# Úřední věstník C 2/2009

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 2 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 527. ledna 2009 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 2

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 527. ledna 2009

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | STANOVISKA |
| | Komise |
| 2009/C 002/01 | Stanovisko Komise ze dne 22. prosince 2008 k plánům na zneškodňování radioaktivních odpadů z výzkumného reaktoru JULES HOROWITZ a úložiště štěpných materiálů MAGENTA, které se nacházejí v lokalitě Cadarache ve Francii, v souladu článkem 37 Smlouvy o Euratomu | 1 |
| | Evropský inspektor ochrany údajů |
| 2009/C 002/02 | Stanovisko evropského inspektora ochrany údajů k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o zavedení víceletého programu Společenství pro ochranu dětí využívajících internet a jiné komunikační technologie | 2 |
| 2009/C 002/03 | Stanovisko Evropského inspektora ochrany údajů k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise | 7 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Komise

2009/C 002/01

Stanovisko Komise ze dne 22. prosince 2008 k plánům na zneškodňování radioaktivních odpadů z výzkumného reaktoru JULES HOROWITZ a úložiště štěpných materiálů MAGENTA, které se nacházejí v lokalitě Cadarache ve Francii, v souladu článkem 37 Smlouvy o Euratomu

1

Evropský inspektor ochrany údajů

2009/C 002/02

Stanovisko evropského inspektora ochrany údajů k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o zavedení víceletého programu Společenství pro ochranu dětí využívajících internet a jiné komunikační technologie

2

2009/C 002/03

Stanovisko Evropského inspektora ochrany údajů k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise

7

| | II   Sdělení |
| --- | --- |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Komise |
| 2009/C 002/04 | Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES — Případy, k nimž Komise nevznáší námitku (
  1
  ) | 18 |
| 2009/C 002/05 | Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES — Případy, k nimž Komise nevznáší námitku | 21 |
| 2009/C 002/06 | Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES — Případy, k nimž Komise nevznáší námitku | 23 |

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

2009/C 002/04

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES — Případy, k nimž Komise nevznáší námitku (
  1
  )

1

18

2009/C 002/05

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES — Případy, k nimž Komise nevznáší námitku

21

2009/C 002/06

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES — Případy, k nimž Komise nevznáší námitku

23

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Komise |
| 2009/C 002/07 | Úroková míra použitá Evropskou centrální bankou pro hlavní refinanční operace: 2,5 % 1. ledna 2009 — Směnné kurzy vůči euru | 25 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

2009/C 002/07

Úroková míra použitá Evropskou centrální bankou pro hlavní refinanční operace: 2,5 % 1. ledna 2009 — Směnné kurzy vůči euru

25

| | |
| --- | --- |
| 2009/C 002/08 | Poznámka pro čtenáře(pokračování na vnitřní straně zadní obálky) | s3 |

2009/C 002/08

Poznámka pro čtenáře(pokračování na vnitřní straně zadní obálky)

Poznámka pro čtenáře

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Komise

| 7.1.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 2/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 2/1

---

STANOVISKO KOMISE

ze dne 22. prosince 2008

k plánům na zneškodňování radioaktivních odpadů z výzkumného reaktoru JULES HOROWITZ a úložiště štěpných materiálů MAGENTA, které se nacházejí v lokalitě Cadarache ve Francii, v souladu článkem 37 Smlouvy o Euratomu

(Pouze francouzské znění je závazné)

(2009/C 2/01)

Dne 29. dubna 2008 obdržela Evropská komise v souladu s článkem 37 Smlouvy o Euratomu od vlády Francie všeobecné údaje o plánech na zneškodňování radioaktivního odpadu z výzkumného reaktoru JULES HOROWITZ a úložiště štěpných materiálů MAGENTA, zařízení nacházejících se v lokalitě Cadarache ve Francii.

Na základě těchto údajů a doplňujících informací, které poskytli představitelé francouzské vlády na zasedání skupiny odborníků dne 15. a 16. září 2008, přijala Komise následující stanovisko:

| 1) | Vzdálenost mezi oběma zařízeními a nejbližším bodem na území jiného členského státu, v tomto případě v Itálie, je přibližně 110 km, Španělsko je vzdálené asi 230 km. |
| --- | --- |

1)

Vzdálenost mezi oběma zařízeními a nejbližším bodem na území jiného členského státu, v tomto případě v Itálie, je přibližně 110 km, Španělsko je vzdálené asi 230 km.

| 2) | Za běžného provozu nebude vypouštění kapalných a plynných radioaktivních odpadů z obou zařízení příčinou vystavení vlivu záření, jež by mohlo ovlivnit zdraví obyvatelstva v jiném členském státě. |
| --- | --- |

2)

Za běžného provozu nebude vypouštění kapalných a plynných radioaktivních odpadů z obou zařízení příčinou vystavení vlivu záření, jež by mohlo ovlivnit zdraví obyvatelstva v jiném členském státě.

| 3) | Pevný radioaktivní odpad z obou zařízení bude dočasně skladován na místě, dokud nebude přemístěn do zařízení na zneškodňování odpadu schváleného francouzskou vládou. Složky vyhořelého paliva z výzkumného reaktoru budou dočasně skladovány na místě, dokud nebudou převezeny do zpracovatelského zařízení v La Hague. |
| --- | --- |

3)

Pevný radioaktivní odpad z obou zařízení bude dočasně skladován na místě, dokud nebude přemístěn do zařízení na zneškodňování odpadu schváleného francouzskou vládou. Složky vyhořelého paliva z výzkumného reaktoru budou dočasně skladovány na místě, dokud nebudou převezeny do zpracovatelského zařízení v La Hague.

| 4) | V případě neplánovaného uvolnění radioaktivních odpadů v obou zařízeních následkem havárie typu a rozsahu uvedeného ve všeobecných údajích by dávky záření obdržené v jiných členských státech neměly ovlivnit zdraví obyvatel. |
| --- | --- |

4)

V případě neplánovaného uvolnění radioaktivních odpadů v obou zařízeních následkem havárie typu a rozsahu uvedeného ve všeobecných údajích by dávky záření obdržené v jiných členských státech neměly ovlivnit zdraví obyvatel.

Komise proto zastává stanovisko, že provedení plánů na zneškodňování radioaktivních odpadů v jakékoli formě z výzkumného reaktoru JULES HOROWITZ ani úložiště štěpných materiálů MAGENTA, které se nacházejí v lokalitě Cadarache ve Francii, a to jak za běžného provozu, tak v případě havárie typu a rozsahu uvedeného ve všeobecných údajích, by nemělo vést k radioaktivnímu zamoření vody, půdy nebo vzdušného prostoru jiného členského státu.

---

Evropský inspektor ochrany údajů

| 7.1.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 2/2 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 2/2

---

Stanovisko evropského inspektora ochrany údajů k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o zavedení víceletého programu Společenství pro ochranu dětí využívajících internet a jiné komunikační technologie

(2009/C 2/02)

EVROPSKÝ INSPEKTOR OCHRANY ÚDAJŮ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 286 této smlouvy,

s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie, a zejména na článek 8 této listiny,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (1),

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (2), a zejména na článek 41 tohoto nařízení,

s ohledem na žádost o stanovisko v souladu s čl. 28 odst. 2 nařízení č. 45/2001 obdrženou od Evropské komise dne 4. března 2008,

PŘIJAL TOTO STANOVISKO:

I.   ÚVOD

Konzultace s evropským inspektorem ochrany údajů

| 1. | Komise odeslala evropskému inspektorovi ochrany údajů dne 4. března 2008 ke konzultaci návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o zavedení víceletého programu Společenství pro ochranu dětí využívajících internet a jiné komunikační technologie (dále jen „návrh“) v souladu s čl. 28 odst. 2 nařízení 45/2001/ES. Tato konzultace by měla být výslovně uvedena v preambuli rozhodnutí. |
| --- | --- |

1.

Komise odeslala evropskému inspektorovi ochrany údajů dne 4. března 2008 ke konzultaci návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o zavedení víceletého programu Společenství pro ochranu dětí využívajících internet a jiné komunikační technologie (dále jen „návrh“) v souladu s čl. 28 odst. 2 nařízení 45/2001/ES. Tato konzultace by měla být výslovně uvedena v preambuli rozhodnutí.

Návrh v souvislostech

| 2. | Nový víceletý program (dále jen „program“) je předkládán v návaznosti na programy Bezpečnější internet (1999–2004) a Bezpečnější internet plus (2005–2008). |
| --- | --- |

2.

Nový víceletý program (dále jen „program“) je předkládán v návaznosti na programy Bezpečnější internet (1999–2004) a Bezpečnější internet plus (2005–2008).

| 3. | Jsou vymezeny čtyři směry:






  — | omezování nedovoleného obsahu a potírání škodlivého chování on-line, |
| --- | --- | --- |

3.

Jsou vymezeny čtyři směry:

—

omezování nedovoleného obsahu a potírání škodlivého chování on-line,

| — | podpora bezpečnějšího on-line prostředí, |
| --- | --- |

—

podpora bezpečnějšího on-line prostředí,

| — | zajištění povědomí veřejnosti, |
| --- | --- |

—

zajištění povědomí veřejnosti,

| — | vytvoření znalostní základny. |
| --- | --- |

—

vytvoření znalostní základny.

| 4. | Program je předkládán jako program, který je v souladu s příslušnými politikami, programy a opatřeními Společenství a doplňuje je. Vzhledem k množství stávajících regulačních opatření v oblasti ochrany dětí v souvislosti s novými technologiemi se tento program zaměřuje spíše na akci než na regulaci. Důraz je kladen na účinnost a účelnost prováděných iniciativ a přizpůsobení vývoji nových technologií. V tomto ohledu program předpokládá intenzivnější výměny informací a osvědčených postupů. |
| --- | --- |

4.

Program je předkládán jako program, který je v souladu s příslušnými politikami, programy a opatřeními Společenství a doplňuje je. Vzhledem k množství stávajících regulačních opatření v oblasti ochrany dětí v souvislosti s novými technologiemi se tento program zaměřuje spíše na akci než na regulaci. Důraz je kladen na účinnost a účelnost prováděných iniciativ a přizpůsobení vývoji nových technologií. V tomto ohledu program předpokládá intenzivnější výměny informací a osvědčených postupů.

| 5. | Jako rámcový nástroj nezachází program do podrobností ohledně opatření, jež mají být přijata, ale počítá s výzvami k podávání návrhů a výzvami k podávání nabídek v souladu se čtyřmi vymezenými směry. |
| --- | --- |

5.

Jako rámcový nástroj nezachází program do podrobností ohledně opatření, jež mají být přijata, ale počítá s výzvami k podávání návrhů a výzvami k podávání nabídek v souladu se čtyřmi vymezenými směry.

Zaměření stanoviska

| 6. | Obecné směry programu se zaměřují na ochranu dětí využívajících internet a jiné komunikační technologie, aniž by kladly důraz na ty aspekty této otázky, které souvisejí se soukromím (3). Přestože evropský inspektor ochrany údajů zcela podporuje cíle návrhu, zdůrazní ve svém stanovisku právě aspekty související se soukromím. |
| --- | --- |

6.

Obecné směry programu se zaměřují na ochranu dětí využívajících internet a jiné komunikační technologie, aniž by kladly důraz na ty aspekty této otázky, které souvisejí se soukromím (3). Přestože evropský inspektor ochrany údajů zcela podporuje cíle návrhu, zdůrazní ve svém stanovisku právě aspekty související se soukromím.

| 7. | Evropský inspektor ochrany údajů považuje za zásadní, aby plánované iniciativy byly v souladu se stávajícím právním rámcem uvedeným v návrhu (4), a zejména směrnicí 2000/31 o elektronickém obchodu, směrnicí 2002/58 o soukromí a elektronických komunikacích a směrnicí 95/46 o ochraně údajů (5). |
| --- | --- |

7.

Evropský inspektor ochrany údajů považuje za zásadní, aby plánované iniciativy byly v souladu se stávajícím právním rámcem uvedeným v návrhu (4), a zejména směrnicí 2000/31 o elektronickém obchodu, směrnicí 2002/58 o soukromí a elektronických komunikacích a směrnicí 95/46 o ochraně údajů (5).

| 8. | Ochranu osobních údajů je třeba zohlednit ve vztahu k různým aspektům a různým subjektům zapojeným do programu: ochrana osobních údajů dětí je samozřejmě hlavní otázkou, ne však jedinou – je také třeba brát v úvahu osobní údaje týkající se osob a obsahu, jež jsou zkoumány za účelem ochrany dětí. |
| --- | --- |

8.

Ochranu osobních údajů je třeba zohlednit ve vztahu k různým aspektům a různým subjektům zapojeným do programu: ochrana osobních údajů dětí je samozřejmě hlavní otázkou, ne však jedinou – je také třeba brát v úvahu osobní údaje týkající se osob a obsahu, jež jsou zkoumány za účelem ochrany dětí.

| 9. | Dané otázky budou v tomto stanovisku rozpracovány takto:






  — | Kapitola II rozvede spojení mezi ochranou údajů a bezpečností dětí, se zdůrazněním skutečnosti, že ochrana údajů dětí je nezbytným krokem směrem k větší bezpečnosti a předcházení zneužití. |
| --- | --- | --- |

9.

Dané otázky budou v tomto stanovisku rozpracovány takto:

—

Kapitola II rozvede spojení mezi ochranou údajů a bezpečností dětí, se zdůrazněním skutečnosti, že ochrana údajů dětí je nezbytným krokem směrem k větší bezpečnosti a předcházení zneužití.

| — | V kapitole III zdůrazní stanovisko skutečnost, že zpracování osobních údajů je rovněž nedílnou součástí ohlašování, filtrování nebo blokování podezřelého obsahu nebo osob na internetu:






  — | v prvním bodě bude analyzována otázka ohlašování podezřelých osob nebo skutečností z hlediska ochrany údajů, |
| --- | --- | --- |

—

V kapitole III zdůrazní stanovisko skutečnost, že zpracování osobních údajů je rovněž nedílnou součástí ohlašování, filtrování nebo blokování podezřelého obsahu nebo osob na internetu:

—

v prvním bodě bude analyzována otázka ohlašování podezřelých osob nebo skutečností z hlediska ochrany údajů,

| — | druhý bod se zaměří na úlohu technických nástrojů, |
| --- | --- |

—

druhý bod se zaměří na úlohu technických nástrojů,

| — | předmětem posledního bodu bude odpovědnost odvětví, a to ve vztahu k dohledu nad údaji o uživatelích a údaji o obsahu. |
| --- | --- |

—

předmětem posledního bodu bude odpovědnost odvětví, a to ve vztahu k dohledu nad údaji o uživatelích a údaji o obsahu.

II.   OCHRANA OSOBNÍCH ÚDAJŮ A BEZPEČNOST DĚTÍ

| 10. | Evropský inspektor ochrany údajů zcela podporuje cíl programu a směry vymezené za účelem zvýšení ochrany dětí on-line. Rozhodujícími opatřeními, která je třeba dále rozvíjet, jsou zejména omezování nedovoleného nebo škodlivého obsahu a zvyšování informovanosti dětí a dalších dotčených subjektů. |
| --- | --- |

10.

Evropský inspektor ochrany údajů zcela podporuje cíl programu a směry vymezené za účelem zvýšení ochrany dětí on-line. Rozhodujícími opatřeními, která je třeba dále rozvíjet, jsou zejména omezování nedovoleného nebo škodlivého obsahu a zvyšování informovanosti dětí a dalších dotčených subjektů.

| 11. | Evropský inspektor ochrany údajů by rád připomněl, že odpovídající ochrana osobních informací dítěte je zásadním přípravným krokem pro zajištění bezpečnosti v on-line prostředí. Toto vzájemné propojení soukromí a bezpečnosti dětí je výslovně uvedeno v nedávném prohlášení Výboru ministrů „o ochraně důstojnosti, bezpečnosti a soukromí dětí využívajících internet“ (6). Prohlášení připomíná právo dětí na důstojnost, zvláštní ochranu a péči nezbytnou pro jejich blaho, „na ochranu proti všem formám diskriminace či svévolných nebo protiprávních zásahů do jejich soukromí a proti protiprávním útokům na jejich čest a pověst“. |
| --- | --- |

11.

Evropský inspektor ochrany údajů by rád připomněl, že odpovídající ochrana osobních informací dítěte je zásadním přípravným krokem pro zajištění bezpečnosti v on-line prostředí. Toto vzájemné propojení soukromí a bezpečnosti dětí je výslovně uvedeno v nedávném prohlášení Výboru ministrů „o ochraně důstojnosti, bezpečnosti a soukromí dětí využívajících internet“ (6). Prohlášení připomíná právo dětí na důstojnost, zvláštní ochranu a péči nezbytnou pro jejich blaho, „na ochranu proti všem formám diskriminace či svévolných nebo protiprávních zásahů do jejich soukromí a proti protiprávním útokům na jejich čest a pověst“.

| 12. | Jako příklady rizik spojených s ochranou soukromí dětí uvádí prohlášení vysledovatelnost aktivit dětí, kvůli které se mohou stát předmětem trestné činnosti, jako je například jejich získávání pro sexuální účely nebo jiné protiprávní činnosti. Analýza a uchování osobních údajů týkajících se aktivit dětí jsou rovněž uváděny jako činnosti vedoucí k potenciálnímu riziku zneužití, například pro komerční účely, nebo pro vyhledávání ze strany vzdělávacích institucí či možných zaměstnavatelů. Prohlášení proto vyzývá, aby obsah vyhledávaný a stopy zanechávané dětmi on-line byly odstraňovány nebo mazány v přiměřeně krátké lhůtě a aby byla rozvíjena a podporována informovanost dětí, zejména ohledně vhodného využívání nástrojů poskytujících přístup k informacím, rozvíjení kritického posouzení obsahu a osvojení si odpovídajících komunikačních dovedností. |
| --- | --- |

12.

Jako příklady rizik spojených s ochranou soukromí dětí uvádí prohlášení vysledovatelnost aktivit dětí, kvůli které se mohou stát předmětem trestné činnosti, jako je například jejich získávání pro sexuální účely nebo jiné protiprávní činnosti. Analýza a uchování osobních údajů týkajících se aktivit dětí jsou rovněž uváděny jako činnosti vedoucí k potenciálnímu riziku zneužití, například pro komerční účely, nebo pro vyhledávání ze strany vzdělávacích institucí či možných zaměstnavatelů. Prohlášení proto vyzývá, aby obsah vyhledávaný a stopy zanechávané dětmi on-line byly odstraňovány nebo mazány v přiměřeně krátké lhůtě a aby byla rozvíjena a podporována informovanost dětí, zejména ohledně vhodného využívání nástrojů poskytujících přístup k informacím, rozvíjení kritického posouzení obsahu a osvojení si odpovídajících komunikačních dovedností.

| 13. | Evropský inspektor ochrany údajů tato zjištění podporuje. Zejména považuje za zásadní zvyšovat povědomí dětí o rizicích spojených se spontánním sdělováním osobních údajů, jako je skutečné jméno, věk nebo místo bydliště. |
| --- | --- |

13.

Evropský inspektor ochrany údajů tato zjištění podporuje. Zejména považuje za zásadní zvyšovat povědomí dětí o rizicích spojených se spontánním sdělováním osobních údajů, jako je skutečné jméno, věk nebo místo bydliště.

| 14. | Bod 3 opatření (7) navrhovaných ve víceletém programu se konkrétně věnuje „zajištění povědomí veřejnosti“ prostřednictvím akcí zaměřených na děti, rodiče, pečovatele a pedagogy, pokud jde o možnosti a rizika spojená s využíváním on-line technologií a „prostředky, jak být v on-line prostředí v bezpečí“. Mezi prostředky uvedenými v návrhu jsou dva užitečné nástroje, které by měly výslovně zahrnovat tento rozměr ochrany osobních údajů dětí, a to šíření příslušných informací a zajištění kontaktních míst, kde mohou rodiče a děti získat odpovědi na otázky, jak být v on-line prostředí v bezpečí. |
| --- | --- |

14.

Bod 3 opatření (7) navrhovaných ve víceletém programu se konkrétně věnuje „zajištění povědomí veřejnosti“ prostřednictvím akcí zaměřených na děti, rodiče, pečovatele a pedagogy, pokud jde o možnosti a rizika spojená s využíváním on-line technologií a „prostředky, jak být v on-line prostředí v bezpečí“. Mezi prostředky uvedenými v návrhu jsou dva užitečné nástroje, které by měly výslovně zahrnovat tento rozměr ochrany osobních údajů dětí, a to šíření příslušných informací a zajištění kontaktních míst, kde mohou rodiče a děti získat odpovědi na otázky, jak být v on-line prostředí v bezpečí.

| 15. | Evropský inspektor ochrany údajů chce zdůraznit, že příslušnými partnery jsou v této souvislosti orgány ochrany údajů. Takto by měly být uvedeny v návrhu, zejména tam, kde návrh předpokládá podporu spolupráce a sdílení informací, zkušeností a osvědčených postupů na vnitrostátní a evropské úrovni (8). |
| --- | --- |

15.

Evropský inspektor ochrany údajů chce zdůraznit, že příslušnými partnery jsou v této souvislosti orgány ochrany údajů. Takto by měly být uvedeny v návrhu, zejména tam, kde návrh předpokládá podporu spolupráce a sdílení informací, zkušeností a osvědčených postupů na vnitrostátní a evropské úrovni (8).

| 16. | Jako názorný příklad nedávných opatření přijatých v tomto ohledu v členských státech a členských zemích EHP je možno uvést několik iniciativ. Śvédská agentura pro ochranu údajů provádí každoročně průzkum postojů mladých lidí k internetu a dohledu, stejně tak i agentura pro ochranu údajů ve Spojeném království (9) provedla průzkum zaměřený na 2000 dětí ve věku od 14 do 21 let. V lednu roku 2007 zahájila norská agentura pro ochranu údajů, ve spolupráci s ministerstvem školství, vzdělávací kampaň zaměřenou na školy (10). V Portugalsku byl mezi agenturou pro ochranu údajů a ministerstvem školství podepsán protokol o prosazování kultury ochrany údajů na internetu a zejména v rámci sociálních sítí (11). V návaznosti na tento projekt sjednotily portugalské sociální sítě rozhraní a maskota zaměřené na děti ve věku od 10 do 15 let. |
| --- | --- |

16.

Jako názorný příklad nedávných opatření přijatých v tomto ohledu v členských státech a členských zemích EHP je možno uvést několik iniciativ. Śvédská agentura pro ochranu údajů provádí každoročně průzkum postojů mladých lidí k internetu a dohledu, stejně tak i agentura pro ochranu údajů ve Spojeném království (9) provedla průzkum zaměřený na 2000 dětí ve věku od 14 do 21 let. V lednu roku 2007 zahájila norská agentura pro ochranu údajů, ve spolupráci s ministerstvem školství, vzdělávací kampaň zaměřenou na školy (10). V Portugalsku byl mezi agenturou pro ochranu údajů a ministerstvem školství podepsán protokol o prosazování kultury ochrany údajů na internetu a zejména v rámci sociálních sítí (11). V návaznosti na tento projekt sjednotily portugalské sociální sítě rozhraní a maskota zaměřené na děti ve věku od 10 do 15 let.

| 17. | Tyto příklady dokládají, jak aktivní a rozhodující úlohu hrají subjekty ochrany údajů v případě ochrany dětí on-line, a jak je třeba je výslovně zahrnout jako partnery do víceletého programu. |
| --- | --- |

17.

Tyto příklady dokládají, jak aktivní a rozhodující úlohu hrají subjekty ochrany údajů v případě ochrany dětí on-line, a jak je třeba je výslovně zahrnout jako partnery do víceletého programu.

III.   OCHRANA OSOBNÍCH ÚDAJŮ A PRÁVA DALŠÍCH ZÚČASTNĚNÝCH SUBJEKTŮ

I.   Hlášení a výměna informací

| 18. | První bod návrhu („Omezování nedovoleného obsahu a potírání škodlivého chování on-line“ (12)) obsahuje jako jedno z hlavních opatření zajištění kontaktních míst pro on-line hlášení nedovoleného obsahu a škodlivého chování. Je nesporné, že k tomu, aby byl boj proti nedovolenému obsahu a škodlivému chování účinný, je třeba na tyto jevy upozorňovat příslušné orgány. Ve skutečnosti již byla zřízena kontaktní místa v souvislosti s ochranou dětí, ale také například pro boj proti spamu (13). |
| --- | --- |

18.

První bod návrhu („Omezování nedovoleného obsahu a potírání škodlivého chování on-line“ (12)) obsahuje jako jedno z hlavních opatření zajištění kontaktních míst pro on-line hlášení nedovoleného obsahu a škodlivého chování. Je nesporné, že k tomu, aby byl boj proti nedovolenému obsahu a škodlivému chování účinný, je třeba na tyto jevy upozorňovat příslušné orgány. Ve skutečnosti již byla zřízena kontaktní místa v souvislosti s ochranou dětí, ale také například pro boj proti spamu (13).

| 19. | Evropský inspektor ochrany údajů však upozorňuje, že pojem škodlivého obsahu zůstává nejasný: není stanoveno, kdo odpovídá za vymezení toho, co je škodlivý obsah a podle jakých kritérií. Tato skutečnost je ještě znepokojivější, když uvážíme důsledky případného hlášení takového obsahu. |
| --- | --- |

19.

Evropský inspektor ochrany údajů však upozorňuje, že pojem škodlivého obsahu zůstává nejasný: není stanoveno, kdo odpovídá za vymezení toho, co je škodlivý obsah a podle jakých kritérií. Tato skutečnost je ještě znepokojivější, když uvážíme důsledky případného hlášení takového obsahu.

| 20. | Kromě toho, jak již bylo zmíněno výše, v rámci programu jako tento nejsou v sázce pouze osobní údaje dětí, ale také osobní údaje všech osob, které jsou nějakým způsobem spojeny s informacemi šířenými po síti. Může jít například o osobu podezřelou z protiprávního chování nebo hlášenou jako podezřelá osoba, ale také o osobu oznamující podezřelé chování nebo obsah, či o oběť zneužití. I když jsou tyto informace nezbytné pro účinný systém hlášení, evropský inspektor ochrany údajů považuje za důležité připomenout, že tyto informace musí být vždy zpracovávány v souladu se zásadami ochrany údajů. |
| --- | --- |

20.

Kromě toho, jak již bylo zmíněno výše, v rámci programu jako tento nejsou v sázce pouze osobní údaje dětí, ale také osobní údaje všech osob, které jsou nějakým způsobem spojeny s informacemi šířenými po síti. Může jít například o osobu podezřelou z protiprávního chování nebo hlášenou jako podezřelá osoba, ale také o osobu oznamující podezřelé chování nebo obsah, či o oběť zneužití. I když jsou tyto informace nezbytné pro účinný systém hlášení, evropský inspektor ochrany údajů považuje za důležité připomenout, že tyto informace musí být vždy zpracovávány v souladu se zásadami ochrany údajů.

| 21. | Některé údaje mohou dokonce vyžadovat zvláštní ochranu, pokud je možné je považovat za citlivé údaje ve smyslu článku 8 směrnice ES/95/46. Může jít o údaje související s pachatelem i s obětí zneužití, zejména pokud jde o dětskou pornografii. Je třeba uvést, že některé systémy hlášení na vnitrostátní úrovni vyžadovaly úpravu právních předpisů o ochraně údajů, aby bylo možné zpracovávat soudní údaje týkající se osob podezřelých ze spáchání trestného činu nebo obětí (14). Evropský inspektor ochrany údajů trvá na tom, aby jakýkoliv systém hlášení, který má být zaveden, zohledňoval stávající rámec ochrany údajů. Rozhodujícími prvky pro dodržení tohoto rámce je prokázání veřejného zájmu a dále záruky spojené s dohledem nad systémem, a to v zásadě ze strany donucovacích orgánů. |
| --- | --- |

21.

Některé údaje mohou dokonce vyžadovat zvláštní ochranu, pokud je možné je považovat za citlivé údaje ve smyslu článku 8 směrnice ES/95/46. Může jít o údaje související s pachatelem i s obětí zneužití, zejména pokud jde o dětskou pornografii. Je třeba uvést, že některé systémy hlášení na vnitrostátní úrovni vyžadovaly úpravu právních předpisů o ochraně údajů, aby bylo možné zpracovávat soudní údaje týkající se osob podezřelých ze spáchání trestného činu nebo obětí (14). Evropský inspektor ochrany údajů trvá na tom, aby jakýkoliv systém hlášení, který má být zaveden, zohledňoval stávající rámec ochrany údajů. Rozhodujícími prvky pro dodržení tohoto rámce je prokázání veřejného zájmu a dále záruky spojené s dohledem nad systémem, a to v zásadě ze strany donucovacích orgánů.

II.   Úloha technických nástrojů z hlediska soukromí

| 22. | Využívání technických nástrojů je prosazováno jako jedno z řešení nakládání s nedovoleným obsahem a škodlivým chováním (15). Příklady těchto nástrojů jsou uvedeny v posouzení dopadů (16), včetně rozpoznávání věku, rozpoznávání obličejů (u identifikace obětí ze strany donucovacích orgánů) nebo filtračních technologií. Podle návrhu by měly tyto nástroje být lépe přizpůsobeny praktickým potřebám a měly by být dostupné příslušným zúčastněným subjektům. |
| --- | --- |

22.

Využívání technických nástrojů je prosazováno jako jedno z řešení nakládání s nedovoleným obsahem a škodlivým chováním (15). Příklady těchto nástrojů jsou uvedeny v posouzení dopadů (16), včetně rozpoznávání věku, rozpoznávání obličejů (u identifikace obětí ze strany donucovacích orgánů) nebo filtračních technologií. Podle návrhu by měly tyto nástroje být lépe přizpůsobeny praktickým potřebám a měly by být dostupné příslušným zúčastněným subjektům.

| 23. | Evropský inspektor ochrany údajů již zaujal jasný postoj (17) ve prospěch využívání nových technologií pro zvýšení ochrany práv jednotlivce. Je toho názoru, že zásada „soukromí coby aspekt návrhu“ (privacy by design) by měla tvořit nedílnou součást technologického vývoje, jenž zahrnuje zpracování osobních údajů. Evropský inspektor ochrany údajů proto důrazně podporuje vypracování projektů zaměřených na rozvoj technologií v tomto smyslu. |
| --- | --- |

23.

Evropský inspektor ochrany údajů již zaujal jasný postoj (17) ve prospěch využívání nových technologií pro zvýšení ochrany práv jednotlivce. Je toho názoru, že zásada „soukromí coby aspekt návrhu“ (privacy by design) by měla tvořit nedílnou součást technologického vývoje, jenž zahrnuje zpracování osobních údajů. Evropský inspektor ochrany údajů proto důrazně podporuje vypracování projektů zaměřených na rozvoj technologií v tomto smyslu.

| 24. | Je obzvláště důležité vyvíjet systémy, které co nejvíce omezí odkrytí osobních údajů dětí a poskytne jim spolehlivou ochranu, a tedy nabídnout dětem možnost využívat bezpečněji nové nástroje informační společnosti, jako jsou sociální sítě. |
| --- | --- |

24.

Je obzvláště důležité vyvíjet systémy, které co nejvíce omezí odkrytí osobních údajů dětí a poskytne jim spolehlivou ochranu, a tedy nabídnout dětem možnost využívat bezpečněji nové nástroje informační společnosti, jako jsou sociální sítě.

| 25. | Je však třeba připomenout, že technologické nástroje mohou mít v závislosti na způsobu použití různé dopady na jednotlivce. Pokud jsou využívány k filtrování nebo blokování informací, mohou dětem zabránit v přístupu k obsahu, který by mohl být potenciálně škodlivý, mohou však také zabránit některým osobám v přístupu k oprávněným informacím. |
| --- | --- |

25.

Je však třeba připomenout, že technologické nástroje mohou mít v závislosti na způsobu použití různé dopady na jednotlivce. Pokud jsou využívány k filtrování nebo blokování informací, mohou dětem zabránit v přístupu k obsahu, který by mohl být potenciálně škodlivý, mohou však také zabránit některým osobám v přístupu k oprávněným informacím.

| 26. | I přesto, že hlavní obavy zde souvisí se svobodou přístupu k informacím, stále existuje dopad z hlediska soukromí. Filtrování může skutečně, zejména pokud jde o jeho nejnovější vývoj využívající správy identity, fungovat na základě daných kritérií, včetně osobních údajů, jako je věk osoby připojené k síti (k zabránění přístupu dospělých nebo dětí k určenému obsahu), obsah informací a provozní údaje spojené s totožností autora informací. V závislosti na – automatickém – způsobu zpracování těchto osobních informací by mohly dotčené osoby čelit následkům v souvislosti s jejich právem komunikovat on-line. |
| --- | --- |

26.

I přesto, že hlavní obavy zde souvisí se svobodou přístupu k informacím, stále existuje dopad z hlediska soukromí. Filtrování může skutečně, zejména pokud jde o jeho nejnovější vývoj využívající správy identity, fungovat na základě daných kritérií, včetně osobních údajů, jako je věk osoby připojené k síti (k zabránění přístupu dospělých nebo dětí k určenému obsahu), obsah informací a provozní údaje spojené s totožností autora informací. V závislosti na – automatickém – způsobu zpracování těchto osobních informací by mohly dotčené osoby čelit následkům v souvislosti s jejich právem komunikovat on-line.

| 27. | Filtrační nebo blokovací nástroje pro regulaci přístupu do sítí je proto třeba používat opatrně a je třeba zohledňovat jejich možné nežádoucí účinky a plně využívat možností podporujících soukromí, které technologie nabízí. |
| --- | --- |

27.

Filtrační nebo blokovací nástroje pro regulaci přístupu do sítí je proto třeba používat opatrně a je třeba zohledňovat jejich možné nežádoucí účinky a plně využívat možností podporujících soukromí, které technologie nabízí.

| 28. | Evropský inspektor ochrany údajů vítá upřesnění uvedené v posouzení dopadů (18), podle kterého by žádnou z navrhovaných možností nemělo být dotčeno právo na soukromí a na svobodu projevu. Rovněž sdílí názor vyjádřený v tomto posouzení, že jedním z hlavních cílů je zmocnění uživatele, tj. „zmocnění k tomu, aby bylo možné činit lepší volby a přijímat příslušná opatření“ s cílem chránit děti (19). |
| --- | --- |

28.

Evropský inspektor ochrany údajů vítá upřesnění uvedené v posouzení dopadů (18), podle kterého by žádnou z navrhovaných možností nemělo být dotčeno právo na soukromí a na svobodu projevu. Rovněž sdílí názor vyjádřený v tomto posouzení, že jedním z hlavních cílů je zmocnění uživatele, tj. „zmocnění k tomu, aby bylo možné činit lepší volby a přijímat příslušná opatření“ s cílem chránit děti (19).

III.   Odpovědnost poskytovatelů služeb

| 29. | Návrh považuje spolupráci všech zúčastněných subjektů za nezbytný prvek pro zlepšení ochrany dětí využívajících komunikační technologie. Mezi těmito zúčastněnými subjekty návrh (20) předpokládá účast a zapojení daného odvětví zejména prostřednictvím samoregulace. |
| --- | --- |

29.

Návrh považuje spolupráci všech zúčastněných subjektů za nezbytný prvek pro zlepšení ochrany dětí využívajících komunikační technologie. Mezi těmito zúčastněnými subjekty návrh (20) předpokládá účast a zapojení daného odvětví zejména prostřednictvím samoregulace.

| 30. | Vzhledem k tomu, že toto odvětví odpovídá za poskytování telekomunikačních služeb a služeb obsahu, mohlo by mít v této oblasti určitý vliv na hlášení, filtrování nebo blokování informací, pokud jsou tyto informace považovány za nedovolené nebo škodlivé. O rozsahu, v jakém by mu tento úkol mohl být ve skutečnosti z právního hlediska svěřen, by se však mohlo diskutovat. |
| --- | --- |

30.

Vzhledem k tomu, že toto odvětví odpovídá za poskytování telekomunikačních služeb a služeb obsahu, mohlo by mít v této oblasti určitý vliv na hlášení, filtrování nebo blokování informací, pokud jsou tyto informace považovány za nedovolené nebo škodlivé. O rozsahu, v jakém by mu tento úkol mohl být ve skutečnosti z právního hlediska svěřen, by se však mohlo diskutovat.

| 31. | Spolupráce odvětví z hlediska zvyšování informovanosti dětí a dalších zúčastněných stran, jako jsou rodiče nebo pedagogové, je samozřejmě vítána. Zásadním aspektem odpovědnosti poskytovatelů obsahu je rovněž zavedení systémů varování a regulátorů na webových stránkách umožňujících vyloučení nevhodného obsahu. |
| --- | --- |

31.

Spolupráce odvětví z hlediska zvyšování informovanosti dětí a dalších zúčastněných stran, jako jsou rodiče nebo pedagogové, je samozřejmě vítána. Zásadním aspektem odpovědnosti poskytovatelů obsahu je rovněž zavedení systémů varování a regulátorů na webových stránkách umožňujících vyloučení nevhodného obsahu.

| 32. | Pokud však jde o poskytovatele telekomunikačních služeb, je sledování telekomunikací spornou otázkou, ať už jde o kontrolu obsahu chráněného právy duševního vlastnictví nebo jiného nedovoleného obsahu. Vyvstává zde otázka zásahu komerčního subjektu, nabízejícího konkrétní (telekomunikační) službu, do sféry, do které v podstatě zasahovat nemá, tj. do kontroly obsahu telekomunikací. Evropský inspektor ochrany údajů připomíná, že tuto kontrolu by v zásadě neměli provádět poskytovatelé služeb, a rozhodně ne systematicky. Pokud je to v konkrétních případech nezbytné, mělo by to v zásadě být úkolem donucovacích orgánů. |
| --- | --- |

32.

Pokud však jde o poskytovatele telekomunikačních služeb, je sledování telekomunikací spornou otázkou, ať už jde o kontrolu obsahu chráněného právy duševního vlastnictví nebo jiného nedovoleného obsahu. Vyvstává zde otázka zásahu komerčního subjektu, nabízejícího konkrétní (telekomunikační) službu, do sféry, do které v podstatě zasahovat nemá, tj. do kontroly obsahu telekomunikací. Evropský inspektor ochrany údajů připomíná, že tuto kontrolu by v zásadě neměli provádět poskytovatelé služeb, a rozhodně ne systematicky. Pokud je to v konkrétních případech nezbytné, mělo by to v zásadě být úkolem donucovacích orgánů.

| 33. | Pracovní skupina článku 29 ve svém stanovisku ze dne 18. ledna 2005 v souvislosti s touto otázkou připomněla (21), že „poskytovatelům internetových služeb není možné podle článku 15 směrnice 2000/31 o elektronickém obchodu uložit žádnou systematickou povinnost dohledu a spolupráce. (...) Jak je uvedeno v článku 8 směrnice o ochraně údajů, lze zpracování údajů týkajících se protiprávního jednání, rozsudků v trestních věcech nebo bezpečnostních opatření provádět pouze za přísných podmínek zavedených členskými státy. Přestože každý jednotlivec má přirozeně právo zpracovávat soudní údaje v průběhu svého vlastního sporu, tato zásada nezachází tak daleko, aby umožňovala hloubkové vyšetřování, shromažďování a centralizaci osobních údajů třetí stranou, mimo jiné zejména systematický výzkum v obecném měřítku, jako například prohlížení na internetu (...). Toto vyšetřování spadá do pravomoci justičních orgánů“. |
| --- | --- |

33.

Pracovní skupina článku 29 ve svém stanovisku ze dne 18. ledna 2005 v souvislosti s touto otázkou připomněla (21), že „poskytovatelům internetových služeb není možné podle článku 15 směrnice 2000/31 o elektronickém obchodu uložit žádnou systematickou povinnost dohledu a spolupráce. (...) Jak je uvedeno v článku 8 směrnice o ochraně údajů, lze zpracování údajů týkajících se protiprávního jednání, rozsudků v trestních věcech nebo bezpečnostních opatření provádět pouze za přísných podmínek zavedených členskými státy. Přestože každý jednotlivec má přirozeně právo zpracovávat soudní údaje v průběhu svého vlastního sporu, tato zásada nezachází tak daleko, aby umožňovala hloubkové vyšetřování, shromažďování a centralizaci osobních údajů třetí stranou, mimo jiné zejména systematický výzkum v obecném měřítku, jako například prohlížení na internetu (...). Toto vyšetřování spadá do pravomoci justičních orgánů“.

| 34. | V oblasti, ve které jsou v sázce svoboda projevu, přístup k informacím, soukromí a další základní práva, vyvolává tento zásah soukromých subjektů otázku přiměřenosti použitých prostředků. Evropský parlament nedávno přijal usnesení zdůrazňující potřebu nalezení řešení v souladu se základními právy jednotlivce (22). V bodě 23 tohoto usnesení uvádí, že „internet je rozsáhlou platformou pro kulturní projev, přístup ke znalostem a demokratické zapojení do evropské tvořivosti, která spojuje generace prostřednictvím informační společnosti; [Parlament] vyzývá Komisi a členské státy, aby se vyhnuly přijímání opatření, která by byla v rozporu s občanskými svobodami a lidskými právy a se zásadami proporcionality, účinnosti a odrazující povahy, jako je například přerušení přístupu k internetu“. |
| --- | --- |

34.

V oblasti, ve které jsou v sázce svoboda projevu, přístup k informacím, soukromí a další základní práva, vyvolává tento zásah soukromých subjektů otázku přiměřenosti použitých prostředků. Evropský parlament nedávno přijal usnesení zdůrazňující potřebu nalezení řešení v souladu se základními právy jednotlivce (22). V bodě 23 tohoto usnesení uvádí, že „internet je rozsáhlou platformou pro kulturní projev, přístup ke znalostem a demokratické zapojení do evropské tvořivosti, která spojuje generace prostřednictvím informační společnosti; [Parlament] vyzývá Komisi a členské státy, aby se vyhnuly přijímání opatření, která by byla v rozporu s občanskými svobodami a lidskými právy a se zásadami proporcionality, účinnosti a odrazující povahy, jako je například přerušení přístupu k internetu“.

| 35. | Evropský inspektor ochrany údajů je toho názoru, že je třeba nalézt rovnováhu mezi oprávněným cílem boje proti nedovolenému obsahu a odpovídající povahou použitých prostředků. Připomíná, že jakýkoliv dohled nad telekomunikačními sítěmi, pokud je v konkrétních případech nezbytný, by měl být úkolem donucovacích orgánů. |
| --- | --- |

35.

Evropský inspektor ochrany údajů je toho názoru, že je třeba nalézt rovnováhu mezi oprávněným cílem boje proti nedovolenému obsahu a odpovídající povahou použitých prostředků. Připomíná, že jakýkoliv dohled nad telekomunikačními sítěmi, pokud je v konkrétních případech nezbytný, by měl být úkolem donucovacích orgánů.

IV.   ZÁVĚR

| 36. | Evropský inspektor ochrany údajů podporuje návrh víceletého programu pro ochranu dětí využívajících internet a jiné komunikační technologie. Vítá skutečnost, že se tento program má zaměřit na rozvoj nových technologií a na vypracování konkrétních opatření pro zvýšení účinnosti ochrany dětí. |
| --- | --- |

36.

Evropský inspektor ochrany údajů podporuje návrh víceletého programu pro ochranu dětí využívajících internet a jiné komunikační technologie. Vítá skutečnost, že se tento program má zaměřit na rozvoj nových technologií a na vypracování konkrétních opatření pro zvýšení účinnosti ochrany dětí.

| 37. | Evropský inspektor ochrany údajů připomíná, ochrana osobních údajů je základním předpokladem bezpečnosti dětí on-line. Je třeba předcházet zneužití osobních informací týkajících se dětí, pomocí směrů navrhovaných v programu, a zejména:






  — | zajištěním povědomí dětí a dalších zúčastněných stran, jako jsou rodiče či pedagogové, |
| --- | --- | --- |

37.

Evropský inspektor ochrany údajů připomíná, ochrana osobních údajů je základním předpokladem bezpečnosti dětí on-line. Je třeba předcházet zneužití osobních informací týkajících se dětí, pomocí směrů navrhovaných v programu, a zejména:

—

zajištěním povědomí dětí a dalších zúčastněných stran, jako jsou rodiče či pedagogové,

| — | podporou vypracování osvědčených postupů ze strany odvětví, |
| --- | --- |

—

podporou vypracování osvědčených postupů ze strany odvětví,

| — | podporou rozvoje technologických nástrojů, které splňují zásady ochrany soukromí, |
| --- | --- |

—

podporou rozvoje technologických nástrojů, které splňují zásady ochrany soukromí,

| — | podporou výměny osvědčených postupů a praktických zkušeností mezi příslušnými orgány, včetně orgánů ochrany údajů. |
| --- | --- |

—

podporou výměny osvědčených postupů a praktických zkušeností mezi příslušnými orgány, včetně orgánů ochrany údajů.

| 38. | Při vypracovávání těchto opatření by se nemělo přehlížet, že ochrana dětí se odehrává v prostředí, ve kterém mohou být v sázce práva jiných osob. Jakoukoliv iniciativu spočívající ve shromažďování, blokování nebo hlášení informací je možné provádět pouze s ohledem na základní práva všech dotčených jednotlivců a v souladu s právním rámcem pro ochranu údajů. Evropský inspektor ochrany údajů zejména připomíná, že dohled nad telekomunikačními sítěmi, pokud je v konkrétních případech nezbytný, by měl být úkolem donucovacích orgánů. |
| --- | --- |

38.

Při vypracovávání těchto opatření by se nemělo přehlížet, že ochrana dětí se odehrává v prostředí, ve kterém mohou být v sázce práva jiných osob. Jakoukoliv iniciativu spočívající ve shromažďování, blokování nebo hlášení informací je možné provádět pouze s ohledem na základní práva všech dotčených jednotlivců a v souladu s právním rámcem pro ochranu údajů. Evropský inspektor ochrany údajů zejména připomíná, že dohled nad telekomunikačními sítěmi, pokud je v konkrétních případech nezbytný, by měl být úkolem donucovacích orgánů.

| 39. | Evropský inspektor ochrany údajů bere na vědomí, že tento program představuje obecný rámec pro další konkrétní opatření. Domnívá se, že některé postřehy uvedené v tomto stanovisku jsou prvním krokem a mohly by být dále prakticky rozpracovány, a to s odkazem na projekty, které mají být teprve zahájeny, v souladu se směry programu. Doporučuje, aby orgány ochrany údajů byly úzce zapojeny do definování těchto praktických projektů. Rovněž odkazuje na činnost Pracovní skupiny článku 29 v této věci a zejména na současnou práci Pracovní skupiny pro sociální sítě (23). |
| --- | --- |

39.

Evropský inspektor ochrany údajů bere na vědomí, že tento program představuje obecný rámec pro další konkrétní opatření. Domnívá se, že některé postřehy uvedené v tomto stanovisku jsou prvním krokem a mohly by být dále prakticky rozpracovány, a to s odkazem na projekty, které mají být teprve zahájeny, v souladu se směry programu. Doporučuje, aby orgány ochrany údajů byly úzce zapojeny do definování těchto praktických projektů. Rovněž odkazuje na činnost Pracovní skupiny článku 29 v této věci a zejména na současnou práci Pracovní skupiny pro sociální sítě (23).

V Bruselu dne 23. června 2008.

Peter HUSTINX

evropský inspektor ochrany údajů

---

(1)  Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31.

1

(2)  Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.

2

(3)  Určité odkazy na soukromí se nacházejí v posouzení dopadů (3.2. Konkrétní rizika: poskytování osobních údajů; 3.3. Cílové skupiny; 5.2. Analýza dopadu možných politik), nejsou však výrazně rozpracovány.

3

(4)  Důvodová zpráva, 2.1, Právní rámec; Souhrnné posouzení dopadů, 1.2. Aktuální stav: právní předpisy.

4

(5)

5

| — | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/31/ES ze dne 8. června 2000 o některých právních aspektech služeb informační společnosti, zejména elektronického obchodu, na vnitřním trhu (směrnice o elektronickém obchodu) (Úř. věst. L 178, 17.7.2000, s. 1). |
| --- | --- |

—

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/31/ES ze dne 8. června 2000 o některých právních aspektech služeb informační společnosti, zejména elektronického obchodu, na vnitřním trhu (směrnice o elektronickém obchodu) (Úř. věst. L 178, 17.7.2000, s. 1).

| — | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ES ze dne 12. července 2002 o zpracování osobních údajů a ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací (směrnice o soukromí a elektronických komunikacích) (Úř. věst. L 201, 31.7.2002, s. 37). |
| --- | --- |

—

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ES ze dne 12. července 2002 o zpracování osobních údajů a ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací (směrnice o soukromí a elektronických komunikacích) (Úř. věst. L 201, 31.7.2002, s. 37).

| — | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31). |
| --- | --- |

—

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31).

(6)  Prohlášení přijaté Radou ministrů dne 20. února 2005 na 1018. zasedání náměstků ministrů, k dispozici na adrese „wcd.coe.int/ViewDoc.jsp?Ref=Decl(20.02.2008)&Ver=0001“.

6

(7)  Příloha I, Činnosti, bod 3.

7

(8)  Příloha I, Činnosti, bod 1.

8

(9)  Viz „www.ico.gov.uk/youngpeople“.

9

(10)  Viz „www.dubestemmer.no“.

10

(11)  Viz „dadus.cnpd.pt/“.

11

(12)  Příloha I návrhu.

12

(13)  Viz například webová stránka, kterou za tímto účelem zřídily belgické orgány: www.ecops.be

13

(14)  Viz belgický zákon o ochraně údajů ze dne 8. prosince 1992, čl. 3 odst. 6 týkající se zpracovávání údajů Centrem pro hlášení pohřešovaných nebo sexuálně zneužívaných dětí.

14

(15)  Příloha I, Činnosti, bod 1.

15

(16)  Posouzení dopadů, bod 3.1.

16

(17)  Výroční zpráva evropského inspektora ochrany údajů za rok 2006, část 3.5.1 Technologický vývoj.

17

(18)  Posouzení dopadů, bod 5.2.

18

(19)  V tomto smyslu by se předpokládalo, že filtry nastavují rodiče, přičemž by je bylo možné vypnout, aby dospělý měl i nadále nad filtrováním plnou kontrolu.

19

(20)  8. bod odůvodnění v preambuli; Příloha I, bod 1. 4.; Souhrnné posouzení dopadů, bod 3.1.

20

(21)  Pracovní dokument Pracovní skupiny článku 29 týkající se otázek ochrany údajů souvisejících s právy duševního vlastnictví, WP 104.

21

(22)  Usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. dubna 2008 o odvětvích kulturního průmyslu v Evropě (2007/2153(INI)), bod 23.

22

(23)  Viz pracovní dokument 1/2008 ze dne 18. února 2008 o ochraně osobních údajů dětí, WP 147, a obecnější pohled viz pracovní program pracovní skupiny na období let 2008–2009 včetně sociálních sítí, k dispozici na adrese

23

http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/workinggroup/wpdocs/2008_en.htm

---

| 7.1.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 2/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 2/7

---

Stanovisko Evropského inspektora ochrany údajů k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise

(2009/C 2/03)

EVROPSKÝ INSPEKTOR OCHRANY ÚDAJŮ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 286 této smlouvy,

s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie, a zejména na článek 8 této listiny,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (1),

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (2), a zejména na článek 41 tohoto nařízení,

s ohledem na žádost o stanovisko v souladu s čl. 28 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001 obdrženou od Evropské komise dne 15. května 2008,

PŘIJAL TOTO STANOVISKO:

I.   ÚVOD

Návrh

| 1. | Komise přijala dne 30. dubna 2008 návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (dále jen „návrh“) (3). Komise návrh odeslala EIOÚ ke konzultaci v souladu s čl. 28 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001/ES a EIOÚ jej přijal dne 15. května 2008. |
| --- | --- |

1.

Komise přijala dne 30. dubna 2008 návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (dále jen „návrh“) (3). Komise návrh odeslala EIOÚ ke konzultaci v souladu s čl. 28 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001/ES a EIOÚ jej přijal dne 15. května 2008.

| 2. | Cílem návrhu je provést řadu důležitých změn nařízení (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (4). Ve své důvodové zprávě Komise uvádí důvody přezkumu stávajícího nařízení. Uvádí „evropskou iniciativu pro transparentnost“ (5), která vyzývá k větší transparentnosti, nařízení o použití Aarhuské úmluvy (6) na instituce a orgány Evropského společenství, což má vliv na nařízení (ES) č. 1049/2001, pokud jde o přístup k dokumentům obsahujícím informace o životním prostředí, jakož i judikaturu Soudního dvora a stížnosti řešené evropským veřejným ochráncem práv v souvislosti s nařízením (ES) č. 1049/2001. |
| --- | --- |

2.

Cílem návrhu je provést řadu důležitých změn nařízení (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (4). Ve své důvodové zprávě Komise uvádí důvody přezkumu stávajícího nařízení. Uvádí „evropskou iniciativu pro transparentnost“ (5), která vyzývá k větší transparentnosti, nařízení o použití Aarhuské úmluvy (6) na instituce a orgány Evropského společenství, což má vliv na nařízení (ES) č. 1049/2001, pokud jde o přístup k dokumentům obsahujícím informace o životním prostředí, jakož i judikaturu Soudního dvora a stížnosti řešené evropským veřejným ochráncem práv v souvislosti s nařízením (ES) č. 1049/2001.

Konzultace s evropským inspektorem ochrany údajů

| 3. | EIOÚ vítá, že je konzultován, a doporučuje, aby byl v bodech odůvodnění uveden odkaz k této konzultaci podobně, jak je to učiněno v mnoha jiných legislativních textech, v jejichž případech byl EIOÚ konzultován v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001. |
| --- | --- |

3.

EIOÚ vítá, že je konzultován, a doporučuje, aby byl v bodech odůvodnění uveden odkaz k této konzultaci podobně, jak je to učiněno v mnoha jiných legislativních textech, v jejichž případech byl EIOÚ konzultován v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001.

| 4. | EIOÚ si zejména povšiml skutečnosti, že návrh obsahuje ustanovení zabývající se citlivým vztahem mezi přístupem k dokumentům a právem na soukromí a na ochranu osobních údajů, zejména navrhovaný čl. 4 odst. 5. Analýza tohoto ustanovení bude ústřední částí tohoto stanoviska. |
| --- | --- |

4.

EIOÚ si zejména povšiml skutečnosti, že návrh obsahuje ustanovení zabývající se citlivým vztahem mezi přístupem k dokumentům a právem na soukromí a na ochranu osobních údajů, zejména navrhovaný čl. 4 odst. 5. Analýza tohoto ustanovení bude ústřední částí tohoto stanoviska.

| 5. | Stanovisko se však neomezí jen na tuto analýzu. Analýze budou předcházet zkoumání kontextu návrhu a jeho oblast působnosti. Po analýze čl. 4 odst. 5 se budou řešit jiné otázky, jako je právo na přístup k osobním údajům podle nařízení č. 45/2001. |
| --- | --- |

5.

Stanovisko se však neomezí jen na tuto analýzu. Analýze budou předcházet zkoumání kontextu návrhu a jeho oblast působnosti. Po analýze čl. 4 odst. 5 se budou řešit jiné otázky, jako je právo na přístup k osobním údajům podle nařízení č. 45/2001.

II.   KONTEXT A OBLAST PŮSOBNOSTI NÁVRHU

Kontext

| 6. | Návrhu předcházela veřejná konzultace. V důvodové zprávě Komise uvádí, že zohlednila názor většiny respondentů zúčastněných v této veřejné konzultaci. |
| --- | --- |

6.

Návrhu předcházela veřejná konzultace. V důvodové zprávě Komise uvádí, že zohlednila názor většiny respondentů zúčastněných v této veřejné konzultaci.

| 7. | Po přijetí návrhu se v Evropském parlamentu konalo dne 2. června 2008 veřejné slyšení, které zorganizoval Výbor pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci. To byla příležitost pro mnoho zúčastněných stran k vyjádření stanoviska k tomuto návrhu. EIOÚ rovněž učinil některé prozatímní poznámky. Při této příležitosti zástupci Evropské Komise – v reakci na různé připomínky – zdůraznili, že návrh zohlednil stávající stav úvah, ale že Komise je otevřená diskusi o textu a zvažuje, že přispěje ke zlepšení návrhu, včetně alternativ. |
| --- | --- |

7.

Po přijetí návrhu se v Evropském parlamentu konalo dne 2. června 2008 veřejné slyšení, které zorganizoval Výbor pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci. To byla příležitost pro mnoho zúčastněných stran k vyjádření stanoviska k tomuto návrhu. EIOÚ rovněž učinil některé prozatímní poznámky. Při této příležitosti zástupci Evropské Komise – v reakci na různé připomínky – zdůraznili, že návrh zohlednil stávající stav úvah, ale že Komise je otevřená diskusi o textu a zvažuje, že přispěje ke zlepšení návrhu, včetně alternativ.

| 8. | EIOÚ považuje tento otevřený přístup za příležitost a má v úmyslu obohatit diskusi o alternativní znění navrhovaného čl. 4 odst. 5. Navíc takovýto otevřený přístup zcela odpovídá pojmu transparentnosti: podpora řádného řízení a zajištění účasti občanské společnosti (viz například čl. 15 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie). |
| --- | --- |

8.

EIOÚ považuje tento otevřený přístup za příležitost a má v úmyslu obohatit diskusi o alternativní znění navrhovaného čl. 4 odst. 5. Navíc takovýto otevřený přístup zcela odpovídá pojmu transparentnosti: podpora řádného řízení a zajištění účasti občanské společnosti (viz například čl. 15 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie).

| 9. | Navzdory nejistotě o osudu Lisabonské smlouvy v době vydání tohoto stanoviska by neměla být opomíjena perspektiva právního rámce podle nové smlouvy. |
| --- | --- |

9.

Navzdory nejistotě o osudu Lisabonské smlouvy v době vydání tohoto stanoviska by neměla být opomíjena perspektiva právního rámce podle nové smlouvy.

| 10. | Návrh vychází z článku 255 Smlouvy o ES, který uděluje právo na přístup k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise. Po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost bude tento článek nahrazen článkem 15 Smlouvy o fungování Evropské unie. Článek 15 rozšiřuje právo na přístup k dokumentům všech institucí, subjektů a agentur Unie. Mění článek 255 mimo jiné zavedením obecné zásady otevřenosti (čl. 15 odst. 1) a zavázáním Evropského parlamentu a Rady k zajištění zveřejnění dokumentů týkajících se legislativních postupů. |
| --- | --- |

10.

Návrh vychází z článku 255 Smlouvy o ES, který uděluje právo na přístup k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise. Po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost bude tento článek nahrazen článkem 15 Smlouvy o fungování Evropské unie. Článek 15 rozšiřuje právo na přístup k dokumentům všech institucí, subjektů a agentur Unie. Mění článek 255 mimo jiné zavedením obecné zásady otevřenosti (čl. 15 odst. 1) a zavázáním Evropského parlamentu a Rady k zajištění zveřejnění dokumentů týkajících se legislativních postupů.

Oblast působnosti: pojem dokumentů

| 11. | Návrh se vztahuje na všechny dokumenty podle definice navrhovaného čl. 3 písm. a). Tato definice zní takto: „‚dokumentem‘ rozumí obsah na jakémkoli nosiči (psaný či tištěný na papíře či uložený v elektronické formě nebo jako zvuková, vizuální nebo audiovizuální nahrávka), který orgán vytvoří a formálně jej zašle jednomu nebo několika příjemcům, nebo který jiným způsobem zaregistruje, nebo který orgán obdrží; údaje obsažené v elektronických systémech k ukládání, zpracování a sběru dat se považují za dokumenty, pokud je lze zpracovat formou výtisku nebo kopie v elektronickém formátu pomocí dostupných nástrojů pro využívání systému;“. |
| --- | --- |

11.

Návrh se vztahuje na všechny dokumenty podle definice navrhovaného čl. 3 písm. a). Tato definice zní takto: „‚dokumentem‘ rozumí obsah na jakémkoli nosiči (psaný či tištěný na papíře či uložený v elektronické formě nebo jako zvuková, vizuální nebo audiovizuální nahrávka), který orgán vytvoří a formálně jej zašle jednomu nebo několika příjemcům, nebo který jiným způsobem zaregistruje, nebo který orgán obdrží; údaje obsažené v elektronických systémech k ukládání, zpracování a sběru dat se považují za dokumenty, pokud je lze zpracovat formou výtisku nebo kopie v elektronickém formátu pomocí dostupných nástrojů pro využívání systému;“.

| 12. | Důvodem pro plnou citaci této definice je skutečnost, že vyvolává několik zásadních otázek týkajících se oblasti působnosti tohoto nařízení:






  — | Předmět práva na přístup: je jím list papíru (nebo jeho elektronický ekvivalent), nebo má širší význam: informace o činnostech institucí EU nebo informace v jejich držení bez ohledu na existenci dokumentu? |
| --- | --- | --- |

12.

Důvodem pro plnou citaci této definice je skutečnost, že vyvolává několik zásadních otázek týkajících se oblasti působnosti tohoto nařízení:

—

Předmět práva na přístup: je jím list papíru (nebo jeho elektronický ekvivalent), nebo má širší význam: informace o činnostech institucí EU nebo informace v jejich držení bez ohledu na existenci dokumentu?

| — | Jaký je význam omezení oblasti působnosti použití nařízení na dokumenty, jež byly formálně předány jednomu nebo více příjemcům či jinak zaregistrovány nebo přijaty institucí? |
| --- | --- |

—

Jaký je význam omezení oblasti působnosti použití nařízení na dokumenty, jež byly formálně předány jednomu nebo více příjemcům či jinak zaregistrovány nebo přijaty institucí?

| — | Rozdíl v oblasti působnosti mezi nařízením (ES) č. 1049/2001 a nařízením (ES) č. 45/2001. |
| --- | --- |

—

Rozdíl v oblasti působnosti mezi nařízením (ES) č. 1049/2001 a nařízením (ES) č. 45/2001.

| 13. | Výchozím bodem nařízení je přístup k dokumentům, nikoliv přístup k informacím jako takovým. To je pojem stanovený v článku 255 Smlouvy o ES. Lisabonská smlouva by nevedla k významnějším změnám. Nová smlouva pouze objasňuje, že nosič dokumentů není rozhodující. Avšak jek uvedl Soud prvního stupně ve věci WWF, „bylo by v rozporu s požadavkem transparentnosti, ze kterého plyne nařízení (ES) č. 1049/2001, aby se orgány dovolávaly neexistence dokumentů s cílem vyhnout se použití tohoto nařízení“ (7). Proto podle soudu musí dotyčné orgány, pokud je to možné a předvídatelným, a nikoliv svévolným způsobem, zpracovávat a uchovávat dokumentaci týkající se jejich činností. Jinak není možno efektivně vykonat právo na přístup k dokumentům. |
| --- | --- |

13.

Výchozím bodem nařízení je přístup k dokumentům, nikoliv přístup k informacím jako takovým. To je pojem stanovený v článku 255 Smlouvy o ES. Lisabonská smlouva by nevedla k významnějším změnám. Nová smlouva pouze objasňuje, že nosič dokumentů není rozhodující. Avšak jek uvedl Soud prvního stupně ve věci WWF, „bylo by v rozporu s požadavkem transparentnosti, ze kterého plyne nařízení (ES) č. 1049/2001, aby se orgány dovolávaly neexistence dokumentů s cílem vyhnout se použití tohoto nařízení“ (7). Proto podle soudu musí dotyčné orgány, pokud je to možné a předvídatelným, a nikoliv svévolným způsobem, zpracovávat a uchovávat dokumentaci týkající se jejich činností. Jinak není možno efektivně vykonat právo na přístup k dokumentům.

| 14. | Na tomto pozadí na jedné straně návrh výslovně zahrnuje v pojetí dokumentu „údaje obsažené v elektronických systémech k ukládání, zpracování a sběru dat“, pokud je možno je zpracovat. EIOÚ poznamenává, že tato definice se přibližuje definici zpracování osobních údaj stanovené v nařízení (ES) č. 45/2001 a rozšiřuje možné překrývání s nařízením 1049/2001. Pravděpodobně vzroste počet žádostí o přístup k pouhým seznamům jmen nebo jiným osobním údajům, a to rovněž s ohledem na rozvoj nástrojů dostupných k využití elektronických systémů, a proto je ještě důležitější se věnovat možným oblastem napětí mezi nařízeními, jakož i vztahům k jiným dostupným nástrojům, jako je právo na přístup k osobním údajům (viz níže, body 64 až 67). |
| --- | --- |

14.

Na tomto pozadí na jedné straně návrh výslovně zahrnuje v pojetí dokumentu „údaje obsažené v elektronických systémech k ukládání, zpracování a sběru dat“, pokud je možno je zpracovat. EIOÚ poznamenává, že tato definice se přibližuje definici zpracování osobních údaj stanovené v nařízení (ES) č. 45/2001 a rozšiřuje možné překrývání s nařízením 1049/2001. Pravděpodobně vzroste počet žádostí o přístup k pouhým seznamům jmen nebo jiným osobním údajům, a to rovněž s ohledem na rozvoj nástrojů dostupných k využití elektronických systémů, a proto je ještě důležitější se věnovat možným oblastem napětí mezi nařízeními, jakož i vztahům k jiným dostupným nástrojům, jako je právo na přístup k osobním údajům (viz níže, body 64 až 67).

| 15. | Na druhé straně Komise navrhuje, že dokument „existuje“, pouze pokud byl zaslán příjemcům nebo pokud byl rozeslán v rámci orgánu nebo jinak zaregistrován. EIOÚ poznamenává, že není ani zdaleka jasné, v jaké míře by tato formulace omezila oblast působnosti použití nařízení, a mohla by se proto obrátit proti zásadám otevřenosti a účasti veřejnosti. Bohužel důvodová zpráva poskytuje v tomto ohledu jen málo informací. Proto EIOÚ navrhuje, že pojem „dokumentu“ je třeba objasnit v návrhu Komise, v samotném ustanovení nebo v bodech odůvodnění. |
| --- | --- |

15.

Na druhé straně Komise navrhuje, že dokument „existuje“, pouze pokud byl zaslán příjemcům nebo pokud byl rozeslán v rámci orgánu nebo jinak zaregistrován. EIOÚ poznamenává, že není ani zdaleka jasné, v jaké míře by tato formulace omezila oblast působnosti použití nařízení, a mohla by se proto obrátit proti zásadám otevřenosti a účasti veřejnosti. Bohužel důvodová zpráva poskytuje v tomto ohledu jen málo informací. Proto EIOÚ navrhuje, že pojem „dokumentu“ je třeba objasnit v návrhu Komise, v samotném ustanovení nebo v bodech odůvodnění.

| 16. | EIOÚ bez podrobnější analýzy možných interpretací těchto ustanovení zásadního významu poznamenává, že navzdory změnám pojetí „dokumentu“ navrženého Komisí stále existuje rozdíl v oblasti působnosti mezi nařízením (ES) č. 1049/2001 a nařízením (ES) č. 45/2001. Posledně uvedené nařízení se vztahuje podle čl. 3 odst. 2 pouze na „zcela nebo částečně automatizované zpracování osobních údajů, jakož i na neautomatizované zpracování osobních údajů, které jsou obsaženy v registru nebo do něj mají být zařazeny“. nařízení (ES) č. 1049/2001 se vztahuje na všechny dokumenty v držení institucí. |
| --- | --- |

16.

EIOÚ bez podrobnější analýzy možných interpretací těchto ustanovení zásadního významu poznamenává, že navzdory změnám pojetí „dokumentu“ navrženého Komisí stále existuje rozdíl v oblasti působnosti mezi nařízením (ES) č. 1049/2001 a nařízením (ES) č. 45/2001. Posledně uvedené nařízení se vztahuje podle čl. 3 odst. 2 pouze na „zcela nebo částečně automatizované zpracování osobních údajů, jakož i na neautomatizované zpracování osobních údajů, které jsou obsaženy v registru nebo do něj mají být zařazeny“. nařízení (ES) č. 1049/2001 se vztahuje na všechny dokumenty v držení institucí.

| 17. | Ačkoliv se ruční zpracování osobních údajů stává stále méně důležitějším, je nezbytné zvážit, zda se v rámci institucí a orgánů Evropské unie stále ještě používají listinné složky. Pokud tyto listinné složky nejsou strukturovány, nemůže se na ně plně vztahovat nařízení (ES) č. 45/2001. Takové dokumenty však mohou obsahovat osobní údaje a musí být zajištěno, že je možno rovněž v takových případech použít výjimku čl. 4 odst. 5. |
| --- | --- |

17.

Ačkoliv se ruční zpracování osobních údajů stává stále méně důležitějším, je nezbytné zvážit, zda se v rámci institucí a orgánů Evropské unie stále ještě používají listinné složky. Pokud tyto listinné složky nejsou strukturovány, nemůže se na ně plně vztahovat nařízení (ES) č. 45/2001. Takové dokumenty však mohou obsahovat osobní údaje a musí být zajištěno, že je možno rovněž v takových případech použít výjimku čl. 4 odst. 5.

| 18. | Tento rozdíl v oblasti působnosti je třeba řádně zohlednit s cílem zajistit, aby byl právní zájem subjektu údajů zvážen rovněž v případě listinných složek. To je další důvod, proč pouhý „odkaz“ na nařízení (ES) č. 45/2001 – jak je uvedeno níže (viz body 38–40) – není dostatečný, protože by to neposkytlo dostatek informací pro ty případy, v nichž osobní údaje obsažené v dokumentech nespadají do oblasti působnosti použití nařízení (ES) č. 45/2001. |
| --- | --- |

18.

Tento rozdíl v oblasti působnosti je třeba řádně zohlednit s cílem zajistit, aby byl právní zájem subjektu údajů zvážen rovněž v případě listinných složek. To je další důvod, proč pouhý „odkaz“ na nařízení (ES) č. 45/2001 – jak je uvedeno níže (viz body 38–40) – není dostatečný, protože by to neposkytlo dostatek informací pro ty případy, v nichž osobní údaje obsažené v dokumentech nespadají do oblasti působnosti použití nařízení (ES) č. 45/2001.

III.   ČL. 4 ODST. 5

Celkové posouzení ustanovení

| 19. | Navrhovaný čl. 4 odst. 5 se zabývá vztahem mezi přístupem k dokumentům a právy na soukromí a ochranou osobních údajů a nahrazuje stávající čl. 4 odst. 1 písm. b), jež bylo v široké míře kritizováno jako nejednoznačné, pokud jde o přesný vztah mezi těmito základními právy. Tento článek byl rovněž projednáván před Soudem prvního stupně (8) Před Soudním dvorem se v současné době projednává odvolání z právních důvodů (9). |
| --- | --- |

19.

Navrhovaný čl. 4 odst. 5 se zabývá vztahem mezi přístupem k dokumentům a právy na soukromí a ochranou osobních údajů a nahrazuje stávající čl. 4 odst. 1 písm. b), jež bylo v široké míře kritizováno jako nejednoznačné, pokud jde o přesný vztah mezi těmito základními právy. Tento článek byl rovněž projednáván před Soudem prvního stupně (8) Před Soudním dvorem se v současné době projednává odvolání z právních důvodů (9).

| 20. | V tomto ohledu je smysluplné naradit čl. 4 odst. 1 písm. b). EIOÚ chápe, že Komise využila této příležitosti k navržení změny čl. 4 odst. 1 písm. b). Avšak EIOÚ nepodporuje znění ustanovení navržené Komisí. |
| --- | --- |

20.

V tomto ohledu je smysluplné naradit čl. 4 odst. 1 písm. b). EIOÚ chápe, že Komise využila této příležitosti k navržení změny čl. 4 odst. 1 písm. b). Avšak EIOÚ nepodporuje znění ustanovení navržené Komisí.

| 21. | Zaprvé, EIOÚ není přesvědčen, že toto je vhodná doba na změnu, protože se před Soudním dvorem projednává odvolání. V tomto odvolání jsou obsaženy závažné otázky. |
| --- | --- |

21.

Zaprvé, EIOÚ není přesvědčen, že toto je vhodná doba na změnu, protože se před Soudním dvorem projednává odvolání. V tomto odvolání jsou obsaženy závažné otázky.

| 22. | Zadruhé, návrh neposkytuje vhodné řešení, což je vážnější. Obsahuje obecné pravidlo (druhá věta čl. 4 odst. 5), které:






  — | nezohledňuje rozsudek Soudu prvního stupně ve věci Bavarian Lager, |
| --- | --- | --- |

22.

Zadruhé, návrh neposkytuje vhodné řešení, což je vážnější. Obsahuje obecné pravidlo (druhá věta čl. 4 odst. 5), které:

—

nezohledňuje rozsudek Soudu prvního stupně ve věci Bavarian Lager,

| — | plně nezohledňuje potřebu správné vyváženosti mezi příslušnými základními právy, |
| --- | --- |

—

plně nezohledňuje potřebu správné vyváženosti mezi příslušnými základními právy,

| — | neplní svoji funkci, protože odkazuje k legislativě ES o ochraně údajů, jež neposkytuje jasnou odpověď, kdy je třeba rozhodnout o přístupu veřejnosti. |
| --- | --- |

—

neplní svoji funkci, protože odkazuje k legislativě ES o ochraně údajů, jež neposkytuje jasnou odpověď, kdy je třeba rozhodnout o přístupu veřejnosti.

Dále obsahuje zvláštní pravidlo (první věta čl. 4 odst. 5), jež je v zásadě dobře definováno, ale jeho oblast působnosti je příliš omezena.

Toto není vhodná doba na změnu

| 23. | EIOÚ si je plně vědom možného vzájemného působení – i možného napětí – mezi přístupem k dokumentům a právem na soukromí a ochranou osobních údajů. Ve svém podkladovém dokumentu o přístupu veřejnosti k dokumentům a o ochraně údajů zveřejněném v červenci 2005 provedl EIOÚ pečlivou analýzu problémů vzniklých ze současného používání nařízení (ES) č. 1049/2001 a nařízení (ES) č. 45/2001. |
| --- | --- |

23.

EIOÚ si je plně vědom možného vzájemného působení – i možného napětí – mezi přístupem k dokumentům a právem na soukromí a ochranou osobních údajů. Ve svém podkladovém dokumentu o přístupu veřejnosti k dokumentům a o ochraně údajů zveřejněném v červenci 2005 provedl EIOÚ pečlivou analýzu problémů vzniklých ze současného používání nařízení (ES) č. 1049/2001 a nařízení (ES) č. 45/2001.

| 24. | EIOÚ zejména zdůraznil, že přístup veřejnosti na jedné straně a soukromí a ochrana údajů na straně druhé jsou základními právy, jež jsou zakotvena v různých právních nástrojích na evropské úrovni a představují klíčové prvky „řádné správy věcí veřejných“. Mezi těmito právy neexistuje hierarchické uspořádání a v některých případech současné použití nařízení nepřináší jasnou odpověď. Podle podkladového dokumentu EIOÚ je možno nalézt řešení ve výjimce týkající se soukromí stanovené ve stávajícím čl. 4 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1049/2001. Jak je vysvětleno v podkladovém dokumentu, toto ustanovení ukládá tyto tři podmínky, které musí být pro použití výjimky z přístupu veřejnosti všechny splněny:






  — | musí se jednat o ohrožení ochrany soukromí subjektu údajů, |
| --- | --- | --- |

24.

EIOÚ zejména zdůraznil, že přístup veřejnosti na jedné straně a soukromí a ochrana údajů na straně druhé jsou základními právy, jež jsou zakotvena v různých právních nástrojích na evropské úrovni a představují klíčové prvky „řádné správy věcí veřejných“. Mezi těmito právy neexistuje hierarchické uspořádání a v některých případech současné použití nařízení nepřináší jasnou odpověď. Podle podkladového dokumentu EIOÚ je možno nalézt řešení ve výjimce týkající se soukromí stanovené ve stávajícím čl. 4 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1049/2001. Jak je vysvětleno v podkladovém dokumentu, toto ustanovení ukládá tyto tři podmínky, které musí být pro použití výjimky z přístupu veřejnosti všechny splněny:

—

musí se jednat o ohrožení ochrany soukromí subjektu údajů,

| — | přístup veřejnosti k dokumentu se podstatným způsobem dotýká subjektu údajů, |
| --- | --- |

—

přístup veřejnosti k dokumentu se podstatným způsobem dotýká subjektu údajů,

| — | právní předpisy o ochraně údajů neumožňují přístup veřejnosti k dokumentu. |
| --- | --- |

—

právní předpisy o ochraně údajů neumožňují přístup veřejnosti k dokumentu.

| 25. | Hlavní rysy analýzy EIOÚ potvrdil Soud prvního stupně ve věci Bavarian Lager, v níž byl Soud prvního stupně vyzván k výkladu vztahu mezi nařízením (ES) č. 45/2001, nařízením (ES) č. 1049/2001 a výjimkou ohledně ochrany osobních údajů obsaženou v naposledy uvedeném nařízení. Hlavní prvky tohoto rozsudku se použijí k dotvrzení tohoto stanoviska. Komise rozhodla podat odvolání proti rozsudku Soudu prvního stupně; věc je nyní projednávána před Soudním dvorem. V této věci projednávané před Soudním dvorem EIOÚ vyjadřuje stanovisko, že je třeba podpořit rozsudek Soudu prvního stupně. |
| --- | --- |

25.

Hlavní rysy analýzy EIOÚ potvrdil Soud prvního stupně ve věci Bavarian Lager, v níž byl Soud prvního stupně vyzván k výkladu vztahu mezi nařízením (ES) č. 45/2001, nařízením (ES) č. 1049/2001 a výjimkou ohledně ochrany osobních údajů obsaženou v naposledy uvedeném nařízení. Hlavní prvky tohoto rozsudku se použijí k dotvrzení tohoto stanoviska. Komise rozhodla podat odvolání proti rozsudku Soudu prvního stupně; věc je nyní projednávána před Soudním dvorem. V této věci projednávané před Soudním dvorem EIOÚ vyjadřuje stanovisko, že je třeba podpořit rozsudek Soudu prvního stupně.

| 26. | Proto je otázka, zda je vhodný okamžik na změnu ustanovení o vztahu mezi přístupem k dokumentům a ochranou osobních údajů nyní, kdy se věc projednává před Soudním dvorem. Tato věc se netýká pouze interpretace stávajícího znění čl. 4 odst. 1 písm. b) (10), ale rovněž vyvolává důležitější otázky týkající se vyváženosti mezi příslušnými základními právy (11). Za těchto okolností by bylo lepší počkat na rozsudek a nařízení před jeho vynesením nepřijímat. |
| --- | --- |

26.

Proto je otázka, zda je vhodný okamžik na změnu ustanovení o vztahu mezi přístupem k dokumentům a ochranou osobních údajů nyní, kdy se věc projednává před Soudním dvorem. Tato věc se netýká pouze interpretace stávajícího znění čl. 4 odst. 1 písm. b) (10), ale rovněž vyvolává důležitější otázky týkající se vyváženosti mezi příslušnými základními právy (11). Za těchto okolností by bylo lepší počkat na rozsudek a nařízení před jeho vynesením nepřijímat.

Změna nezohledňuje rozsudek Soudu prvního stupně

| 27. | Důvodem, proč raději vyčkat na rozsudek Soudního dvora, je rovněž smysl navrhovaného ustanovení. Komise ve své důvodové zprávě tvrdí, že navrhované změny mají rovněž za cíl zohlednění rozsudku Soudu prvního stupně ve věci Bavarian Lager. Změna však nezohledňuje stanovisko Soudu prvního stupně. |
| --- | --- |

27.

Důvodem, proč raději vyčkat na rozsudek Soudního dvora, je rovněž smysl navrhovaného ustanovení. Komise ve své důvodové zprávě tvrdí, že navrhované změny mají rovněž za cíl zohlednění rozsudku Soudu prvního stupně ve věci Bavarian Lager. Změna však nezohledňuje stanovisko Soudu prvního stupně.

| 28. | EIOÚ zejména poznamenává, že návrh Komise vypouští veškeré odkazy na porušení „soukromí a osobnosti“ jednotlivce jako nezbytný práh ke zdůvodnění zamítnutí přístupu k dokumentům obsahujícím osobní údaje. Takto návrh Komise značně narušuje rovnováhu dosud dosaženou zákonodárcem, jak ji vyložil Soud prvního stupně. Návrh přesouvá pozornost týkající se přístupu k dokumentům obsahujícím osobní údaje z nařízení (ES) č. 1049/2001 na nařízení (ES) č. 45/2001. |
| --- | --- |

28.

EIOÚ zejména poznamenává, že návrh Komise vypouští veškeré odkazy na porušení „soukromí a osobnosti“ jednotlivce jako nezbytný práh ke zdůvodnění zamítnutí přístupu k dokumentům obsahujícím osobní údaje. Takto návrh Komise značně narušuje rovnováhu dosud dosaženou zákonodárcem, jak ji vyložil Soud prvního stupně. Návrh přesouvá pozornost týkající se přístupu k dokumentům obsahujícím osobní údaje z nařízení (ES) č. 1049/2001 na nařízení (ES) č. 45/2001.

| 29. | Je důležité, aby alespoň po dobu, kdy rozsudek Soudu prvního stupně zůstává výchozím bodem v této citlivé oblasti, navrhované změny opravdu zohlednily tento rozsudek a aby se od něj podstatným způsobem neodchylovaly. Rozsudek Soudu prvního stupně nejen poskytuje výklad některých důležitých ustanovení nařízení (ES) č. 1049/2001 a nařízení (ES) č. 45/2001, ale rovněž dosahuje správné rovnováhy mezi právy chráněnými těmito dvěma nařízeními. EIOÚ zdůrazňuje, že je důležité, aby zákonodárce tuto rovnováhu zachoval a případně objasnil příslušná ustanovení. |
| --- | --- |

29.

Je důležité, aby alespoň po dobu, kdy rozsudek Soudu prvního stupně zůstává výchozím bodem v této citlivé oblasti, navrhované změny opravdu zohlednily tento rozsudek a aby se od něj podstatným způsobem neodchylovaly. Rozsudek Soudu prvního stupně nejen poskytuje výklad některých důležitých ustanovení nařízení (ES) č. 1049/2001 a nařízení (ES) č. 45/2001, ale rovněž dosahuje správné rovnováhy mezi právy chráněnými těmito dvěma nařízeními. EIOÚ zdůrazňuje, že je důležité, aby zákonodárce tuto rovnováhu zachoval a případně objasnil příslušná ustanovení.

| 30. | V následujících odstavcích tohoto stanoviska EIOÚ dále objasní, proč na rozdíl od stanoviska vyjádřeného Komisí navrhovaný čl. 4 odst. 5 nezohledňuje judikaturu soudu. |
| --- | --- |

30.

V následujících odstavcích tohoto stanoviska EIOÚ dále objasní, proč na rozdíl od stanoviska vyjádřeného Komisí navrhovaný čl. 4 odst. 5 nezohledňuje judikaturu soudu.

Druhá věta čl. 4 odst. 5 zcela nezohledňuje potřebou správné vyváženosti

| 31. | Ve druhé větě čl. 4 odst. 5 se uvádí: „Ostatní osobní údaje se zveřejňují v souladu s podmínkami souvisejícími se zákonným zpracováním takových údajů, které stanoví právní předpisy ES o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů“. |
| --- | --- |

31.

Ve druhé větě čl. 4 odst. 5 se uvádí: „Ostatní osobní údaje se zveřejňují v souladu s podmínkami souvisejícími se zákonným zpracováním takových údajů, které stanoví právní předpisy ES o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů“.

| 32. | Z tohoto ustanovení vyplývá, že orgán rozhodující o žádosti o přístupu veřejnosti nemůže své rozhodnutí založit na nařízení (ES) č. 1049/2001, ale na nařízení (ES) č. 45/2001. Toto ustanovení tak obsahuje tzv. „referenční teorii“ (12), jak ji obhajovala Komise před Soudem prvního stupně ve věci Bavarian Lager. |
| --- | --- |

32.

Z tohoto ustanovení vyplývá, že orgán rozhodující o žádosti o přístupu veřejnosti nemůže své rozhodnutí založit na nařízení (ES) č. 1049/2001, ale na nařízení (ES) č. 45/2001. Toto ustanovení tak obsahuje tzv. „referenční teorii“ (12), jak ji obhajovala Komise před Soudem prvního stupně ve věci Bavarian Lager.

| 33. | Tuto teorii soud odmítl na základě stávajícího znění čl. 4 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1049/2001. Soud založil toto odmítnutí na tomto znění: zveřejnění může být zamítnuto pouze tehdy, pokud je narušeno soukromí nebo osobnost jednotlivce. Avšak zdůvodnění soudu není jen výkladem textu, ale odráží rovněž výsledek vyváženosti mezi dvěma důležitými základními právy: přístupem veřejnosti a ochranou údajů |
| --- | --- |

33.

Tuto teorii soud odmítl na základě stávajícího znění čl. 4 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1049/2001. Soud založil toto odmítnutí na tomto znění: zveřejnění může být zamítnuto pouze tehdy, pokud je narušeno soukromí nebo osobnost jednotlivce. Avšak zdůvodnění soudu není jen výkladem textu, ale odráží rovněž výsledek vyváženosti mezi dvěma důležitými základními právy: přístupem veřejnosti a ochranou údajů

| 34. | Tato potřeba správné vyváženosti mezi těmito základními právy – nebo „vyvážený přístup“, jak je to obvykle definováno, byla rovněž zdůrazněna v mnoha dokumentech zabývajících se rozporem mezi těmito dvěma právy. Tak tomu bylo například ve věci stanoviska 5/2001 článku 29 pracovní skupiny (13) a podkladového dokumentu EIOÚ. Podobný přístup je rovněž zaujat v návrhu úmluvy Rady Evropy o přístupu veřejnosti k úředním dokumentům, který stanoví, že smluvní strany mohou omezit právo na přístup k úředním dokumentům za účelem ochrany mimo jiné „soukromí a jiných oprávněných soukromých zájmů“ (14). |
| --- | --- |

34.

Tato potřeba správné vyváženosti mezi těmito základními právy – nebo „vyvážený přístup“, jak je to obvykle definováno, byla rovněž zdůrazněna v mnoha dokumentech zabývajících se rozporem mezi těmito dvěma právy. Tak tomu bylo například ve věci stanoviska 5/2001 článku 29 pracovní skupiny (13) a podkladového dokumentu EIOÚ. Podobný přístup je rovněž zaujat v návrhu úmluvy Rady Evropy o přístupu veřejnosti k úředním dokumentům, který stanoví, že smluvní strany mohou omezit právo na přístup k úředním dokumentům za účelem ochrany mimo jiné „soukromí a jiných oprávněných soukromých zájmů“ (14).

| 35. | Na jedné straně musí být dodržováno právo na přístup veřejnosti, což v každém případě znamená, že:






  — | je třeba, aby byl plněn účel nařízení (ES) č. 1059/2001. Nařízení by mělo co nejvíce naplňovat právo na přístup veřejnosti (15). To znamená, že by měly být v zásadě všechny dokumenty institucí přístupné veřejnosti (16) Proto je třeba vypracovat a restriktivně použít výjimky z tohoto práva tak, aby nebyla popřena obecná zásada zakotvená v nařízení (17). |
| --- | --- | --- |

35.

Na jedné straně musí být dodržováno právo na přístup veřejnosti, což v každém případě znamená, že:

—

je třeba, aby byl plněn účel nařízení (ES) č. 1059/2001. Nařízení by mělo co nejvíce naplňovat právo na přístup veřejnosti (15). To znamená, že by měly být v zásadě všechny dokumenty institucí přístupné veřejnosti (16) Proto je třeba vypracovat a restriktivně použít výjimky z tohoto práva tak, aby nebyla popřena obecná zásada zakotvená v nařízení (17).

| — | Vzhledem k povaze práva na přístup veřejnosti nesmí být po nikom požadováno, aby zdůvodňoval svou žádost, a proto nemusí prokazovat žádný zájem na tom, aby měl přístup k požadovanému dokumentu (18). |
| --- | --- |

—

Vzhledem k povaze práva na přístup veřejnosti nesmí být po nikom požadováno, aby zdůvodňoval svou žádost, a proto nemusí prokazovat žádný zájem na tom, aby měl přístup k požadovanému dokumentu (18).

| 36. | Na druhé straně musí být dodržováno právo na ochranu údajů.






  — | Ochrana osobních údajů je stanovena v systému kontrol a vyvážeností, což nezabraňuje zpracování osobních údajů, ale zpracování podmiňuje ochrannými opatřeními a zárukami. Zpracování osobních údajů je povoleno, poskytne-li subjekt údajů jednoznačný souhlas nebo je-li zpracování nezbytné kvůli jiným veřejným nebo soukromým zájmům (článek 5 nařízení (ES) č. 45/2001). |
| --- | --- | --- |

36.

Na druhé straně musí být dodržováno právo na ochranu údajů.

—

Ochrana osobních údajů je stanovena v systému kontrol a vyvážeností, což nezabraňuje zpracování osobních údajů, ale zpracování podmiňuje ochrannými opatřeními a zárukami. Zpracování osobních údajů je povoleno, poskytne-li subjekt údajů jednoznačný souhlas nebo je-li zpracování nezbytné kvůli jiným veřejným nebo soukromým zájmům (článek 5 nařízení (ES) č. 45/2001).

| — | Ustanovení nařízení (ES) č. 45/2001 musí být nutně vyloženo s ohledem na základní práva, zejména na právo na soukromí (19). |
| --- | --- |

—

Ustanovení nařízení (ES) č. 45/2001 musí být nutně vyloženo s ohledem na základní práva, zejména na právo na soukromí (19).

| — | Zpracování osobních údajů tak musí být v souladu se zásadou proporcionality a nesmí konkrétně a skutečně ohrožovat právní zájem subjektu údajů. |
| --- | --- |

—

Zpracování osobních údajů tak musí být v souladu se zásadou proporcionality a nesmí konkrétně a skutečně ohrožovat právní zájem subjektu údajů.

| 37. | Takovou vyváženost není možno zaručit pouhým odkazem na nařízení (ES) č. 45/2001, jež je vypracováno tak, aby zajistilo ochranu svobod a základních práv jednotlivců, zejména jejich soukromého života, při zpracování osobních údajů (20). Toto řešení sice respektuje právo na ochranu údajů, ale nerespektuje právo na přístup veřejnosti. |
| --- | --- |

37.

Takovou vyváženost není možno zaručit pouhým odkazem na nařízení (ES) č. 45/2001, jež je vypracováno tak, aby zajistilo ochranu svobod a základních práv jednotlivců, zejména jejich soukromého života, při zpracování osobních údajů (20). Toto řešení sice respektuje právo na ochranu údajů, ale nerespektuje právo na přístup veřejnosti.

Druhá věta čl. 4 odst. 5 nenabízí schůdné řešení.

| 38. | Nařízení (ES) č. 45/2001 neposkytuje jasnou odpověď na otázku, kdy musí instituce nebo orgán Společenství rozhodnout o požadavku na přístup veřejnosti. Stručně řečeno (21), článek 5 nařízení umožňuje zpracování osobních údajů, je-li to „nezbytné pro vykonání úkolu ve veřejném zájmu“ nebo „nezbytné ke splnění právních závazků, jimž správce podléhá“. Jinak řečeno, zákonnost zpracování není určena zájmem na ochranu údajů samotným, ale nezbytností provést zpracování z jiného zájmu (ať už je to stanoveno v právní povinnosti či nikoliv). To vede k závěru, že vzhledem k tomu, že nezbytnost není stanovena článkem 5 nařízení (ES) č. 45/2001 samotného (a ani kterýmkoliv ustanovením tohoto nařízení), právo vypracované na ochranu jiného zájmu – v tomto případě právo na přístup k dokumentům – by mělo poskytnout odpovídající pokyny. |
| --- | --- |

38.

Nařízení (ES) č. 45/2001 neposkytuje jasnou odpověď na otázku, kdy musí instituce nebo orgán Společenství rozhodnout o požadavku na přístup veřejnosti. Stručně řečeno (21), článek 5 nařízení umožňuje zpracování osobních údajů, je-li to „nezbytné pro vykonání úkolu ve veřejném zájmu“ nebo „nezbytné ke splnění právních závazků, jimž správce podléhá“. Jinak řečeno, zákonnost zpracování není určena zájmem na ochranu údajů samotným, ale nezbytností provést zpracování z jiného zájmu (ať už je to stanoveno v právní povinnosti či nikoliv). To vede k závěru, že vzhledem k tomu, že nezbytnost není stanovena článkem 5 nařízení (ES) č. 45/2001 samotného (a ani kterýmkoliv ustanovením tohoto nařízení), právo vypracované na ochranu jiného zájmu – v tomto případě právo na přístup k dokumentům – by mělo poskytnout odpovídající pokyny.

| 39. | Avšak v souladu s návrhem všechny požadavky na přístup k dokumentům obsahující osobní údaje – pokud se nepoužije zvláštní ustanovení první věty čl. 4 odst. 5 – by měly být posouzeny na základě odkazu k nařízení (ES) č. 45/2001. Takový odkaz by neposkytl nezbytné pokyny pro vyvážení zájmů. To by vedlo k nežádoucímu výsledku („začarovaný kruh“). |
| --- | --- |

39.

Avšak v souladu s návrhem všechny požadavky na přístup k dokumentům obsahující osobní údaje – pokud se nepoužije zvláštní ustanovení první věty čl. 4 odst. 5 – by měly být posouzeny na základě odkazu k nařízení (ES) č. 45/2001. Takový odkaz by neposkytl nezbytné pokyny pro vyvážení zájmů. To by vedlo k nežádoucímu výsledku („začarovaný kruh“).

| 40. | Nakonec je třeba poznamenat, že odkaz na nařízení (ES) č. 45/2001 neřeší neslučitelnost mezi právem na přístup veřejnosti a povinností prokázat potřebu předat osobní údaje stanovenou čl. 8 písm. b) nařízení (ES) č. 45/2001. Jak uvedl Soud prvního stupně ve věci Bavarian Lager: „Kdyby totiž bylo vyžadováno, aby žadatel prokazoval nezbytnost předání údajů, jako další podmínku uloženou v nařízení (ES) č. 45/2001, tento požadavek by byl v rozporu s cílem nařízení (ES) č. 1049/2001, a sice co nejširším přístupem veřejnosti k dokumentům orgánů“ (22). |
| --- | --- |

40.

Nakonec je třeba poznamenat, že odkaz na nařízení (ES) č. 45/2001 neřeší neslučitelnost mezi právem na přístup veřejnosti a povinností prokázat potřebu předat osobní údaje stanovenou čl. 8 písm. b) nařízení (ES) č. 45/2001. Jak uvedl Soud prvního stupně ve věci Bavarian Lager: „Kdyby totiž bylo vyžadováno, aby žadatel prokazoval nezbytnost předání údajů, jako další podmínku uloženou v nařízení (ES) č. 45/2001, tento požadavek by byl v rozporu s cílem nařízení (ES) č. 1049/2001, a sice co nejširším přístupem veřejnosti k dokumentům orgánů“ (22).

Rozsah první věty čl. 4 odst. 5 je příliš omezen

| 41. | První věta čl. 4 odst. 5 návrhu zní takto: „Jména, tituly a funkce osob zastávajících veřejnou funkci, úředníků a zástupců zájmových skupin v souvislosti s jejich profesní činností se zveřejňují kromě případu, kdy by jejich zveřejnění s ohledem na zvláštní okolnosti dotyčné osoby nepříznivě ovlivnilo.“ To poskytuje zvláštní pravidlo pro určitý druh údajů vztahujících se na stanovenou skupinu osob. |
| --- | --- |

41.

První věta čl. 4 odst. 5 návrhu zní takto: „Jména, tituly a funkce osob zastávajících veřejnou funkci, úředníků a zástupců zájmových skupin v souvislosti s jejich profesní činností se zveřejňují kromě případu, kdy by jejich zveřejnění s ohledem na zvláštní okolnosti dotyčné osoby nepříznivě ovlivnilo.“ To poskytuje zvláštní pravidlo pro určitý druh údajů vztahujících se na stanovenou skupinu osob.

| 42. | Jako první předběžnou poznámku EIOÚ uvádí, že není pochyb o tom, že první věta čl. 4 odst. 5 respektuje právo na přístup veřejnosti. V situacích, jimiž se tato věta zabývá, jsou dokumenty obvykle veřejnosti zpřístupněny. Podle EIOÚ ustanovení rovněž respektuje právo na ochranu údajů. Vztahuje se na situace, jimiž se Soud prvního stupně zabýval ve věci Bavarian Lager, a na podobné situace. Soud v tomto případě uvádí, že v takových situacích zveřejnění jmen nevede k zásahu do soukromí osob, ani by tyto osoby neměly důvod si myslet, že se na ně vztahuje důvěrné zacházení (23). |
| --- | --- |

42.

Jako první předběžnou poznámku EIOÚ uvádí, že není pochyb o tom, že první věta čl. 4 odst. 5 respektuje právo na přístup veřejnosti. V situacích, jimiž se tato věta zabývá, jsou dokumenty obvykle veřejnosti zpřístupněny. Podle EIOÚ ustanovení rovněž respektuje právo na ochranu údajů. Vztahuje se na situace, jimiž se Soud prvního stupně zabýval ve věci Bavarian Lager, a na podobné situace. Soud v tomto případě uvádí, že v takových situacích zveřejnění jmen nevede k zásahu do soukromí osob, ani by tyto osoby neměly důvod si myslet, že se na ně vztahuje důvěrné zacházení (23).

| 43. | Druhou předběžnou poznámkou je, že je možno tvrdit, že ustanovení je v zásadě dobře definováno a splňuje podmínky právní jistoty. Toto ustanovení definuje různé způsobilosti, v rámci nichž osoby jednají, a omezuje osobní údaje, jež je možno zpřístupnit. Bez ohledu na otázku, zda jsou tato omezení vhodná, jsou jasně navržená. Rovněž jsou ve shodě s nařízením (ES) č. 45/2001: zveřejnění údajů zakládá zákonné zpracování – protože vychází z právního základu stanoveného v čl. 4 odst. 5 – a účel je omezen, zejména udělení přístupu veřejnosti. |
| --- | --- |

43.

Druhou předběžnou poznámkou je, že je možno tvrdit, že ustanovení je v zásadě dobře definováno a splňuje podmínky právní jistoty. Toto ustanovení definuje různé způsobilosti, v rámci nichž osoby jednají, a omezuje osobní údaje, jež je možno zpřístupnit. Bez ohledu na otázku, zda jsou tato omezení vhodná, jsou jasně navržená. Rovněž jsou ve shodě s nařízením (ES) č. 45/2001: zveřejnění údajů zakládá zákonné zpracování – protože vychází z právního základu stanoveného v čl. 4 odst. 5 – a účel je omezen, zejména udělení přístupu veřejnosti.

| 44. | Pokud jde o omezení rozsahu ratione personae, musí být zveřejněny některé údaje o osobách zastávajících veřejnou funkci, úředníků a zástupců zájmů. Zdá se, že toto ustanovení má za cíl pouze vyřešení důsledků rozsudku Soudu prvního stupně ve věci Bavarian Lager. Vzniká otázka, proč se ustanovení nezabývá širší kategorií subjektů údajů ve vztahu k jejich profesním činnostem. Argumenty na podporu předpokladu, že v této souvislosti by měly být osobní údaje běžně zveřejněny, jsou například platné rovněž ve vztahu k:






  — | zaměstnancům v soukromém sektoru nebo osobám samostatně výdělečně činným, které nejsou označeny jako zástupci zájmů, dokud není důvod domnívat se, že zveřejnění by mělo na osobu nepříznivý dopad, |
| --- | --- | --- |

44.

Pokud jde o omezení rozsahu ratione personae, musí být zveřejněny některé údaje o osobách zastávajících veřejnou funkci, úředníků a zástupců zájmů. Zdá se, že toto ustanovení má za cíl pouze vyřešení důsledků rozsudku Soudu prvního stupně ve věci Bavarian Lager. Vzniká otázka, proč se ustanovení nezabývá širší kategorií subjektů údajů ve vztahu k jejich profesním činnostem. Argumenty na podporu předpokladu, že v této souvislosti by měly být osobní údaje běžně zveřejněny, jsou například platné rovněž ve vztahu k:

—

zaměstnancům v soukromém sektoru nebo osobám samostatně výdělečně činným, které nejsou označeny jako zástupci zájmů, dokud není důvod domnívat se, že zveřejnění by mělo na osobu nepříznivý dopad,

| — | výzkumným pracovníkům představujícím výsledky výzkumu, |
| --- | --- |

—

výzkumným pracovníkům představujícím výsledky výzkumu,

| — | odborníkům představující veřejně svůj příslušný obor, |
| --- | --- |

—

odborníkům představující veřejně svůj příslušný obor,

| — | učitelům a profesorům při plnění jejich funkcí při vyučování a přednáškách. |
| --- | --- |

—

učitelům a profesorům při plnění jejich funkcí při vyučování a přednáškách.

| 45. | V těchto příkladech se navrhuje, že by bylo bývalo užitečné hledat ustanovení širšího rozsahu vyžadující údaje různých kategorií osob, pokud jednají při výkonu svých profesních funkcí. |
| --- | --- |

45.

V těchto příkladech se navrhuje, že by bylo bývalo užitečné hledat ustanovení širšího rozsahu vyžadující údaje různých kategorií osob, pokud jednají při výkonu svých profesních funkcí.

| 46. | Druhé omezení – ratione materiae – v první větě čl. 4 odst. 5 návrhu se vztahuje na prvky údajů. Zveřejní se pouze jména, názvy a funkce. Z toho jsou vyloučeny údaje, které sdělují informace o situaci v soukromí dotčené osoby, i když tyto údaje nejsou kvalifikovány jako citlivé údaje, jak je uvedeno v článku 10 nařízení (ES) č. 45/2001. Za takové by bylo možno považovat adresu bydliště, telefon, e-mail nebo jiné údaje – jako jsou platy a výdaje – o vysoce postavených úřednících a politicích. |
| --- | --- |

46.

Druhé omezení – ratione materiae – v první větě čl. 4 odst. 5 návrhu se vztahuje na prvky údajů. Zveřejní se pouze jména, názvy a funkce. Z toho jsou vyloučeny údaje, které sdělují informace o situaci v soukromí dotčené osoby, i když tyto údaje nejsou kvalifikovány jako citlivé údaje, jak je uvedeno v článku 10 nařízení (ES) č. 45/2001. Za takové by bylo možno považovat adresu bydliště, telefon, e-mail nebo jiné údaje – jako jsou platy a výdaje – o vysoce postavených úřednících a politicích.

| 47. | Avšak rovněž vylučuje všechny údaje, jež nemají nic společného se situací v soukromí dotčené osoby, jako je adresa do zaměstnání dotčené osoby (poštovní i elektronická), jakož i obecnější informace týkající se funkce osoby. |
| --- | --- |

47.

Avšak rovněž vylučuje všechny údaje, jež nemají nic společného se situací v soukromí dotčené osoby, jako je adresa do zaměstnání dotčené osoby (poštovní i elektronická), jakož i obecnější informace týkající se funkce osoby.

| 48. | Mnohem základnější problém s přístupem návrhu je, že v dokumentu je zřídka uvedeno pouze jméno. Jméno je obvykle uvedeno s jinými údaji vztahujícími se k osobě. Například věc Bavarian Lager se týkala přístupu k zápisu z jednání. Lze předpokládat, že v zápisech ze schůze jsou uvedena nejen jména osob přítomných na zasedání, ale rovněž jejich příspěvek do diskuse během zasedání. V těchto příspěvcích by mohly být někdy blíže uvedeny citlivé údaje podle článku 10 nařízení (ES) č. 45/2001, například pokud je vyjádřeno politické stanovisko. Proto je otázka, zda je možno jednotlivé údaje chápat samostatně. |
| --- | --- |

48.

Mnohem základnější problém s přístupem návrhu je, že v dokumentu je zřídka uvedeno pouze jméno. Jméno je obvykle uvedeno s jinými údaji vztahujícími se k osobě. Například věc Bavarian Lager se týkala přístupu k zápisu z jednání. Lze předpokládat, že v zápisech ze schůze jsou uvedena nejen jména osob přítomných na zasedání, ale rovněž jejich příspěvek do diskuse během zasedání. V těchto příspěvcích by mohly být někdy blíže uvedeny citlivé údaje podle článku 10 nařízení (ES) č. 45/2001, například pokud je vyjádřeno politické stanovisko. Proto je otázka, zda je možno jednotlivé údaje chápat samostatně.

IV.   ALTERNATIVNÍ ŘEŠENÍ

Potřeba jasných pokynů ze strany zákonodárce

| 49. | Nařízení (ES) č. 1049/2001 samo by mělo poskytnout pokyny institucím a orgánům, jež se zabývají žádostmi na přístup veřejnosti k dokumentům obsahující osobní údaje, a přitom plně respektovat správnou vyváženost mezi příslušnými dvěma základními právy. |
| --- | --- |

49.

Nařízení (ES) č. 1049/2001 samo by mělo poskytnout pokyny institucím a orgánům, jež se zabývají žádostmi na přístup veřejnosti k dokumentům obsahující osobní údaje, a přitom plně respektovat správnou vyváženost mezi příslušnými dvěma základními právy.

| 50. | Podle EIOÚ je třeba dalších diskusí o tom, jak tento pokyn převést do konkrétního zákonného ustanovení. Jak se ukázalo v minulosti, je to otázka, jež vzbuzuje závažné a základní úvahy. Měl by být vypracován co nejpečlivěji na základě příspěvku od různých zúčastněných stran. |
| --- | --- |

50.

Podle EIOÚ je třeba dalších diskusí o tom, jak tento pokyn převést do konkrétního zákonného ustanovení. Jak se ukázalo v minulosti, je to otázka, jež vzbuzuje závažné a základní úvahy. Měl by být vypracován co nejpečlivěji na základě příspěvku od různých zúčastněných stran.

Alternativní řešení

| 51. | EIOÚ navrhuje jako svůj příspěvek do diskuse toto ustanovení týkající se přístupu veřejnosti k osobním údajům:






  1) | Osobní údaje se nezveřejní, pokud by takové zveřejnění poškodilo soukromí nebo integritu dotčené osobnosti. K takovému poškození nedojde:






  a) | vztahují-li se údaje výhradně k profesním činnostem dotčené osoby, pokud však za určitých okolností neexistuje důvod domnívat se, že by zveřejnění mělo na tuto osobu nepříznivý dopad; |
| --- | --- | --- | --- |

51.

EIOÚ navrhuje jako svůj příspěvek do diskuse toto ustanovení týkající se přístupu veřejnosti k osobním údajům:

1)

Osobní údaje se nezveřejní, pokud by takové zveřejnění poškodilo soukromí nebo integritu dotčené osobnosti. K takovému poškození nedojde:

a)

vztahují-li se údaje výhradně k profesním činnostem dotčené osoby, pokud však za určitých okolností neexistuje důvod domnívat se, že by zveřejnění mělo na tuto osobu nepříznivý dopad;

| b) | vztahují-li se údaje výhradně k veřejně činné osobě, pokud však za určitých okolností neexistuje důvod domnívat se, že by zveřejnění mělo nepříznivý dopad na tuto osobu nebo jiné osoby, jež k ní mají vztah; |
| --- | --- |

b)

vztahují-li se údaje výhradně k veřejně činné osobě, pokud však za určitých okolností neexistuje důvod domnívat se, že by zveřejnění mělo nepříznivý dopad na tuto osobu nebo jiné osoby, jež k ní mají vztah;

| c) | pokud již údaje byly se souhlasem dotčené osoby zveřejněny. |
| --- | --- |

c)

pokud již údaje byly se souhlasem dotčené osoby zveřejněny.

| 2) | Osobní údaje se nicméně zveřejní, pokud převažující veřejný zájem zveřejnění vyžaduje. V takových případech musí instituce nebo orgán blíže určit veřejný zájem. V něm budou uvedeny důvody, proč v konkrétním případě veřejný zájem převažuje zájmy dotčené osoby. |
| --- | --- |

2)

Osobní údaje se nicméně zveřejní, pokud převažující veřejný zájem zveřejnění vyžaduje. V takových případech musí instituce nebo orgán blíže určit veřejný zájem. V něm budou uvedeny důvody, proč v konkrétním případě veřejný zájem převažuje zájmy dotčené osoby.

| 3) | Odmítne-li instituce nebo orgán přístup k dokumentu na základě odstavce 1, zváží, zda je možný částečný přístup k tomuto dokumentu. |
| --- | --- |

3)

Odmítne-li instituce nebo orgán přístup k dokumentu na základě odstavce 1, zváží, zda je možný částečný přístup k tomuto dokumentu.

| 52. | Toto ustanovení lze vysvětlit takto: |
| --- | --- |

52.

Toto ustanovení lze vysvětlit takto:

| 53. | První část odstavce 1 obsahuje základní pravidlo a odráží potřebu správné vyváženosti mezi příslušnými základními právy. Výjimka z práva přístupu veřejnosti se použije pouze tehdy, pokud by zveřejnění poškodilo soukromí nebo integritu dotčené osoby. Ustanovení odkazuje k soukromí (respektování soukromého a rodinného života podle článku 7 Listiny základních práv Evropské unie a článku 8 EÚLP), a nikoliv k ochraně údajů (jak je uvedeno v článku 8 Listiny) |
| --- | --- |

53.

První část odstavce 1 obsahuje základní pravidlo a odráží potřebu správné vyváženosti mezi příslušnými základními právy. Výjimka z práva přístupu veřejnosti se použije pouze tehdy, pokud by zveřejnění poškodilo soukromí nebo integritu dotčené osoby. Ustanovení odkazuje k soukromí (respektování soukromého a rodinného života podle článku 7 Listiny základních práv Evropské unie a článku 8 EÚLP), a nikoliv k ochraně údajů (jak je uvedeno v článku 8 Listiny)

| 54. | Je však plně zohledněno právo na ochranu osobních údajů, stanovené v systému kontrol a vyvážeností na ochranu subjektu údajů, viz též bod 36 výše. Toto ustanovení specifikuje právní povinnost pro zveřejnění osobních údajů, jak je uvedeno v čl. 5 písm. b) nařízení (ES) č. 45/2001. |
| --- | --- |

54.

Je však plně zohledněno právo na ochranu osobních údajů, stanovené v systému kontrol a vyvážeností na ochranu subjektu údajů, viz též bod 36 výše. Toto ustanovení specifikuje právní povinnost pro zveřejnění osobních údajů, jak je uvedeno v čl. 5 písm. b) nařízení (ES) č. 45/2001.

| 55. | Je třeba poznamenat, že nařízení (ES) č. 45/2001 nezakazuje zpracování osobních údajů, pokud vychází z právního základu pro zpracování podle čl. 5 písm. b) nařízení (ES) č. 45/2001. Použití takového právního základu v konkrétním případě musí být přezkoumáno s ohledem na článek 8 EÚLP a judikaturu Evropského soudu pro lidská práva. V této souvislosti je třeba učinit odkaz na rozsudek Soudního dvora ve věci Österreichischer Rundfunk
   (24). Zavedení „poškození soukromí nebo integrity dotčené osobnosti“ v odstavci 1 ustanovení stanoví, že se jedná přesně o tento test, který rozhoduje o tom, zda bude pro veřejnosti poskytnut přístup k veřejným údajům. |
| --- | --- |

55.

Je třeba poznamenat, že nařízení (ES) č. 45/2001 nezakazuje zpracování osobních údajů, pokud vychází z právního základu pro zpracování podle čl. 5 písm. b) nařízení (ES) č. 45/2001. Použití takového právního základu v konkrétním případě musí být přezkoumáno s ohledem na článek 8 EÚLP a judikaturu Evropského soudu pro lidská práva. V této souvislosti je třeba učinit odkaz na rozsudek Soudního dvora ve věci Österreichischer Rundfunk
   (24). Zavedení „poškození soukromí nebo integrity dotčené osobnosti“ v odstavci 1 ustanovení stanoví, že se jedná přesně o tento test, který rozhoduje o tom, zda bude pro veřejnosti poskytnut přístup k veřejným údajům.

| 56. | Termín integrita byl rovněž začleněn do stávajícího znění čl. 4 odst. 1 písm. b) a odkazuje k fyzické integritě osoby. To může mít přidanou hodnotu například v případech, kdy by zveřejnění osobních údajů mohlo vést k ohrožení fyzické integrity osoby bez přímého vztahu k jejímu soukromí. |
| --- | --- |

56.

Termín integrita byl rovněž začleněn do stávajícího znění čl. 4 odst. 1 písm. b) a odkazuje k fyzické integritě osoby. To může mít přidanou hodnotu například v případech, kdy by zveřejnění osobních údajů mohlo vést k ohrožení fyzické integrity osoby bez přímého vztahu k jejímu soukromí.

| 57. | Druhá část odstavce 1 navrhovaného ustanovení má za cíl poskytnout pokyny instituci nebo orgánu rozhodujícím o žádosti na přístup veřejnosti. Rozlišuje mezi třemi situacemi, v nichž zveřejnění osobních údajů obvykle nemá za následek jakékoliv poškození subjektu údajů.






  — | První situace je ta, na niž se vztahuje první věta čl. 4 odst. 5 návrhu Komise. Věta je formulována mnohem širším a mnohem funkčnějším způsobem při zohlednění kritických poznámek EIOÚ učiněných ke stávajícímu znění. Ustanovení uznává, že rovněž v této situaci může existovat důvod domnívat se, že by zveřejnění mělo nepříznivý dopad na tuto osobu. V takovém případě instituce nebo orgán musí provést přezkum, zda je pravděpodobné, že k tomuto účinku dojde. Jinak řečeno, předpokládá se přístup. Konečně znění „důvod domnívat se“ (atd.) je převzat z čl. 8 písm. b) nařízení (ES) č. 45/2001. |
| --- | --- | --- |

57.

Druhá část odstavce 1 navrhovaného ustanovení má za cíl poskytnout pokyny instituci nebo orgánu rozhodujícím o žádosti na přístup veřejnosti. Rozlišuje mezi třemi situacemi, v nichž zveřejnění osobních údajů obvykle nemá za následek jakékoliv poškození subjektu údajů.

—

První situace je ta, na niž se vztahuje první věta čl. 4 odst. 5 návrhu Komise. Věta je formulována mnohem širším a mnohem funkčnějším způsobem při zohlednění kritických poznámek EIOÚ učiněných ke stávajícímu znění. Ustanovení uznává, že rovněž v této situaci může existovat důvod domnívat se, že by zveřejnění mělo nepříznivý dopad na tuto osobu. V takovém případě instituce nebo orgán musí provést přezkum, zda je pravděpodobné, že k tomuto účinku dojde. Jinak řečeno, předpokládá se přístup. Konečně znění „důvod domnívat se“ (atd.) je převzat z čl. 8 písm. b) nařízení (ES) č. 45/2001.

| — | Druhá situace stanoví, že je dovolen i širší přístup, pokud jsou obsaženy údaje o veřejně činných osobách. Může se jednat o politiky nebo jiné osoby, jejichž funkce nebo chování obvykle opravňuje k širšímu přístupu veřejnosti na základě jejího práva na informace. Zde však platí opět výhrada, že závěr může být případ od případu různý. V této situaci by měl být rovněž zohledněn možný nepříznivý dopad na příbuzné. |
| --- | --- |

—

Druhá situace stanoví, že je dovolen i širší přístup, pokud jsou obsaženy údaje o veřejně činných osobách. Může se jednat o politiky nebo jiné osoby, jejichž funkce nebo chování obvykle opravňuje k širšímu přístupu veřejnosti na základě jejího práva na informace. Zde však platí opět výhrada, že závěr může být případ od případu různý. V této situaci by měl být rovněž zohledněn možný nepříznivý dopad na příbuzné.

| — | Třetí situace souvisí s údaji, které jsou již ve veřejné sféře se souhlasem subjektu údajů. Lze si například představit, že osobní údaje byly zveřejněny na webové stránce nebo na blogu. |
| --- | --- |

—

Třetí situace souvisí s údaji, které jsou již ve veřejné sféře se souhlasem subjektu údajů. Lze si například představit, že osobní údaje byly zveřejněny na webové stránce nebo na blogu.

| 58. | V odstavci 2 se uznává skutečnost, že může existovat převažující zájem vyžadující přístup veřejnosti. Některé údaje jsou pro veřejnost nezbytné k tomu, aby si vytvořila obecněji informovaný názor o legislativním procesu nebo fungování orgánů Evropské unie. Může se například jednat o (finanční) vztahy mezi institucí a některými zájmovými skupinami. Vzhledem k tomu, že tento odstavec obsahuje výjimku z výjimky, jsou uvedena další ochranná opatření. U každého případu musí instituce nebo orgán blíže určit použití ustanovení. |
| --- | --- |

58.

V odstavci 2 se uznává skutečnost, že může existovat převažující zájem vyžadující přístup veřejnosti. Některé údaje jsou pro veřejnost nezbytné k tomu, aby si vytvořila obecněji informovaný názor o legislativním procesu nebo fungování orgánů Evropské unie. Může se například jednat o (finanční) vztahy mezi institucí a některými zájmovými skupinami. Vzhledem k tomu, že tento odstavec obsahuje výjimku z výjimky, jsou uvedena další ochranná opatření. U každého případu musí instituce nebo orgán blíže určit použití ustanovení.

| 59. | Odstavec 3 zavazuje instituci nebo orgán zvážit částečné zpřístupnění, například vymazáním jmen v dokumentech, jako doplňkový nástroj k zajištění správné vyváženosti mezi příslušnými základními právy, jenž by měl být použit pouze tehdy, je-li důvod k odmítnutí. |
| --- | --- |

59.

Odstavec 3 zavazuje instituci nebo orgán zvážit částečné zpřístupnění, například vymazáním jmen v dokumentech, jako doplňkový nástroj k zajištění správné vyváženosti mezi příslušnými základními právy, jenž by měl být použit pouze tehdy, je-li důvod k odmítnutí.

| 60. | Nakonec EIOÚ zdůrazňuje, že toto řešení by umožnilo vyhnout se absurdní situaci, jak je uvedeno výše v bodu 39. |
| --- | --- |

60.

Nakonec EIOÚ zdůrazňuje, že toto řešení by umožnilo vyhnout se absurdní situaci, jak je uvedeno výše v bodu 39.

V.   MĚLO BY BÝT NAŘÍZENÍ (ES) č. 45/2001 ZMĚNĚNO?

| 61. | Z rozsudku Soudu prvního stupně ve věci Bavarian Lager vyplývá, že potřeba objasnění vztahu mezi přístupem veřejnosti a ochranou údajů je rovněž naléhavá vzhledem k různým výkladům, jež je možno poskytnout v této souvislosti ohledně čl. 8 písm. b) nařízení (ES) č. 45/2001. Rozporuplný je mimo jiné ve věci Bavarian Lager před Soudem prvního stupně rovněž význam slov „prokáže nezbytnost předání údajů“ v souvislosti s přístupem veřejnosti. Pokud se vykládá tato věta doslovně, znamenalo by to, že žadatel o dokument podle nařízení (ES) č. 1049/2001 by musel uvést přesvědčivý důvod pro požádání o dokument, což by bylo v rozporu s jedním z cílů nařízení o přístupu veřejnosti, zejména nejširšího možného přístupu k dokumentům, jež jsou v držení institucí. (25) Soud prvního stupně rozhodl za účelem vyřešení tohoto problému, že pokud se předávají osobní údaje za účelem naplnění práva na přístup k dokumentům, žadatel nemusí prokazovat nezbytnost zveřejnění. Stejně tak uvedl, že předávání údajů, na něž se nevztahuje výjimka čl. 4 odst. 1 písm. b), nemůže poškodit právní zájmy subjektu údajů. (26) |
| --- | --- |

61.

Z rozsudku Soudu prvního stupně ve věci Bavarian Lager vyplývá, že potřeba objasnění vztahu mezi přístupem veřejnosti a ochranou údajů je rovněž naléhavá vzhledem k různým výkladům, jež je možno poskytnout v této souvislosti ohledně čl. 8 písm. b) nařízení (ES) č. 45/2001. Rozporuplný je mimo jiné ve věci Bavarian Lager před Soudem prvního stupně rovněž význam slov „prokáže nezbytnost předání údajů“ v souvislosti s přístupem veřejnosti. Pokud se vykládá tato věta doslovně, znamenalo by to, že žadatel o dokument podle nařízení (ES) č. 1049/2001 by musel uvést přesvědčivý důvod pro požádání o dokument, což by bylo v rozporu s jedním z cílů nařízení o přístupu veřejnosti, zejména nejširšího možného přístupu k dokumentům, jež jsou v držení institucí. (25) Soud prvního stupně rozhodl za účelem vyřešení tohoto problému, že pokud se předávají osobní údaje za účelem naplnění práva na přístup k dokumentům, žadatel nemusí prokazovat nezbytnost zveřejnění. Stejně tak uvedl, že předávání údajů, na něž se nevztahuje výjimka čl. 4 odst. 1 písm. b), nemůže poškodit právní zájmy subjektu údajů. (26)

| 62. | Toto řešení bylo potřeba pro uspokojivé sladění obou nařízení, avšak Komise proti němu vznesla námitku před Soudním dvorem. Komise uvádí, že „žádné z ustanovení nařízení (ES) č. 45/2001 nebo nařízení (ES) č. 1049/2001 však nepožaduje ani nepovoluje neuplatnění tohoto ustanovení (článek 8 písm. b)) s cílem umožnit nabytí účinku právní normy obsažené v nařízení (ES) č. 1049/2001“ (27). |
| --- | --- |

62.

Toto řešení bylo potřeba pro uspokojivé sladění obou nařízení, avšak Komise proti němu vznesla námitku před Soudním dvorem. Komise uvádí, že „žádné z ustanovení nařízení (ES) č. 45/2001 nebo nařízení (ES) č. 1049/2001 však nepožaduje ani nepovoluje neuplatnění tohoto ustanovení (článek 8 písm. b)) s cílem umožnit nabytí účinku právní normy obsažené v nařízení (ES) č. 1049/2001“ (27).

| 63. | Podle EIOÚ je možno toto napětí nejlépe vyřešit zavedením bodu odůvodnění ve změněném nařízení (ES) č. 1049/2001, které kodifikuje rozhodnutí Soudu prvního stupně. Tento bod odůvodnění by mohl znít takto: „V případě, že jsou osobní údaje předány za účelem naplnění práva na přístup k dokumentům, žadatel nemusí prokazovat nezbytnost zpřístupnění pro účely čl. 8 písm. b) nařízení (ES) č. 45/2001.“ |
| --- | --- |

63.

Podle EIOÚ je možno toto napětí nejlépe vyřešit zavedením bodu odůvodnění ve změněném nařízení (ES) č. 1049/2001, které kodifikuje rozhodnutí Soudu prvního stupně. Tento bod odůvodnění by mohl znít takto: „V případě, že jsou osobní údaje předány za účelem naplnění práva na přístup k dokumentům, žadatel nemusí prokazovat nezbytnost zpřístupnění pro účely čl. 8 písm. b) nařízení (ES) č. 45/2001.“

VI.   PRÁVO NA PŘÍSTUP K DOKUMENTŮM A PRÁVO NA PŘÍSTUP K VLASTNÍM OSOBNÍM ÚDAJŮM

| 64. | Právo na přístup k dokumentům, jak je stanoveno v nařízení (ES) č. 1049/2001, musí být odlišeno od článku 13 nařízení (ES) č. 45/2001. Právo na přístup stanovené v nařízení (ES) č. 1049/2001 uděluje obecné právo na přístup k dokumentům každému s cílem zaručit průhlednost veřejným orgánům. Článek 13 nařízení (ES) č. 45/2001 je omezenější, pokud jde o osoby mající právo na přístup, protože toto právo uděluje pouze těm osobám, jichž se informace týkají, zejména s cílem umožnit subjektům údajů mít kontrolu nad informacemi, jež se jich týkají. K právu na přístup podle článku 13 nařízení (ES) č. 45/2001 se odkazuje v čl. 8 odst. 2 Listiny základních práv Evropské unie. |
| --- | --- |

64.

Právo na přístup k dokumentům, jak je stanoveno v nařízení (ES) č. 1049/2001, musí být odlišeno od článku 13 nařízení (ES) č. 45/2001. Právo na přístup stanovené v nařízení (ES) č. 1049/2001 uděluje obecné právo na přístup k dokumentům každému s cílem zaručit průhlednost veřejným orgánům. Článek 13 nařízení (ES) č. 45/2001 je omezenější, pokud jde o osoby mající právo na přístup, protože toto právo uděluje pouze těm osobám, jichž se informace týkají, zejména s cílem umožnit subjektům údajů mít kontrolu nad informacemi, jež se jich týkají. K právu na přístup podle článku 13 nařízení (ES) č. 45/2001 se odkazuje v čl. 8 odst. 2 Listiny základních práv Evropské unie.

| 65. | Proto se EIOÚ domnívá, že nařízení (ES) č. 1049/2001 by mělo objasnit, že existence práva na přístup k dokumentům se nijak nedotýká práva na přístup k vlastním osobním údajům podle nařízení (ES) č. 45/2001. |
| --- | --- |

65.

Proto se EIOÚ domnívá, že nařízení (ES) č. 1049/2001 by mělo objasnit, že existence práva na přístup k dokumentům se nijak nedotýká práva na přístup k vlastním osobním údajům podle nařízení (ES) č. 45/2001.

| 66. | Dále EIOÚ doporučuje, aby zákonodárce zvážil zanést do změněného nařízení přístup k vlastním osobním údajům subjektu údajů z moci úřední. Vskutku se v praxi stává, že si lidé nemusí být vědomi existence práva na přístup k vlastním osobním údajům, jak je stanoveno v článku 13 nařízení (ES) č. 45/2001, a proto o přístup žádají s ohledem na nařízení (ES) č. 1049/2001. Přístup k dokumentu jim může být zamítnut, pokud se použije jedna z výjimek nařízení (ES) č. 1049/2001, nebo se dojde k závěru, že žádost o konkrétní přístup nespadá do oblasti působnosti tohoto nařízení. V takovém případě, pokud instituce nebo orgán zná důvod takové žádosti o přístup (tj. přístup k vlastním osobním údajům žadatele), instituce by měla být povinna poskytnout přístup k osobním údajům žadatele z moci úřední. |
| --- | --- |

66.

Dále EIOÚ doporučuje, aby zákonodárce zvážil zanést do změněného nařízení přístup k vlastním osobním údajům subjektu údajů z moci úřední. Vskutku se v praxi stává, že si lidé nemusí být vědomi existence práva na přístup k vlastním osobním údajům, jak je stanoveno v článku 13 nařízení (ES) č. 45/2001, a proto o přístup žádají s ohledem na nařízení (ES) č. 1049/2001. Přístup k dokumentu jim může být zamítnut, pokud se použije jedna z výjimek nařízení (ES) č. 1049/2001, nebo se dojde k závěru, že žádost o konkrétní přístup nespadá do oblasti působnosti tohoto nařízení. V takovém případě, pokud instituce nebo orgán zná důvod takové žádosti o přístup (tj. přístup k vlastním osobním údajům žadatele), instituce by měla být povinna poskytnout přístup k osobním údajům žadatele z moci úřední.

| 67. | Oba aspekty by měly být objasněny zanesením zvláštního prohlášení do bodů odůvodnění změněného nařízení (ES) č. 1049/2001, možná ve spojení s 11. bodem odůvodnění stávajícího nařízení. V prvním bodě odůvodnění (nebo části bodu odůvodnění) by mohlo být uvedeno, že právem na přístup veřejnosti k dokumentům není nijak dotčeno právo na přístup k osobním údajům podle nařízení (ES) č. 45/2001. Ve druhém bodě odůvodnění (nebo v části bodu odůvodnění) by mohla být uvedena poznámka o přístupu z moci úřední žadatele k jeho vlastním osobním údajům. Pokud osoba požaduje přístup k údajům, jež se jí týkají, instituce by měla z vlastního podnětu přezkoumat, zda je osoba oprávněna k přístupu podle nařízení (ES) č. 45/2001. |
| --- | --- |

67.

Oba aspekty by měly být objasněny zanesením zvláštního prohlášení do bodů odůvodnění změněného nařízení (ES) č. 1049/2001, možná ve spojení s 11. bodem odůvodnění stávajícího nařízení. V prvním bodě odůvodnění (nebo části bodu odůvodnění) by mohlo být uvedeno, že právem na přístup veřejnosti k dokumentům není nijak dotčeno právo na přístup k osobním údajům podle nařízení (ES) č. 45/2001. Ve druhém bodě odůvodnění (nebo v části bodu odůvodnění) by mohla být uvedena poznámka o přístupu z moci úřední žadatele k jeho vlastním osobním údajům. Pokud osoba požaduje přístup k údajům, jež se jí týkají, instituce by měla z vlastního podnětu přezkoumat, zda je osoba oprávněna k přístupu podle nařízení (ES) č. 45/2001.

VII.   DALŠÍ POUŽITÍ OSOBNÍCH ÚDAJŮ OBSAŽENÝCH VE VEŘEJNÝCH DOKUMENTECH

| 68. | Další otázkou, již je třeba zvážit a případně objasnit v návrhu Komise, je další použití osobních údajů obsažených ve veřejných dokumentech. Je-li přístup k dokumentům udělen, na použití osobních údajů v nich obsažených se mohou vztahovat příslušná pravidla o ochraně osobních údajů, a zejména nařízení (ES) č. 45/2001 a vnitrostátní právní předpisy provádějící směrnici 95/46. Opětovné použití, šíření a další zpracování těchto osobních údajů ze strany žadatele, instituce udělující přístup nebo třetích stran majících přístup k dokumentu, by mělo být prováděno v rámci platných právních předpisů týkajících se ochrany údajů. |
| --- | --- |

68.

Další otázkou, již je třeba zvážit a případně objasnit v návrhu Komise, je další použití osobních údajů obsažených ve veřejných dokumentech. Je-li přístup k dokumentům udělen, na použití osobních údajů v nich obsažených se mohou vztahovat příslušná pravidla o ochraně osobních údajů, a zejména nařízení (ES) č. 45/2001 a vnitrostátní právní předpisy provádějící směrnici 95/46. Opětovné použití, šíření a další zpracování těchto osobních údajů ze strany žadatele, instituce udělující přístup nebo třetích stran majících přístup k dokumentu, by mělo být prováděno v rámci platných právních předpisů týkajících se ochrany údajů.

| 69. | Například, pokud by měl být na žádost o přístup zveřejněn seznam jmen a kontaktních údajů veřejných činitelů, tento seznam by neměl být použit s cílem zaměřit se na dotčené činitele při marketingové kampani nebo vytvořit jejich profil, pokud tak nebude učiněno v souladu s použitelnými právními předpisy na ochranu údajů. |
| --- | --- |

69.

Například, pokud by měl být na žádost o přístup zveřejněn seznam jmen a kontaktních údajů veřejných činitelů, tento seznam by neměl být použit s cílem zaměřit se na dotčené činitele při marketingové kampani nebo vytvořit jejich profil, pokud tak nebude učiněno v souladu s použitelnými právními předpisy na ochranu údajů.

| 70. | Proto by bylo doporučeníhodné, aby zákonodárce této příležitosti použil s cílem zdůraznit tento vztah. Tento přístup by byl v souladu s výběrem volby zákonodárce ve směrnici 2003/98/ES Evropského parlamentu a Rady ze dne 17. listopadu 2003 o opakovaném použití informací veřejného sektoru. V poslední uvedené směrnici je vskutku úplný soulad se zásadami vztahujícími se na ochranu osobních údajů podle směrnice 95/46/ES jednou z podmínek, které jsou výslovně uvedeny pro opakované použití informací veřejného sektoru (28). |
| --- | --- |

70.

Proto by bylo doporučeníhodné, aby zákonodárce této příležitosti použil s cílem zdůraznit tento vztah. Tento přístup by byl v souladu s výběrem volby zákonodárce ve směrnici 2003/98/ES Evropského parlamentu a Rady ze dne 17. listopadu 2003 o opakovaném použití informací veřejného sektoru. V poslední uvedené směrnici je vskutku úplný soulad se zásadami vztahujícími se na ochranu osobních údajů podle směrnice 95/46/ES jednou z podmínek, které jsou výslovně uvedeny pro opakované použití informací veřejného sektoru (28).

| 71. | V tomto ohledu EIOÚ navrhuje zanesení bodu odůvodnění uvádějícího, že „je-li přístup k dokumentům udělen, na další použití osobních údajů v nich obsažených se vztahují příslušná pravidla o ochraně osobních údajů, a zejména vnitrostátní právní předpisy provádějící směrnici 95/46/ES“. |
| --- | --- |

71.

V tomto ohledu EIOÚ navrhuje zanesení bodu odůvodnění uvádějícího, že „je-li přístup k dokumentům udělen, na další použití osobních údajů v nich obsažených se vztahují příslušná pravidla o ochraně osobních údajů, a zejména vnitrostátní právní předpisy provádějící směrnici 95/46/ES“.

VIII.   ZÁVĚRY

| 72. | EIOÚ se zejména zabýval skutečností, že návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise obsahuje ustanovení zabývající se citlivým vztahem mezi přístupem k dokumentům, právy na soukromí a na ochranu osobních údajů a ochranou osobních údajů, jak je to navrženo v čl. 4 odst. 5. Toto stanovisko podporuje důvody k nahrazení stávajícího čl. 4 odst. 1 a písm. b) do určité míry novým ustanovením, ale nepodporuje ustanovení samotné. |
| --- | --- |

72.

EIOÚ se zejména zabýval skutečností, že návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise obsahuje ustanovení zabývající se citlivým vztahem mezi přístupem k dokumentům, právy na soukromí a na ochranu osobních údajů a ochranou osobních údajů, jak je to navrženo v čl. 4 odst. 5. Toto stanovisko podporuje důvody k nahrazení stávajícího čl. 4 odst. 1 a písm. b) do určité míry novým ustanovením, ale nepodporuje ustanovení samotné.

| 73. | Toto ustanovení je kritizováno z těchto důvodů:






  1) | EIOÚ není přesvědčen, že toto je vhodná doba na změnu, protože se před Soudním dvorem projednává odvolání. V tomto odvolání se jedná o závažné otázky. |
| --- | --- | --- |

73.

Toto ustanovení je kritizováno z těchto důvodů:

1)

EIOÚ není přesvědčen, že toto je vhodná doba na změnu, protože se před Soudním dvorem projednává odvolání. V tomto odvolání se jedná o závažné otázky.

| 2) | Návrh neposkytuje vhodné řešení. Obsahuje obecné pravidlo (druhá věta čl. 4 odst. 5), které:






  — | nezohledňuje rozsudek Soudu prvního stupně ve věci Bavarian Lager, |
| --- | --- | --- |

2)

Návrh neposkytuje vhodné řešení. Obsahuje obecné pravidlo (druhá věta čl. 4 odst. 5), které:

—

nezohledňuje rozsudek Soudu prvního stupně ve věci Bavarian Lager,

| — | plně nezohledňuje potřebu správné vyváženosti mezi příslušnými základními právy, |
| --- | --- |

—

plně nezohledňuje potřebu správné vyváženosti mezi příslušnými základními právy,

| — | neplní svoji funkci, protože odkazuje k legislativě ES o ochraně údajů, jež neposkytuje jasnou odpověď, kdy je třeba rozhodnout o veřejném přístupu. |
| --- | --- |

—

neplní svoji funkci, protože odkazuje k legislativě ES o ochraně údajů, jež neposkytuje jasnou odpověď, kdy je třeba rozhodnout o veřejném přístupu.

| 3) | Obsahuje zvláštní pravidlo (první věta čl. 4 odst. 5), jež je v zásadě dobře definováno, ale jeho oblast působnosti je příliš omezena. |
| --- | --- |

3)

Obsahuje zvláštní pravidlo (první věta čl. 4 odst. 5), jež je v zásadě dobře definováno, ale jeho oblast působnosti je příliš omezena.

| 74. | EIOÚ navrhuje jako svůj příspěvek do diskuse tuto výjimku týkající se přístupu veřejnosti k osobním údajům:






  1) | Osobní údaje se nezveřejní, pokud by takové zveřejnění poškodilo soukromí nebo integritu dotčené osobnosti. K takovému poškození nedojde:







  a) | pokud se údaje vztahují výhradně k profesním činnostem dotčené osoby, pokud vzhledem ke konkrétním okolnostem neexistuje důvod předpokládat, že by zveřejnění mělo na tuto osobu nepříznivý dopad; |
| --- | --- | --- | --- |

74.

EIOÚ navrhuje jako svůj příspěvek do diskuse tuto výjimku týkající se přístupu veřejnosti k osobním údajům:

1)

Osobní údaje se nezveřejní, pokud by takové zveřejnění poškodilo soukromí nebo integritu dotčené osobnosti. K takovému poškození nedojde:

a)

pokud se údaje vztahují výhradně k profesním činnostem dotčené osoby, pokud vzhledem ke konkrétním okolnostem neexistuje důvod předpokládat, že by zveřejnění mělo na tuto osobu nepříznivý dopad;

| b) | vztahují-li se údaje výhradně k veřejně činné osobě, vzhledem ke konkrétním okolnostem neexistuje důvod předpokládat, že by zveřejnění mělo nepříznivý dopad na tuto osobu nebo jiné osoby s ní příbuzné; |
| --- | --- |

b)

vztahují-li se údaje výhradně k veřejně činné osobě, vzhledem ke konkrétním okolnostem neexistuje důvod předpokládat, že by zveřejnění mělo nepříznivý dopad na tuto osobu nebo jiné osoby s ní příbuzné;

| c) | pokud již údaje byly se souhlasem dotčené osoby zveřejněny. |
| --- | --- |

c)

pokud již údaje byly se souhlasem dotčené osoby zveřejněny.

| 2) | Osobní údaje se nicméně zveřejní, pokud převažující veřejný zájem zveřejnění vyžaduje. V takových případech musí instituce nebo orgán blíže určit veřejný zájem. V něm budou uvedeny důvody, proč v konkrétním případě veřejný zájem převažuje zájmy dotčené osoby. |
| --- | --- |

2)

Osobní údaje se nicméně zveřejní, pokud převažující veřejný zájem zveřejnění vyžaduje. V takových případech musí instituce nebo orgán blíže určit veřejný zájem. V něm budou uvedeny důvody, proč v konkrétním případě veřejný zájem převažuje zájmy dotčené osoby.

| 3) | Odmítne-li instituce nebo orgán přístup k dokumentu na základě odstavce 1, zváží, zda je možný částečný přístup k tomuto dokumentu. |
| --- | --- |

3)

Odmítne-li instituce nebo orgán přístup k dokumentu na základě odstavce 1, zváží, zda je možný částečný přístup k tomuto dokumentu.

| 75. | Ve stanovisku je uvedeno několik jiných bodů, v nichž je třeba objasnění nařízení o přístupu veřejnosti, především ve vztahu k ustanovením nařízení (ES) č. 45/2001. Tato objasnění je možno provést zanesením bodů odůvodnění nebo možných legislativních ustanovení u těchto témat:






  a) | Pojem dokumentu s cílem zajistit nejširší možné použití nařízení o přístupu veřejnosti. |
| --- | --- | --- |

75.

Ve stanovisku je uvedeno několik jiných bodů, v nichž je třeba objasnění nařízení o přístupu veřejnosti, především ve vztahu k ustanovením nařízení (ES) č. 45/2001. Tato objasnění je možno provést zanesením bodů odůvodnění nebo možných legislativních ustanovení u těchto témat:

a)

Pojem dokumentu s cílem zajistit nejširší možné použití nařízení o přístupu veřejnosti.

| b) | Výklad čl. 8 písm. b) nařízení (ES) č. 45/2001 v souvislosti s přístupem veřejnosti s cílem zajistit, aby žadatel o přístup veřejnosti nemusel prokazovat nezbytnost zveřejnění. |
| --- | --- |

b)

Výklad čl. 8 písm. b) nařízení (ES) č. 45/2001 v souvislosti s přístupem veřejnosti s cílem zajistit, aby žadatel o přístup veřejnosti nemusel prokazovat nezbytnost zveřejnění.

| c) | Vztah mezi právem na přístup veřejnosti k dokumentům a právem na přístup k vlastním osobním údajům podle nařízení (ES) č. 45/2001 s cílem zajistit, aby se právo na přístup k veřejným dokumentům nijak nedotklo práva na přístup k vlastním osobním údajům. |
| --- | --- |

c)

Vztah mezi právem na přístup veřejnosti k dokumentům a právem na přístup k vlastním osobním údajům podle nařízení (ES) č. 45/2001 s cílem zajistit, aby se právo na přístup k veřejným dokumentům nijak nedotklo práva na přístup k vlastním osobním údajům.

| d) | Povinnost instituce z vlastního podnětu přezkoumat, zda je osoba oprávněna k přístupu podle nařízení (ES) č. 45/2001, pokud osoba požaduje přístup k údajům, jež se jí týkají, podle nařízení o přístupu veřejnosti. |
| --- | --- |

d)

Povinnost instituce z vlastního podnětu přezkoumat, zda je osoba oprávněna k přístupu podle nařízení (ES) č. 45/2001, pokud osoba požaduje přístup k údajům, jež se jí týkají, podle nařízení o přístupu veřejnosti.

| e) | Další použití osobních údajů obsažených ve veřejných dokumentech s cílem zajistit, aby se na toto další použití vztahovala příslušná pravidla o ochraně osobních údajů. |
| --- | --- |

e)

Další použití osobních údajů obsažených ve veřejných dokumentech s cílem zajistit, aby se na toto další použití vztahovala příslušná pravidla o ochraně osobních údajů.

V Bruselu dne 30. června 2008.

Peter HUSTINX

evropský inspektor ochrany údajů

---

(1)  Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31.

1

(2)  Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.

2

(3)  KOM(2008) 229 v konečném znění.

3

(4)  Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43.

4

(5)  Zápis ze schůze Komise č. 1721 ze dne 9. listopadu 2005, bod 6; viz též dokumenty SEK(2005) 1300 a SEK(2005) 1301.

5

(6)  Nařízení (ES) č. 1367/2006 Evropského parlamentu a Rady ze dne 6. září 2006 o použití ustanovení Aarhuské úmluvy na orgány a subjekty Společenství, (Úř. věst. L 264, 25.9.2006, s. 13).

6

(7)  Rozsudek ze dne 25. dubna 2007, věc T-264/04 WWF European Policy Programme v. Rada, § 61.

7

(8)  Rozsudek ze dne 8. listopadu 2007, Bavarian Lager v. Komise, T-194/04. Další dvě věci týkající se stejné otázky se stále ještě projednávají.

8

(9)  Projednávaná věc C-28/08P, Komise v. Bavarian Lager, (Úř. věst. C 79, s. 21).

9

(10)  Je zřejmé, že je na uvážení zákonodárce změnit znění právního nástroje. Skutečnost, že o výkladu znění se musí diskutovat před soudem, na tom nic nemění.

10

(11)  Pokud jde o tuto vyváženost, viz body 31 až 37 níže.

11

(12)  Protože přesouvá zkoušku z nařízení (ES) č. 1049/2001 na nařízení (ES) č. 45/2001.

12

(13)  Stanovisko 5/2001 ke zvláštní zprávě Evropského veřejného ochránce práv pro Evropský parlament v návaznosti na návrh doporučení pro Evropskou Komisi ohledně stížnosti 713/98/IJH, 17.5.2001, WP 44, jež je dostupná na internetových stránkách pracovní skupiny.

13

(14)  Čl. 3 písm. f) návrhu úmluvy, jež je v současné době dokončována v rámci Rady Evropy. Poslední návrh je k dispozici na stránce

14

http://assembly.coe.int/Main.asp?link=/Documents/WorkingDocs/Doc08/EDOC11631.htm

(15)  Článek 11 a 4. bod odůvodnění nařízení; Dosavadní 4. bod odůvodnění se označuje jako 6. bod odůvodnění po změně nařízení podle návrhu.

15

(16)  Článek 11 nařízení; Dosavadní 11. bod odůvodnění se označuje jako 17. bod odůvodnění po změně nařízení podle návrhu.

16

(17)  Bod 94 rozsudku Soudu prvního stupně ve věci Bavarian Lager a judikatura zde uvedená.

17

(18)  Bod 107 rozsudku Soudu prvního stupně ve věci Bavarian Lager zpracovaný v níže uvedeném bodě 40.

18

(19)  V tomto smyslu viz zejména rozsudek Soudního dvora ve věci Österreichischer Rundfunk.

19

(20)  Bod 98 rozsudku.

20

(21)  Rozsáhlejší výklad článku 5 je uveden v podkladovém dokumentu EIOÚ.

21

(22)  Bod 107 rozsudku Soudu prvního stupně. Poznámka: Článek 8 nařízení (ES) č. 45/2001 rovněž ukládá jiné povinnosti, ale ty nepředstavují za současného stavu žádné problémy.

22

(23)  Viz zejména body 131, 132 a 137 rozsudku.

23

(24)  Rozsudek soudu ze dne 20. května 2003, .Rechnungshof (C-465/00) v. Österreichischer Rundfunk and Others a Christa Neukomm (C-138/01) a Joseph Lauermann (C-139/01) v. Österreichischer Rundfunk, .spojené věci C-465/00, C-138/01 a C-139/01, Sb. rozh. 2003 s. I-4989.

24

(25)  Viz bod 107 rozsudku Soudu prvního stupně.

25

(26)  Viz bod 107 a 108 rozsudku Soudu prvního stupně.

26

(27)  Viz žádost Komise ve věci C-28/08P uvedené v poznámce 7.

27

(28)  Viz 21. bod odůvodnění a čl. 1 odst. 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/98/ES ze dne 17. listopadu 2003 o opakovaném použití informací veřejného sektoru, (Úř. věst. L 345, 31.12.2003, s. 90).

28

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

| 7.1.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 2/18 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 2/18

---

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES

Případy, k nimž Komise nevznáší námitku

(Text s významem pro EHP)

(2009/C 2/04)

| Datum přijetí rozhodnutí | 8. 10. 2008 |
| --- | --- |
| Podpora č. | N 679/07 |
| Členský stát | Francie |
| Region | — |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Soutien de l'Agence de l'innovation industrielle en faveur du programme «DEFI COMPOSITE» |
| Právní základ | Régime N 121/06 |
| Název opatření | Individuální podpora |
| Cíl | Výzkum a vývoj |
| Forma podpory | Přímá dotace, vratná dotace |
| Rozpočet | Celková částka plánované podpory: 63,638 milionu EUR |
| Míra podpory | 50 % |
| Délka trvání programu | 4 roky |
| Hospodářská odvětví | Zpracovatelský průmysl |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | OSEO Innovation |
| 27-31, Av. du Général Leclerc |
| F-94710 Maisons-Alfort Cedex |

Datum přijetí rozhodnutí

8. 10. 2008

Podpora č.

N 679/07

Členský stát

Francie

Region

—

Název (a/nebo jméno příjemce)

Soutien de l'Agence de l'innovation industrielle en faveur du programme «DEFI COMPOSITE»

Právní základ

Régime N 121/06

Název opatření

Individuální podpora

Cíl

Výzkum a vývoj

Forma podpory

Přímá dotace, vratná dotace

Rozpočet

Celková částka plánované podpory: 63,638 milionu EUR

Míra podpory

50 %

Délka trvání programu

4 roky

Hospodářská odvětví

Zpracovatelský průmysl

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

OSEO Innovation

27-31, Av. du Général Leclerc

F-94710 Maisons-Alfort Cedex

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum přijetí rozhodnutí | 5. 11. 2008 |
| --- | --- |
| Podpora č. | N 234/08 |
| Členský stát | Švédsko |
| Region | — |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Stöd för investeringar i solvärme |
| Právní základ | Förordning om stöd för investeringar i solvärme; Förordning (1988:764) om statligt stöd till näringslivet |
| Název opatření | Režim podpory |
| Cíl | Ochrana životního prostředí |
| Forma podpory | Přímá dotace |
| Rozpočet | Celková částka plánované podpory: 15,5 milionu SEK |
| Míra podpory | 60 % |
| Délka trvání programu | 1. 7. 2008-30. 6. 2013 |
| Hospodářská odvětví | Všechna odvětví |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Boverket Box 534 |
| S-371 23 Karlskrona |

Datum přijetí rozhodnutí

5. 11. 2008

Podpora č.

N 234/08

Členský stát

Švédsko

Region

—

Název (a/nebo jméno příjemce)

Stöd för investeringar i solvärme

Právní základ

Förordning om stöd för investeringar i solvärme; Förordning (1988:764) om statligt stöd till näringslivet

Název opatření

Režim podpory

Cíl

Ochrana životního prostředí

Forma podpory

Přímá dotace

Rozpočet

Celková částka plánované podpory: 15,5 milionu SEK

Míra podpory

60 %

Délka trvání programu

1. 7. 2008-30. 6. 2013

Hospodářská odvětví

Všechna odvětví

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Boverket Box 534

S-371 23 Karlskrona

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum přijetí rozhodnutí | 18. 11. 2008 |
| --- | --- |
| Podpora č. | N 256/08 |
| Členský stát | Německo |
| Region | Brandenburg |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Richtlinie des Ministeriums für Wirtschaft zur Förderung von Forschung und Entwicklungsvorhaben im Land Brandenburg — Große Richtlinie |
| Právní základ | Richtlinie des Ministeriums für Wirtschaft zur Förderung von Forschung und Entwicklungsvorhaben im Land Brandenburg — Große Richtlinie |
| Název opatření | Režim podpory |
| Cíl | Výzkum a vývoj, inovace |
| Forma podpory | Přímá dotace |
| Rozpočet | Předpokládané roční výdaje: 11,66 milionu EUR
  Celková částka plánované podpory: 70 milionů EUR |
| Míra podpory | 80 % |
| Délka trvání programu | 2008-31. 12. 2013 |
| Hospodářská odvětví | — |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Investitionsbank des Landes Brandenburg (ILB) |
| Steinstraße 104-106 |
| D-14480 Potsdam |

Datum přijetí rozhodnutí

18. 11. 2008

Podpora č.

N 256/08

Členský stát

Německo

Region

Brandenburg

Název (a/nebo jméno příjemce)

Richtlinie des Ministeriums für Wirtschaft zur Förderung von Forschung und Entwicklungsvorhaben im Land Brandenburg — Große Richtlinie

Právní základ

Richtlinie des Ministeriums für Wirtschaft zur Förderung von Forschung und Entwicklungsvorhaben im Land Brandenburg — Große Richtlinie

Název opatření

Režim podpory

Cíl

Výzkum a vývoj, inovace

Forma podpory

Přímá dotace

Rozpočet

Předpokládané roční výdaje: 11,66 milionu EUR

Celková částka plánované podpory: 70 milionů EUR

Míra podpory

80 %

Délka trvání programu

2008-31. 12. 2013

Hospodářská odvětví

—

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Investitionsbank des Landes Brandenburg (ILB)

Steinstraße 104-106

D-14480 Potsdam

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 7.1.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 2/21 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 2/21

---

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES

Případy, k nimž Komise nevznáší námitku

(2009/C 2/05)

| Datum přijetí rozhodnutí | 26. 11. 2008 |
| --- | --- |
| Podpora č. | NN 47/04 ex N/344/A/1999 |
| Členský stát | Nizozemsko |
| Region | — |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Programma Beheer |
| Právní základ | De artikelen 2 en 4 van de Kaderwet LNV-subsidies, artikel 29, eerste lid, van de Wet agrarisch grondverkeer; Subsidieregeling natuurbeheer 2000 (SN) en Subsidieregeling agrarisch natuurbeheer (SAN) en de Wet Inrichting Landelijk gebied (WILG) |
| Typ opatření | Režim: obhospodařování přírody: investiční podpora, kompenzační podpora, agroenvironmentální a lesnická opatření, technická podpora |
| Cíl | Údržba, ozdravení a zachování přírodních ploch, tradiční krajiny |
| Forma podpory | Náhrada za skutečné náklady na činnosti a náhrada za ušlé příjmy u agroenvironmentálních opatření |
| Rozpočet | Maximálně od 28 milionů EUR za rok v roce 2000 do 58 milionů EUR za rok v roce 2013 |
| Míra podpory | Maximálně 100 % skutečných nákladů |
| Doba trvání | 1. 1. 2000–31. 12. 2013 |
| Hospodářská odvětví | Vlastníci půdy, zemědělství, prvovýroba, odvětví lesního hospodářství |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Ministerie van LNV |
| Postbus 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| NEDERLAND |

Datum přijetí rozhodnutí

26. 11. 2008

Podpora č.

NN 47/04 ex N/344/A/1999

Členský stát

Nizozemsko

Region

—

Název (a/nebo jméno příjemce)

Programma Beheer

Právní základ

De artikelen 2 en 4 van de Kaderwet LNV-subsidies, artikel 29, eerste lid, van de Wet agrarisch grondverkeer; Subsidieregeling natuurbeheer 2000 (SN) en Subsidieregeling agrarisch natuurbeheer (SAN) en de Wet Inrichting Landelijk gebied (WILG)

Typ opatření

Režim: obhospodařování přírody: investiční podpora, kompenzační podpora, agroenvironmentální a lesnická opatření, technická podpora

Cíl

Údržba, ozdravení a zachování přírodních ploch, tradiční krajiny

Forma podpory

Náhrada za skutečné náklady na činnosti a náhrada za ušlé příjmy u agroenvironmentálních opatření

Rozpočet

Maximálně od 28 milionů EUR za rok v roce 2000 do 58 milionů EUR za rok v roce 2013

Míra podpory

Maximálně 100 % skutečných nákladů

Doba trvání

1. 1. 2000–31. 12. 2013

Hospodářská odvětví

Vlastníci půdy, zemědělství, prvovýroba, odvětví lesního hospodářství

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Ministerie van LNV

Postbus 20401

2500 EK Den Haag

NEDERLAND

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum přijetí rozhodnutí | 26. 11. 2008 |
| --- | --- |
| Podpora č. | N 14/07 |
| Členský stát | Spojené království |
| Region | England |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Natural England Management Agreement Scheme |
| Právní základ | Natural Environment § Rural Communities Act 2006; Countryside and Rights of Way Act 2000 (amended) |
| Typ opatření | Režim podpory |
| Cíl | Ochrana a zlepšení přírodního prostředí |
| Forma podpory | Grant |
| Rozpočet | 250 milionů GBP |
| Míra podpory | Až do výše 100 % |
| Doba trvání | 2008-2013 |
| Hospodářská odvětví | Zemědělství |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Natural England |
| Endcliffe |
| Deepdale Business Park |
| Ashford Road |
| Bakewell |
| Derbyshire |
| UNITED KINGDOM |

Datum přijetí rozhodnutí

26. 11. 2008

Podpora č.

N 14/07

Členský stát

Spojené království

Region

England

Název (a/nebo jméno příjemce)

Natural England Management Agreement Scheme

Právní základ

Natural Environment § Rural Communities Act 2006; Countryside and Rights of Way Act 2000 (amended)

Typ opatření

Režim podpory

Cíl

Ochrana a zlepšení přírodního prostředí

Forma podpory

Grant

Rozpočet

250 milionů GBP

Míra podpory

Až do výše 100 %

Doba trvání

2008-2013

Hospodářská odvětví

Zemědělství

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Natural England

Endcliffe

Deepdale Business Park

Ashford Road

Bakewell

Derbyshire

UNITED KINGDOM

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum přijetí rozhodnutí | 26. 11. 2008 |
| --- | --- |
| Podpora č. | N 380/08 |
| Členský stát | Itálie |
| Region | Lombardia |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Aiuti al settore forestale — 10 000 ettari di boschi e sistemi verdi multifunzionali |
| Právní základ | Legge regionale n. 27/2004 articolo 16; delibera di Giunta regionale n. 2513 dell'11 maggio 2006; delibera di Giunta regionale n. 3839 del 20 dicembre 2006 |
| Typ opatření | Režim podpory |
| Cíl | Zlepšování stavu lesů a vytváření multifunkčních zelených systémů |
| Forma podpory | Přímá dotace |
| Rozpočet | 200 000 000 EUR |
| Míra podpory | Předpokládaná maximální míra podpory činí 100 % |
| Doba trvání | Do 31. 12. 2013 |
| Hospodářská odvětví | Lesní hospodářství |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Regione Lombardia — Direzione Generale Agricoltura |
| Via Pola 12/14 |
| 20124 Milano MI |
| ITALIA |

Datum přijetí rozhodnutí

26. 11. 2008

Podpora č.

N 380/08

Členský stát

Itálie

Region

Lombardia

Název (a/nebo jméno příjemce)

Aiuti al settore forestale — 10 000 ettari di boschi e sistemi verdi multifunzionali

Právní základ

Legge regionale n. 27/2004 articolo 16; delibera di Giunta regionale n. 2513 dell'11 maggio 2006; delibera di Giunta regionale n. 3839 del 20 dicembre 2006

Typ opatření

Režim podpory

Cíl

Zlepšování stavu lesů a vytváření multifunkčních zelených systémů

Forma podpory

Přímá dotace

Rozpočet

200 000 000 EUR

Míra podpory

Předpokládaná maximální míra podpory činí 100 %

Doba trvání

Do 31. 12. 2013

Hospodářská odvětví

Lesní hospodářství

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Regione Lombardia — Direzione Generale Agricoltura

Via Pola 12/14

20124 Milano MI

ITALIA

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 7.1.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 2/23 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 2/23

---

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES

Případy, k nimž Komise nevznáší námitku

(2009/C 2/06)

| Datum přijetí rozhodnutí | 4. 12. 2008 |
| --- | --- |
| Podpora č. | N 645/07 |
| Členský stát | Španělsko |
| Region | — |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Proyecto de Orden APA de medidas urgentes para reparar los daños causados por inundaciones acaecidas por el desbordamiento del río Ebro en marzo y abril de 2007 |
| Právní základ | Proyecto de Orden APA/2007, por la que se desarrolla el artículo 4 del Real Decreto-Ley no 3/2007, de 13 de abril, por el que se adoptan medidas urgentes para reparar los daños causados por las inundaciones producidas por desbordamientos en la cuenca del río Ebro durante la última semana del mes de marzo y la primera del mes de abril de 2007 |
| Typ opatření | Režim |
| Cíl | Náhrada ztrát způsobených mimořádnými událostmi |
| Forma podpory | Přímá dotace a daňové výhody |
| Rozpočet | 2 287 535 EUR |
| Míra podpory | Až do výše 80 % |
| Doba trvání | Ad hoc |
| Hospodářská odvětví | Zemědělství |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Entidad Estatal de Seguros Agrarios |
| Ministerio de Agricultura |
| C/ Miguel Angel 23, 5a planta |
| 28010 Madrid |
| ESPAÑA |

Datum přijetí rozhodnutí

4. 12. 2008

Podpora č.

N 645/07

Členský stát

Španělsko

Region

—

Název (a/nebo jméno příjemce)

Proyecto de Orden APA de medidas urgentes para reparar los daños causados por inundaciones acaecidas por el desbordamiento del río Ebro en marzo y abril de 2007

Právní základ

Proyecto de Orden APA/2007, por la que se desarrolla el artículo 4 del Real Decreto-Ley no 3/2007, de 13 de abril, por el que se adoptan medidas urgentes para reparar los daños causados por las inundaciones producidas por desbordamientos en la cuenca del río Ebro durante la última semana del mes de marzo y la primera del mes de abril de 2007

Typ opatření

Režim

Cíl

Náhrada ztrát způsobených mimořádnými událostmi

Forma podpory

Přímá dotace a daňové výhody

Rozpočet

2 287 535 EUR

Míra podpory

Až do výše 80 %

Doba trvání

Ad hoc

Hospodářská odvětví

Zemědělství

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Entidad Estatal de Seguros Agrarios

Ministerio de Agricultura

C/ Miguel Angel 23, 5a planta

28010 Madrid

ESPAÑA

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum přijetí rozhodnutí | 4. 12. 2008 |
| --- | --- |
| Podpora č. | N 358/08 |
| Členský stát | Nizozemsko |
| Region | — |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Garantstelling landbouwondernemingen |
| Právní základ | Kaderwet LNV-subisdies en Regeling LNV-subsidies |
| Typ opatření | Záruka |
| Cíl | Opatření se týká obecné dotace do zemědělství ve formě záruky, jež má podpořit investice na revitalizaci, převzetí, zachování a zvelebení malého či středního zemědělského podniku |
| Forma podpory | Záruka ve výši 80 % půjčky na zemědělské investice, po vyplacení prémie |
| Rozpočet | Skutečné platby k zárukám budou v průměru činit nejvýše 3,6 milionu EUR za rok |
| Míra podpory | Obecná záruka: 3,33 %, záruka pro mladé zemědělce: 5,83 %, záruka Guarantee plus: 3,33 %, záruka Guarantee plus k nezvýhodněné půjčce: 3,15 % |
| Doba trvání | 2009-2014 |
| Hospodářská odvětví | Zemědělství |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit |
| Postbus 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| NEDERLAND |

Datum přijetí rozhodnutí

4. 12. 2008

Podpora č.

N 358/08

Členský stát

Nizozemsko

Region

—

Název (a/nebo jméno příjemce)

Garantstelling landbouwondernemingen

Právní základ

Kaderwet LNV-subisdies en Regeling LNV-subsidies

Typ opatření

Záruka

Cíl

Opatření se týká obecné dotace do zemědělství ve formě záruky, jež má podpořit investice na revitalizaci, převzetí, zachování a zvelebení malého či středního zemědělského podniku

Forma podpory

Záruka ve výši 80 % půjčky na zemědělské investice, po vyplacení prémie

Rozpočet

Skutečné platby k zárukám budou v průměru činit nejvýše 3,6 milionu EUR za rok

Míra podpory

Obecná záruka: 3,33 %, záruka pro mladé zemědělce: 5,83 %, záruka Guarantee plus: 3,33 %, záruka Guarantee plus k nezvýhodněné půjčce: 3,15 %

Doba trvání

2009-2014

Hospodářská odvětví

Zemědělství

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

Postbus 20401

2500 EK Den Haag

NEDERLAND

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

| 7.1.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 2/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 2/25

---

Úroková míra použitá Evropskou centrální bankou pro hlavní refinanční operace (1):

2,5 % 1. ledna 2009

Směnné kurzy vůči euru (2)

6. ledna 2009

(2009/C 2/07)

1 euro=

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,3332 |
| JPY | japonský jen | 125,84 |
| DKK | dánská koruna | 7,4530 |
| GBP | britská libra | 0,91760 |
| SEK | švédská koruna | 10,5675 |
| CHF | švýcarský frank | 1,5018 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 9,3850 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 26,410 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 266,67 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,7070 |
| PLN | polský zlotý | 4,0200 |
| RON | rumunský lei | 4,0675 |
| TRY | turecká lira | 2,0256 |
| AUD | australský dolar | 1,8727 |
| CAD | kanadský dolar | 1,5850 |
| HKD | hongkongský dolar | 10,3369 |
| NZD | novozélandský dolar | 2,2700 |
| SGD | singapurský dolar | 1,9719 |
| KRW | jihokorejský won | 1 753,58 |
| ZAR | jihoafrický rand | 12,4521 |
| CNY | čínský juan | 9,1138 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,2835 |
| IDR | indonéská rupie | 14 665,20 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,6789 |
| PHP | filipínské peso | 62,570 |
| RUB | ruský rubl | 38,8859 |
| THB | thajský baht | 46,755 |
| BRL | brazilský real | 2,9517 |
| MXN | mexické peso | 17,7949 |
| INR | indická rupie | 64,8270 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,3332

JPY

japonský jen

125,84

DKK

dánská koruna

7,4530

GBP

britská libra

0,91760

SEK

švédská koruna

10,5675

CHF

švýcarský frank

1,5018

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

9,3850

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

26,410

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

266,67

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,7070

PLN

polský zlotý

4,0200

RON

rumunský lei

4,0675

TRY

turecká lira

2,0256

AUD

australský dolar

1,8727

CAD

kanadský dolar

1,5850

HKD

hongkongský dolar

10,3369

NZD

novozélandský dolar

2,2700

SGD

singapurský dolar

1,9719

KRW

jihokorejský won

1 753,58

ZAR

jihoafrický rand

12,4521

CNY

čínský juan

9,1138

HRK

chorvatská kuna

7,2835

IDR

indonéská rupie

14 665,20

MYR

malajsijský ringgit

4,6789

PHP

filipínské peso

62,570

RUB

ruský rubl

38,8859

THB

thajský baht

46,755

BRL

brazilský real

2,9517

MXN

mexické peso

17,7949

INR

indická rupie

64,8270

---

(1)

Míra použití při poslední operaci provedené před uvedeným dnem. V případě obchodní soutěže s proměnlivou mírou se jako úroková míra použije mezní míra.

(2)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

7.1.2009

| 7.1.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 2/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 2/s3

---

POZNÁMKA PRO ČTENÁŘE

Orgány se rozhodly, že ve svých textech již nebudou uvádět odkazy na poslední změny a doplňky citovaných aktů.

Pokud není uvedeno jinak, akty, na které se odkazuje v textech zde zveřejněných, se rozumí akty v platném znění.

---