst rekapitalizācijas pamatā esošajiem mērķiem (17). |
| --- | --- |

(35)

Banku jomas paziņojuma 35. punktā ir uzsvērta vajadzība paredzēt aizsardzības līdzekļus pret iespējamiem konkurences pārkāpumiem un traucējumiem saistībā ar rekapitalizācijas shēmām. Banku jomas paziņojuma 38. punktā ir noteikts, ka kapitāla injekcijas ir jāierobežo līdz vajadzīgajam minimumam, un tās nedrīkst ļaut saņēmējam iesaistīties agresīvās komerciālās stratēģijās, kas neatbilst rekapitalizācijas pamatā esošajiem mērķiem (17).

| (36) | Saskaņā ar vispārpieņemtiem principiem, jo lielāka atlīdzība, jo mazāk ir vajadzīgi aizsardzības līdzekļi, tāpēc ka cenas līmenis ierobežos konkurences traucējumus. Bankām, kuras saņem kapitāla injekcijas no valsts, vajadzētu izvairīties no šā fakta reklamēšanas komerciālos nolūkos. |
| --- | --- |

(36)

Saskaņā ar vispārpieņemtiem principiem, jo lielāka atlīdzība, jo mazāk ir vajadzīgi aizsardzības līdzekļi, tāpēc ka cenas līmenis ierobežos konkurences traucējumus. Bankām, kuras saņem kapitāla injekcijas no valsts, vajadzētu izvairīties no šā fakta reklamēšanas komerciālos nolūkos.

| (37) | Aizsardzības līdzekļi var būt nepieciešami, lai novērstu agresīvu komerciālas darbības izvēršanu, ko finansē ar valsts atbalstu. Principā apvienošanās un pārņemšana var sniegt ievērojamu ieguldījumu banku nozares nostiprināšanā, lai sasniegtu finanšu tirgu stabilizēšanas mērķus un nodrošinātu kredītu pastāvīgu ieplūšanu reālajā ekonomikā. Lai nodrošinātu to, ka iestādes, kuras saņem valsts atbalstu, neatrodas priviliģētā situācijā salīdzinājumā ar konkurentiem, kuri šādu atbalstu nesaņem, apvienošanu un pārņemšanu parasti vajadzētu veikt konkursa kārtībā. |
| --- | --- |

(37)

Aizsardzības līdzekļi var būt nepieciešami, lai novērstu agresīvu komerciālas darbības izvēršanu, ko finansē ar valsts atbalstu. Principā apvienošanās un pārņemšana var sniegt ievērojamu ieguldījumu banku nozares nostiprināšanā, lai sasniegtu finanšu tirgu stabilizēšanas mērķus un nodrošinātu kredītu pastāvīgu ieplūšanu reālajā ekonomikā. Lai nodrošinātu to, ka iestādes, kuras saņem valsts atbalstu, neatrodas priviliģētā situācijā salīdzinājumā ar konkurentiem, kuri šādu atbalstu nesaņem, apvienošanu un pārņemšanu parasti vajadzētu veikt konkursa kārtībā.

| (38) | Aizsardzības līdzekļu apmēru noteiks, pamatojoties uz proporcionalitātes novērtējumu, kurā ņems vērā visus attiecīgos faktorus un jo īpaši saņēmējas bankas riska profilu. Lai gan bankām ar ļoti zemu riska profilu varētu piemērot ierobežotus aizsardzības līdzekļus, tie kļūst arvien vajadzīgāki, ja riska profils paaugstinās. Turklāt proporcionalitātes novērtējumu ietekmē valsts kapitāla injekciju salīdzinošais apjoms un sasniegtais kapitāla dotāciju līmenis. |
| --- | --- |

(38)

Aizsardzības līdzekļu apmēru noteiks, pamatojoties uz proporcionalitātes novērtējumu, kurā ņems vērā visus attiecīgos faktorus un jo īpaši saņēmējas bankas riska profilu. Lai gan bankām ar ļoti zemu riska profilu varētu piemērot ierobežotus aizsardzības līdzekļus, tie kļūst arvien vajadzīgāki, ja riska profils paaugstinās. Turklāt proporcionalitātes novērtējumu ietekmē valsts kapitāla injekciju salīdzinošais apjoms un sasniegtais kapitāla dotāciju līmenis.

| (39) | Ja dalībvalstis izmanto rekapitalizāciju, lai finansētu reālo ekonomiku, tām ir jānodrošina, ka atbalsts patiešām kalpo šim mērķim. Šim nolūkam dalībvalstīm saskaņā ar to tiesību aktiem būtu jāievieš efektīvi un realizējami valstu aizsardzības līdzekļi, kuri nodrošina to, ka kapitāla injekcijas tiek izmantotas, lai saglabātu aizdevumus reālajai ekonomikai. |
| --- | --- |

(39)

Ja dalībvalstis izmanto rekapitalizāciju, lai finansētu reālo ekonomiku, tām ir jānodrošina, ka atbalsts patiešām kalpo šim mērķim. Šim nolūkam dalībvalstīm saskaņā ar to tiesību aktiem būtu jāievieš efektīvi un realizējami valstu aizsardzības līdzekļi, kuri nodrošina to, ka kapitāla injekcijas tiek izmantotas, lai saglabātu aizdevumus reālajai ekonomikai.

Pārskatīšana

| (40) | Kā norādīts Banku jomas paziņojumā (18), rekapitalizācija būtu arī regulāri jāpārskata. Sešus mēnešus pēc rekapitalizācijas sākuma dalībvalstīm būtu jāiesniedz Komisijai ziņojums par uzsākto pasākumu īstenošanu. Šajā ziņojumā ir jāsniedz šāda pilnīga informācija:






  (a) | dati par rekapitalizētajām bankām, ietverot informāciju saistībā ar elementiem, kas norādīti gan 12. līdz 15. punktā, gan 1. pielikumā, kā arī bankas darbības modeļa novērtējums, lai izvērtētu bankas riska profilu un dzīvotspēju; |
| --- | --- | --- |

(40)

Kā norādīts Banku jomas paziņojumā (18), rekapitalizācija būtu arī regulāri jāpārskata. Sešus mēnešus pēc rekapitalizācijas sākuma dalībvalstīm būtu jāiesniedz Komisijai ziņojums par uzsākto pasākumu īstenošanu. Šajā ziņojumā ir jāsniedz šāda pilnīga informācija:

(a)

dati par rekapitalizētajām bankām, ietverot informāciju saistībā ar elementiem, kas norādīti gan 12. līdz 15. punktā, gan 1. pielikumā, kā arī bankas darbības modeļa novērtējums, lai izvērtētu bankas riska profilu un dzīvotspēju;

| (b) | summas, ko šīs bankas saņēmušas, un nosacījumi, ar kādiem veikta rekapitalizācija; |
| --- | --- |

(b)

summas, ko šīs bankas saņēmušas, un nosacījumi, ar kādiem veikta rekapitalizācija;

| (c) | saņemtā kapitāla izlietojums, tostarp informācija par saņēmēju banku i) ilgstpējīgiem aizdevumiem reālajai ekonomikai, ii) ārējo izaugsmi un iii) dividenžu politiku; |
| --- | --- |

(c)

saņemtā kapitāla izlietojums, tostarp informācija par saņēmēju banku i) ilgstpējīgiem aizdevumiem reālajai ekonomikai, ii) ārējo izaugsmi un iii) dividenžu politiku;

| (d) | informācija par to, kā dalībvalstis ir izpildījušas savas saistības attiecībā uz iziešanas stimuliem un citiem nosacījumiem un aizsardzības līdzekļiem; |
| --- | --- |

(d)

informācija par to, kā dalībvalstis ir izpildījušas savas saistības attiecībā uz iziešanas stimuliem un citiem nosacījumiem un aizsardzības līdzekļiem;

| (e) | veids, kādā tiks pārtraukta atkarība no valsts kapitāla (19). |
| --- | --- |

(e)

veids, kādā tiks pārtraukta atkarība no valsts kapitāla (19).

| (41) | Pārskatīšanas procesā Komisija cita starpā izvērtēs vajadzību turpināt aizsardzības līdzekļu izmantošanu. Atkarībā no tirgus apstākļu novērtējuma Komisija var arī pieprasīt to aizsardzības līdzekļu pārskatīšanu, kuri papildina pasākumus, lai nodrošinātu, ka atbalsts ir ierobežots līdz minimālajam apjomam un ilgumam, kas nepieciešams, lai pārvarētu pašreizējo krīzi. |
| --- | --- |

(41)

Pārskatīšanas procesā Komisija cita starpā izvērtēs vajadzību turpināt aizsardzības līdzekļu izmantošanu. Atkarībā no tirgus apstākļu novērtējuma Komisija var arī pieprasīt to aizsardzības līdzekļu pārskatīšanu, kuri papildina pasākumus, lai nodrošinātu, ka atbalsts ir ierobežots līdz minimālajam apjomam un ilgumam, kas nepieciešams, lai pārvarētu pašreizējo krīzi.

| (42) | Komisija atgādina, ka gadījumā, ja banka, kuru sākotnēji uzskatīja par būtībā drošu, nonāk grūtībās pēc rekapitalizācijas, ir jāiesniedz šīs bankas pārstrukturēšanas plāns. |
| --- | --- |

(42)

Komisija atgādina, ka gadījumā, ja banka, kuru sākotnēji uzskatīja par būtībā drošu, nonāk grūtībās pēc rekapitalizācijas, ir jāiesniedz šīs bankas pārstrukturēšanas plāns.

2.3.   Rekapitalizācija citu banku glābšanai

| (43) | Būtībā nedrošu banku rekapitalizācijai būtu jāpiemēro stingrākas prasības. |
| --- | --- |

(43)

Būtībā nedrošu banku rekapitalizācijai būtu jāpiemēro stingrākas prasības.

| (44) | Kā norādīts iepriekš, atlīdzības likmei principā būtu jāatspoguļo saņēmēja riska profils un tai jābūt augstākai nekā likmei, ko piemēro būtībā drošām bankām (20). Tas neskar uzraudzības iestāžu iespēju nepieciešamības gadījumā veikt ārkārtas pasākumus saistībā ar pārstrukturizēšanu. Ja nevar noteikt cenas līmenī, kas atbilst bankas riska profilam, tam jebkurā gadījumā ir jātuvinās cenai, ko pieprasītu līdzīgai bankai normālos tirgus apstākļos. Neraugoties uz vajadzību nodrošināt finansiālo stabilitāti, šīm bankām paredzētā valsts kapitāla izmantošanu var pieņemt tikai ar nosacījumu, ka bankas izbeidz darbību vai veic pamatīgu un tālejošu tās pārstrukturizēšanu, kas vajadzības gadījumā ietver vadības un korporatīvās pārvaldības maiņu. Tādēļ sešus mēnešus pēc rekapitalizācijas attiecībā uz šīm bankām ir jāiesniedz vai nu visaptverošs pārstrukturēšanas plāns, vai arī likvidācijas plāns. Kā norādīts Banku jomas paziņojumā, šādu plānu izvērtēs atbilstoši grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu principiem, un tam būs jāietver kompensēšanas pasākumi. |
| --- | --- |

(44)

Kā norādīts iepriekš, atlīdzības likmei principā būtu jāatspoguļo saņēmēja riska profils un tai jābūt augstākai nekā likmei, ko piemēro būtībā drošām bankām (20). Tas neskar uzraudzības iestāžu iespēju nepieciešamības gadījumā veikt ārkārtas pasākumus saistībā ar pārstrukturizēšanu. Ja nevar noteikt cenas līmenī, kas atbilst bankas riska profilam, tam jebkurā gadījumā ir jātuvinās cenai, ko pieprasītu līdzīgai bankai normālos tirgus apstākļos. Neraugoties uz vajadzību nodrošināt finansiālo stabilitāti, šīm bankām paredzētā valsts kapitāla izmantošanu var pieņemt tikai ar nosacījumu, ka bankas izbeidz darbību vai veic pamatīgu un tālejošu tās pārstrukturizēšanu, kas vajadzības gadījumā ietver vadības un korporatīvās pārvaldības maiņu. Tādēļ sešus mēnešus pēc rekapitalizācijas attiecībā uz šīm bankām ir jāiesniedz vai nu visaptverošs pārstrukturēšanas plāns, vai arī likvidācijas plāns. Kā norādīts Banku jomas paziņojumā, šādu plānu izvērtēs atbilstoši grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu principiem, un tam būs jāietver kompensēšanas pasākumi.

| (45) | Līdz valsts atbalsta atlīdzināšanai aizsardzības līdzekļiem, ko piemēro grūtībās nonākušām bankām glābšanas un pārstrukturēšanas posmā, principā ir jāietver: ierobežojoša dividenžu politika (tostarp aizliegums izmaksāt dividendes vismaz pārstrukturēšanas laikā), vadības atalgojuma vai prēmiju ierobežojumi, pienākums atjaunot un uzturēt maksātspējas rādītāja paaugstinātu līmeni, kas atbilst finanšu stabilitātes mērķim, kā arī valsts līdzdalības izpirkšanas grafiks. |
| --- | --- |

(45)

Līdz valsts atbalsta atlīdzināšanai aizsardzības līdzekļiem, ko piemēro grūtībās nonākušām bankām glābšanas un pārstrukturēšanas posmā, principā ir jāietver: ierobežojoša dividenžu politika (tostarp aizliegums izmaksāt dividendes vismaz pārstrukturēšanas laikā), vadības atalgojuma vai prēmiju ierobežojumi, pienākums atjaunot un uzturēt maksātspējas rādītāja paaugstinātu līmeni, kas atbilst finanšu stabilitātes mērķim, kā arī valsts līdzdalības izpirkšanas grafiks.

2.4.   Noslēguma piezīmes

| (46) | Visbeidzot, Komisija ņem vērā iespēju visām vai lielai daļai attiecīgās dalībvalsts banku piedalīties rekapitalizācijas darbībās, pamatojoties arī uz mazāk izteiktu diferenciāciju, un, ka šādas darbības ir paredzētas, lai laika gaitā sasniegtu atbilstošu vispārējo peļņas normu. Dažas dalībvalstis, piemēram, administratīvu apsvērumu dēļ var izvēlēties izmantot mazāk sarežģītas metodes. Neskarot dalībvalstu iespēju cenu noteikšanā izmantot iepriekš minēto metodiku, Komisija pieņems cenu noteikšanas mehānismus, kas visām shēmā iesaistītajām bankām nodrošina pietiekami augstu kopējo paredzēto ikgadējo peļņas normu, lai ņemtu vērā banku dažādību un iziešanas stimulus. Attiecībā uz 1. līmeņa kapitāla instrumentiem šis līmenis parasti jānosaka virs augšējās robežas, kas minēta 27. punktā (21). Tas var ietvert zemāku iekļuves līmeņa cenu un piemērotu progresivitāti, kā arī citus diferencēšanas elementus un aizsardzības līdzekļus, kā aprakstīts iepriekš (22). |
| --- | --- |

(46)

Visbeidzot, Komisija ņem vērā iespēju visām vai lielai daļai attiecīgās dalībvalsts banku piedalīties rekapitalizācijas darbībās, pamatojoties arī uz mazāk izteiktu diferenciāciju, un, ka šādas darbības ir paredzētas, lai laika gaitā sasniegtu atbilstošu vispārējo peļņas normu. Dažas dalībvalstis, piemēram, administratīvu apsvērumu dēļ var izvēlēties izmantot mazāk sarežģītas metodes. Neskarot dalībvalstu iespēju cenu noteikšanā izmantot iepriekš minēto metodiku, Komisija pieņems cenu noteikšanas mehānismus, kas visām shēmā iesaistītajām bankām nodrošina pietiekami augstu kopējo paredzēto ikgadējo peļņas normu, lai ņemtu vērā banku dažādību un iziešanas stimulus. Attiecībā uz 1. līmeņa kapitāla instrumentiem šis līmenis parasti jānosaka virs augšējās robežas, kas minēta 27. punktā (21). Tas var ietvert zemāku iekļuves līmeņa cenu un piemērotu progresivitāti, kā arī citus diferencēšanas elementus un aizsardzības līdzekļus, kā aprakstīts iepriekš (22).

---

(1)  Lasītāju ērtības labad finanšu iestādes šajā dokumentā dēvētas vienkārši par “bankām”.

(2)  OV C 270, 25.10.2008., 8. lpp.

(3)  Skatīt Komisijas 2008. gada 13. oktobra lēmumu lietā N 507/08 Finanšu atbalsta pasākumi banku nozarei Apvienotajā Karalistē (OV C 290, 13.11.2008., 4. lpp.), Komisijas 2008. gada 27. oktobra lēmumu lietā N 512/08 Atbalsta pasākumi finanšu iestādēm Vācijā (OV C 293, 15.11.2008., 2. lpp.), Komisijas 2008. gada 19. novembra lēmumu lietā N 560/08 Atbalsta pasākumi kredītiestādēm Grieķijā, Komisijas 2008. gada 12. novembra lēmumu lietā N 528/08 Nīderlande, atbalsts ING Groep N.V un Komisijas 2008. gada 25. novembra lēmumu lietā NN 68/08 par Latvijas valsts atbalstu a/s Parex Banka.

(4)  Sīkāku informāciju skatīt 1. pielikumā.

(5)  Skatīt Banku jomas paziņojuma 39. punktu.

(6)  Šajā dokumentā visas atsauces uz iziešanas stimuliem vai stimuliem atlīdzināt valstij ir jāsaprot kā centieni aizvietot valsts kapitālu ar privāto kapitālu, ciktāl tas ir nepieciešams un piemērots, lai atgrieztos pie normāliem tirgus apstākļiem.

(7)  Skatīt, piemēram, Komisijas 2008. gada 27. oktobra lēmuma lietā N 512/08 Atbalsta pasākumi finanšu iestādēm Vācijā 54. punktu.

(8)  Piemēram, vairāki parametri palielina vai samazina priekšrocību akciju vērtību atkarībā no to precīzas definīcijas. Tie var būt, piemēram, konvertējamība parastās akcijās vai citos instrumentos, kumulatīvas vai nekumulatīvas dividendes, noteikta vai pielāgojama dividenžu likme, priekšroka pār parastajām akcijām likvidācijas gadījumā, tiesības uz daļu no peļņas pēc dividenžu izmaksas par parastajām akcijām, pārdošanas iespējas, izpirkšanas klauzulas un balsstiesības. Par pamatu Komisija izmantos kapitāla instrumentu vispārējo klasifikāciju dažādās regulatīvajās kategorijās (piemēram, pamata/sekundārie, 1. līmenis/2. līmenis).

(9)  Piemēram, JP Morgan, Europe Credit Research, 27.10.2008.; Merrill Lynch dati par to finanšu iestāžu, kurām piešķirta vismaz ieguldījumu kategorija, euro denominētajām 1. līmeņa parādzīmēm, kas emitētas eiroobligāciju tirgū vai to dalībvalstu iekšējos tirgos, kuras pieņēmušas euro. Datus sniedza ECOWIN (ml: et10yld).

(10)  Atlīdzības pašreizējais līmenis var arī atspoguļot pašreizējo salīdzinoši augsto pieprasījumu pēc 1. līmeņa kapitāla, jo bankas atsakās no modeļa, ko šobrīd uzskata par nepietiekami kapitalizētas uzņēmējdarbības novecojušu modeli, un piedāvājums ir salīdzinoši mazs, un ir vērojamas lielas tirgus svārstības.

(11)  Skatīt ECB Padomes 2008. gada 20. novembra ieteikumu par rekapitalizācijas cenas noteikšanu 5. līdz 7. punktu.

(12)  Var būt nepieciešams ņemt vērā to dalībvalstu īpašo situāciju, kuras atrodas ārpus Eirosistēmas.

(13)  Piemēram, parastās akcijas, sekundārais, 1. līmeņa kapitāls vai 2. līmeņa kapitāls.

(14)  Ņemot vērā rekapitalizācijas instrumenta veidu un uzraudzības iestāžu piešķirto klasifikāciju.

(15)  Vēl jo vairāk tas ir svarīgi tāpēc, ka, cenu, ko noteica, izmantojot iepriekš minēto metodi, var ietekmēt riska pārāk zemā novērtēšana pirmskrīzes posmā.

(16)  Ņemot vērā šos apsvērumus, dividenžu maksāšanas ierobežojumi varētu būt, piemēram, ierobežoti laika ziņā vai attiecībā uz iegūtās peļņas procentiem, vai saistīti ar jauniem kapitālieguldījumiem (piemēram, izmaksājot dividendes jaunu akciju veidā). Ja paredzams, ka atlīdzināšana valstij notiks vairākos posmos, varētu arī paredzēt dividenžu ierobežojumu pakāpenisku samazināšanu atbilstoši atlīdzināšanas ātrumam.

(17)  Ņemot vērā mērķi nodrošināt aizdevumus reālajai ekonomikai, būtībā drošu banku rekapitalizācijas shēmās nav nepieciešams paredzēt bilances pieauguma ierobežojumus. Principā tam būtu jāattiecas arī uz garantiju shēmām, ja vien nepastāv nopietns risks saistībā ar kapitāla plūsmu pārvietošanu starp dalībvalstīm.

(18)  Skatīt Banku jomas paziņojuma 34. līdz 42. punktu. Saskaņā ar Banku jomas paziņojumu nav jāsniedz paziņojums attiecībā uz atsevišķiem rekapitalizācijas pasākumiem, kas atbilst Komisijas apstiprinātajām rekapitalizācijas shēmām, un Komisija tos novērtēs saistībā ar pārskatīšanu un dzīvotspējas plāna iesniegšanu.

(19)  Ņemot vērā rekapitalizācijas instrumenta pazīmes.

(20)  Skatīt 28. punktu par cenu paplašināto diapazonu, kas ietver augstākas atlīdzības likmes attiecībā uz grūtībās nonākušām bankām.

(21)  Attiecībā uz 1. līmeņa instrumentiem, kas paredzēti visām shēmā iesaistītajām bankām, Komisija līdz šim ir apstiprinājusi rekapitalizācijas pasākumus ar kopējo paredzēto ikgadējo peļņas normu vismaz 10 % apmērā. Attiecībā uz dalībvalstīm ar bezriska procentu likmēm, kas ievērojami atšķiras no eirozonas vidējā rādītāja, var būt vajadzīgs šo līmeni attiecīgi pielāgot. Pielāgojumus būs arī nepieciešams veikt atkarībā no bezriska likmju izmaiņām.

(22)  Kā piemēru zemas iekļuves līmeņa cenas un šādu diferencētu elementu apvienojumam skatīt Komisijas 2008. gada 12. novembra lēmumu lietā N 528/08 Nīderlande, atbalsts ING Groep N.V, kur attiecībā uz atlīdzību par sui generis kapitāla instrumentu, ko klasificē kā 1. līmeņa pamatkapitālu, nemainīgas procentu likmes kuponu (8,5 %) apvieno ar proporcionāliem un pieaugošiem kuponu maksājumiem un iespējamu pieaugumu, kā rezultātā kopējā paredzētā ikgadējā peļņas norma ir lielāka par 10 %.

---

PIELIKUMS

Pašu kapitāla cenas noteikšana

Pašu kapitāls (parastās akcijas) ir vispazīstamākais 1. līmeņa pamatkapitāla veids. Parastās akcijas atlīdzina, izmantojot nenoteiktus dividenžu nākotnes maksājumus un akciju cenu palielinājumu (kapitāla pieaugums/zaudējums). Šie abi rādītāji galu galā ir atkarīgi no nākotnes naudas plūsmām/peļņas. Pašreizējā situācijā prognozēt nākotnes naudas plūsmas ir vēl grūtāk nekā normālos apstākļos. Tādējādi visnozīmīgākais faktors ir parasto akciju kotētā tirgus cena. Attiecībā uz nekotētām bankām kotētu akciju cenas trūkuma dēļ dalībvalstīm ir jāizmanto piemērota uz tirgu balstīta pieeja, piemēram, pilnīga novērtēšana.

Ja atbalstu sniedz parasto akciju emitēšanai (emisijas izplatīšanai) dalībvalsts kā emisijas izplatītāja parakstīs jebkuras akcijas, kuras esošie vai jauni ieguldītāji nav parakstījuši, par zemāko iespējamo cenu salīdzinājumā ar akciju cenu tieši pirms atklātā piedāvājuma paziņošanas. Emitentam ir jāmaksā arī atbilstoša nodeva par emisijas garantiju (1). Komisija ņems vērā to, kā iepriekš saņemtais valsts atbalsts var ietekmēt saņēmēja akciju cenu.

Rādītāji bankas riska profila novērtēšanai

Novērtējot bankas riska profilu, lai noteiktu rekapitalizācijas pasākuma atbilstību valsts atbalsta noteikumiem, Komisija ņems vērā bankas situāciju atbilstoši šādiem rādītājiem.

| (a) | Kapitāla pietiekamība. Komisija pozitīvi vērtēs bankas maksātspējas un nākotnes kapitāla pietiekamības novērtēšanu valstu uzraudzības iestāžu veikta pārskata ietvaros. Šādā pārskatīšanā izvērtē bankas pakļautību dažādiem riskiem (piemēram, kredītriskam, likviditātes riskam, tirgus riskam, procentu likmju un valūtas maiņas kursa riskam), aktīvu portfeļa kvalitāti (valsts tirgus ietvaros un salīdzinājumā ar pieejamajiem starptautiskajiem standartiem), uzņēmējdarbības modeļa ilgtspējību ilgākā laika posmā un citus atbilstošus elementus. |
| --- | --- |

(a)

Kapitāla pietiekamība. Komisija pozitīvi vērtēs bankas maksātspējas un nākotnes kapitāla pietiekamības novērtēšanu valstu uzraudzības iestāžu veikta pārskata ietvaros. Šādā pārskatīšanā izvērtē bankas pakļautību dažādiem riskiem (piemēram, kredītriskam, likviditātes riskam, tirgus riskam, procentu likmju un valūtas maiņas kursa riskam), aktīvu portfeļa kvalitāti (valsts tirgus ietvaros un salīdzinājumā ar pieejamajiem starptautiskajiem standartiem), uzņēmējdarbības modeļa ilgtspējību ilgākā laika posmā un citus atbilstošus elementus.

| (b) | Rekapitalizācijas apjoms. Komisija pozitīvi vērtēs ierobežota apjoma rekapitalizāciju, piemēram, ja tās apjoms nepārsniegs 2 % no bankas riska svērtajiem aktīviem. |
| --- | --- |

(b)

Rekapitalizācijas apjoms. Komisija pozitīvi vērtēs ierobežota apjoma rekapitalizāciju, piemēram, ja tās apjoms nepārsniegs 2 % no bankas riska svērtajiem aktīviem.

| (c) | CDS iegādes un pārdošanas cenu starpība. Starpību, kas ir vienāda ar vidējo rādītāju vai mazāka par to, Komisija uzskatīs par zemāka riska profila rādītāju. |
| --- | --- |

(c)

CDS iegādes un pārdošanas cenu starpība. Starpību, kas ir vienāda ar vidējo rādītāju vai mazāka par to, Komisija uzskatīs par zemāka riska profila rādītāju.

| (d) | Bankas pašreizējais kredītvērtējums un perspektīvas. Vērtējumu A vai augstāku vērtējumu, kā arī stabilas un pozitīvas perspektīvas Komisija uzskatīs par zemāka riska profila rādītāju. |
| --- | --- |

(d)

Bankas pašreizējais kredītvērtējums un perspektīvas. Vērtējumu A vai augstāku vērtējumu, kā arī stabilas un pozitīvas perspektīvas Komisija uzskatīs par zemāka riska profila rādītāju.

Šo rādītāju novērtēšanā jāņem vērā to banku situācija, kuras nonākušas grūtībās pašreizējo ārkārtas apstākļu dēļ un kuras pirms krīzes būtu uzskatītas par būtībā drošām bankām, ko apliecina, piemēram, tādu tirgus rādītāju attīstība kā CDS iegādes un pārdošanas cenu starpība un akciju cenas.

1. tabula

Kapitāla veidi

Image

---

(1)  Skatīt, piemēram, Komisijas 2008. gada 13. oktobra lēmuma lietā N 507/08 Finansiāla atbalsta pasākumi banku nozarei apvienotajā Karalistē 11. punktu, un Komisijas 2008. gada 27. oktobra lēmuma lietā N 512/08 Atbalsta pasākumi finanšu iestādēm Vācijā 12. punktu.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

KOMISIJA

| 15.1.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 10/11 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 10/11

---

Komisijas pieņemtie likumdošanas priekšlikumi

(2009/C 10/04)

| Dokuments | Daļa | Datums | Nosaukums |
| --- | --- | --- | --- |
| COM(2008) 302 | | 13.5.2008. | Priekšlikums Padomes Regula, ar ko atceļ Padomes 2007. gada 30. maija Regulu (EK) Nr. 752/2007 par atsevišķu tādu ierobežojumu administrēšanu, kuri attiecas uz dažu tērauda izstrādājumu importu no Ukrainas |
| COM(2008) 305 | | 23.5.2008. | Priekšlikums Padomes Regula, ar kuru groza Regulu (Euratom, EOTK, EEK) Nr. 549/69, ar ko nosaka Eiropas Kopienu ierēdņu un citu darbinieku kategorijas, uz kurām attiecas Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās 12. pants, 13. panta otrā daļa un 14. pants |
| COM(2008) 306 | 1 | 20.5.2008. | Priekšlikums Padomes Regula, ar ko nosaka kopīgus lauksaimniekiem piešķiramā tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem |
| COM(2008) 306 | 2 | 20.5.2008. | Priekšlikums Padomes Regula par izmaiņām kopējā lauksaimniecības politikā, veicot grozījumus Regulā (EK) Nr. 320/2006, (EK) Nr. 1234/2007, (EK) Nr. 3/2008 un (EK) Nr. [...]/2008 |
| COM(2008) 306 | 3 | 20.5.2008. | Priekšlikums Padomes Regula, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) |
| COM(2008) 306 | 4 | 20.5.2008. | Priekšlikums Padomes Lēmums, ar ko groza Lēmumu 2006/144/EK par Kopienas lauku attīstības stratēģiskajām pamatnostādnēm (2007.–2013. gada plānošanas laikposms) |
| COM(2008) 308 | | 21.5.2008. | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regula, kuru groza Regulu (EK) Nr. 1638/2006, ar ko paredz vispārējos noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta izveidošanai |
| COM(2008) 309 | | 21.5.2008. | Priekšlikums Padomes Lēmums par nostāju, kas Kopienai jāpieņem Asociācijas padomē, kas izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses, attiecībā uz tarifu atcelšanas grafika izveidi Asociācijas nolīguma IV pielikumā minētajām precēm |
| COM(2008) 311 | | 23.5.2008. | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regula, ar ko nosaka saskaņotus būvizstrādājumu tirdzniecības nosacījumus |
| COM(2008) 314 | | 23.5.2008. | Priekšlikums Padomes Regula, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu |
| COM(2008) 316 | | 23.5.2008. | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regula par tipa apstiprinājuma prasībām attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu vispārējo drošību |
| COM(2008) 318 | | 26.5.2008. | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva par divriteņu vai trīsriteņu mehānisko transportlīdzekļu ar tiesību aktiem noteikto marķējumu |
| COM(2008) 320 | | 27.5.2008. | Priekšlikums Padomes Lēmums, ar kuru dalībvalstīm atļauj Eiropas Kopienas interesēs ratificēt Starptautiskās darba organizācijas 2007. gada konsolidēto Konvenciju par darbu zvejniecībā (188. konvencija) |
| COM(2008) 324 | | 4.6.2008. | Priekšlikums Padomes Regula par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos pasākumus |
| COM(2008) 332 | | 27.5.2008. | Priekšlikums Padomes Lēmums par Eiropas sodāmības reģistru informācijas sistēmas (ECRIS) izveidi, piemērojot Pamatlēmuma 2008/XX/TI 11. pantu |
| COM(2008) 336 | | 28.5.2008. | Priekšlikums Padomes Regula ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju attiecībā uz mājputnu gaļas tirdzniecības standartiem |
| COM(2008) 341 | | 6.6.2008. | Priekšlikums Padomes Regula, ar ko Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes pulverveida aktīvās ogles importam uzliek galīgu antidempinga maksājumu |
| COM(2008) 342 | | 4.6.2008. | Priekšlikums Padomes Regula, ar kuru atceļ Regulu (EK) Nr. 243/2008, ar ko nosaka konkrētus ierobežojošus pasākumus pret Komoru Salu Savienības Anžuānas salas nelikumīgajām iestādēm |
| COM(2008) 343 | | 10.6.2008. | Priekšlikums Padomes Lēmums par tāda meža reproduktīvā materiāla līdzvērtīgumu, kas ražots trešās valstīs |
| COM(2008) 344 | | 9.6.2008. | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva uzņēmējdarbības tiesību jomā par viena īpašnieka sabiedrībām ar ierobežotu atbildību (Kodificēta versija) |
| COM(2008) 345 | | 10.6.2008. | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regula, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, kuri nav paredzēti cilvēku uzturam (Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu regula) |
| COM(2008) 346 | | 10.6.2008. | Priekšlikums Padomes Lēmums, ar kuru groza Lēmumu 2006/493/EK, ar ko nosaka Kopienas atbalsta apjomu lauku attīstībai no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim, tā sadalījumu pa gadiem un minimālo apjomu, kas jākoncentrē reģionos, kuri ir tiesīgi saņemt atbalstu saskaņā ar konverģences mērķi |
| COM(2008) 347 | 1 | 20.6.2008. | Priekšlikums Padomes Lēmums par nolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Indijas Republiku par atsevišķiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem un par šā nolīguma pagaidu piemērošanu |
| COM(2008) 347 | 2 | 20.6.2008. | Priekšlikums Padomes Lēmums par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Indijas Republiku par atsevišķiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem |
| COM(2008) 350 | | 11.6.2008. | Priekšlikums Padomes Regula ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 889/2005, ar ko paredz konkrētus ierobežojošus pasākumus attiecībā uz Kongo Demokrātisko Republiku |
| COM(2008) 351 | | 13.6.2008. | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva .../.../EK [...] par vadītāja sēdekli lauksaimniecības vai mežsaimniecības riteņtraktoros (Kodificēta versija) |
| COM(2008) 352 | | 12.6.2008. | Priekšlikums Padomes Lēmums ar ko Kopienas vārdā apstiprina 8. pielikumu Starptautiskajai konvencijai par preču robežkontroles saskaņošanu |
| COM(2008) 353 | | 11.6.2008. | Priekšlikums Padomes Regula, ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam pēc tam, kad veikta termiņa beigu pārskatīšana atbilstoši Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktam un daļēja starpposma pārskatīšana atbilstoši minētās regulas 11. panta 3. punktam |
| COM(2008) 357 | | 13.6.2008. | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva attiecībā uz kopīgiem noteikumiem, ko piemēro metroloģiskās kontroles mērinstrumentiem un metodēm |
| COM(2008) 358 | | 16.6.2008. | Priekšlikums Padomes Lēmums par izdevumiem veterinārijas jomā (Kodificēta versija) |
| COM(2008) 362 | | 17.6.2008. | Priekšlikums Padomes Lēmums par Kopienas nostāju Apvienotajā komitejā, kas izveidota atbilstoši 1972. gada 22. jūlija Nolīgumam starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Šveices Konfederāciju, saistībā ar Protokola Nr. 3 pielāgošanu, kurš attiecas uz “noteiktas izcelsmes izstrādājumu” jēdziena definīciju un administratīvās sadarbības metodēm, ņemot vērā Eiropas Savienības paplašināšanos 2007. gadā |
| COM(2008) 363 | | 16.6.2008. | Priekšlikums Padomes Regula, ar kuru groza Padomes 2007. gada 19. aprīļa Regulu (EK) Nr. 442/2007, ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar 11. panta 2. punktu Regulā (EK) Nr. 384/96 uzliek galīgo antidempinga maksājumu Ukrainas izcelsmes amonija nitrāta importam |
| COM(2008) 365 | | 17.6.2008. | Priekšlikums Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. .../... ar ko izveido Garantiju fondu ārējai darbībai (Kodificēta versija) |
| COM(2008) 367 | | 17.6.2008. | Priekšlikums Padomes Regula par Līguma 81. panta 3. punkta piemērošanu dažām nolīgumu un saskaņotu darbību kategorijām gaisa transporta nozarē (Kodificēta versija) |
| COM(2008) 369 | | 17.6.2008. | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. .../... par papildu aizsardzības sertifikātu zālēm (Kodificēta versija) |
| COM(2008) 376 | | 8.7.2008. | Priekšlikums Padomes Direktīva par atbrīvojumiem no nodokļiem, ko piemēro privātpersonu personīgo lietu galīgai ievešanai no dalībvalsts (Kodoficēta versija) |
| COM(2008) 377 | | 20.6.2008. | Priekšlikums Padomes Regula, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 2015/2006 un (EK) Nr. 40/2008 attiecībā uz dažu zivju krājumu zvejas iespējām un ar tām saistītiem nosacījumiem |
| COM(2008) 380 | | 23.6.2008. | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums ar ko groza Padomes Lēmumu 2001/470/EK, ar ko izveido Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu civillietās un komerclietās |
| COM(2008) 382 | | 20.6.2008. | Priekšlikums Padomes Regula, ar ko precizē antidempinga pasākumu jomu, kuri saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1174/2005 uzlikti tādu ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā |
| COM(2008) 385 | | 19.6.2008. | Priekšlikums Padomes Regula, ar ko atceļ antidempinga maksājumus, kas uzlikti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 85/2006 par saimniecībās audzētu Norvēģijas izcelsmes lašu importu |
| COM(2008) 386 | | 24.6.2008. | Priekšlikums Padomes Regula (EK) Nr. .../... [...] par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (Kodificēta versija) |
| COM(2008) 390 | | 25.6.2008. | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regula, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 216/2008 lidlauku, gaisa satiksmes pārvaldības un aeronavigācijas pakalpojumu jomā un atceļ Padomes Direktīvu 2006/23/EK |
| COM(2008) 404 | | 30.6.2008. | Priekšlikums Padomes Lēmums, ar ko Itālijas Republikai atļauj piemērot pasākumu, atkāpjoties no 285. panta Padomes Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu |
| COM(2008) 405 | | 27.6.2008. | Priekšlikums Padomes Lēmums ar kuru paraksta un noslēdz protokolu, ar ko groza Nolīgumu par jūras transportu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Ķīnas Tautas Republikas valdību, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai |
| COM(2008) 410 | | 30.6.2008. | Priekšlikums Padomes Regula, ar kuru attiecībā uz jaunu eksportētāju izbeidz pārskatīt Regulu (EK) Nr. 130/2006, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes importu |

Dokuments

Daļa

Datums

Nosaukums

COM(2008) 302

13.5.2008.

Priekšlikums Padomes Regula, ar ko atceļ Padomes 2007. gada 30. maija Regulu (EK) Nr. 752/2007 par atsevišķu tādu ierobežojumu administrēšanu, kuri attiecas uz dažu tērauda izstrādājumu importu no Ukrainas

COM(2008) 305

23.5.2008.

Priekšlikums Padomes Regula, ar kuru groza Regulu (Euratom, EOTK, EEK) Nr. 549/69, ar ko nosaka Eiropas Kopienu ierēdņu un citu darbinieku kategorijas, uz kurām attiecas Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās 12. pants, 13. panta otrā daļa un 14. pants

COM(2008) 306

1

20.5.2008.

Priekšlikums Padomes Regula, ar ko nosaka kopīgus lauksaimniekiem piešķiramā tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem

COM(2008) 306

2

20.5.2008.

Priekšlikums Padomes Regula par izmaiņām kopējā lauksaimniecības politikā, veicot grozījumus Regulā (EK) Nr. 320/2006, (EK) Nr. 1234/2007, (EK) Nr. 3/2008 un (EK) Nr. [...]/2008

COM(2008) 306

3

20.5.2008.

Priekšlikums Padomes Regula, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA)

COM(2008) 306

4

20.5.2008.

Priekšlikums Padomes Lēmums, ar ko groza Lēmumu 2006/144/EK par Kopienas lauku attīstības stratēģiskajām pamatnostādnēm (2007.–2013. gada plānošanas laikposms)

COM(2008) 308

21.5.2008.

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regula, kuru groza Regulu (EK) Nr. 1638/2006, ar ko paredz vispārējos noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta izveidošanai

COM(2008) 309

21.5.2008.

Priekšlikums Padomes Lēmums par nostāju, kas Kopienai jāpieņem Asociācijas padomē, kas izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses, attiecībā uz tarifu atcelšanas grafika izveidi Asociācijas nolīguma IV pielikumā minētajām precēm

COM(2008) 311

23.5.2008.

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regula, ar ko nosaka saskaņotus būvizstrādājumu tirdzniecības nosacījumus

COM(2008) 314

23.5.2008.

Priekšlikums Padomes Regula, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu

COM(2008) 316

23.5.2008.

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regula par tipa apstiprinājuma prasībām attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu vispārējo drošību

COM(2008) 318

26.5.2008.

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva par divriteņu vai trīsriteņu mehānisko transportlīdzekļu ar tiesību aktiem noteikto marķējumu

COM(2008) 320

27.5.2008.

Priekšlikums Padomes Lēmums, ar kuru dalībvalstīm atļauj Eiropas Kopienas interesēs ratificēt Starptautiskās darba organizācijas 2007. gada konsolidēto Konvenciju par darbu zvejniecībā (188. konvencija)

COM(2008) 324

4.6.2008.

Priekšlikums Padomes Regula par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos pasākumus

COM(2008) 332

27.5.2008.

Priekšlikums Padomes Lēmums par Eiropas sodāmības reģistru informācijas sistēmas (ECRIS) izveidi, piemērojot Pamatlēmuma 2008/XX/TI 11. pantu

COM(2008) 336

28.5.2008.

Priekšlikums Padomes Regula ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju attiecībā uz mājputnu gaļas tirdzniecības standartiem

COM(2008) 341

6.6.2008.

Priekšlikums Padomes Regula, ar ko Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes pulverveida aktīvās ogles importam uzliek galīgu antidempinga maksājumu

COM(2008) 342

4.6.2008.

Priekšlikums Padomes Regula, ar kuru atceļ Regulu (EK) Nr. 243/2008, ar ko nosaka konkrētus ierobežojošus pasākumus pret Komoru Salu Savienības Anžuānas salas nelikumīgajām iestādēm

COM(2008) 343

10.6.2008.

Priekšlikums Padomes Lēmums par tāda meža reproduktīvā materiāla līdzvērtīgumu, kas ražots trešās valstīs

COM(2008) 344

9.6.2008.

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva uzņēmējdarbības tiesību jomā par viena īpašnieka sabiedrībām ar ierobežotu atbildību (Kodificēta versija)

COM(2008) 345

10.6.2008.

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regula, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, kuri nav paredzēti cilvēku uzturam (Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu regula)

COM(2008) 346

10.6.2008.

Priekšlikums Padomes Lēmums, ar kuru groza Lēmumu 2006/493/EK, ar ko nosaka Kopienas atbalsta apjomu lauku attīstībai no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim, tā sadalījumu pa gadiem un minimālo apjomu, kas jākoncentrē reģionos, kuri ir tiesīgi saņemt atbalstu saskaņā ar konverģences mērķi

COM(2008) 347

1

20.6.2008.

Priekšlikums Padomes Lēmums par nolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Indijas Republiku par atsevišķiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem un par šā nolīguma pagaidu piemērošanu

COM(2008) 347

2

20.6.2008.

Priekšlikums Padomes Lēmums par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Indijas Republiku par atsevišķiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem

COM(2008) 350

11.6.2008.

Priekšlikums Padomes Regula ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 889/2005, ar ko paredz konkrētus ierobežojošus pasākumus attiecībā uz Kongo Demokrātisko Republiku

COM(2008) 351

13.6.2008.

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva .../.../EK [...] par vadītāja sēdekli lauksaimniecības vai mežsaimniecības riteņtraktoros (Kodificēta versija)

COM(2008) 352

12.6.2008.

Priekšlikums Padomes Lēmums ar ko Kopienas vārdā apstiprina 8. pielikumu Starptautiskajai konvencijai par preču robežkontroles saskaņošanu

COM(2008) 353

11.6.2008.

Priekšlikums Padomes Regula, ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam pēc tam, kad veikta termiņa beigu pārskatīšana atbilstoši Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktam un daļēja starpposma pārskatīšana atbilstoši minētās regulas 11. panta 3. punktam

COM(2008) 357

13.6.2008.

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva attiecībā uz kopīgiem noteikumiem, ko piemēro metroloģiskās kontroles mērinstrumentiem un metodēm

COM(2008) 358

16.6.2008.

Priekšlikums Padomes Lēmums par izdevumiem veterinārijas jomā (Kodificēta versija)

COM(2008) 362

17.6.2008.

Priekšlikums Padomes Lēmums par Kopienas nostāju Apvienotajā komitejā, kas izveidota atbilstoši 1972. gada 22. jūlija Nolīgumam starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Šveices Konfederāciju, saistībā ar Protokola Nr. 3 pielāgošanu, kurš attiecas uz “noteiktas izcelsmes izstrādājumu” jēdziena definīciju un administratīvās sadarbības metodēm, ņemot vērā Eiropas Savienības paplašināšanos 2007. gadā

COM(2008) 363

16.6.2008.

Priekšlikums Padomes Regula, ar kuru groza Padomes 2007. gada 19. aprīļa Regulu (EK) Nr. 442/2007, ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar 11. panta 2. punktu Regulā (EK) Nr. 384/96 uzliek galīgo antidempinga maksājumu Ukrainas izcelsmes amonija nitrāta importam

COM(2008) 365

17.6.2008.

Priekšlikums Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. .../... ar ko izveido Garantiju fondu ārējai darbībai (Kodificēta versija)

COM(2008) 367

17.6.2008.

Priekšlikums Padomes Regula par Līguma 81. panta 3. punkta piemērošanu dažām nolīgumu un saskaņotu darbību kategorijām gaisa transporta nozarē (Kodificēta versija)

COM(2008) 369

17.6.2008.

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. .../... par papildu aizsardzības sertifikātu zālēm (Kodificēta versija)

COM(2008) 376

8.7.2008.

Priekšlikums Padomes Direktīva par atbrīvojumiem no nodokļiem, ko piemēro privātpersonu personīgo lietu galīgai ievešanai no dalībvalsts (Kodoficēta versija)

COM(2008) 377

20.6.2008.

Priekšlikums Padomes Regula, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 2015/2006 un (EK) Nr. 40/2008 attiecībā uz dažu zivju krājumu zvejas iespējām un ar tām saistītiem nosacījumiem

COM(2008) 380

23.6.2008.

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums ar ko groza Padomes Lēmumu 2001/470/EK, ar ko izveido Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu civillietās un komerclietās

COM(2008) 382

20.6.2008.

Priekšlikums Padomes Regula, ar ko precizē antidempinga pasākumu jomu, kuri saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1174/2005 uzlikti tādu ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā

COM(2008) 385

19.6.2008.

Priekšlikums Padomes Regula, ar ko atceļ antidempinga maksājumus, kas uzlikti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 85/2006 par saimniecībās audzētu Norvēģijas izcelsmes lašu importu

COM(2008) 386

24.6.2008.

Priekšlikums Padomes Regula (EK) Nr. .../... [...] par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (Kodificēta versija)

COM(2008) 390

25.6.2008.

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regula, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 216/2008 lidlauku, gaisa satiksmes pārvaldības un aeronavigācijas pakalpojumu jomā un atceļ Padomes Direktīvu 2006/23/EK

COM(2008) 404

30.6.2008.

Priekšlikums Padomes Lēmums, ar ko Itālijas Republikai atļauj piemērot pasākumu, atkāpjoties no 285. panta Padomes Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu

COM(2008) 405

27.6.2008.

Priekšlikums Padomes Lēmums ar kuru paraksta un noslēdz protokolu, ar ko groza Nolīgumu par jūras transportu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Ķīnas Tautas Republikas valdību, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai

COM(2008) 410

30.6.2008.

Priekšlikums Padomes Regula, ar kuru attiecībā uz jaunu eksportētāju izbeidz pārskatīt Regulu (EK) Nr. 130/2006, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes importu

Šie teksti ir pieejami EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

| 15.1.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 10/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 10/15

---

Euro maiņas kurss (1)

2009. gada 14. janvāris

(2009/C 10/05)

1 euro=

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3173 |
| JPY | Japānas jēna | 117,66 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4508 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,90830 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,9475 |
| CHF | Šveices franks | 1,4761 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 9,4310 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 26,917 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 277,45 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7050 |
| PLN | Polijas zlots | 4,1440 |
| RON | Rumānijas leja | 4,2880 |
| TRY | Turcijas lira | 2,1085 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,9769 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,6144 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,2177 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 2,4262 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,9664 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 777,43 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 13,2389 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 9,0040 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,3347 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 14 657,60 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,7061 |
| PHP | Filipīnu peso | 62,080 |
| RUB | Krievijas rublis | 41,8400 |
| THB | Taizemes bats | 45,987 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 3,0598 |
| MXN | Meksikas peso | 18,2710 |
| INR | Indijas rūpija | 64,0270 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3173

JPY

Japānas jēna

117,66

DKK

Dānijas krona

7,4508

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,90830

SEK

Zviedrijas krona

10,9475

CHF

Šveices franks

1,4761

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

9,4310

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CZK

Čehijas krona

26,917

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

277,45

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7050

PLN

Polijas zlots

4,1440

RON

Rumānijas leja

4,2880

TRY

Turcijas lira

2,1085

AUD

Austrālijas dolārs

1,9769

CAD

Kanādas dolārs

1,6144

HKD

Hongkongas dolārs

10,2177

NZD

Jaunzēlandes dolārs

2,4262

SGD

Singapūras dolārs

1,9664

KRW

Dienvidkorejas vons

1 777,43

ZAR

Dienvidāfrikas rands

13,2389

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

9,0040

HRK

Horvātijas kuna

7,3347

IDR

Indonēzijas rūpija

14 657,60

MYR

Malaizijas ringits

4,7061

PHP

Filipīnu peso

62,080

RUB

Krievijas rublis

41,8400

THB

Taizemes bats

45,987

BRL

Brazīlijas reāls

3,0598

MXN

Meksikas peso

18,2710

INR

Indijas rūpija

64,0270

---

(1)

Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 15.1.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 10/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 10/16

---

COM dokumentu, kas nav Komisijas pieņemtie likumdošanas priekšlikumi, un Komisijas pieņemto likumdošanas priekšlikumu pēdējās publikācijas

(2009/C 10/06)

OV C 208, 15.8.2008.

Iepriekšējās publikācijas:

OV C 207, 14.8.2008.

OV C 202, 8.8.2008.

OV C 196, 2.8.2008.

OV C 194, 31.7.2008.

OV C 188, 25.7.2008.

OV C 118, 15.5.2008.

---

| 15.1.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 10/17 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 10/17

---

COM dokumenti, kas nav Komisijas pieņemtie likumdošanas priekšlikumi

(2009/C 10/07)

| Dokuments | Daļa | Datums | Nosaukums |
| --- | --- | --- | --- |
| COM(2008) 301 | | 14.5.2008. | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par pārrunu rezultātiem saistībā ar kohēzijas politikas stratēģijām un programmām 2007.–2013. gada plānošanas periodam |
| COM(2008) 307 | | 20.5.2008. | Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par linu un kaņepju nozari |
| COM(2008) 312 | | 22.5.2008. | Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam — Pievēršoties starptautiskajai kodolnozares drošības un drošuma problēmai |
| COM(2008) 313 | | 27.5.2008. | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — Interneta modernizācija: Rīcības plāns interneta protokola 6. versijas (IPv6) ieviešanai Eiropā |
| COM(2008) 317 | | 23.5.2008. | Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam labāka karjera un lielāka mobilitāte: Eiropas partnerība pētniekiem |
| COM(2008) 319 | | 20.5.2008. | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei Barselonas process — Vidusjūras reģiona valstu savienība |
| COM(2008) 321 | | 20.5.2008. | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — Pārtikas cenu paaugstināšanās problēmas risināšana Norādījumi par ES rīcību |
| COM(2008) 322 | | 26.5.2008. | Komisijas paziņojums Padomei par anotētu darba kārtību Enerģētikas kopienas Ministru padomes sanāksmei (Briselē, 2008. gada 27. jūnijā) |
| COM(2008) 323 | | 27.5.2008. | Komisijas paziņojums Eiropas pārredzamības iniciatīva — Pamats attiecībām ar interešu pārstāvjiem (reģistrs un rīcības kodekss) |
| COM(2008) 327 | | 29.5.2008. | Komisijas ziņojums Komisijas gada ziņojums par Garantiju fondu un tā pārvaldību 2007. gadā |
| COM(2008) 328 | | 30.5.2008. | Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par nobeiguma ziņojumu attiecībā uz Kopienas veicināšanas pasākumiem nodarbinātības jomā (NVP programma 2002.–2006. gadam) |
| COM(2008) 329 | | 30.5.2008. | Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai — Ceļā uz Eiropas e-tiesiskuma stratēģiju |
| COM(2008) 330 | | 8.5.2008. | Komisijas ziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai — Ziņojums par tabakas izstrādājumu reklāmas direktīvas (2003/33/EK) īstenošanu |
| COM(2008) 331 | | 30.5.2008. | Komisijas paziņojums — Zvejas iespējas 2009. gadam Paziņojums par Eiropas Komisijas politiku |
| COM(2008) 333 | | 28.5.2008. | Komisijas ieteikums Padomei pilnvarot Komisiju vadīt sarunas par starptautiska juridiski saistoša instrumenta izstrādi attiecībā uz pasākumiem ostas valstī, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju |
| COM(2008) 334 | | 3.6.2008. | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Programmas e-TEN galīgais novērtējums |
| COM(2008) 337 | | 5.6.2008. | Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par galīgo novērtējumu Kopienas rīcības programmai, kas vajadzīga, lai atbalstītu Eiropas līmeņa organizācijas un konkrētas darbības izglītības un apmācības jomā |
| COM(2008) 338 | | 4.6.2008. | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un revīzijas palātai Kopsavilkuma pārskats par Komisijas sasniegumiem vadības jomā 2007. gadā |
| COM(2008) 340 | | 9.6.2008. | Komisijas ziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par īstermiņa statistiku saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 19. maija Regulu (EK) Nr. 1165/98 |
| COM(2008) 354 | | 13.6.2008. | Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam — Finanšu informācija par Eiropas Attīstības fondiem |
| COM(2008) 355 | | 13.6.2008. | Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par statistiku, kas apkopota saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2150/2002 par atkritumu statistiku un tās kvalitāti |
| COM(2008) 356 | | 13.6.2008. | Komisijas ziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas profesionālās izglītības attīstības centra neatkarīgu novērtēšanu |
| COM(2008) 359 | | 17.6.2008. | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — Kopēja imigrācijas politika Eiropai. Principi, darbības un instrumenti |
| COM(2008) 360 | | 17.6.2008. | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — Patvēruma politikas plāns integrēta pieeja aizsardzībai visā es teritorijā |
| COM(2008) 364 | | 17.6.2008. | Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam — Reģionālo konsultatīvo padomju darbības pārskats |
| COM(2008) 366 | | 17.6.2008. | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai — Nanomateriālus reglamentējošie aspekti |
| COM(2008) 371 | | 18.6.2008. | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei Piektais progresa ziņojums par ekonomisko un sociālo kohēziju Reģionu izaugsme — Eiropas izaugsme |
| COM(2008) 378 | | 24.6.2008. | Komisijas paziņojums Eiropas Komisijas gada ziņojums Eiropas Parlamentam par Eiropas skolu sistēmas darbību 2007. gadā |
| COM(2008) 379 | | 23.6.2008. | Komisijas ziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam 2008. gada ziņojums par Eiropas Kopienas attīstības un ārējās palīdzības politiku un tās īstenošanu 2007. gadā |
| COM(2008) 381 | | 18.6.2008. | Budžeta grozījuma provizoriskais projekts Nr. 5 2008. gada vispārējam budžetam vispārējs ieņēmumu dokuments |
| COM(2008) 383 | | 25.6.2008. | Zaļā grāmata Turpmākās attiecības starp ES un aizjūras zemēm un teritorijām |
| COM(2008) 384 | | 13.6.2008. | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai saskaroties ar naftas cenu pieauguma problēmu |
| COM(2008) 387 | | 24.6.2008. | Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam — Publiskās finanses EMS 2008. gadā publisko finanšu kvalitātes loma es pārvaldības sistēmā |
| COM(2008) 389 | | 25.6.2008. | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — Eiropas vienotā gaisa telpa II: ceļā uz ilgtspējīgāku un funkcionālāku aviāciju |
| COM(2008) 392 | | 26.6.2008. | Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par pārtikas produktiem personām, kas slimo ar ogļhidrātu vielmaiņas traucējumiem (diabētu) |
| COM(2008) 393 | | 27.6.2008. | Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par Padomes Direktīvas 89/398/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz īpašas diētas pārtikas produktiem 9. panta īstenošanu |
| COM(2008) 395 | | 26.6.2008. | Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — Vadlīnijas integrētai pieejai jūrniecības politikas jomā: ceļā uz labākas prakses izmantošanu integrētā jūrniecības pārvaldībā un apspriedēs ar ieinteresētajām personām |
| COM(2008) 398 | | 26.6.2008. | Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — Galīgais novērtējums par Kopienas rīcības programmu “Jaunatne” (2000.–2006. gads) un Kopienas rīcības programmu, kas vajadzīga, lai atbalstītu Eiropas līmeņa organizācijas jaunatnes lietu jomā (2004.–2006. gads) |
| COM(2008) 403 | | 24.6.2008. | Komisijas paziņojums par paziņojumiem attiecībā uz izpildes termiņu atlikšanu un atbrīvojumu no konkrētu robežlielumu piemērošanas pienākuma saskaņā ar 22. pantu Direktīvā 2008/50/EK par gaisa kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropai |

Dokuments

Daļa

Datums

Nosaukums

COM(2008) 301

14.5.2008.

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par pārrunu rezultātiem saistībā ar kohēzijas politikas stratēģijām un programmām 2007.–2013. gada plānošanas periodam

COM(2008) 307

20.5.2008.

Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par linu un kaņepju nozari

COM(2008) 312

22.5.2008.

Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam — Pievēršoties starptautiskajai kodolnozares drošības un drošuma problēmai

COM(2008) 313

27.5.2008.

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — Interneta modernizācija: Rīcības plāns interneta protokola 6. versijas (IPv6) ieviešanai Eiropā

COM(2008) 317

23.5.2008.

Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam labāka karjera un lielāka mobilitāte: Eiropas partnerība pētniekiem

COM(2008) 319

20.5.2008.

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei Barselonas process — Vidusjūras reģiona valstu savienība

COM(2008) 321

20.5.2008.

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — Pārtikas cenu paaugstināšanās problēmas risināšana Norādījumi par ES rīcību

COM(2008) 322

26.5.2008.

Komisijas paziņojums Padomei par anotētu darba kārtību Enerģētikas kopienas Ministru padomes sanāksmei (Briselē, 2008. gada 27. jūnijā)

COM(2008) 323

27.5.2008.

Komisijas paziņojums Eiropas pārredzamības iniciatīva — Pamats attiecībām ar interešu pārstāvjiem (reģistrs un rīcības kodekss)

COM(2008) 327

29.5.2008.

Komisijas ziņojums Komisijas gada ziņojums par Garantiju fondu un tā pārvaldību 2007. gadā

COM(2008) 328

30.5.2008.

Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par nobeiguma ziņojumu attiecībā uz Kopienas veicināšanas pasākumiem nodarbinātības jomā (NVP programma 2002.–2006. gadam)

COM(2008) 329

30.5.2008.

Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai — Ceļā uz Eiropas e-tiesiskuma stratēģiju

COM(2008) 330

8.5.2008.

Komisijas ziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai — Ziņojums par tabakas izstrādājumu reklāmas direktīvas (2003/33/EK) īstenošanu

COM(2008) 331

30.5.2008.

Komisijas paziņojums — Zvejas iespējas 2009. gadam Paziņojums par Eiropas Komisijas politiku

COM(2008) 333

28.5.2008.

Komisijas ieteikums Padomei pilnvarot Komisiju vadīt sarunas par starptautiska juridiski saistoša instrumenta izstrādi attiecībā uz pasākumiem ostas valstī, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju

COM(2008) 334

3.6.2008.

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Programmas e-TEN galīgais novērtējums

COM(2008) 337

5.6.2008.

Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par galīgo novērtējumu Kopienas rīcības programmai, kas vajadzīga, lai atbalstītu Eiropas līmeņa organizācijas un konkrētas darbības izglītības un apmācības jomā

COM(2008) 338

4.6.2008.

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un revīzijas palātai Kopsavilkuma pārskats par Komisijas sasniegumiem vadības jomā 2007. gadā

COM(2008) 340

9.6.2008.

Komisijas ziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par īstermiņa statistiku saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 19. maija Regulu (EK) Nr. 1165/98

COM(2008) 354

13.6.2008.

Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam — Finanšu informācija par Eiropas Attīstības fondiem

COM(2008) 355

13.6.2008.

Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par statistiku, kas apkopota saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2150/2002 par atkritumu statistiku un tās kvalitāti

COM(2008) 356

13.6.2008.

Komisijas ziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas profesionālās izglītības attīstības centra neatkarīgu novērtēšanu

COM(2008) 359

17.6.2008.

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — Kopēja imigrācijas politika Eiropai. Principi, darbības un instrumenti

COM(2008) 360

17.6.2008.

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — Patvēruma politikas plāns integrēta pieeja aizsardzībai visā es teritorijā

COM(2008) 364

17.6.2008.

Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam — Reģionālo konsultatīvo padomju darbības pārskats

COM(2008) 366

17.6.2008.

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai — Nanomateriālus reglamentējošie aspekti

COM(2008) 371

18.6.2008.

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei Piektais progresa ziņojums par ekonomisko un sociālo kohēziju Reģionu izaugsme — Eiropas izaugsme

COM(2008) 378

24.6.2008.

Komisijas paziņojums Eiropas Komisijas gada ziņojums Eiropas Parlamentam par Eiropas skolu sistēmas darbību 2007. gadā

COM(2008) 379

23.6.2008.

Komisijas ziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam 2008. gada ziņojums par Eiropas Kopienas attīstības un ārējās palīdzības politiku un tās īstenošanu 2007. gadā

COM(2008) 381

18.6.2008.

Budžeta grozījuma provizoriskais projekts Nr. 5 2008. gada vispārējam budžetam vispārējs ieņēmumu dokuments

COM(2008) 383

25.6.2008.

Zaļā grāmata Turpmākās attiecības starp ES un aizjūras zemēm un teritorijām

COM(2008) 384

13.6.2008.

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai saskaroties ar naftas cenu pieauguma problēmu

COM(2008) 387

24.6.2008.

Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam — Publiskās finanses EMS 2008. gadā publisko finanšu kvalitātes loma es pārvaldības sistēmā

COM(2008) 389

25.6.2008.

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — Eiropas vienotā gaisa telpa II: ceļā uz ilgtspējīgāku un funkcionālāku aviāciju

COM(2008) 392

26.6.2008.

Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par pārtikas produktiem personām, kas slimo ar ogļhidrātu vielmaiņas traucējumiem (diabētu)

COM(2008) 393

27.6.2008.

Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par Padomes Direktīvas 89/398/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz īpašas diētas pārtikas produktiem 9. panta īstenošanu

COM(2008) 395

26.6.2008.

Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — Vadlīnijas integrētai pieejai jūrniecības politikas jomā: ceļā uz labākas prakses izmantošanu integrētā jūrniecības pārvaldībā un apspriedēs ar ieinteresētajām personām

COM(2008) 398

26.6.2008.

Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — Galīgais novērtējums par Kopienas rīcības programmu “Jaunatne” (2000.–2006. gads) un Kopienas rīcības programmu, kas vajadzīga, lai atbalstītu Eiropas līmeņa organizācijas jaunatnes lietu jomā (2004.–2006. gads)

COM(2008) 403

24.6.2008.

Komisijas paziņojums par paziņojumiem attiecībā uz izpildes termiņu atlikšanu un atbrīvojumu no konkrētu robežlielumu piemērošanas pienākuma saskaņā ar 22. pantu Direktīvā 2008/50/EK par gaisa kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropai

Šie teksti ir pieejami EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 15.1.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 10/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 10/20

---

Dalībvalstu paziņotā informācija par valsts atbalstiem, kas piešķirti saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1857/2006 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001

(2009/C 10/08)

Atbalsta numurs: XA 283/08

Dalībvalsts: Francija

Reģions: Département de la Moselle

Atbalsta shēmas nosaukums: Aide au remplacement (assistance technique)

Juridiskais pamats: 2006. gada 15. decembra Regulas (EK) Nr. 1857/2006 15. pants;

Articles L 1511-2 et L 1511-5 du code général des collectivités territoriales

Délibération du Conseil général de la Moselle du 15.10.2007

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi: Nepārsniedzot EUR 40 000 atkarībā no vajadzībām un pieejamajiem budžeta līdzekļiem

Atbalsta maksimālā intensitāte: Vienota likme 12 % apmērā un nepārsniedzot EUR 130 dienā, kā arī ne ilgāk par 14 dienām un ne vairāk par EUR 910 vienam saņēmējam gadā

Īstenošanas datums: No dienas, kad Eiropas Komisijas Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē publicēts attiecīgā atbrīvojuma pieprasījuma reģistrācijas numurs, un atbilstoši attiecīgajām apropriācijām

Atbalsta shēmas ilgums: Trīs gadi, sākot no dienas, kad no Komisijas saņemts apliecinājums par saņemšanu (atbilstoši attiecīgajām apropriācijām)

Atbalsta mērķi un noteikumi: Šīs atbalsta shēmas mērķis ir segt daļu no izmaksām, kas lauksaimniecības uzņēmumiem rodas, aizstājot lauksaimnieku (izņemot aizstāšanas izmaksas, attiecībā uz kurām saņem nodokļu kredītus) slimības vai negadījuma pēc, paternitātes vai maternitātes atvaļinājuma laikā, vai jauno lauksaimnieku gadījumā — prezentāciju un apmācību laikā, nepārsniedzot 14 dienas gadā trīs gadu laikposmā.

Tiks ievēroti visi Regulas (EK) Nr. 1857/2006 15. panta noteikumi

Attiecīgā(-ās) nozare(-es): Visi Mozeles [Moselle] departamenta lauksaimniecības uzņēmumi (lauku saimniecības vai to grupas)

Atbildīgās iestādes nosaukums un adrese:

| Monsieur le Président du Conseil général de la Moselle |
| --- |
| Direction de l'Environnement et de l'Aménagement du Territoire |
| Division de l'Environnement et de l'Espace Rural (SAEN) |
| Hôtel du Département |
| 1, rue du Pont Moreau |
| BP 11096 |
| F-57036 Metz cedex 1 |

Monsieur le Président du Conseil général de la Moselle

Direction de l'Environnement et de l'Aménagement du Territoire

Division de l'Environnement et de l'Espace Rural (SAEN)

Hôtel du Département

1, rue du Pont Moreau

BP 11096

F-57036 Metz cedex 1

Tīmekļa vietne: http://www.cg57.fr/front/go.do?sid=site/environnement_1076429797630/gestion_de_l_espace/agriculture

Cita informācija: Lai nodrošinātu Kopienas tiesību aktos noteiktā maksimālā pieļaujamā apjoma ievērošanu attiecībā uz katru plānotā atbalsta veidu, vajadzības gadījumā atbalsta summu pārskatīs, to samazinot par tādu apjomu, cik liela būs citu publisku finansētāju dalība.

Atbalstu sniegs tām ražotāju grupām, kuras šāda veida atbalstu nav saņēmušas iepriekšējo piecu gadu laikā, un tām, kuras ir nokārtojušas visus maksājumus saistībā ar iepriekšējām atbalsta lietām

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

| 15.1.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 10/21 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 10/21

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5418 — Blackfriars/Vink Holding)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/C 10/09)

| 1. | Komisija 2009. gada 5. janvārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā Nr. 139/2004 (1), saskaņā ar kuru uzņēmums Blackfriars Corporation (“Blackfriars”, Apvienotā Karaliste, uzņēmums ir daļa no Blackfriars Group, ASV) Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār visu Vink Holding B.V. (Nīderlande) Vink Nordic Holding AS (Dānija) un Vink Kunststoffe GmbH (Vācija), kopā saukti “Vink Holding”, iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2009. gada 5. janvārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā Nr. 139/2004 (1), saskaņā ar kuru uzņēmums Blackfriars Corporation (“Blackfriars”, Apvienotā Karaliste, uzņēmums ir daļa no Blackfriars Group, ASV) Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār visu Vink Holding B.V. (Nīderlande) Vink Nordic Holding AS (Dānija) un Vink Kunststoffe GmbH (Vācija), kopā saukti “Vink Holding”, iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Blackfriars: elektrisko un plastmasas izstrādājumu vairumtirdzniecība un izplatīšana rūpnieciskās ražošanas, celtniecības un zīmju ražošanas nozarēm ASV un Lielbritānijā; |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Blackfriars: elektrisko un plastmasas izstrādājumu vairumtirdzniecība un izplatīšana rūpnieciskās ražošanas, celtniecības un zīmju ražošanas nozarēm ASV un Lielbritānijā;

| — | Vink Holding: plastmasas pusfabrikātu vairumtirdzniecība un izplatīšana rūpnieciskās ražošanas, celtniecības un zīmju ražošanas nozarēm vairākās valstīs kontinentālajā Eiropā. |
| --- | --- |

—

Vink Holding: plastmasas pusfabrikātu vairumtirdzniecība un izplatīšana rūpnieciskās ražošanas, celtniecības un zīmju ražošanas nozarēm vairākās valstīs kontinentālajā Eiropā.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (fakss: (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5418 — Blackfriars/Vink Holding uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (fakss: (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5418 — Blackfriars/Vink Holding uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp.

---

| 15.1.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 10/22 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 10/22

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5423 — Costa/MSC/MPCT)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/C 10/10)

| 1. | Komisija 2009. gada 6. janvārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmumi Costa Crociere S.p.A. (“Costa”, Itālija), ko kontrolē Carnival Corporation &plc (ASV) un MSC CROCIERE S.A. (“MSC”, Šveice), ko kontrolē Mediterranean Shipping Company Holding S.A., iegūst Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē kopīgu kontroli pār Marseille Provence Cruise terminal S.A.S. (“MPCT”, Francija) — jaunizveidotu sabiedrību, kas veido kopuzņēmumu. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2009. gada 6. janvārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmumi Costa Crociere S.p.A. (“Costa”, Itālija), ko kontrolē Carnival Corporation &plc (ASV) un MSC CROCIERE S.A. (“MSC”, Šveice), ko kontrolē Mediterranean Shipping Company Holding S.A., iegūst Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē kopīgu kontroli pār Marseille Provence Cruise terminal S.A.S. (“MPCT”, Francija) — jaunizveidotu sabiedrību, kas veido kopuzņēmumu.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Costa: pasažieru kuģu ekspluatācija; |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Costa: pasažieru kuģu ekspluatācija;

| — | MSC: pasažieru kuģu ekspluatācija; |
| --- | --- |

—

MSC: pasažieru kuģu ekspluatācija;

| — | MPCT: pasažieru kuģu termināla apsaimniekošana, uz kuru attiecas koncesija, ko piešķīrusi Port Autonome de Marseille. |
| --- | --- |

—

MPCT: pasažieru kuģu termināla apsaimniekošana, uz kuru attiecas koncesija, ko piešķīrusi Port Autonome de Marseille.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (fakss: (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5423 — Costa/MSC/MPCT uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (fakss: (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5423 — Costa/MSC/MPCT uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp.

---

15.1.2009

| 15.1.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 10/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 10/s3

---

PIEZĪME LASĪTĀJAM

Iestādes ir nolēmušas savos tekstos turpmāk nenorādīt jaunākos tiesību aktu grozījumus.

Ja vien nav noteikts citādi, par tiesību aktiem, kuri ir norādīti šeit publicētajos tekstos, uzskatāmi tiesību akti to spēkā esošajā redakcijā.

---