# Az Európai Unió C 16/2009

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 16 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 52. évfolyam2009. január 22. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 16

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

52. évfolyam2009. január 22.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Bizottság |
| 2009/C 016/01 | A Bizottság közleménye – Ideiglenes közösségi keretrendszer a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban | 1 |
| | Európai Központi Bank |
| 2009/C 016/02 | Megállapodás – 2008. december 8. az Európai Központi Bank és az euroövezeten kívüli tagállamok nemzeti központi bankjai között a gazdasági és monetáris unió harmadik szakaszában az árfolyam-mechanizmus eljárási szabályainak meghatározásáról szóló, az Európai Központi Bank és az euroövezeten kívüli tagállamok nemzeti központi bankjai közötti, 2006. március 16-i megállapodás módosításáról | 10 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

2009/C 016/01

A Bizottság közleménye – Ideiglenes közösségi keretrendszer a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban

1

Európai Központi Bank

2009/C 016/02

Megállapodás – 2008. december 8. az Európai Központi Bank és az euroövezeten kívüli tagállamok nemzeti központi bankjai között a gazdasági és monetáris unió harmadik szakaszában az árfolyam-mechanizmus eljárási szabályainak meghatározásáról szóló, az Európai Központi Bank és az euroövezeten kívüli tagállamok nemzeti központi bankjai közötti, 2006. március 16-i megállapodás módosításáról

10

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 016/03 | Euro-átváltási árfolyamok | 16 |
| | TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2009/C 016/04 | A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 16. cikkének (4) bekezdése alapján – Menetrend szerinti légi járatok üzemeltetésére vonatkozó közszolgáltatási kötelezettség (
  1
  ) | 17 |
| 2009/C 016/05 | A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkének (5) bekezdése alapján – Pályázati felhívás menetrend szerinti légi járatoknak közszolgáltatási kötelezettség alapján történő üzemeltetésére (
  1
  ) | 18 |
| | AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | EFTA Felügyeleti Hatóság |
| 2009/C 016/06 | Közlemény Izland részéről a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján – Felhívás a 2009. évi első engedélyezési fordulóra – az Izland és a Jan Mayen sziget közötti kontinentális pad Dreki terület elnevezésű részére | 19 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

2009/C 016/03

Euro-átváltási árfolyamok

16

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2009/C 016/04

A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 16. cikkének (4) bekezdése alapján – Menetrend szerinti légi járatok üzemeltetésére vonatkozó közszolgáltatási kötelezettség (
  1
  )

1

17

2009/C 016/05

A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkének (5) bekezdése alapján – Pályázati felhívás menetrend szerinti légi járatoknak közszolgáltatási kötelezettség alapján történő üzemeltetésére (
  1
  )

1

18

AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK

EFTA Felügyeleti Hatóság

2009/C 016/06

Közlemény Izland részéről a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján – Felhívás a 2009. évi első engedélyezési fordulóra – az Izland és a Jan Mayen sziget közötti kontinentális pad Dreki terület elnevezésű részére

– Felhívás a 2009. évi első engedélyezési fordulóra – az Izland és a Jan Mayen sziget közötti kontinentális pad Dreki terület elnevezésű részére

19

| | V   Vélemények |
| --- | --- |
| | KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 016/07 | Pályázati felhívás az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának Emberek egyedi programjához kapcsolódó munkaprogram alapján | 22 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 016/08 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5436 – Citi Infrastructure Partners, L.P./Itínere Infraestructuras, S.A.) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 23 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 016/09 | A SESAR közös vállalkozás | 24 |

V   Vélemények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Bizottság

2009/C 016/07

Pályázati felhívás az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának Emberek egyedi programjához kapcsolódó munkaprogram alapján

22

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

2009/C 016/08

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5436 – Citi Infrastructure Partners, L.P./Itínere Infraestructuras, S.A.) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

23

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Bizottság

2009/C 016/09

A SESAR közös vállalkozás

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

| 22.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 16/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 16/1

---

A Bizottság közleménye – Ideiglenes közösségi keretrendszer a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban

(2009/C 16/01)

1.   A PÉNZÜGYI VÁLSÁG, ANNAK HATÁSA A REÁLGAZDASÁGRA ÉS AZ IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK SZÜKSÉGESSÉGE

1.1.   A pénzügyi válság és hatása a reálgazdaságra

2008. november 26-án a Bizottság elfogadta az európai gazdasági fellendülés tervéről szóló közleményt (1) (a továbbiakban: fellendülési terv), amelynek célja, hogy irányítsa Európa talpra állását a jelenlegi pénzügyi válságból. A fellendülési terv két egymást erősítő fő elemből áll. Az első ilyen elemet azok a rövid távú intézkedések jelentik, amelyek a kereslet ösztönzésére, a munkahelyek megőrzésére és a bizalom helyreállítására irányulnak. A második elemet az „okos beruházások” képezik, amelyek célja, hogy hosszú távon magasabb növekedést és fenntartható jólétet biztosítsanak. A fellendülési terv megerősíti és felgyorsítja a lisszaboni stratégia értelmében már folyamatban lévő reformokat.

Ebben az összefüggésben az jelent kihívást a Közösség számára, hogy elkerüljék az olyan állami beavatkozást, amely aláásná a kevesebb és célirányosabb állami támogatás nyújtásának célkitűzését. Mindazonáltal bizonyos feltételek mellett szükség van új ideiglenes állami támogatásra.

A fellendülési terv további kezdeményezéseket tartalmaz az állami támogatási szabályok oly módon történő alkalmazására vonatkozóan, amely a válsághelyzet megoldásához a lehető legnagyobb rugalmasságot nyújtja, miközben egyenlő feltételeket biztosít, és elkerüli a verseny indokolatlan korlátozását. E közlemény részletesen meghatároz számos kiegészítő ideiglenes lehetőséget, amelyek a tagállamok rendelkezésére állnak az állami támogatás nyújtása terén.

Először is a pénzügyi válság súlyosan érinti a Közösség bankszektorát. A Tanács kiemelte, hogy míg az állami beavatkozásról nemzeti szinten kell dönteni, e döntést összehangolt kereten belül és a közös uniós elvek alapján kell meghozni (2). A Bizottság haladéktalanul reagált különböző intézkedésekkel, ideértve az állami támogatásokról szóló szabályoknak a pénzintézetek vonatkozásában a jelenlegi pénzügyi világválsággal összefüggésben tett intézkedésekre történő alkalmazásáról szóló közlemény elfogadását (3), valamint számos, a pénzügyi intézeteknek nyújtott megmentési támogatás engedélyezéséről szóló határozatot.

A finanszírozási lehetőségek elegendő és megfizethető elérése előfeltétele annak, hogy a privát szektor befektessen, növekedjék és munkahelyeket teremtsen. A tagállamoknak arra kell felhasználniuk a bankrendszernek nyújtott jelentős pénzügyi támogatás révén keletkező befolyásukat, hogy biztosítsák: a bankoknak nyújtott támogatás ne csak azok pénzügyi helyzetét javítsa, a gazdaság egészének nyújtott bármiféle haszon nélkül. Annak biztosítása érdekében, hogy a bankok folytassák megszokott hitelezési tevékenységeiket, a pénzügyi szektornak szánt támogatást jól kell célozni. A Bizottság ezt figyelembe veszi, amikor felülvizsgálja a bankoknak nyújtott állami támogatást.

Miközben úgy tűnik, hogy a pénzügyi piacokon javul a helyzet, addig a reálgazdaság esetében a pénzügyi válság mostanra érezteti teljes mértékben a hatását. Nagyon komoly visszaesés érinti a szélesebb értelemben vett gazdaságot, és sújtja a háztartásokat, a vállalkozásokat és a munkahelyeket. A bankok leépítik tőkekihelyezéseiket, és a korábbi éveknél sokkal kockázatkerülőbbé válnak a pénzügyi piacok válságának következében, ami hitelmegszorításokhoz vezet. Ez a pénzügyi válság hiteladagolást, kereslet-visszaesést és recessziót válthat ki.

Ilyen nehézségek nem csak a likviditási pufferekkel nem rendelkező gyenge vállalatokat érinthetik, hanem az egészséges vállalatokat is, amelyek hirtelen hitel szűkével vagy akár hitelhiánnyal találhatják szemben magukat. Ez különösképp igaz a kis- és középvállalkozások (KKV) esetében, amelyek mindenképp nagyobb nehézséggel néznek szembe a finanszírozási lehetőségek elérésénél, mint a nagyobb vállalatok. Ez a helyzet nemcsak rövid- és középtávon érintheti sok egészséges vállalat és azok alkalmazottainak gazdasági helyzetét, hanem hosszú távon tartósan negatív hatással lehet, mivel az összes jövőbeni közösségi befektetést – különösképp azokat, amelyek a fenntartható fejlődésre és a lisszaboni stratégia más céljaira irányulnak – késleltethetik, vagy még el is állhatnak tőlük.

1.2.   A nemzeti támogatási intézkedések szoros európai szintű koordinálásának szükségessége

A jelenlegi pénzügyi helyzetben, a tagállamok kísértést érezhetnek, hogy egyénileg cselekedjenek, és vállalataik megsegítése érdekében támogatási háborúba kezdjenek. A múltbéli tapasztalatok azt mutatják, hogy az ilyen egyéni fellépés nem hatékony, és súlyos kárt okozhat a belső piacnak. A támogatás odaítélésénél a jelenlegi különleges gazdasági helyzet teljes mértékű figyelembevétele mellett nagyon fontos az azonos versenyfeltételek biztosítása az európai vállalatok részére, illetve annak elkerülése, hogy a tagállamok támogatási versenyekbe kezdjenek, amely fenntarthatatlan helyzethez vezetne, és a Közösség egészére káros lenne. A versenypolitika feladata ennek biztosítása.

1.3.   Az ideiglenes állami támogatási intézkedések szükségessége

Bár az állami támogatás nem csodaszer a jelenlegi nehézségekkel szemben, a vállalatoknak folyósított jól célzott köztámogatás hasznos összetevője lehet mind a vállalatok részére történő hitelezés felszabadítására, mind az alacsony szén-dioxid-kibocsátású jövőbe való töretlen befektetési kedv fenntartására irányuló átfogó erőfeszítéseknek.

Az ebben a közleményben foglalt ideiglenes kiegészítő intézkedéseknek két célja van: az első az, hogy a bankválsághoz kapcsolódó kivételes és átmeneti pénzügyi problémák fényében felszabadítsák a vállalatok részére történő hitelezést, és ezáltal garantálják a finanszírozási lehetőségek folyamatos elérését. Amint azt a Bizottság nemrégiben elfogadott, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának szóló, „Gondolkozz előbb kicsiben!” – Európai kisvállalkozói intézkedéscsomag: „Small Business Act” című, 2008. június 25-i közleménye (4) is megerősíti, hogy a KKV-k különösen fontos szerepet töltenek be az egész európai gazdaságban, és pénzügyi helyzetük javítása a nagyvállalatokra is kedvező hatással lesz, ily módon támogatva hosszabb távon a gazdasági növekedést és modernizációt.

A második cél a vállalatok ösztönzése, hogy továbbra is fektetessenek a jövőbe, különösen a fenntartható fejlődésen alapuló gazdaságba. Valóban drámai következményekkel járna, ha a jelenlegi válság eredményeképp a környezetvédelem területén elért jelentős előrehaladás megtorpanna, vagy netán visszafordulna. Ezért a környezetvédelmi projektekbe befektető vállalatoknak különleges átmeneti támogatást kell biztosítani (amely többek közt a Közösség iparának biztosíthatna technológiai előnyt), így egyesítve a sürgős és szükséges pénzügyi támogatást az Európa számára hosszú távon jelentkező haszonnal.

Ez a közlemény először sorra veszi a köztámogatások azon sokrétű lehetőségeit, amelyek már a tagállamok rendelkezésére állnak a hatályos állami támogatási szabályok alapján, majd meghatároz olyan kiegészítő állami támogatási intézkedéseket, amelyeket a tagállamok átmenetileg nyújthatnak annak érdekében, hogy a finanszírozási lehetőségek elérésével kapcsolatban néhány vállalatnál felmerült nehézségeket orvosolják, valamint hogy a környezetvédelmi célokat követő befektetéseket előmozdítsák.

A Bizottság úgy véli, hogy a javasolt támogatási eszközök a legalkalmasabbak e célkitűzések eléréshez.

2.   ÁLTALÁNOS GAZDASÁGPOLITIKAI INTÉZKEDÉSEK

A fellendülési tervet a Bizottság a jelenlegi gazdasági helyzetre válaszul fogadta el. Tekintettel a válság mértékére, a Közösségnek olyan összehangolt megközelítésre van szüksége, amely elég nagy és elég merész a fogyasztók és az üzleti élet bizalmának helyreállításához.

A fellendülési terv stratégiai célkitűzései a következők:

| — | a kereslet gyors ösztönzése és a fogyasztók bizalmának fellendítése, |
| --- | --- |

—

a kereslet gyors ösztönzése és a fogyasztók bizalmának fellendítése,

| — | a gazdasági visszaesés humánköltségének, illetve a legkiszolgáltatottabbakra gyakorolt hatásának csökkentése. Számos munkavállalót és családját érinti a válság most vagy a jövőben. Fel lehet lépni a munkahelyek elveszítésének megfékezése érdekében, illetve azért, hogy az emberek gyorsan visszatérjenek a munkaerőpiacra, és ne találják szemben magukat hosszú távú munkanélküliséggel, |
| --- | --- |

—

a gazdasági visszaesés humánköltségének, illetve a legkiszolgáltatottabbakra gyakorolt hatásának csökkentése. Számos munkavállalót és családját érinti a válság most vagy a jövőben. Fel lehet lépni a munkahelyek elveszítésének megfékezése érdekében, illetve azért, hogy az emberek gyorsan visszatérjenek a munkaerőpiacra, és ne találják szemben magukat hosszú távú munkanélküliséggel,

| — | annak elősegítése, hogy Európa ki tudja használni a visszatérő növekedést úgy, hogy az európai gazdaság a versenyképesség és fenntarthatóság kihívásainak és a jövőbeli szükségleteknek megfeleljen, ahogy az a növekedést és foglalkoztatást célzó lisszaboni stratégia kifejti. Mindez jelenti az innováció támogatását, a tudásalapú gazdaság felépítését, valamint az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és erőforrás-hatékony gazdaság irányába történő elmozdulás felgyorsítását. |
| --- | --- |

—

annak elősegítése, hogy Európa ki tudja használni a visszatérő növekedést úgy, hogy az európai gazdaság a versenyképesség és fenntarthatóság kihívásainak és a jövőbeli szükségleteknek megfeleljen, ahogy az a növekedést és foglalkoztatást célzó lisszaboni stratégia kifejti. Mindez jelenti az innováció támogatását, a tudásalapú gazdaság felépítését, valamint az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és erőforrás-hatékony gazdaság irányába történő elmozdulás felgyorsítását.

Ezen célkitűzések eléréséhez már most is számos eszköz áll a tagállamok rendelkezésére, melyek nem képeznek állami támogatást. Bizonyos vállalatok például sokkal súlyosabb nehézségekkel állnak szemben a finanszírozási lehetőségek elérése terén, mint más vállalatok, ezáltal késik, sőt hiányzik növekedésükhöz, valamint a tervezett befektetéseik megvalósításához szükséges finanszírozás is. Ezért a tagállamok elfogadhatnak egy sor, a területükön minden vállalatra érvényes és következésképp az állami támogatások szabályain kívül eső általános politikai intézkedést, amelyeknek célja a pénzügyi problémák ideiglenes enyhítése rövid- és közép távon. Meg lehet hosszabbítani például a társadalombiztosítási és hasonló terhekre, vagy akár az adókra vonatkozó fizetési határidőket, vagy be lehet vezetni alkalmazottakra vonatkozó intézkedéseket. Ha az ehhez hasonló intézkedések minden vállalkozás számára elérhetőek, akkor elvileg nem számítanak állami támogatásnak.

A tagállamok a fogyasztóknak közvetlenül is nyújthatnak pénzügyi támogatást, például a régi termékek selejtezésére és/vagy környezetbarát termékek vásárlására. Ha a termék származására való megkülönböztetés nélkül nyújtják a támogatást, az nem valósít meg állami támogatást.

Továbbá az általános közösségi programokat, mint a 2006. október 24-i 1639/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (5) létrehozott versenyképességi és innovációs keretprogramot (2007–2013) és az Európai Közösségnek a 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (6) létrehozott kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramját (2007–2013) kiváló hatással lehet felhasználni a KKV-k, de ugyanúgy a nagyobb vállalkozások támogatására. Ez teljesen összhangban van más európai kezdeményezésekkel, köztük az Európai Beruházási Bank arra vonatkozó határozatával, hogy 30 milliárd EUR támogatást mozgósít az európai KKV-k részére, valamint azon kötelezettségvállalásával, hogy az infrastrukturális projektek tekintetében megerősíti reagálási képességét.

3.   A JELENLEGI ESZKÖZÖK ALAPJÁN RENDELKEZÉSRE ÁLLÓ ÁLLAMI TÁMOGATÁS

A Bizottság az elmúlt néhány évben jelentős mértékben korszerűsítette az állami támogatások szabályait annak érdekében, hogy arra ösztönözze a tagállamokat, hogy a köztámogatásokat célirányosabban fordítsák a fenntartható beruházásokra, és ezáltal is hozzájáruljanak a lisszaboni stratégia megvalósításához. Ennek keretében különös figyelmet kaptak a kis- és középvállalkozások, ami több állami támogatási lehetőség megnyílásával járt együtt. A nemrégiben elfogadott, a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 2008. augusztus 6-i 800/2008/EK bizottsági rendelet (általános csoportmentességi rendelet) (7) továbbá jelentős mértékben egyszerűsítette és korszerűsítette az állami támogatások szabályait: minimális igazgatási teher mellett számos különböző támogatási intézkedési lehetőséget kínál a tagállamoknak. A jelenlegi gazdasági helyzetben különösen fontosak a következő, már meglévő állami támogatási eszközök:

A Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet (8) (a továbbiakban: de minimis rendelet) kimondja, hogy a Szerződés értelmében nem minősül állami támogatásnak a bármely hároméves időszakban odaítélt, vállalkozásonként 200 000 EUR-t meg nem haladó támogatási intézkedés. Kimondja továbbá, hogy a legfeljebb 1,5 millió EUR összegű garanciák sem haladják meg a fenti de minimis küszöböt, és ezért szintén nem minősülnek támogatásnak. Következésképpen a tagállamok ezeket a garanciákat a megfelelő támogatástartalom kiszámítása nélkül és az igazgatási terhek elkerülésével ítélhetik oda.

Az állami támogatási szabályok egyik legfontosabb eleme az általános csoportmentességi rendelet, amely néhány fontosabb támogatási intézkedés esetében egyszerűsíti az állami támogatási eljárást, és hozzájárul ahhoz, hogy az állami támogatásokat a kiemelt közösségi célkitűzések megvalósítására fordítsák. A korábban hatályos csoportmentességeket és az új területeket (nagyvállalatok esetében: innováció, környezetvédelem, kutatás-fejlesztés, KKV-k esetében: kockázatitőke-intézkedések) egyetlen eszközben egyesítették. Az általános csoportmentességi rendelet hatálya alá tartozó esetekben a tagállamok a Bizottságnak történő előzetes bejelentés nélkül nyújthatnak támogatást. Az eljárás gyorsasága tehát a tagállamokon múlik. Az általános csoportmentességi rendelet különösen azért fontos a KKV-knak, mert külön szabályokban rendelkezik a kizárólag KKV-knak szóló beruházási és foglalkoztatási támogatásról. Mindazonáltal a rendelet 26 intézkedése kivétel nélkül a KKV-k rendelkezésére áll, így a tagállamok a KKV-k valamennyi fejlődési szakaszán végigkísérhetik azokat: segíthetnek a finanszírozási lehetőségek elérésében, a kutatás-fejlesztés, az innováció, a képzés, a foglalkoztatás, a környezetvédelmi intézkedések stb. területén.

2008 elején az energiaügyi és éghajlat-változási csomag keretében a környezetvédelem állami támogatásáról szóló új közösségi iránymutatás (9) került elfogadásra. Az iránymutatás értelmében a tagállamok többek között a következő célokra nyújthatnak állami támogatást:

| — | olyan vállalkozásoknak nyújtott támogatás, amelyek a közösségi normákon túlmenően javítják környezetvédelmi teljesítményüket, vagy ilyen normák hiányában a környezetvédelem fejlesztéséhez nyújtott támogatás: kisvállalkozásoknak a beruházási többletköltségek akár 70 %-a (ökoinnováció esetén akár 80 %), illetve amennyiben a támogatást valódi versenypiaci körülmények között zajló közbeszerzési eljárás alapján nyújtják, nagyvállalatoknak is a beruházási többletköltségek akár 100 %-a. Nyújtható támogatás a leendő közösségi normákhoz való idő előtti alkalmazkodáshoz és környezetvédelmi tanulmányok készítéséhez is, |
| --- | --- |

—

olyan vállalkozásoknak nyújtott támogatás, amelyek a közösségi normákon túlmenően javítják környezetvédelmi teljesítményüket, vagy ilyen normák hiányában a környezetvédelem fejlesztéséhez nyújtott támogatás: kisvállalkozásoknak a beruházási többletköltségek akár 70 %-a (ökoinnováció esetén akár 80 %), illetve amennyiben a támogatást valódi versenypiaci körülmények között zajló közbeszerzési eljárás alapján nyújtják, nagyvállalatoknak is a beruházási többletköltségek akár 100 %-a. Nyújtható támogatás a leendő közösségi normákhoz való idő előtti alkalmazkodáshoz és környezetvédelmi tanulmányok készítéséhez is,

| — | a megújuló energiák és a kapcsolt energiatermelés területén a tagállamok a teljes külön termelési költségre működési támogatást nyújthatnak, |
| --- | --- |

—

a megújuló energiák és a kapcsolt energiatermelés területén a tagállamok a teljes külön termelési költségre működési támogatást nyújthatnak,

| — | az energiatakarékosságra és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére vonatkozó környezetvédelmi célkitűzések megvalósításához a tagállamok olyan támogatást nyújthatnak, amely lehetővé teszi, hogy a vállalkozások energiamegtakarítást érjenek el, illetve támogatásban részesüljenek a megújuló energiaforrások és a kapcsolt energiatermelés területén: kisvállalkozások esetén ez a beruházási többletköltségek akár 80 %-a, illetve amennyiben a támogatást valódi versenypiaci körülmények között zajló közbeszerzési eljárásban nyújtják, a beruházási többletköltségek akár 100 %-a lehet. |
| --- | --- |

—

az energiatakarékosságra és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére vonatkozó környezetvédelmi célkitűzések megvalósításához a tagállamok olyan támogatást nyújthatnak, amely lehetővé teszi, hogy a vállalkozások energiamegtakarítást érjenek el, illetve támogatásban részesüljenek a megújuló energiaforrások és a kapcsolt energiatermelés területén: kisvállalkozások esetén ez a beruházási többletköltségek akár 80 %-a, illetve amennyiben a támogatást valódi versenypiaci körülmények között zajló közbeszerzési eljárásban nyújtják, a beruházási többletköltségek akár 100 %-a lehet.

A Bizottság 2006 decemberében elfogadta a kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatások új közösségi keretrendszerét (10). Ez a keretrendszer célirányosan a KKV-knak kidolgozott új rendelkezéseket tartalmaz az innovációval kapcsolatban, és megfelel annak a célkitűzésnek is, hogy a támogatásokat a lisszaboni stratégiában meghatározott irányvonal mentén a munkahelyek és a növekedés megteremtésére fordítsák. E tekintetben a tagállamok többek között a következő célokra nyújthatnak állami támogatást:

| — | K+F projektekre nyújtott támogatás, különösen az alapkutatás támogatása, amely a támogatható költségek 100 %-os, illetve az ipari kutatás, amely a támogatható költségek 80 %-os támogatását jelenti kisvállalkozások esetén, |
| --- | --- |

—

K+F projektekre nyújtott támogatás, különösen az alapkutatás támogatása, amely a támogatható költségek 100 %-os, illetve az ipari kutatás, amely a támogatható költségek 80 %-os támogatását jelenti kisvállalkozások esetén,

| — | új innovatív vállalkozásoknak nyújtott támogatás akár 1 millió EUR – sőt a támogatott régiókban ennél is magasabb – összegben, innovációs csoportosulásoknak nyújtott támogatás, innovatív tanácsadási szolgáltatásokhoz és innovatív támogatási szolgáltatásokhoz nyújtott támogatás, |
| --- | --- |

—

új innovatív vállalkozásoknak nyújtott támogatás akár 1 millió EUR – sőt a támogatott régiókban ennél is magasabb – összegben, innovációs csoportosulásoknak nyújtott támogatás, innovatív tanácsadási szolgáltatásokhoz és innovatív támogatási szolgáltatásokhoz nyújtott támogatás,

| — | magasan képzett munkaerő kölcsönzéséhez nyújtott támogatás, műszaki megvalósíthatósági tanulmányokhoz nyújtott támogatás, a szolgáltatás területén az eljárási és szervezési innovációhoz nyújtott támogatás, a KKV-k iparjogvédelmi jogokkal kapcsolatban felmerülő költségeihez nyújtott támogatás. |
| --- | --- |

—

magasan képzett munkaerő kölcsönzéséhez nyújtott támogatás, műszaki megvalósíthatósági tanulmányokhoz nyújtott támogatás, a szolgáltatás területén az eljárási és szervezési innovációhoz nyújtott támogatás, a KKV-k iparjogvédelmi jogokkal kapcsolatban felmerülő költségeihez nyújtott támogatás.

A versenyképesség másik kulcsfontosságú eleme a képzés. Az új készségek kialakítása érdekében a képzésbe eszközölt beruházások fenntartása még növekvő munkanélküliség esetén is különösen fontos. Az új általános csoportmentességi rendelet alapján a tagállamok általános és szakképzési támogatást nyújthatnak a vállalkozásoknak, amely a támogatható költségek akár 80 %-ára kiterjedhet.

2008-ban a Bizottság elfogadta az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásokra való alkalmazásáról szóló új közleményt (11), amely meghatározza, hogy mely körülmények között nem minősülnek a kölcsönre nyújtott állami kezességvállalások állami támogatásnak. Eszerint a kezességvállalások különösen abban az esetben nem minősülnek állami támogatásnak, ha piaci áron nyújtják. A kezességvállalás formájában nyújtott támogatás meglétének eldöntésére vonatkozó feltételek tisztázásán kívül a közlemény első ízben külön mentesülési díjakat vezet be a KKV-k számára, lehetővé téve a KKV-k finanszírozásának támogatása érdekében a kezesség könnyebb, de biztonságosabb igénybevételét.

A Bizottság 2006 júliusában a kis- és középvállalkozásokba történő kockázatitőke-befektetések előmozdítását célzó állami támogatásokról szóló új közösségi iránymutatást (12) fogadott el. Az iránymutatás az innovatív és gyorsan növekedő KKV-kre irányul, amelyek a lisszaboni stratégia középpontjában állnak. A Bizottság új, megcélzott KKV-nként 1,5 millió EUR értékű mentesülési küszöböt vezetett be, amely 50 %-os növekedést jelent. E határ alatt a Bizottság elfogadja, hogy az alternatív finanszírozási eszközök főszabály szerint hiányoznak a pénzügyi piacokról (azaz piaci hiányosság áll fenn). Ezenkívül az általános csoportmentességi rendelet is rendelkezik a kockázati tőkére nyújtott támogatásról.

A hátrányos helyzetű régiókban a tagállamok a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló, 2007 januárja óta alkalmazandó iránymutatás (13) értelmében beruházási támogatást nyújthatnak új létesítmények kialakításához, meglévő létesítmények bővítéséhez vagy új termékekkel történő diverzifikációhoz.

A 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás ezenkívül új támogatási formát vezet be annak érdekében, hogy a támogatott területeken ösztönözzék a vállalatindítást és támogassák a kisvállalkozások korai fejlődési szakaszát.

Ezenkívül a tagállamok a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló hatályos közösségi iránymutatás (14) szerint is nyújthatnak támogatást a köztámogatást igénylő vállalkozásoknak. E célból a tagállamok a KKV-knek kidolgozott megmentési és/vagy szerkezetátalakítási támogatási programokat jelenthetnek be.

A meglévő, lehetséges állami támogatások alapján a Bizottság számos programot engedélyezett, így a tagállamok a jelenlegi pénzügyi helyzet tükrében ezekhez folyamodhatnak.

4.   A 87. CIKK (3) BEKEZDÉSE B) PONTJÁNAK ALKALMAZÁSA

4.1.   Általános elvek

A Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján a Bizottság a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilváníthatja azt a támogatást, amelyet „egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére” nyújtanak. Ezzel összefüggésben az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága megállapította, hogy a szóban forgó zavarnak az adott tagállam gazdaságának egészét, és nem csupán valamelyik régióját vagy területének egyes részeit kell érintenie. Ez összhangban van azzal a követelménnyel is, hogy bármely eltérési rendelkezést – mint amilyen a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja – megszorítóan kell értelmezni (15).

A Bizottság határozathozatala következetesen alkalmazza a megszorító értelmezés elvét (16).

Ezzel összefüggésben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a jelenlegi globális válság idején a pénzügyi rendszernek nyújtott sürgősségi támogatáson túlmenő, kivételes szakpolitikai fellépésekre van szükség.

A válság előbb-utóbb – ha nem is azonos módon és mértékben – valamennyi tagállamot érinteni fogja: várhatóan növekedni fog a munkanélküliség, csökken a kereslet, és romlik a költségvetési helyzet.

A jelenlegi pénzügyi válság súlyossága és a tagállamok egész gazdaságára gyakorolt hatása alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy e nehézségek orvoslásához indokolt az állami támogatások bizonyos kategóriáinak korlátozott idejű alkalmazása, és ezeket a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján a közös piaccal összeegyeztethetőnek lehet nyilvánítani.

4.2.   Összeegyeztethető, korlátozott összegű támogatás

4.2.1.   A jelenlegi keret

A de minimis rendelet 2. cikke kimondja:

„Amennyiben a támogatással kapcsolatos rendelkezések megfelelnek ezen cikk (2)–(5) bekezdésében megállapított feltételeknek, úgy azokat úgy kell tekinteni, hogy nem teljesítik a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése valamennyi szempontját, és ezért nem tartoznak a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség alá.

Bármely három pénzügyi év időszakában bármely vállalkozás részére odaítélt csekély összegű (de minimis) támogatás összege nem haladhatja meg a 200 000 EUR-t. Bármely három pénzügyi év időszakában a közúti szállítás terén működő vállalkozás részére odaítélt csekély összegű (de minimis) támogatás összege nem haladhatja meg a 100 000 EUR-t. E felső határok a csekély összegű (de minimis) támogatás formájától és a kitűzött céltól függetlenül alkalmazandók, valamint tekintet nélkül arra, hogy a tagállam által biztosított támogatást teljesen vagy részben közösségi eredetű forrásokból finanszírozzák. Az időszakot az érintett tagállamban a vállalkozás által alkalmazott pénzügyi évekre hivatkozva kell meghatározni”.

4.2.2.   Új intézkedés

A pénzügyi válság nem csak a strukturálisan gyenge vállalatokat érinti, hanem azon vállalatokat is, amelyek hirtelen hitel szűkével vagy akár hitelhiánnyal találhatják szemben magukat. Ezen vállalatok pénzügyi helyzetének javítása az egész európai gazdaságra kedvező hatással lesz.

A jelenlegi gazdasági helyzetben tehát szükséges a korlátozott összegű támogatás nyújtásának ideiglenes engedélyezése, amely mindazonáltal a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének hatálya alá esik, mivel a de minimis rendeletben lefektetett határértéket meghaladja.

de minimis

A Bizottság a 87. cikk (3) bekezdésének b) pontja alapján a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinti az ilyen állami támogatást, ha a következő kritériumok mindegyike teljesül:

| a) | a támogatás összege vállalkozásonként nem haladja meg az 500 000 EUR összegű készpénzes támogatást; az adatokat bruttó formában használják, vagyis az adó vagy egyéb terhek levonása előtt; ha a támogatást nem vissza nem térítendő támogatás formájában nyújtják, akkor a támogatás összege megegyezik a vissza nem térítendő támogatás bruttó összegével; |
| --- | --- |

a)

a támogatás összege vállalkozásonként nem haladja meg az 500 000 EUR összegű készpénzes támogatást; az adatokat bruttó formában használják, vagyis az adó vagy egyéb terhek levonása előtt; ha a támogatást nem vissza nem térítendő támogatás formájában nyújtják, akkor a támogatás összege megegyezik a vissza nem térítendő támogatás bruttó összegével;

| b) | a támogatást rendszer formájában nyújtják; |
| --- | --- |

b)

a támogatást rendszer formájában nyújtják;

| c) | a támogatást azoknak a vállalkozások nyújtják, amelyek 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben (17); a támogatás nyújtható azoknak a vállalkozásoknak, amelyek a fenti időpont után, a globális pénzügyi és gazdasági válság következtében kerültek nehéz helyzetbe, de előzőleg nem voltak nehéz helyzetben; |
| --- | --- |

c)

a támogatást azoknak a vállalkozások nyújtják, amelyek 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben (17); a támogatás nyújtható azoknak a vállalkozásoknak, amelyek a fenti időpont után, a globális pénzügyi és gazdasági válság következtében kerültek nehéz helyzetbe, de előzőleg nem voltak nehéz helyzetben;

17

| d) | a támogatási rendszer nem alkalmazható halászati ágazatban tevékenykedő vállalkozásra; |
| --- | --- |

d)

a támogatási rendszer nem alkalmazható halászati ágazatban tevékenykedő vállalkozásra;

| e) | a támogatás nem exporttámogatás vagy és az importtermékekkel szemben a belföldi termékeket előnyben részesítő támogatás; |
| --- | --- |

e)

a támogatás nem exporttámogatás vagy és az importtermékekkel szemben a belföldi termékeket előnyben részesítő támogatás;

| f) | a támogatást 2010. december 31. előtt nyújtják; |
| --- | --- |

f)

a támogatást 2010. december 31. előtt nyújtják;

| g) | a támogatás odaítélését megelőzően a tagállam írásos vagy elektronikus nyilatkozatot szerez be az érintett vállalkozástól arról, milyen más de minimis vagy egyéb támogatásban részesült a vállalkozás a folyó pénzügyi évben ezen intézkedés alapján, és ellenőrzi, hogy a vállalkozás számára a 2008. január 1-je és 2010. december 31. között nyújtott támogatás teljes összege ezzel együtt sem haladja meg az 500 000 EUR küszöböt; |
| --- | --- |

g)

a támogatás odaítélését megelőzően a tagállam írásos vagy elektronikus nyilatkozatot szerez be az érintett vállalkozástól arról, milyen más de minimis vagy egyéb támogatásban részesült a vállalkozás a folyó pénzügyi évben ezen intézkedés alapján, és ellenőrzi, hogy a vállalkozás számára a 2008. január 1-je és 2010. december 31. között nyújtott támogatás teljes összege ezzel együtt sem haladja meg az 500 000 EUR küszöböt;

de minimis

| h) | a támogatási intézkedés nem vonatkozik az elsődleges mezőgazdasági termékeket előállító vállalkozásokra (18); a támogatás alkalmazható a mezőgazdasági termékek feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó vállalkozásokra (19), kivéve abban az esetben, ha a támogatás összegét az elsődleges termelőktől felvásárolt vagy az érintett vállalkozás által forgalomba hozott termékek ára vagy mennyisége alapján határozzák meg, vagy ha a támogatás előfeltétele, hogy azt részben vagy teljesen az elsődleges termelőkre hárítsák át. |
| --- | --- |

h)

a támogatási intézkedés nem vonatkozik az elsődleges mezőgazdasági termékeket előállító vállalkozásokra (18); a támogatás alkalmazható a mezőgazdasági termékek feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó vállalkozásokra (19), kivéve abban az esetben, ha a támogatás összegét az elsődleges termelőktől felvásárolt vagy az érintett vállalkozás által forgalomba hozott termékek ára vagy mennyisége alapján határozzák meg, vagy ha a támogatás előfeltétele, hogy azt részben vagy teljesen az elsődleges termelőkre hárítsák át.

18

19

4.3.   Kezességvállalás formájában nyújtott támogatás

4.3.1.   A jelenlegi keret

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásokra való alkalmazásáról szóló közlemény célja, hogy a tagállamok számára részletesebb iránymutatással szolgáljon azokról az elvekről, amelyekre a Bizottság a 87. és 88. cikkre vonatkozó értelmezését, valamint e cikkeknek az állami kezességvállalásra történő alkalmazását alapozni kívánja. A közlemény meghatározza különösen azokat a körülményeket, melyek között az állami támogatás esete nem áll fenn. A kezességvállalás értékeléséhez szükséges összeegyeztethetőségi kritériumokat a közlemény nem határozza meg.

4.3.2.   Új intézkedés

Annak érdekében, hogy tovább ösztönözzék a finanszírozási lehetőségekhez jutást, és csökkentsék a bankok jelenleg tapasztalható kockázatkerülését, a kölcsönökre nyújtott kezességvállalás korlátozott ideig történő támogatása megfelelő és célirányos megoldás lehet a cégek finanszírozáshoz juttatására.

A Bizottság a 87. cikk (3) bekezdésének b) pontja alapján a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinti az ilyen állami támogatást, ha a következő kritériumok mindegyike teljesül:

| a) | KKV-kkal szemben a tagállamok az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásokra való alkalmazásáról szóló közleményben (20) szereplő mentesülés szerint nyújtott új kezességvállalás esetében elengedik az éves fizetendő díj akár 25 %-át; |
| --- | --- |

a)

KKV-kkal szemben a tagállamok az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásokra való alkalmazásáról szóló közleményben (20) szereplő mentesülés szerint nyújtott új kezességvállalás esetében elengedik az éves fizetendő díj akár 25 %-át;

20

| b) | nagyvállalatok esetében a tagállamok szintén akár 15 %-kal csökkentik az új kezességvállalások ugyanazon mentesülés alapján számított éves díját; |
| --- | --- |

b)

nagyvállalatok esetében a tagállamok szintén akár 15 %-kal csökkentik az új kezességvállalások ugyanazon mentesülés alapján számított éves díját;

| c) | amennyiben a kezességvállalási rendszerek támogatási elemét a Bizottság által már elfogadott módszerekkel állapítják meg valamely, a Bizottság által elfogadott állami támogatási rendelet (21) szerint történő bejelentésük után, a tagállamok KKV-k esetében szintén hasonlóan, legfeljebb 25 %-kal, nagyvállalatok esetében pedig legfeljebb 15 %-kal csökkenthetik az új kezességvállalásokért fizetendő éves díjat; |
| --- | --- |

c)

amennyiben a kezességvállalási rendszerek támogatási elemét a Bizottság által már elfogadott módszerekkel állapítják meg valamely, a Bizottság által elfogadott állami támogatási rendelet (21) szerint történő bejelentésük után, a tagállamok KKV-k esetében szintén hasonlóan, legfeljebb 25 %-kal, nagyvállalatok esetében pedig legfeljebb 15 %-kal csökkenthetik az új kezességvállalásokért fizetendő éves díjat;

21

| d) | a kölcsön maximális összege nem haladja meg a kedvezményezett 2008. évi becsült éves bérköltségét (beleértve a szociális járulékokat és a vállalkozás telephelyén munkát végző, de hivatalosan valamely alvállalkozó alkalmazásában álló személyzet költségét); 2008. január 1-jén vagy azután alapított vállalkozás esetén a kölcsön maximális összege nem haladhatja meg a működés első két évére vonatkozó éves becsült bérköltséget; |
| --- | --- |

d)

a kölcsön maximális összege nem haladja meg a kedvezményezett 2008. évi becsült éves bérköltségét (beleértve a szociális járulékokat és a vállalkozás telephelyén munkát végző, de hivatalosan valamely alvállalkozó alkalmazásában álló személyzet költségét); 2008. január 1-jén vagy azután alapított vállalkozás esetén a kölcsön maximális összege nem haladhatja meg a működés első két évére vonatkozó éves becsült bérköltséget;

| e) | a kezességvállalást 2010. december 31-ig ítélik oda; |
| --- | --- |

e)

a kezességvállalást 2010. december 31-ig ítélik oda;

| f) | a kezességvállalás nem haladja meg a kölcsön 90 %-át; |
| --- | --- |

f)

a kezességvállalás nem haladja meg a kölcsön 90 %-át;

| g) | a kezességvállalás beruházási és működőtőke-kölcsönre is nyújtható; |
| --- | --- |

g)

a kezességvállalás beruházási és működőtőke-kölcsönre is nyújtható;

| h) | a kezességvállalás díjának csökkentését a kezességvállalás odaítélésétől számított legfeljebb két éven át alkalmazzák; |
| --- | --- |

h)

a kezességvállalás díjának csökkentését a kezességvállalás odaítélésétől számított legfeljebb két éven át alkalmazzák;

| i) | a támogatást azoknak a vállalkozások nyújtják, amelyek 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben (22); a támogatás nyújtható azoknak a vállalkozásoknak, amelyek a fenti időpont után, a globális pénzügyi és gazdasági válság következtében kerültek nehéz helyzetbe, de előzőleg nem voltak nehéz helyzetben. |
| --- | --- |

i)

a támogatást azoknak a vállalkozások nyújtják, amelyek 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben (22); a támogatás nyújtható azoknak a vállalkozásoknak, amelyek a fenti időpont után, a globális pénzügyi és gazdasági válság következtében kerültek nehéz helyzetbe, de előzőleg nem voltak nehéz helyzetben.

22

4.4.   Támogatott kölcsön formájában nyújtott támogatások

4.4.1.   A jelenlegi keret

A referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közlemény (23) az egyéves bankközi kínálati kamatláb (IBOR) alapján határozza meg a referencia-kamatláb megállapításának módját, amelyet a vállalkozás hitelképességétől és a felajánlott biztosítékoktól függően 60–1 000 bázisponttal növelnek meg. Amennyiben a tagállamok ezt a módszert alkalmazzák, a kamat nem tartalmaz állami támogatást.

23

4.4.2.   Új intézkedés

A jelenlegi piaci körülmények között előfordulhat, hogy a vállalkozásoknak nehézséget okoz a finanszírozási lehetőségek megtalálása. Ezért a Bizottság elfogadhatónak fogja tartani, hogy a tagállamok állami vagy magánforrásból kölcsönt nyújtsanak, amennyiben annak kamatlába egyenlő legalább a központi bank napi kamatával, plusz a 2007. január 1-je és 2008. június 30. közötti időszakra vonatkozó egyéves átlagos bankközi kamat és a központi bank átlagos napi kamatának különbségével egyenlő díjjal, plusz a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közleményben meghatározott kedvezményezetti kockázati profilnak megfelelő hitelkockázati díjjal.

A Bizottság ideiglenesen úgy tekinti, hogy a fenti kamatláb, illetve a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közleményben meghatározott referencia-kamatláb különbségeként jelentkező támogatási elem a 87. cikk (3) bekezdésének b) pontja alapján összeegyeztethető a Szerződéssel a következő feltételek teljesülése esetén:

| a) | ez a módszer a 2010. december 31-ig kötött szerződésekre alkalmazandó. A módszer tetszőleges futamidejű kölcsönre alkalmazható. A kamatlábak csökkentését a 2012. december 31. előtt eszközölt kamatkifizetések esetében lehet alkalmazni (24). A fenti időpont utáni kölcsönök esetében legalább a rerencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapításáról szóló bizottsági közleményben meghatározott kamatlábbal egyenlő kamatlábat kell alkalmazni; |
| --- | --- |

a)

ez a módszer a 2010. december 31-ig kötött szerződésekre alkalmazandó. A módszer tetszőleges futamidejű kölcsönre alkalmazható. A kamatlábak csökkentését a 2012. december 31. előtt eszközölt kamatkifizetések esetében lehet alkalmazni (24). A fenti időpont utáni kölcsönök esetében legalább a rerencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapításáról szóló bizottsági közleményben meghatározott kamatlábbal egyenlő kamatlábat kell alkalmazni;

24

| b) | a támogatást azoknak a vállalkozások nyújtják, amelyek 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben (22); a támogatás nyújtható azoknak a vállalkozásoknak, amelyek a fenti időpont után, a globális pénzügyi és gazdasági válság következtében kerültek nehéz helyzetbe, de előzőleg nem voltak nehéz helyzetben. |
| --- | --- |

b)

a támogatást azoknak a vállalkozások nyújtják, amelyek 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben (22); a támogatás nyújtható azoknak a vállalkozásoknak, amelyek a fenti időpont után, a globális pénzügyi és gazdasági válság következtében kerültek nehéz helyzetbe, de előzőleg nem voltak nehéz helyzetben.

22

4.5.   Környezetbarát termékek előállításához nyújtott támogatás

4.5.1.   A jelenlegi keret

A referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közlemény az egyéves bankközi kínálati kamatláb (IBOR) alapján határozza meg a referencia-kamatláb megállapításának módját, amelyet a vállalkozás hitelképességétől és a felajánlott biztosítékoktól függően 60–1 000 bázisponttal növelnek meg. Amennyiben a tagállamok ezt a módszert alkalmazzák, a kamat nem tartalmaz állami támogatást.

4.5.2.   Új intézkedés

A jelenlegi pénzügyi válság következtében a vállalkozások a környezetbarátabb termékek előállítása tekintetében is nehezebben juthatnak finanszírozási lehetőséghez. A kezességvállalás formájában nyújtott támogatás nem feltétlenül elegendő olyan költséges projektek finanszírozásához, amelyek célja a környezetvédelem erősítése azáltal, hogy a később bevezetésre kerülő normákhoz korábban igazodnak, vagy azokon túllépnek.

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a környezetvédelmi célkitűzések megvalósításának a pénzügyi válság idején is prioritásnak kell maradnia. A környezetbarátabb – köztük energiahatékony – termékek előállítása a Közösség érdekében áll, és e célkitűzés megvalósulását még a pénzügyi válság sem hátráltathatja.

Ezért a „zöld” termékek előállítását támogatott kölcsönök formájában nyújtott további intézkedésekkel lehetne ösztönözni. Ugyanakkor, mivel a támogatott kölcsönök súlyosan torzíthatják a versenyt, alkalmazásukat szigorúan korlátozni kell bizonyos helyzetekre és célzott beruházásokra.

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy korlátozott időre a tagállamoknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy kamatlábcsökkentés formájában támogatást nyújtsanak.

A Bizottság a beruházási kölcsönre nyújtott kamattámogatást abban az esetben tekinti a 87. cikk (3) bekezdésének b) pontja alapján a közös piaccal összeegyeztethetőnek, ha az megfelel a következő feltételeknek:

| a) | a támogatás olyan beruházási kölcsönökre irányul, amelyek a környezetvédelmet jelentős mértékben javító új termékek előállítására irányuló projekteket finanszíroznak; |
| --- | --- |

a)

a támogatás olyan beruházási kölcsönökre irányul, amelyek a környezetvédelmet jelentős mértékben javító új termékek előállítására irányuló projekteket finanszíroznak;

| b) | a támogatás szükséges az új projekt elindításához. Már elindult projektek esetében támogatás akkor nyújtható, ha az új gazdasági helyzet következtében a projekt folytatásához szükségessé válik; |
| --- | --- |

b)

a támogatás szükséges az új projekt elindításához. Már elindult projektek esetében támogatás akkor nyújtható, ha az új gazdasági helyzet következtében a projekt folytatásához szükségessé válik;

| c) | a támogatás csak olyan termékek előállítására irányuló projektekre nyújtható, amelyek a környezetvédelem szintjét növelő, még nem hatályos későbbi közösségi normákhoz (25) való korai alkalmazkodásra vagy az azokon való túllépésre irányulnak; |
| --- | --- |

c)

a támogatás csak olyan termékek előállítására irányuló projektekre nyújtható, amelyek a környezetvédelem szintjét növelő, még nem hatályos későbbi közösségi normákhoz (25) való korai alkalmazkodásra vagy az azokon való túllépésre irányulnak;

25

| d) | a későbbi közösségi környezetvédelmi normákhoz alkalmazkodó vagy azokon túllépő termékek esetében a beruházásnak legkésőbb 2010. december 31-én elkezdődik azzal a célkitűzéssel, hogy a termék a norma hatálybalépése előtt legalább két évvel a piacra kerül; |
| --- | --- |

d)

a későbbi közösségi környezetvédelmi normákhoz alkalmazkodó vagy azokon túllépő termékek esetében a beruházásnak legkésőbb 2010. december 31-én elkezdődik azzal a célkitűzéssel, hogy a termék a norma hatálybalépése előtt legalább két évvel a piacra kerül;

| e) | a kölcsönök a tárgyi eszközökbe és az immateriális javakba eszközölt beruházásokat is fedezhetik (26), de ez alól kivételt képeznek az olyan beruházásokra nyújtott kölcsönök, amelyek olyan termékpiacokon irányulnak több mint 3 %-os termelési kapacitásbővítésre (27), amelyeken az EGT-piaci látható fogyasztás átlagos éves növekedési rátája értékadatokban kifejezve a beruházás kezdetét megelőző öt évben alacsonyabb volt, mint ugyanazon ötéves időszakban számítva az Európai Gazdasági Térség GDP-jének éves növekedési rátája; |
| --- | --- |

e)

a kölcsönök a tárgyi eszközökbe és az immateriális javakba eszközölt beruházásokat is fedezhetik (26), de ez alól kivételt képeznek az olyan beruházásokra nyújtott kölcsönök, amelyek olyan termékpiacokon irányulnak több mint 3 %-os termelési kapacitásbővítésre (27), amelyeken az EGT-piaci látható fogyasztás átlagos éves növekedési rátája értékadatokban kifejezve a beruházás kezdetét megelőző öt évben alacsonyabb volt, mint ugyanazon ötéves időszakban számítva az Európai Gazdasági Térség GDP-jének éves növekedési rátája;

26

27

| f) | a kölcsönt legkésőbb 2010. december 31-ig ítélik oda; |
| --- | --- |

f)

a kölcsönt legkésőbb 2010. december 31-ig ítélik oda;

| g) | a támogatás mértékének megállapításakor a kedvezményezettre vonatkozó, a közlemény 4.4.2. pontjában foglalt módszer alapján meghatározott egyedi kamatlábból kell kiindulni; e módszer alapján a vállalkozás által fizetendő kamatot a következőképpen csökkenthetik:






  — | nagyvállalatok esetében 25 %, |
| --- | --- | --- |

g)

a támogatás mértékének megállapításakor a kedvezményezettre vonatkozó, a közlemény 4.4.2. pontjában foglalt módszer alapján meghatározott egyedi kamatlábból kell kiindulni; e módszer alapján a vállalkozás által fizetendő kamatot a következőképpen csökkenthetik:

—

nagyvállalatok esetében 25 %,

| — | KKV-k esetében 50 %. |
| --- | --- |

—

KKV-k esetében 50 %.

| h) | a kamattámogatás a kölcsön odaítélésétől számítva legfeljebb két éven keresztül alkalmazható; |
| --- | --- |

h)

a kamattámogatás a kölcsön odaítélésétől számítva legfeljebb két éven keresztül alkalmazható;

| i) | a kamatlábcsökkentést az állam vagy állami pénzügyi intézmények által nyújtott kölcsönökre, valamint magán pénzügyi intézmények által nyújtott kölcsönökre lehet alkalmazni. Biztosítani kell az állami és magán intézmények közötti megkülönböztetésmentességet; |
| --- | --- |

i)

a kamatlábcsökkentést az állam vagy állami pénzügyi intézmények által nyújtott kölcsönökre, valamint magán pénzügyi intézmények által nyújtott kölcsönökre lehet alkalmazni. Biztosítani kell az állami és magán intézmények közötti megkülönböztetésmentességet;

| j) | a támogatást azoknak a vállalkozások nyújtják, amelyek 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben (22); a támogatás nyújtható azoknak a vállalkozásoknak, amelyek a fenti időpont után, a globális pénzügyi és gazdasági válság következtében kerültek nehéz helyzetbe, de előzőleg nem voltak nehéz helyzetben; |
| --- | --- |

j)

a támogatást azoknak a vállalkozások nyújtják, amelyek 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben (22); a támogatás nyújtható azoknak a vállalkozásoknak, amelyek a fenti időpont után, a globális pénzügyi és gazdasági válság következtében kerültek nehéz helyzetbe, de előzőleg nem voltak nehéz helyzetben;

22

| k) | a tagállamoknak biztosítják, hogy a támogatást sem közvetlenül, sem közvetve nem folyósítják pénzintézeteknek. |
| --- | --- |

k)

a tagállamoknak biztosítják, hogy a támogatást sem közvetlenül, sem közvetve nem folyósítják pénzintézeteknek.

4.6.   Kockázatitőke-intézkedések

4.6.1.   A jelenlegi keret

A kis- és középvállalkozásokba történő kockázatitőke-befektetések előmozdítását célzó állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás meghatározza, hogy a Szerződés 87. cikkének (3) bekezdésével összhangban mely feltételek teljesülésekor tekinthető a közös piaccal összeegyeztethetőnek a kockázatitőke-befektetéseket előmozdító állami támogatás.

A kis- és középvállalkozásokba történő kockázatitőke-befektetések előmozdítását célzó állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás alkalmazása során nyert tapasztalatok alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Közösségben nincs általános kockázatitőke-piaci hiányosság. A Bizottság azonban elfogadja, hogy a kockázatitőke-kínálat és -kereslet tökéletlen párosításából adódóan a vállalkozások egyes fejlődési szakaszaiban tett befektetések bizonyos fajtái hiányoznak a piacról, ezt pedig sajáttőkehiánynak nevezhetjük.

Az említett iránymutatás 4.3. pontja kimondja, hogy a megcélzott KKV-nként egy-egy 12 hónapos időszak során 1,5 millió EUR-t meg nem haladó finanszírozási összegek esetében bizonyos körülmények között piaci hiányosság léphet fel, és nincs szükség arra, hogy a tagállamok ezt demonstrálják.

Ugyanezen iránymutatás 5.1. pontjának a) alpontja a következőképpen rendelkezik: „A Bizottság tudatában van a kockázatitőke-piac állandó hullámzásának, és az idővel bekövetkező sajáttőkehiánynak, valamint annak, hogy a vállalkozások – méretük, üzleti fejlődési életszakaszuk és gazdasági ágazatuk függvényében – különböző mértékig vannak kitéve a piaci hiányosságok hatásainak. A Bizottság ezért kész megfontolni az évenkénti és vállalkozásonkénti 1,5 millió EUR küszöböt meghaladó befektetési részösszegeket nyújtó kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedéseket a közös piaccal összeegyeztethetőnek minősíteni, feltéve, hogy bemutatják a piaci hiányosság szükséges bizonyítékait”.

A Bizottság tudatában van a kockázatitőke-piac állandó hullámzásának, és az idővel bekövetkező sajáttőkehiánynak, valamint annak, hogy a vállalkozások – méretük, üzleti fejlődési életszakaszuk és gazdasági ágazatuk függvényében – különböző mértékig vannak kitéve a piaci hiányosságok hatásainak. A Bizottság ezért kész megfontolni az évenkénti és vállalkozásonkénti 1,5 millió EUR küszöböt meghaladó befektetési részösszegeket nyújtó kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedéseket a közös piaccal összeegyeztethetőnek minősíteni, feltéve, hogy bemutatják a piaci hiányosság szükséges bizonyítékait

4.6.2.   Az érvényes szabályok átmeneti kiigazítása

A pénzügyi piaci zavar a rendelkezésre álló kockázatitőke-keret szűkülése miatt kedvezőtlenül hatott a korai növekedési szakaszban lévő KKV-k kockázatitőke-piacára. Mivel a kockázati tőke jelenleg fokozottan kockázatos befektetésként él a köztudatban, és az esetlegesen alacsonyabb hozamelvárások is bizonytalanságot teremtenek, a befektetők jelenleg inkább az olyan biztosabb eszközök felé fordulnak, amelyek kockázatait a kockázatitőke-befektetésekénél könnyebb felmérni. A kockázatitőke-befektetések ezenkívül nem is mobilizálhatók, ami további elrettentő tényezőnek bizonyult. Bebizonyosodott, hogy a jelenlegi piaci körülmények között a korlátozott likviditás csak növeli a KKV-kat sújtó sajáttőkehiányt. Ezért a Bizottság úgy véli, helyes ideiglenesen felemelni a kockázatitőke-beruházásokra vonatkozó mentesülési küszöböket annak érdekében, hogy orvosolják a megnövekedett sajáttőkehiányt, és a nem támogatott térségekben működő KKV-kat megcélzó intézkedések esetében is ideiglenesen 30 %-ra csökkenteni a magánbefektetők minimális részvételét.

Ennek megfelelően a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján a kis- és középvállalkozásokba történő kockázatitőke-befektetések előmozdítását célzó állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatásban szereplő bizonyos korlátok átmenetileg, 2010. december 31-ig a következőképpen kerülnek kiigazításra:

| a) | a 4.3.1. pont tekintetében: egy-egy 12 hónapos időszak során a finanszírozás legmagasabb megengedett összege megcélzott KKV-nként 1,5 millió EUR-ról 2,5 millió EUR-ra emelkedik; |
| --- | --- |

a)

a 4.3.1. pont tekintetében: egy-egy 12 hónapos időszak során a finanszírozás legmagasabb megengedett összege megcélzott KKV-nként 1,5 millió EUR-ról 2,5 millió EUR-ra emelkedik;

| b) | a 4.3.4. pont tekintetében: a finanszírozás legalább 30 %-át magánbefektetőknek kell állniuk mind a támogatott, mind a nem támogatott térségekben; |
| --- | --- |

b)

a 4.3.4. pont tekintetében: a finanszírozás legalább 30 %-át magánbefektetőknek kell állniuk mind a támogatott, mind a nem támogatott térségekben;

| c) | az iránymutatásban írt egyéb feltételeket továbbra is alkalmazni kell; |
| --- | --- |

c)

az iránymutatásban írt egyéb feltételeket továbbra is alkalmazni kell;

| d) | az iránymutatás eme átmeneti kiigazítása nem alkalmazandó az általános csoportmentességi rendelet hatálya alá tartozó, kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedések; |
| --- | --- |

d)

az iránymutatás eme átmeneti kiigazítása nem alkalmazandó az általános csoportmentességi rendelet hatálya alá tartozó, kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedések;

| e) | a tagállamok a már jóváhagyott programokat az iránymutatás átmeneti kiigazításának érvényre juttatása végett módosíthatják. |
| --- | --- |

e)

a tagállamok a már jóváhagyott programokat az iránymutatás átmeneti kiigazításának érvényre juttatása végett módosíthatják.

4.7.   Támogatáshalmozás

Az e közleményben megállapított támogatási határok attól függetlenül alkalmazásra kerülnek, hogy a támogatott projektnek nyújtott támogatást teljes mértékben állami forrásokból finanszírozzák, vagy részben a Közösség finanszírozza.

Az e közleményben írt ideiglenes támogatási intézkedések ugyanazon támogatható költség tekintetében nem halmozhatók a de minimis rendelet hatálya alá tartozó támogatással. Amennyiben a vállalkozás ezen ideiglenes keret hatálybalépése előtt de minimis támogatásban részesült, az ezen közlemény 4.2. pontja szerinti intézkedések keretében nyújtott támogatás és a de minimis támogatás összege 2008. január 1. és 2010. december 31. között nem haladhatja meg az 500 000 EUR-t. A 4.3., 4.4., 4.5. vagy 4.6. pont alapján ugyanezen célra korábban odaítélt, összeegyeztethető támogatás összegét csökkenteni kell a 2008. január 1. után odaítélt de minimis támogatással.

de minimis

de minimis

de minimis

de minimis

Az ideiglenes támogatási intézkedések halmozhatók viszont más összeegyeztethető támogatással vagy más formában nyújtott közösségi finanszírozással, amennyiben betartják a vonatkozó iránymutatásban vagy a csoportmentességi rendeletben feltüntetett maximális támogatási intenzitást.

5.   EGYSZERŰSÍTŐ INTÉZKEDÉSEK

5.1.   Rövid lejáratú exporthitel-biztosítás

Az EK-Szerződés 93. cikkének (1) bekezdése értelmében a Szerződés 92. és 93. cikkének a rövid lejáratú exporthitel-biztosításra történő alkalmazásáról szóló, a tagállamokhoz címzett bizottsági közlemény (28) kimondja, hogy a piacképes kockázatok nem fedezhetők a tagállamok által támogatott exporthitel-biztosítással. A piacképes kockázatok az említett közlemény mellékletében felsorolt országokban székhellyel rendelkező állami és nem állami adósokhoz kapcsolódó olyan kereskedelmi és politikai kockázatok, amelyek kockázati időszaka legfeljebb két év. A tagállamokban és a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) további nyolc tagállamában székhellyel rendelkező adósokhoz kapcsolódó kockázatokat a Bizottság piacképesnek tekinti.

28

A Bizottság úgy véli, hogy a jelenlegi pénzügyi válságból következően nem minden tagállamban áll fenn biztosítási és viszontbiztosítási kapacitáshiány, de nem zárható ki, hogy bizonyos országokban időlegesen nincs fedezet a piacképes kockázatokra.

Az előbb említett közlemény 4.4. pontja szerint: „Ilyen körülmények között ezeket az időlegesen nem piacképes kockázatokat biztosíthatja valamely állami vagy államilag támogatott exporthitel-biztosító az állam számlájára vagy kezességvállalása mellett. A biztosítónak, amennyire csak lehetséges, az ilyen kockázatokra vonatkozó díjait a magántulajdonú exporthitel-biztosítók által a szóban forgó kockázattípus esetén felszámított díjhoz kell igazítania.

Ilyen körülmények között ezeket az időlegesen nem piacképes kockázatokat biztosíthatja valamely állami vagy államilag támogatott exporthitel-biztosító az állam számlájára vagy kezességvállalása mellett. A biztosítónak, amennyire csak lehetséges, az ilyen kockázatokra vonatkozó díjait a magántulajdonú exporthitel-biztosítók által a szóban forgó kockázattípus esetén felszámított díjhoz kell igazítania.

Ha valamely tagállam a védzáradékkal kíván élni, tervezett döntését haladéktalanul be kell jelentenie a Bizottságnak. A bejelentésnek olyan piaci jelentést kell tartalmaznia, amely kimutatja, hogy a magánbiztosítási piacon nem áll rendelkezésre fedezet a kockázatra, és ezt két nagy, közismert, magántulajdonú nemzetközi exporthitel-biztosító, illetve egy hazai hitelbiztosító alátámasztja, ily módon indokolva a védzáradék alkalmazását. A bejelentésnek ezen túlmenően tartalmaznia kell azoknak a feltételeknek a leírását, amelyeket az állami vagy államilag támogatott exporthitel-biztosító alkalmazni kíván az ilyen kockázatok tekintetében.

A bejelentés átvételétől számított két hónapon belül a Bizottság megvizsgálja, hogy a védzáradék alkalmazása megfelel-e a fent említett feltételeknek, és összeegyeztethető-e a Szerződéssel.

Ha a Bizottság arra az álláspontra jut, hogy a védzáradék alkalmazásának feltételei teljesültek, az összeegyeztethetőséget kimondó határozata a határozat keltétől számított két évre korlátozódik, feltéve, hogy ebben az időszakban a védzáradék alkalmazását indokoló piaci feltételek nem változnak meg.

Ezen túlmenően a Bizottság, a többi tagállammal konzultálva, felülvizsgálhatja a védzáradék alkalmazásának feltételeit; továbbá dönthet annak megszüntetése vagy más, megfelelő rendszerrel való helyettesítése mellett”.

Ezek a nagyvállalatokra és KKV-kre egyaránt alkalmazandó rendelkezések, a jelenlegi gazdasági helyzetben megfelelő eszközök, amennyiben a tagállamok úgy vélik, hogy bizonyos piacképes hitelkockázatok és/vagy a kockázatvédelem bizonyos vevői esetén a magánbiztosítási piacon nem áll rendelkezésre megfelelő fedezet.

A tagállamokkal kapcsolatos eljárások felgyorsítása érdekében a Bizottság engedélyezi, hogy 2010. december 31-ig a tagállamok a piac hiányát a magánbiztosítási piacon az adott kockázatra vonatkozó fedezet hiányát igazoló megfelelő bizonyítékkal bizonyíthassák. A Bizottság mindenképpen indokoltnak tekinti a védzáradék alkalmazását a következő esetekben:

| — | egy jól ismert, nemzetközi magántulajdonú exporthitel-biztosító és egy országos hitelbiztosító igazolással bizonyítja, hogy a fedezet nem áll rendelkezésre, vagy |
| --- | --- |

—

egy jól ismert, nemzetközi magántulajdonú exporthitel-biztosító és egy országos hitelbiztosító igazolással bizonyítja, hogy a fedezet nem áll rendelkezésre, vagy

| — | a tagállam legalább négy elismert exportőre igazolással bizonyítja, hogy meghatározott műveletek esetében a biztosítók megtagadták a biztosítást. |
| --- | --- |

—

a tagállam legalább négy elismert exportőre igazolással bizonyítja, hogy meghatározott műveletek esetében a biztosítók megtagadták a biztosítást.

A Bizottság az érintett tagállamokkal szorosan együttműködve biztosítja, hogy a védzáradék alkalmazása tekintetében gyors határozathozatalra kerüljön sor.

5.2.   Az eljárások egyszerűsítése

Az e közleményben említett állami támogatásokat be kell jelenteni a Bizottságnak. Az e közleményben ismertetett érdemi intézkedéseken kívül a Bizottság elkötelezett aziránt, hogy biztosítsa a jelenlegi válságot orvosló, e közleménnyel összhangban álló támogatási intézkedések gyors engedélyezését is, feltéve, hogy az érintett tagállamok szoros együttműködést és teljes körű felvilágosítást biztosítanak.

E kötelezettségvállalás kiegészíti majd azt a megkezdett folyamatot, amelynek keretében a Bizottság jelenleg számos javításon dolgozik az állami támogatásokkal kapcsolatos általános eljárásainak tekintetében; ezek lehetővé teszik majd a tagállamokkal való szoros együttműködésben történő, gyorsabb és hatékonyabb határozathozatalt. Az általános egyszerűsítési csomagnak tartalmaznia kell a Bizottság és a tagállamok arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy az állami támogatási vizsgálat minden egyes lépésére karcsúsított és kiszámítható eljárásokat alkalmaznak, a csomag lehetővé teszi továbbá a legegyértelműbb ügyek gyorsított jóváhagyását.

6.   FELÜGYELET ÉS JELENTÉSTÉTEL

Az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (29) és az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági rendelet (30) éves jelentések benyújtását írják elő a tagállamoknak.

29

30

A tagállamoknak 2009. július 31-ig be kell nyújtaniuk a Bizottságnak a jelen közlemény alapján életbe léptetett programok listáját.

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a jelen közleményben írt támogatásokra vonatkozó részletes nyilvántartásokat megőrzik. A nyilvántartásokat, amelyek a feltételek betartásának megállapításához szükséges valamennyi információt tartalmazzák, 10 évig kell megőrizni, és kérésre be kell mutatni a Bizottságnak. A tagállamoknak különösen be kell szerezniük az arra vonatkozó információkat, hogy a 4.2., a 4.3., a 4.4. és a 4.5. pontban írt intézkedés esetében a támogatások kedvezményezettjei 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben lévő vállalkozások.

Ezenkívül a tagállamoknak 2009. október 31-ig jelentést kell benyújtaniuk a Bizottság részére az ezen közlemény alapján hozott intézkedésekről. A tagállamoknak 2009. október 31-ig közölniük kell különösen azokat az elemeket, amelyek alátámasztják, hogy a Bizottságnak 2009. december 31. után is fenn kell tartania az e közleményben írt intézkedéseket, valamint részletes információkat kell közölniük a támogatott kölcsönök környezetvédelmi előnyeiről. Ezeket az információkat a tagállamoknak – mindaddig, amíg a jelen közleményt alkalmazni kell – minden év októberének 31-ig el kell küldeniük a következő évre vonatkozóan.

A Bizottság a támogatásnyújtást illetően további információkat kérhet annak ellenőrzésére, hogy betartották-e a támogatási intézkedést jóváhagyó bizottsági határozat feltételeit.

7.   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

A Bizottság ezt a közleményt 2008. december 17-től alkalmazza; a közlemény tartalmáról e napon született elvi megállapodás, tekintettel a pénzügyi és gazdasági helyzetre, amely azonnali cselekvést igényelt. A közlemény létét a banki válsághoz kapcsolódó, jelenlegi kivételes és átmeneti finanszírozási problémák indokolják; a közlemény 2010. december 31-től nem alkalmazható. A tagállamokkal való tanácskozás után a Bizottság e határnap előtt – fontos versenypolitikai vagy gazdasági megfontolásokra hivatkozva – felülvizsgálhatja a közleményt. Amennyiben ez segítséget jelenthet, a Bizottság gondoskodhat bizonyos kérdésekkel kapcsolatos álláspontjának további tisztázásáról.

A Bizottság az ebben a közleményben foglalt rendelkezéseket alkalmazza minden olyan, bejelentett kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedésnél, amelyről 2008. december 17. követően döntést kell hoznia, akkor is, ha az intézkedést e nap előtt jelentették be.

A jogszerűtlen állami támogatás értékelésénél alkalmazható szabályok megállapításáról szóló bizottsági közleménnyel (31) összhangban, a Bizottság a következőket alkalmazza a be nem jelentett állami támogatás esetén:

31

| a) | amennyiben a támogatást 2008. december 17. után ítélték oda, ezt a közleményt; |
| --- | --- |

a)

amennyiben a támogatást 2008. december 17. után ítélték oda, ezt a közleményt;

| b) | minden más esetben a támogatás nyújtásakor éppen hatályos iránymutatást. |
| --- | --- |

b)

minden más esetben a támogatás nyújtásakor éppen hatályos iránymutatást.

A Bizottság az érintett tagállamokkal szorosan együttműködve biztosítja, hogy az e közleményben említett intézkedések hiánytalan bejelentését követően gyors határozathozatalra kerüljön sor. A tagállamoknak tájékoztatniuk kell a Bizottságot szándékaikról, és a lehető leghamarabb és legátfogóbban be kell jelenteniük az ilyen intézkedések hozatalára irányuló terveiket.

A Bizottság emlékeztet arra, hogy az eljárások bármilyen javítása teljességgel függ az érthető és hiánytalan bejelentés benyújtásától.

---

(1)  A Bizottság közleménye az Európai Tanácsnak, COM(2008) 800.

1

(2)  A Gazdasági és Pénzügyi Tanács 2008. október 7-i ülésének következtetései.

2

(3)  HL C 270., 2008.10.25., 8. o.

3

(4)  COM(2008) 394 végleges.

4

(5)  HL L 310., 2006.11.9., 15. o.

5

(6)  HL L 412., 2006.12.30., 1. o.

6

(7)  HL L 214., 2008.8.9., 3. o.

7

(8)  HL L 379., 2006.12.28., 5. o.

8

(9)  HL C 82., 2008.4.1., 1. o.

9

(10)  HL C 323., 2006.12.30., 1. o.

10

(11)  HL C 155., 2008.6.20., 10. o.

11

(12)  HL C 194., 2006.8.18., 2. o.

12

(13)  HL C 54., 2006.3.4., 13. o.

13

(14)  HL C 244., 2004.10.1., 2. o.

14

(15)  A T-132/96. és T-143/96. sz., Freistaat Sachsen és Volkswagen AG kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 1999., II-3663. o.) 167. pontja.

15

(16)  A Bizottság a C 47/96. sz. Crédit Lyonnais-ügyben hozott 98/490/EK határozatának (HL L 221., 1998.8.8., 28. o.) 10.1. pontja, a Bizottság C 28/02. sz. Bankgesellschaft Berlin-ügyben hozott 2005/345/EK határozatának (HL L 116., 2005.5.4., 1. o.) 153. és azt követő pontjai, valamint a Bizottság C 50/06. sz. BAWAG-ügyben hozott 2008/263/EK határozatának (HL L 83., 2008.3.26., 7. o.), 166. pontja. Lásd ezenfelül az NN 70/07. sz. Northern Rock-ügyben hozott bizottsági határozatot (HL C 43., 2008.2.16., 1. o.), az NN 25/08. sz., Rescue aid to WestLB ügyben hozott bizottsági határozatot (HL C 189., 2008.7.26., 3. o.) és a C 9/08. sz. SachsenLB-ügyben 2008. június 4-én hozott bizottsági határozatot (még nem tették közzé).

16

(17)  E közlemény alkalmazásában „nehéz helyzetben lévő vállalkozás”:

17

| — | nagyvállalatok esetében: a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás 2.1. pontjában meghatározott, nehéz helyzetben lévő vállalkozás, |
| --- | --- |

—

nagyvállalatok esetében: a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás 2.1. pontjában meghatározott, nehéz helyzetben lévő vállalkozás,

| — | KKV-k esetében: az általános csoportmentességi rendelet 1. cikkének (7) bekezdésében meghatározott, nehéz helyzetben lévő vállalkozás. |
| --- | --- |

—

KKV-k esetében: az általános csoportmentességi rendelet 1. cikkének (7) bekezdésében meghatározott, nehéz helyzetben lévő vállalkozás.

(18)  Ezek meghatározását lásd a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló, 2006. december 15-i 1857/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 358, 2006.12.16., 3. o.) 2. cikkének 2. pontjában.

18

(19)  Ezek meghatározását lásd az 1857/2006/EK rendelet 2. cikkének 3. és 4. pontjában.

19

(20)  Ide tartozik az a lehetőség is, hogy a mérlegalapú megközelítéssel meghatározott hitelelőzményekkel vagy hitelminősítéssel nem rendelkező KKV-k – egyes különleges célú vállalatok vagy induló vállalkozások – esetében a tagállamok a közleményben meghatározott 3,8 %-os mentesülési díjat legfeljebb 25 %-kal csökkentik.

20

(21)  Például az általános csoportmentességi rendelet vagy az 1628/2006/EK rendelet vagy az 1857/2006/EK rendelet, amennyiben a jóváhagyott módszer kifejezetten kitér a szóban forgó kezességvállalási típusokra és az azokhoz tartozó tranzakciókra.

21

(22)  Lásd a 17. lábjegyzetet.

22

(23)  HL C 14., 2008.1.19., 6. o.

23

(24)  Az e lehetőséggel élni kívánó tagállamoknak közölniük kell a világhálón az általuk alkalmazott napi kamatlábat, és a Bizottság rendelkezésére kell azt bocsátaniuk.

24

(25)  A későbbi közösségi norma olyan már elfogadott, de még nem hatályos kötelező közösségi normát jelent, amely meghatározza a Közösség területén értékesített termékek esetében a környezetvédelmi szempontból elérendő szinteket.

25

(26)  A környezetvédelem állami támogatásáról szóló iránymutatás 70. pontjában szereplő meghatározás szerint.

26

(27)  Ennek meghatározását lásd a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás 69. pontjában.

27

(28)  HL C 281., 1997.9.17., 4. o.

28

(29)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

29

(30)  HL L 140., 2004.4.30., 1. o.

30

(31)  HL C 119., 2002.5.22., 22. o.

31

---

Európai Központi Bank

| 22.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 16/10 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 16/10

---

MEGÁLLAPODÁS

2008. december 8.

az Európai Központi Bank és az euroövezeten kívüli tagállamok nemzeti központi bankjai között a gazdasági és monetáris unió harmadik szakaszában az árfolyam-mechanizmus eljárási szabályainak meghatározásáról szóló, az Európai Központi Bank és az euroövezeten kívüli tagállamok nemzeti központi bankjai közötti, 2006. március 16-i megállapodás módosításáról

(2009/C 16/02)

| (1) | Българска народна банка (Bolgár Nemzeti Bank) |
| --- | --- |
| 1, Kynaz Alexander 1 Sq. |
| BG-Sofia-1000 |

(1)

Българска народна банка (Bolgár Nemzeti Bank)

1, Kynaz Alexander 1 Sq.

BG-Sofia-1000

| Česká národní banka |
| --- |
| Na Příkopě 28 |
| CZ-115 03 Praha 1 |

Česká národní banka

Na Příkopě 28

CZ-115 03 Praha 1

| Danmarks Nationalbank |
| --- |
| Havnegade 5 |
| DK-1093 Copenhagen K |

Danmarks Nationalbank

Havnegade 5

DK-1093 Copenhagen K

| Eesti Pank |
| --- |
| Estonia pst. 13 |
| EE-15095 Tallinn |

Eesti Pank

Estonia pst. 13

EE-15095 Tallinn

| Latvijas Banka |
| --- |
| K. Valdemara iela 2a |
| LV-1050 Riga |

Latvijas Banka

K. Valdemara iela 2a

LV-1050 Riga

| Lietuvos bankas |
| --- |
| Totoriu g. 4 |
| LT-01121 Vilnius |

Lietuvos bankas

Totoriu g. 4

LT-01121 Vilnius

| Magyar Nemzeti Bank |
| --- |
| Szabadság tér 8/9 |
| H-1054 Budapest |

Magyar Nemzeti Bank

Szabadság tér 8/9

H-1054 Budapest

| Narodowy Bank Polski |
| --- |
| ulica Świętokrzyska 11/21 |
| PL-00-919 Warsaw |

Narodowy Bank Polski

ulica Świętokrzyska 11/21

PL-00-919 Warsaw

| Banca Națională a României |
| --- |
| Strada Lipscani nr. 25, sector 3 |
| RO-030031 Bucharest |

Banca Națională a României

Strada Lipscani nr. 25, sector 3

RO-030031 Bucharest

| Národná banka Slovenska |
| --- |
| Imricha Karvaša 1 |
| SK-813 25 Bratislava |

Národná banka Slovenska

Imricha Karvaša 1

SK-813 25 Bratislava

| Sveriges Riksbank |
| --- |
| Brunkebergstorg 11 |
| S-103 37 Stockholm |

Sveriges Riksbank

Brunkebergstorg 11

S-103 37 Stockholm

| Bank of England |
| --- |
| Threadneedle Street |
| London EC2R 8AH |
| Egyesült Királyság |

Bank of England

Threadneedle Street

London EC2R 8AH

Egyesült Királyság

, valamint

| (2) | Európai Központi Bank (EKB) |
| --- | --- |

(2)

Európai Központi Bank (EKB)

(továbbiakban: a felek)

mivel:

| (1) | Az Európai Tanács 1997. június 16-i állásfoglalásában (a továbbiakban: állásfoglalás) úgy határozott, hogy egy árfolyam-mechanizmust (a továbbiakban: ERM II) hoz létre a gazdasági és monetáris unió harmadik szakaszának 1999. január 1-jén történő elindulásakor. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Tanács 1997. június 16-i állásfoglalásában (a továbbiakban: állásfoglalás) úgy határozott, hogy egy árfolyam-mechanizmust (a továbbiakban: ERM II) hoz létre a gazdasági és monetáris unió harmadik szakaszának 1999. január 1-jén történő elindulásakor.

| (2) | Az állásfoglalás szerint az ERM II segít annak biztosításában, hogy az ERM II-ben részt vevő, euroövezeten kívüli tagállamok politikáikat a stabilitás irányába orientálják, támogatja a konvergenciát, és ezáltal hozzájárul az euro bevezetésére az euroövezeten kívüli tagállamok által kifejtett erőfeszítésekhez. |
| --- | --- |

(2)

Az állásfoglalás szerint az ERM II segít annak biztosításában, hogy az ERM II-ben részt vevő, euroövezeten kívüli tagállamok politikáikat a stabilitás irányába orientálják, támogatja a konvergenciát, és ezáltal hozzájárul az euro bevezetésére az euroövezeten kívüli tagállamok által kifejtett erőfeszítésekhez.

| (3) | Szlovákia – mint eltéréssel rendelkező tagállam – 2005. november 2. óta vesz részt az ERM II-ben. A Národná banka Slovenska tagja a 2006. december 21-i megállapodással (1), valamint a 2007. december 14-i megállapodással (2), módosított, a gazdasági és monetáris unió harmadik szakaszában az árfolyam-mechanizmus eljárási szabályainak meghatározásáról szóló, az Európai Központi Bank és az euroövezeten kívüli tagállamok nemzeti központi bankjai közötti, 2006. március 16-i megállapodásnak (3) (a továbbiakban együttesen: az ERM II központi banki megállapodás). |
| --- | --- |

(3)

Szlovákia – mint eltéréssel rendelkező tagállam – 2005. november 2. óta vesz részt az ERM II-ben. A Národná banka Slovenska tagja a 2006. december 21-i megállapodással (1), valamint a 2007. december 14-i megállapodással (2), módosított, a gazdasági és monetáris unió harmadik szakaszában az árfolyam-mechanizmus eljárási szabályainak meghatározásáról szóló, az Európai Központi Bank és az euroövezeten kívüli tagállamok nemzeti központi bankjai közötti, 2006. március 16-i megállapodásnak (3) (a továbbiakban együttesen: az ERM II központi banki megállapodás).

| (4) | Az EK-Szerződés 122. cikkének (2) bekezdésével összhangban a közös valuta Szlovákia általi, 2009. január 1-jén történő bevezetéséről szóló, 2008. július 8-i 2008/608/EK tanácsi határozat (4) 1. cikke alapján 2009. január 1-jei hatállyal megszűnik a 2003-as csatlakozási okmány 4. cikkében említett, Szlovákiára vonatkozó eltérés. Az euro lesz Szlovákia fizetőeszköze 2009. január 1-jétől és a Národná banka Slovenska attól a naptól már nem lehet tagja az ERM II központi banki megállapodásnak. |
| --- | --- |

(4)

Az EK-Szerződés 122. cikkének (2) bekezdésével összhangban a közös valuta Szlovákia általi, 2009. január 1-jén történő bevezetéséről szóló, 2008. július 8-i 2008/608/EK tanácsi határozat (4) 1. cikke alapján 2009. január 1-jei hatállyal megszűnik a 2003-as csatlakozási okmány 4. cikkében említett, Szlovákiára vonatkozó eltérés. Az euro lesz Szlovákia fizetőeszköze 2009. január 1-jétől és a Národná banka Slovenska attól a naptól már nem lehet tagja az ERM II központi banki megállapodásnak.

| (5) | Az ERM II sávszéli beavatkozásra vonatkozó jelenlegi szabályait az ERM II központi banki megállapodás írja elő. |
| --- | --- |

(5)

Az ERM II sávszéli beavatkozásra vonatkozó jelenlegi szabályait az ERM II központi banki megállapodás írja elő.

| (6) | Az ERM II jelenlegi beavatkozási szabályai további aktualizálásra és felülvizsgálatra szorulnak annak érdekében, hogy azok figyelembe vegyék a sávszéli beavatkozás elvégzésére jogosult felekre vonatkozó új kritériumot, valamint a jelenlegi jogosultsági kritériumok finomítása céljából. |
| --- | --- |

(6)

Az ERM II jelenlegi beavatkozási szabályai további aktualizálásra és felülvizsgálatra szorulnak annak érdekében, hogy azok figyelembe vegyék a sávszéli beavatkozás elvégzésére jogosult felekre vonatkozó új kritériumot, valamint a jelenlegi jogosultsági kritériumok finomítása céljából.

| (7) | Ezért a Szlovákiára vonatkozó eltérés megszüntetésének és az ERM II sávszéli beavatkozás jogosultsági kritériumai változásának figyelembevétele érdekében módosítani kell az ERM II központi banki megállapodást, |
| --- | --- |

(7)

Ezért a Szlovákiára vonatkozó eltérés megszüntetésének és az ERM II sávszéli beavatkozás jogosultsági kritériumai változásának figyelembevétele érdekében módosítani kell az ERM II központi banki megállapodást,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. cikk

Az ERM II központi banki megállapodás módosítása Szlovákia eltérésének hatályon kívül helyezése tekintetében

A Národná banka Slovenska 2009. január 1-jétől nem tagja az ERM II központi banki megállapodásnak.

2. cikk

Az ERM II központi banki megállapodás I. és II. mellékletének lecserélése

2.1.   Az ERM II központi banki megállapodás I. melléklete helyébe az e megállapodás I. mellékletében meghatározott szöveg lép.

2.2.   Az ERM II központi banki megállapodás II. melléklete helyébe az e megállapodás II. mellékletében meghatározott szöveg lép.

3. cikk

Záró rendelkezések

3.1.   Ez a megállapodás 2009. január 1-jei hatállyal módosítja az ERM II központi banki megállapodást.

3.2.   Ez a megállapodás angol nyelven készült, és a szerződő felek megfelelően felhatalmazott képviselői azt szabályszerűen aláírták. Az EKB – amely köteles megőrizni a megállapodás eredeti példányát – a megállapodás egy hiteles másolatát megküldi minden euroövezeti és euroövezeten kívüli NKB számára. A megállapodást közzéteszik az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2008. december 8-án.

a

Българска народна банка (Bolgár Nemzeti Bank) részéről

a

Česká národní banka részéről

a

Danmarks Nationalbank részéről

az

Eesti Pank részéről

a

Latvijas Banka részéről

a

Lietuvos bankas részéről

a

Magyar Nemzeti Bank részéről

a

Narodowy Bank Polski részéről

a

Banca Națională a României részéről

a

Národná banka Slovenska részéről

a

Sveriges Riksbank részéről

a

Bank of England részéről

az

Európai Központi Bank részéről

---

(1)  HL C 14., 2007.1.20., 6. o.

1

(2)  HL C 319., 2007.12.29., 7. o.

2

(3)  HL C 73., 2006.3.25., 21. o.

3

(4)  HL L 195., 2008.7.24., 24. o.

4

---

I. MELLÉKLET

„I. MELLÉKLET

AZ EMR II-BEN RÉSZT VEVŐ VALUTÁK JEGYZÉSI KONVENCIÓJA ÉS A FIZETÉS FIZETÉS ELLENÉBEN ELJÁRÁS A SÁVSZÉLI INTERVENCIÓ ESETÉBEN

A.   Kihirdetés

Az ERM II-ben részt vevő, valamennyi euroövezeten kívüli tagállam valutája esetében az euróval szembeni kétoldalú középárfolyamot az euro bázisvalutaként történő felhasználásával jegyzik. Az árfolyamot valamennyi valuta esetében hat tizedesre kerekített E1 értékként fejezik ki.

Ugyanezt a konvenciót kell alkalmazni az ERM II-ben részt vevő, valamennyi euroövezeten kívüli tagállam valutájára az euróval szembeni beavatkozási sáv felső és alsó árfolyamának jegyzésére. A beavatkozási árfolyamok meghatározása a megállapított és százalékban kifejezett sávszélességnek a kétoldalú középárfolyamhoz való hozzáadásával, illetve az abból való kivonásával történik. Az eredményként kapott árfolyamokat hat szignifikáns tizedesre kerekítik.

B.   A »fizetés fizetés ellenében« eljárás

A sávszéli beavatkozás esetében mind az EKB, mind pedig az euroövezeti nemzeti központi bankok (NKB-k) »fizetés fizetés ellenében« eljárást alkalmaznak. Az ERM II-ben részt vevő, euroövezeten kívüli NKB-k akkor alkalmazzák a »fizetés fizetés ellenében« eljárást, amikor e melléklettel összhangban az euroövezeti NKB-k vagy az EKB levelező bankjaként járnak el; az ERM II-ben részt vevő, euroövezeten kívüli NKB-k saját döntésük alapján elfogadhatják ugyanezt a »fizetés fizetés ellenében« eljárást az ilyen NKB-k saját részről végrehajtott sávszéli beavatkozásának elszámolására.

i.   Általános elvek

| — | »Fizetés fizetés ellenében« eljárást alkalmaznak akkor, amikor az ERM II-ben sávszéli beavatkozás történik az euro és az ERM II-ben részt vevő, euroövezeten kívüli tagállamok valutái között. |
| --- | --- |

—

»Fizetés fizetés ellenében« eljárást alkalmaznak akkor, amikor az ERM II-ben sávszéli beavatkozás történik az euro és az ERM II-ben részt vevő, euroövezeten kívüli tagállamok valutái között.

| — | Az ERM II-n belüli sávszéli beavatkozás végrehajtásához a szerződő feleknek számlát kell vezetniük az érintett NKB-nál és SWIFT-címmel kell rendelkezniük. A szerződő feleknek további jogosultsági kritériumként előzetesen meg kell adniuk az érintett NKB számára az ERM II valutákban történő szabványos elszámolási utasításokat, illetve ezen utasítások minden későbbi változtatását. A jogosult szerződő felek felkérhetők arra, hogy adják meg az EKB-nak vagy az NKB-knak elérhetőségeiket, az EKB vagy az érintett NKB által időről-időre meghatározott formában. |
| --- | --- |

—

Az ERM II-n belüli sávszéli beavatkozás végrehajtásához a szerződő feleknek számlát kell vezetniük az érintett NKB-nál és SWIFT-címmel kell rendelkezniük. A szerződő feleknek további jogosultsági kritériumként előzetesen meg kell adniuk az érintett NKB számára az ERM II valutákban történő szabványos elszámolási utasításokat, illetve ezen utasítások minden későbbi változtatását. A jogosult szerződő felek felkérhetők arra, hogy adják meg az EKB-nak vagy az NKB-knak elérhetőségeiket, az EKB vagy az érintett NKB által időről-időre meghatározott formában.

| — | Az ERM II-ben sávszéli beavatkozásra jogosult felek az ilyen beavatkozást közvetlenül az EKB-val is végezhetik, feltéve, hogy az Európai Központi Bank devizatartalékokat megtestesítő eszközeinek nemzeti központi bankok általi kezeléséről, valamint az ilyen eszközöket érintő műveletek jogi dokumentációjáról szóló, 2008. június 20-i EKB/2008/5 iránymutatás (1) alapján az EKB-val devizaügyeletek végzésére jogosult szerződő félnek minősülnek. |
| --- | --- |

—

Az ERM II-ben sávszéli beavatkozásra jogosult felek az ilyen beavatkozást közvetlenül az EKB-val is végezhetik, feltéve, hogy az Európai Központi Bank devizatartalékokat megtestesítő eszközeinek nemzeti központi bankok általi kezeléséről, valamint az ilyen eszközöket érintő műveletek jogi dokumentációjáról szóló, 2008. június 20-i EKB/2008/5 iránymutatás (1) alapján az EKB-val devizaügyeletek végzésére jogosult szerződő félnek minősülnek.

| — | Az ERM II-ben részt vevő, euroövezeten kívüli NKB-k az euroövezeti NKB-k és az EKB levelező bankjaként járnak el. |
| --- | --- |

—

Az ERM II-ben részt vevő, euroövezeten kívüli NKB-k az euroövezeti NKB-k és az EKB levelező bankjaként járnak el.

| — | Sávszéli beavatkozáskor az érintett NKB vagy az EKB az adott ügylethez kapcsolódó fizetését csak akkor indítja el, miután visszaigazolást kapott a levelező banktól arra vonatkozóan, hogy az esedékes összeget jóváírták a számláján. A szerződő felek ahhoz megfelelő időpontban kötelesek fizetni, hogy az NKB-k és az EKB képesek legyenek megfelelő fizetési kötelezettségeik teljesítésére. A szerződő felek ennek megfelelően az előre meghatározott határidőt megelőzően kötelesek a fizetésre. |
| --- | --- |

—

Sávszéli beavatkozáskor az érintett NKB vagy az EKB az adott ügylethez kapcsolódó fizetését csak akkor indítja el, miután visszaigazolást kapott a levelező banktól arra vonatkozóan, hogy az esedékes összeget jóváírták a számláján. A szerződő felek ahhoz megfelelő időpontban kötelesek fizetni, hogy az NKB-k és az EKB képesek legyenek megfelelő fizetési kötelezettségeik teljesítésére. A szerződő felek ennek megfelelően az előre meghatározott határidőt megelőzően kötelesek a fizetésre.

ii.   A szerződő felektől érkező pénzeszközök beérkezési határideje

A szerződő felek a beavatkozáshoz kapcsolódó összegeket az értéknapon legkésőbb közép-európai idő szerint 13.00 óráig fizetik meg.”

---

(1)  HL C 192., 2007.7.19., 63. o.

1

---

II. MELLÉKLET

„II. MELLÉKLET

AZ ERM II KÖZPONTI BANKI MEGÁLLAPODÁS 8., 10. ÉS 11. CIKKÉBEN EMLÍTETT, NAGYON RÖVID TÁVÚ FINANSZÍROZÁSI ESZKÖZHÖZ VALÓ HOZZÁFÉRÉS FELSŐ HATÁRAI

2009. január 1-jétől

| (millió EUR) |
| --- |
| E megállapodás központi bank szerződő felei | Felső határok (1) |
| Българска народна банка (Bolgár Nemzeti Bank) | 520 |
| Česká národní banka | 690 |
| Danmarks Nationalbank | 700 |
| Eesti Pank | 310 |
| Latvijas Banka | 340 |
| Lietuvos bankas | 380 |
| Magyar Nemzeti Bank | 670 |
| Narodowy Bank Polski | 1 750 |
| Banca Națională a României | 1 000 |
| Sveriges Riksbank | 940 |
| Bank of England | 4 700 |
| Európai Központi Bank | nulla |

(millió EUR)

E megállapodás központi bank szerződő felei

Felső határok (1)

Българска народна банка (Bolgár Nemzeti Bank)

520

Česká národní banka

690

Danmarks Nationalbank

700

Eesti Pank

310

Latvijas Banka

340

Lietuvos bankas

380

Magyar Nemzeti Bank

670

Narodowy Bank Polski

1 750

Banca Națională a României

1 000

Sveriges Riksbank

940

Bank of England

4 700

Európai Központi Bank

nulla

| Euroövezeti nemzeti központi bankok | Felső határok |
| --- | --- |
| Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique | nulla |
| Deutsche Bundesbank | nulla |
| Central Bank and Financial Services Authority of Ireland | nulla |
| Görög Nemzeti Bank | nulla |
| Banco de España | nulla |
| Banque de France | nulla |
| Banca d'Italia | nulla |
| Ciprusi Központi Bank | nulla |
| Banque centrale du Luxembourg | nulla |
| Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta | nulla |
| De Nederlandsche Bank | nulla |
| Österreichische Nationalbank | nulla |
| Banco de Portugal | nulla |
| Banka Slovenije | nulla |
| Národná banka Slovenska | nulla |
| Suomen Pankki | nulla” |

Euroövezeti nemzeti központi bankok

Felső határok

Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

nulla

Deutsche Bundesbank

nulla

Central Bank and Financial Services Authority of Ireland

nulla

Görög Nemzeti Bank

nulla

Banco de España

nulla

Banque de France

nulla

Banca d'Italia

nulla

Ciprusi Központi Bank

nulla

Banque centrale du Luxembourg

nulla

Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta

nulla

De Nederlandsche Bank

nulla

Österreichische Nationalbank

nulla

Banco de Portugal

nulla

Banka Slovenije

nulla

Národná banka Slovenska

nulla

Suomen Pankki

nulla”

---

(1)  Az ERM II-ben nem részt vevő központi bankok esetében a feltüntetett összegek csupán elméletiek.

1

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

| 22.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 16/16 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 16/16

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2009. január 21.

(2009/C 16/03)

1 euro=

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,2910 |
| JPY | Japán yen | 116,11 |
| DKK | Dán korona | 7,4507 |
| GBP | Angol font | 0,93860 |
| SEK | Svéd korona | 10,7680 |
| CHF | Svájci frank | 1,4764 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 9,0555 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 27,584 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 284,58 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7028 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,3465 |
| RON | Román lej | 4,3148 |
| TRY | Török líra | 2,1455 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,9937 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,6345 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,0167 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 2,4882 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,9418 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 775,03 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 13,2043 |
| CNY | Kínai renminbi | 8,8276 |
| HRK | Horvát kuna | 7,4200 |
| IDR | Indonéz rúpia | 14 459,20 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,6689 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 61,320 |
| RUB | Orosz rubel | 42,4185 |
| THB | Thaiföldi baht | 45,114 |
| BRL | Brazil real | 3,0597 |
| MXN | Mexikói peso | 18,0095 |
| INR | Indiai rúpia | 63,5300 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,2910

JPY

Japán yen

116,11

DKK

Dán korona

7,4507

GBP

Angol font

0,93860

SEK

Svéd korona

10,7680

CHF

Svájci frank

1,4764

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

9,0555

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

27,584

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

284,58

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7028

PLN

Lengyel zloty

4,3465

RON

Román lej

4,3148

TRY

Török líra

2,1455

AUD

Ausztrál dollár

1,9937

CAD

Kanadai dollár

1,6345

HKD

Hongkongi dollár

10,0167

NZD

Új-zélandi dollár

2,4882

SGD

Szingapúri dollár

1,9418

KRW

Dél-Koreai won

1 775,03

ZAR

Dél-Afrikai rand

13,2043

CNY

Kínai renminbi

8,8276

HRK

Horvát kuna

7,4200

IDR

Indonéz rúpia

14 459,20

MYR

Maláj ringgit

4,6689

PHP

Fülöp-szigeteki peso

61,320

RUB

Orosz rubel

42,4185

THB

Thaiföldi baht

45,114

BRL

Brazil real

3,0597

MXN

Mexikói peso

18,0095

INR

Indiai rúpia

63,5300

---

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 22.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 16/17 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 16/17

---

A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 16. cikkének (4) bekezdése alapján

Menetrend szerinti légi járatok üzemeltetésére vonatkozó közszolgáltatási kötelezettség

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2009/C 16/04)

| Tagállam | Olaszország |
| --- | --- |
| Érintett útvonal | Cuneo Levaldigi — Rome Fiumicino |
| A közszolgáltatási kötelezettség hatálybalépésének napja | E közlemény közzétételétől számítva 180 nap |
| Az a cím, amelyen a közszolgáltatási kötelezettség szövege és az azzal összefüggő lényeges információk és/vagy dokumentumok térítésmentesen beszerezhetők | E.N.A.C. (Ente Nazionale per l'Aviazione Civile) |
| Direzione centrale regolazione economica |
| Direzione trasporto aereo |
| Viale del Castro Pretorio n. 118 |
| I-00185 Roma |
| www.enac-italia.it |
| e-mail: trasporto.aereonac.rupa.it |

Tagállam

Olaszország

Érintett útvonal

Cuneo Levaldigi — Rome Fiumicino

A közszolgáltatási kötelezettség hatálybalépésének napja

E közlemény közzétételétől számítva 180 nap

Az a cím, amelyen a közszolgáltatási kötelezettség szövege és az azzal összefüggő lényeges információk és/vagy dokumentumok térítésmentesen beszerezhetők

E.N.A.C. (Ente Nazionale per l'Aviazione Civile)

Direzione centrale regolazione economica

Direzione trasporto aereo

Viale del Castro Pretorio n. 118

I-00185 Roma

www.enac-italia.it

e-mail: trasporto.aereonac.rupa.it

---

| 22.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 16/18 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 16/18

---

A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkének (5) bekezdése alapján

Pályázati felhívás menetrend szerinti légi járatoknak közszolgáltatási kötelezettség alapján történő üzemeltetésére

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2009/C 16/05)

| Tagállam | Franciaország |
| --- | --- |
| Érintett útvonal | Lorient (Lann Bihoué) — Lyon (Saint-Exupéry) |
| A szerződés érvényességi ideje | 2009. augusztus 1.–2013. július 31. |
| A pályázatok benyújtásának határideje | A jelentkezés benyújtása: 2009. március 26. (12.00-ig)
  A pályázatok benyújtása (az eljárás következő lépése): 2009. május 4. (12.00-ig) |
| Az a cím, amelyen a pályázati felhívás szövege, valamint a nyilvános pályázati eljárással és a közszolgáltatási kötelezettséggel összefüggő valamennyi vonatkozó információ és/vagy dokumentum térítésmentesen beszerezhető | Aéroport de Lorient |
| M. le Directeur |
| M. Franck Martin |
| F-56270 Ploemeur |
| Tel. (33) 02 97 87 21 61 |
| Fax: (33) 02 97 87 21 88 |
| f.martin@morbihan.cci.fr |

Tagállam

Franciaország

Érintett útvonal

Lorient (Lann Bihoué) — Lyon (Saint-Exupéry)

A szerződés érvényességi ideje

2009. augusztus 1.–2013. július 31.

A pályázatok benyújtásának határideje

A jelentkezés benyújtása: 2009. március 26. (12.00-ig)

A pályázatok benyújtása (az eljárás következő lépése): 2009. május 4. (12.00-ig)

Az a cím, amelyen a pályázati felhívás szövege, valamint a nyilvános pályázati eljárással és a közszolgáltatási kötelezettséggel összefüggő valamennyi vonatkozó információ és/vagy dokumentum térítésmentesen beszerezhető

Aéroport de Lorient

M. le Directeur

M. Franck Martin

F-56270 Ploemeur

Tel. (33) 02 97 87 21 61

Fax: (33) 02 97 87 21 88

f.martin@morbihan.cci.fr

---

AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK

EFTA Felügyeleti Hatóság

| 22.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 16/19 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 16/19

---

Közlemény Izland részéről a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján

Felhívás a 2009. évi első engedélyezési fordulóra – az Izland és a Jan Mayen sziget közötti kontinentális pad „Dreki terület” elnevezésű részére

(2009/C 16/06)

Izland Nemzeti Energiahatósága (NEA) az Ipari, Energiaügyi és Idegenforgalmi Minisztérium hatóságán keresztül felhívást tesz közzé, melynek keretében az érdekelt felek megküldhetik kérelmüket a „Dreki területen” történő szénhidrogén-feltárásra és -kitermelésre vonatkozó engedélyekre, összhangban a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló, 1994. május 30-i 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikke (2) bekezdésének a) pontjával.

Az engedélyezési fordulót a NEA szervezi, összhangban a szénhidrogének kutatásáról, feltárásáról és kitermeléséről szóló, 2001. március 13-i 13. számú törvénnyel (Hivatalos Közlöny (Stjórnartíðindi), 2001. május 16.) (szénhidrogéntörvény), valamint az azt követő módosításokkal, és az Ipari, Energiaügyi és Idegenforgalmi Minisztérium által a szénhidrogén törvénnyel összhangban kibocsátott szabályoknak és rendelkezéseknek (szénhidrogén rendelkezések) megfelelően.

A Nemzeti Energiahatóság az engedélyeket megadó illetékes hatóság. A 94/22/EK irányelv 5. cikkének (1) bekezdésében, 5. cikk (2) bekezdésében és 6. cikk (2) bekezdésében említett kritériumokat, feltételeket és követelményeket a fent említett jogi eszközök tartalmazzák.

A szénhidrogén törvény és a szénhidrogénre vonatkozó rendelkezéseken kívül a következő jogi eszközök alkalmazandók a terület azon részeire, amelyekre az engedélyezés irányul: az 1981. október 22-i megállapodás Norvégia és Izland között az Izland és a Jan Mayen sziget közötti kontinentális padról, a 2008. november 3-i megállapodás Norvégia és Izland között a határokon átnyúló szénhidrogénkészletekről, valamint az 1981. évi megállapodás 5. és 6. cikke szerinti részvételi jogról szóló, ugyanakkori keltezésű, kölcsönösen elfogadott jegyzőkönyv.

A feltárásra és kitermelésére vonatkozó engedélyekkel kapcsolatos kérelmeket a Dreki terület alábbi csoportjaira vagy csoportrészeire lehet benyújtani:

IS6706/1 (rész), 4 (rész), 5 (rész), 7, 8 (rész), 10, 11 (rész), 12 (rész)

IS6707/1, 2, 3 (rész), 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12

IS6708/1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12

IS6709/1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12

IS6710/1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12

IS6711/2 (rész), 3, 5 (rész), 6, 8 (rész), 9, 11 (rész), 12

IS6807/4 (rész), 7 (rész), 8 (rész), 10, 11 (rész), 12 (rész)

IS6808/1 (rész), 2 (rész), 4, 5 (rész), 6 (rész), 7, 8, 9, 10, 11, 12

IS6809/1, 2, 3 (rész), 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12

IS6810/1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12

IS6811/2 (rész), 3, 5 (rész), 6, 8 (rész), 9, 11 (rész), 12

IS6909/10 (rész), 11 (rész), 12 (rész)

IS6910/7 (rész), 8 (rész), 9 (rész), 10, 11, 12 (rész)

IS6911/8 (rész), 9 (rész), 11 (rész), 12

Az egyes kérelmek kiterjedhetnek egy vagy több csoportra vagy csoportrészekre, maximum 800 km2-ig. A felkínált engedélyek száma maximum öt (5). A kérelmezőket felkérjük, hogy nevezzenek meg egy második területet is arra az esetre, ha az elsőként választott területek más kérelmekkel fedik át egymást.

A szénhidrogének feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyekre irányuló kérelmeket a NEA-hoz kell megküldeni:

| The National Energy Authority (NEA) |
| --- |
| Grensasvegi 9 |
| 108 – Reykjavik |
| Iceland |
| Honlap: www.nea.is |
| Tel.: (354) 569 60 00 |
| Fax: (354) 568 88 96 |

The National Energy Authority (NEA)

Grensasvegi 9

108 – Reykjavik

Iceland

Honlap: www.nea.is

Tel.: (354) 569 60 00

Fax: (354) 568 88 96

Az összes információ és az idevágó dokumentumok – ideértve az engedélyezés tárgyát képező területek listáját és térképeket, az engedélyekkel kapcsolatos iránymutatást és az engedélyek feltételeit is –, valamint az engedély kérelmezésének módja megtalálható a következő weboldalon:

http://www.nea.is/licensinground2009

illetve beszerezhető a NEA-tól a fenti címen.

A feltárásra és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadására a „Dreki területet” illetően a 2009. évi első engedélyezési forduló keretében 2009 október vége előtt kerül sor.

A Izland és a Jan Mayen sziget közötti kontinentális pad „Dreki terület” elnevezésű részére irányuló engedélyezési forduló keretében a kérelmek benyújtási határideje: 2009. május 15.

Image

Az északi Dreki terület az Izland és a Jan Mayen sziget közötti izlandi kontinentális padon. Az 1981. évi megállapodásban szereplő Izland és Norvégia közötti terület határát (lásd a (4) bekezdést) zöld, szaggatott vonal jelzi.

---

V Vélemények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 22.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 16/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 16/22

---

Pályázati felhívás az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának „Emberek” egyedi programjához kapcsolódó munkaprogram alapján

(2009/C 16/07)

Ezúton értesítjük az érdeklődőket az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) „Emberek” egyedi programjához kapcsolódó munkaprogram alapján közzétett pályázati felhívásról.

Az alábbi, az EURAXESS Services hálózat transznacionális működtetésére vonatkozó pályázati felhívás keretében várunk pályázatokat. A felhívás határidejéről és költségvetéséről a felhívás szövege ad tájékoztatást, amely a CORDIS internetes honlapon olvasható.

„Emberek” egyedi program:

| A felhívás azonosítója | : | FP7-PEOPLE-2009-EURAXESS |
| --- | --- | --- |

A felhívás azonosítója

:

FP7-PEOPLE-2009-EURAXESS

Ez a pályázati felhívás a 2008. augusztus 22-i C(2008) 4483 bizottsági határozattal elfogadott munkaprogramhoz kapcsolódik.

A felhívás részletei, a munkaprogram és a pályázókat a pályázatok benyújtásának módjáról tájékoztató útmutatás a CORDIS internetes honlapon olvasható: http://cordis.europa.eu/fp7/calls/

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 22.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 16/23 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 16/23

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.5436 – Citi Infrastructure Partners, L.P./Itínere Infraestructuras, S.A.)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2009/C 16/08)

| 1. | 2009. január 14-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Citigroup (Amerikai Egyesült Államok) csoporthoz tartozó Citi Infrastructure Partners, L.P. által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás nyilvános vételi ajánlat útján részleges irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az Itínere Infraestructuras, S.A. (Spanyolország) vállalkozás felett. |
| --- | --- |

1.

2009. január 14-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Citigroup (Amerikai Egyesült Államok) csoporthoz tartozó Citi Infrastructure Partners, L.P. által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás nyilvános vételi ajánlat útján részleges irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az Itínere Infraestructuras, S.A. (Spanyolország) vállalkozás felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a Citi Infrastructure Partners, L.P. esetében: az infrastruktúra-ágazatban tevékenykedő kockázatitőke-alap, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a Citi Infrastructure Partners, L.P. esetében: az infrastruktúra-ágazatban tevékenykedő kockázatitőke-alap,

| — | az Itínere Infraestructuras, S.A. esetében: infrastruktúrák koncessziója. |
| --- | --- |

—

az Itínere Infraestructuras, S.A. esetében: infrastruktúrák koncessziója.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek e közzététel megjelenését követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5436 – Citi Infrastructure Partners, L.P./Itínere Infraestructuras, S.A. hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton a következő címre:





  European Commission (Európai Bizottság) |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály) |
| J-70 |
| B-1049 Brussels (Brüsszel) |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek e közzététel megjelenését követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5436 – Citi Infrastructure Partners, L.P./Itínere Infraestructuras, S.A. hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton a következő címre:

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály)

J-70

B-1049 Brussels (Brüsszel)

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o.

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Bizottság

| 22.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 16/24 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 16/24

---

A SESAR közös vállalkozás

(2009/C 16/09)

A SESAR közös vállalkozás (ld. a Tanács 219/2007/EK és 1361/2008/EK rendeletét) megkezdte az első tagfelvételi eljárásának befejező fázisát. A 15 kiválasztott tagjelöltnek 2009. február 16-ig kell benyújtania a végleges ajánlatait. Részletes információkat a SESAR közös vállalkozásról, annak tevékenységi köreiről és a részvétel lehetséges módjairól a www.sesarju.eu honlapon talál.

---