# Jurnalul Oficial C 325/2008

| | ISSN 1830-3668 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 325 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5119 decembrie 2008 |

ISSN 1830-3668

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 325

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5119 decembrie 2008

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | III   Acte pregătitoare |
| | COMITETUL REGIUNILOR |
| | A 76-a sesiune plenară din 8 și 9 octombrie 2008 |
| 2008/C 325/01 | Avizul din proprie inițiativă al Comitetului Regiunilor privind intensificarea luptei împotriva terorismului: implicarea autorităților locale și regionale | 1 |
| 2008/C 325/02 | Avizul Comitetului Regiunilor privind pachetul de măsuri privind transportul de marfă | 6 |
| 2008/C 325/03 | Avizul Comitetului Regiunilor privind promovarea energiei regenerabile | 12 |
| 2008/C 325/04 | Avizul Comitetului Regiunilor privind sistemul de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră | 19 |
| 2008/C 325/05 | Avizul Comitetului Regiunilor privind propunerile legislative ale comisiei privind politica agricolă comună după evaluarea stării de sănătate | 28 |
| 2008/C 325/06 | Avizul Comitetului Regiunilor privind achizițiile publice înainte de comercializare: încurajarea inovării pentru asigurarea unor servicii publice durabile de înaltă calitate în Europa | 44 |
| 2008/C 325/07 | Avizul Comitetului Regiunilor privind cadrul european de referință pentru asigurarea calității în educație și formare profesională și sistemul european de credite pentru educație și formare profesională | 48 |
| 2008/C 325/08 | Avizul Comitetului Regiunilor pe tema Procesul de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana, implicarea autorităților locale și regionale | 52 |
| 2008/C 325/09 | Avizul Comitetului Regiunilor privind guvernarea și parteneriatul la nivel național, regional și de planificare în domeniul politicii regionale | 56 |
| 2008/C 325/10 | Avizul Comitetului Regiunilor privind emisiile industriale | 60 |
| 2008/C 325/11 | Avizul Comitetului Regiunilor privind planul de acțiune european privind mobilitatea profesională (2007-2010) | 66 |
| 2008/C 325/12 | Avizul Comitetului Regiunilor privind Competența mediatică și Conținutul creativ online | 70 |
| 2008/C 325/13 | Avizul din proprie inițiativă al Comitetului Regiunilor privind drepturile cetățenilor: promovarea drepturilor fundamentale și a drepturilor care derivă din cetățenia Uniunii Europene | 76 |
| 2008/C 325/14 | Avizul Comitetului Regiunilor privind programul pentru un internet mai sigur (2009-2013) | 81 |
| 2008/C 325/15 | Avizul Comitetului Regiunilor privind Comunicarea Comisiei privind consolidarea politicii europene de vecinătate | 87 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

III   Acte pregătitoare

COMITETUL REGIUNILOR

A 76-a sesiune plenară din 8 și 9 octombrie 2008

2008/C 325/01

Avizul din proprie inițiativă al Comitetului Regiunilor privind intensificarea luptei împotriva terorismului: implicarea autorităților locale și regionale

1

2008/C 325/02

Avizul Comitetului Regiunilor privind pachetul de măsuri privind transportul de marfă

6

2008/C 325/03

Avizul Comitetului Regiunilor privind promovarea energiei regenerabile

12

2008/C 325/04

Avizul Comitetului Regiunilor privind sistemul de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră

19

2008/C 325/05

Avizul Comitetului Regiunilor privind propunerile legislative ale comisiei privind politica agricolă comună după evaluarea stării de sănătate

28

2008/C 325/06

Avizul Comitetului Regiunilor privind achizițiile publice înainte de comercializare: încurajarea inovării pentru asigurarea unor servicii publice durabile de înaltă calitate în Europa

44

2008/C 325/07

Avizul Comitetului Regiunilor privind cadrul european de referință pentru asigurarea calității în educație și formare profesională și sistemul european de credite pentru educație și formare profesională

48

2008/C 325/08

Avizul Comitetului Regiunilor pe tema Procesul de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana, implicarea autorităților locale și regionale

52

2008/C 325/09

Avizul Comitetului Regiunilor privind guvernarea și parteneriatul la nivel național, regional și de planificare în domeniul politicii regionale

56

2008/C 325/10

Avizul Comitetului Regiunilor privind emisiile industriale

60

2008/C 325/11

Avizul Comitetului Regiunilor privind planul de acțiune european privind mobilitatea profesională (2007-2010)

66

2008/C 325/12

Avizul Comitetului Regiunilor privind Competența mediatică și Conținutul creativ online

70

2008/C 325/13

Avizul din proprie inițiativă al Comitetului Regiunilor privind drepturile cetățenilor: promovarea drepturilor fundamentale și a drepturilor care derivă din cetățenia Uniunii Europene

76

2008/C 325/14

Avizul Comitetului Regiunilor privind programul pentru un internet mai sigur (2009-2013)

81

2008/C 325/15

Avizul Comitetului Regiunilor privind Comunicarea Comisiei privind consolidarea politicii europene de vecinătate

87

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 325/16 | Aviz cititorilor(A se vedea coperta a treia) | s3 |

2008/C 325/16

Aviz cititorilor(A se vedea coperta a treia)

Aviz cititorilor

s3

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

III Acte pregătitoare

COMITETUL REGIUNILOR

A 76-a sesiune plenară din 8 și 9 octombrie 2008

| 19.12.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 325/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 325/1

---

Avizul din proprie inițiativă al Comitetului Regiunilor privind intensificarea luptei împotriva terorismului: implicarea autorităților locale și regionale

(2008/C 325/01)

COMITETUL REGIUNILOR:

| — | este convins că amenințarea globală a terorismului constituie o gravă amenințare la adresa democrației, drepturilor omului și dezvoltării economice și sociale în întreaga comunitate internațională; |
| --- | --- |

—

este convins că amenințarea globală a terorismului constituie o gravă amenințare la adresa democrației, drepturilor omului și dezvoltării economice și sociale în întreaga comunitate internațională;

| — | subliniază rolul central pe care-l vor juca autoritățile locale și regionale în punerea în aplicare a strategiei antiteroriste a Uniunii Europene. Acestea se vor ocupa în special de organizarea pilonului „prevenție” și a viitoarelor inițiative în materie de luptă împotriva terorismului și de-radicalizare din statele membre; |
| --- | --- |

—

subliniază rolul central pe care-l vor juca autoritățile locale și regionale în punerea în aplicare a strategiei antiteroriste a Uniunii Europene. Acestea se vor ocupa în special de organizarea pilonului „prevenție” și a viitoarelor inițiative în materie de luptă împotriva terorismului și de-radicalizare din statele membre;

| — | recunoaște importanța strategiei de combatere a radicalismului, pusă în aplicare odată cu strategia antiteroristă a UE, dar subliniază faptul că aceste strategii trebuie să lase o marjă de manevră activităților de punere în aplicare pe plan local, pe baza experiențelor și a percepției acestor fenomene la nivel local, stabilind cadre clare de funcționare a serviciilor de informații locale și furnizând sprijin și resurse colectivităților locale pentru punerea în aplicare a proiectelor de combatere a radicalismului violent acolo unde este necesar; subliniază necesitatea parteneriatului cu UE și guvernele statelor membre în procesul de consolidare a rolului administrației publice locale și regionale în prevenirea terorismului și radicalismului violent; |
| --- | --- |

—

recunoaște importanța strategiei de combatere a radicalismului, pusă în aplicare odată cu strategia antiteroristă a UE, dar subliniază faptul că aceste strategii trebuie să lase o marjă de manevră activităților de punere în aplicare pe plan local, pe baza experiențelor și a percepției acestor fenomene la nivel local, stabilind cadre clare de funcționare a serviciilor de informații locale și furnizând sprijin și resurse colectivităților locale pentru punerea în aplicare a proiectelor de combatere a radicalismului violent acolo unde este necesar; subliniază necesitatea parteneriatului cu UE și guvernele statelor membre în procesul de consolidare a rolului administrației publice locale și regionale în prevenirea terorismului și radicalismului violent;

| — | recomandă organizarea în statele membre a unei consultări publice la nivel local, pentru a se ajunge la înțelegerea din mai multe unghiuri a experiențelor și conceptelor locale în materie de terorism și a motivațiilor de aderare la mișcările extremiste. Statele membre ar trebui să se asigure că posibilitățile de consultare și de angajare în proces sunt deschise tuturor celor care în mod normal nu interacționează cu democrația locală; |
| --- | --- |

—

recomandă organizarea în statele membre a unei consultări publice la nivel local, pentru a se ajunge la înțelegerea din mai multe unghiuri a experiențelor și conceptelor locale în materie de terorism și a motivațiilor de aderare la mișcările extremiste. Statele membre ar trebui să se asigure că posibilitățile de consultare și de angajare în proces sunt deschise tuturor celor care în mod normal nu interacționează cu democrația locală;

| — | salută a doua evaluare inter-pares a planurilor de gestionare a crizelor efectuată de Comisie; cu toate acestea, invită Comisia să garanteze participarea deplină a autorităților locale și regionale la această evaluare; |
| --- | --- |

—

salută a doua evaluare inter-pares a planurilor de gestionare a crizelor efectuată de Comisie; cu toate acestea, invită Comisia să garanteze participarea deplină a autorităților locale și regionale la această evaluare;

| — | invită UE să se asigure că orice politică de luptă împotriva terorismului are în vedere în mod direct respectarea egalității și a drepturilor omului și să garanteze că nici o acțiune nu se reflectă în mod negativ asupra anumitor comunități și nu alimentează astfel alienarea și motivațiile extremismului. |
| --- | --- |

—

invită UE să se asigure că orice politică de luptă împotriva terorismului are în vedere în mod direct respectarea egalității și a drepturilor omului și să garanteze că nici o acțiune nu se reflectă în mod negativ asupra anumitor comunități și nu alimentează astfel alienarea și motivațiile extremismului.

| Raportor | : | Lord Graham TOPE (UK/ALDE), membru al Consiliului districtului metropolitan Sutton, Londra și al Autorității polițienești metropolitane |
| --- | --- | --- |

Raportor

:

Lord Graham TOPE (UK/ALDE), membru al Consiliului districtului metropolitan Sutton, Londra și al Autorității polițienești metropolitane

Texte de referință

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu: Intensificarea luptei împotriva terorismului

COM(2007) 649 final

Propunere de decizie-cadru a Consiliului de modificare a Deciziei-cadru 2002/475/JAI privind combaterea terorismului

COM(2007) 650 final

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

Intensificarea acțiunilor de prevenire

| 1. | este convins că amenințarea globală a terorismului constituie o gravă amenințare la adresa democrației, drepturilor omului și dezvoltării economice și sociale în întreaga comunitate internațională; |
| --- | --- |

1.

este convins că amenințarea globală a terorismului constituie o gravă amenințare la adresa democrației, drepturilor omului și dezvoltării economice și sociale în întreaga comunitate internațională;

| 2. | recunoaște că atenția se va concentra inevitabil pe terorismul legat de gruparea Al Qaeda și pe fenomenul de radicalizare care provoacă manifestări de extremism violent în societățile noastre; reamintește totuși că numeroase acte de terorism recente au fost comise de persoane născute și educate chiar în țara respectivă sau într-o altă țară din UE, deseori ca reacție la situații interne din țara respectivă și fără să fie motivate în principal de aspectul religios. Cu toate acestea, CoR admite că amenințarea reprezentată de terorismul legat de Al Qaeda este o problemă esențială de securitate cu care UE se confruntă la ora actuală; |
| --- | --- |

2.

recunoaște că atenția se va concentra inevitabil pe terorismul legat de gruparea Al Qaeda și pe fenomenul de radicalizare care provoacă manifestări de extremism violent în societățile noastre; reamintește totuși că numeroase acte de terorism recente au fost comise de persoane născute și educate chiar în țara respectivă sau într-o altă țară din UE, deseori ca reacție la situații interne din țara respectivă și fără să fie motivate în principal de aspectul religios. Cu toate acestea, CoR admite că amenințarea reprezentată de terorismul legat de Al Qaeda este o problemă esențială de securitate cu care UE se confruntă la ora actuală;

| 3. | este de părere că lupta împotriva terorismului la nivelul UE trebui să se concentreze asupra a două aspecte: pe de o parte, asupra combaterii directe a activităților teroriste, pe de altă parte, asupra prevenirii. Lanțul cauzal care duce la acte de violență teroriste ar trebui întrerupt pe cât de timpuriu posibil. În acest sens, poate fi foarte util să se analize mai în profunzime cauzele și stimulentele care determină oamenii să sprijine și să finanțeze, precum și să se implice în activități teroriste; |
| --- | --- |

3.

este de părere că lupta împotriva terorismului la nivelul UE trebui să se concentreze asupra a două aspecte: pe de o parte, asupra combaterii directe a activităților teroriste, pe de altă parte, asupra prevenirii. Lanțul cauzal care duce la acte de violență teroriste ar trebui întrerupt pe cât de timpuriu posibil. În acest sens, poate fi foarte util să se analize mai în profunzime cauzele și stimulentele care determină oamenii să sprijine și să finanțeze, precum și să se implice în activități teroriste;

| 4. | este de părere că nu trebuie omis aspectul religios atunci când se vorbește de terorism: Trebuie răspândit mai clar mesajul că activitățile teroriste nu pot fi justificate în niciun fel; |
| --- | --- |

4.

este de părere că nu trebuie omis aspectul religios atunci când se vorbește de terorism: Trebuie răspândit mai clar mesajul că activitățile teroriste nu pot fi justificate în niciun fel;

| 5. | este, de aceea, de părere că UE ar trebui să ia inițiativa și să sprijine măsuri care au drept scop reducerea terorismului prin intermediul unui dialog între religii și culturi; |
| --- | --- |

5.

este, de aceea, de părere că UE ar trebui să ia inițiativa și să sprijine măsuri care au drept scop reducerea terorismului prin intermediul unui dialog între religii și culturi;

| 6. | consideră că, în ceea ce privește prevenirea terorismului, cooperarea UE cu statele terțe este extrem de importantă. Ar trebui promovate strategiile de cooperare externă, urmărindu-se promovarea schimbului de informații, cooperării practice dintre forțele de poliție șia cooperării în domeniul vamal; |
| --- | --- |

6.

consideră că, în ceea ce privește prevenirea terorismului, cooperarea UE cu statele terțe este extrem de importantă. Ar trebui promovate strategiile de cooperare externă, urmărindu-se promovarea schimbului de informații, cooperării practice dintre forțele de poliție șia cooperării în domeniul vamal;

| 7. | subliniază rolul central pe care-l vor juca autoritățile locale și regionale în punerea în aplicare a strategiei antiteroriste a Uniunii Europene. Alături de forțele de ordine, atât naționale, cât și regionale competente în domeniul protecției persoanelor și bunurilor, acestea se vor ocupa în special de organizarea pilonului „prevenție” și a viitoarelor inițiative în materie de luptă împotriva terorismului și de-radicalizare din statele membre; |
| --- | --- |

7.

subliniază rolul central pe care-l vor juca autoritățile locale și regionale în punerea în aplicare a strategiei antiteroriste a Uniunii Europene. Alături de forțele de ordine, atât naționale, cât și regionale competente în domeniul protecției persoanelor și bunurilor, acestea se vor ocupa în special de organizarea pilonului „prevenție” și a viitoarelor inițiative în materie de luptă împotriva terorismului și de-radicalizare din statele membre;

| 8. | atrage atenția asupra progreselor considerabile realizate, ca urmare a legislației-cadru din 2002, în organizarea de către statele membre a celor trei piloni: protecție, urmărire și reacție. În plus, Comitetul salută propunerile din cadrul prezentei inițiative privind intensificarea luptei împotriva terorismului; stabilirea unui temei juridic pentru anumite aspecte ale strategiei antiteroriste, respectiv incriminarea ca infracțiuni a operațiunilor de antrenament și de recrutare a teroriștilor, precum și a celor de incitare publică la comiterea de acte teroriste, prevenirea utilizării de către teroriști a materialelor explozive și utilizarea în anchetele penale a informațiilor privind pasagerii din transportul aerian, prevenirea și incriminarea ca infracțiune a finanțării terorismului, precum și recunoașterea necesității de a sprijini cercetarea și dezvoltarea tehnologică în vederea facilitării eforturilor forțelor de poliție de protejare a cetățenilor de pe teritoriul UE împotriva atacurilor teroriste; |
| --- | --- |

8.

atrage atenția asupra progreselor considerabile realizate, ca urmare a legislației-cadru din 2002, în organizarea de către statele membre a celor trei piloni: protecție, urmărire și reacție. În plus, Comitetul salută propunerile din cadrul prezentei inițiative privind intensificarea luptei împotriva terorismului; stabilirea unui temei juridic pentru anumite aspecte ale strategiei antiteroriste, respectiv incriminarea ca infracțiuni a operațiunilor de antrenament și de recrutare a teroriștilor, precum și a celor de incitare publică la comiterea de acte teroriste, prevenirea utilizării de către teroriști a materialelor explozive și utilizarea în anchetele penale a informațiilor privind pasagerii din transportul aerian, prevenirea și incriminarea ca infracțiune a finanțării terorismului, precum și recunoașterea necesității de a sprijini cercetarea și dezvoltarea tehnologică în vederea facilitării eforturilor forțelor de poliție de protejare a cetățenilor de pe teritoriul UE împotriva atacurilor teroriste;

| 9. | precizează totuși că, în procesul de intensificare a luptei împotriva terorismului, UE, în parteneriat cu statele membre, forțele de ordine și autoritățile locale, ar trebui să investească mai mult în dezvoltarea pilonului „prevenție”. Prevenirea terorismului și a extremismului violent nu se poate realiza decât prin mijloace legislative și prin aplicarea legii. În plus, măsurile represive nu vor fi eficace și pot avea chiar consecințe nedorite dacă nu vor fi însoțite de asigurarea unor perspective pozitive și a unui loc în societate pentru persoanele care sunt deosebit de expuse la radicalizare și la implicarea în acțiuni teroriste; |
| --- | --- |

9.

precizează totuși că, în procesul de intensificare a luptei împotriva terorismului, UE, în parteneriat cu statele membre, forțele de ordine și autoritățile locale, ar trebui să investească mai mult în dezvoltarea pilonului „prevenție”. Prevenirea terorismului și a extremismului violent nu se poate realiza decât prin mijloace legislative și prin aplicarea legii. În plus, măsurile represive nu vor fi eficace și pot avea chiar consecințe nedorite dacă nu vor fi însoțite de asigurarea unor perspective pozitive și a unui loc în societate pentru persoanele care sunt deosebit de expuse la radicalizare și la implicarea în acțiuni teroriste;

| 10. | consideră că demersul necesar pentru a face față terorismului constă în prevenirea lui, prin combaterea factorilor — aflați în strânsă legătură cu acesta, — care încurajează radicalizarea și care pot duce la acțiunea teroristă; |
| --- | --- |

10.

consideră că demersul necesar pentru a face față terorismului constă în prevenirea lui, prin combaterea factorilor — aflați în strânsă legătură cu acesta, — care încurajează radicalizarea și care pot duce la acțiunea teroristă;

| 11. | admite faptul că terorismul este deseori un fenomen de natură globală. Impactul acestuia însă este trăit direct de cetățeni și de comunități, în mod concret și individual. Cei care planifică și susțin extremismul violent trăiesc și acționează liber în calitatea lor de cetățeni europeni și își desfășoară viața în interiorul comunităților noastre, beneficiind, la nivel local, de servicii și de democrație și interacționând cu ceilalți cetățeni. Bazându-se pe diversele experiențe europene, statele membre recunosc necesitatea unei analize aprofundate, care să ducă la înțelegerea și combaterea cauzelor și proceselor care îi împing pe cetățenii europeni spre gruparea Al Qaeda și spre acte de extremism violent; |
| --- | --- |

11.

admite faptul că terorismul este deseori un fenomen de natură globală. Impactul acestuia însă este trăit direct de cetățeni și de comunități, în mod concret și individual. Cei care planifică și susțin extremismul violent trăiesc și acționează liber în calitatea lor de cetățeni europeni și își desfășoară viața în interiorul comunităților noastre, beneficiind, la nivel local, de servicii și de democrație și interacționând cu ceilalți cetățeni. Bazându-se pe diversele experiențe europene, statele membre recunosc necesitatea unei analize aprofundate, care să ducă la înțelegerea și combaterea cauzelor și proceselor care îi împing pe cetățenii europeni spre gruparea Al Qaeda și spre acte de extremism violent;

| 12. | consideră că lupta împotriva radicalizării violente reclamă o reacție punctuală la nivel local. Autoritățile regionale și locale, care se găsesc în imediata apropiere a grupurilor vulnerabile, au un rol deosebit de important în asigurarea, pe cât posibil, a unei inserții sociale depline a locuitorilor UE, fără discriminări, de orice fel, și într-un climat de pace și de democrație; |
| --- | --- |

12.

consideră că lupta împotriva radicalizării violente reclamă o reacție punctuală la nivel local. Autoritățile regionale și locale, care se găsesc în imediata apropiere a grupurilor vulnerabile, au un rol deosebit de important în asigurarea, pe cât posibil, a unei inserții sociale depline a locuitorilor UE, fără discriminări, de orice fel, și într-un climat de pace și de democrație;

| 13. | reamintește că, în 2003, Congresul Consiliului Europei a adoptat recomandări specifice privind rolul autorităților locale în combaterea terorismului; |
| --- | --- |

13.

reamintește că, în 2003, Congresul Consiliului Europei a adoptat recomandări specifice privind rolul autorităților locale în combaterea terorismului;

Plan de acțiune: rolul autorităților locale și regionale

| 14. | salută eforturile Comisiei Europene de focalizare a atenției asupra pilonului „prevenție” al strategiei antiteroriste, precum și planurile acesteia de publicare a unei comunicări privind combaterea radicalismului violent în 2008. Cu toate acestea, observă că prevenirea constituie o adevărată schimbare culturală pentru agențiile de luptă împotriva terorismului, care necesită cunoștințe specifice, experiență și cooperare din partea autorităților regionale; |
| --- | --- |

14.

salută eforturile Comisiei Europene de focalizare a atenției asupra pilonului „prevenție” al strategiei antiteroriste, precum și planurile acesteia de publicare a unei comunicări privind combaterea radicalismului violent în 2008. Cu toate acestea, observă că prevenirea constituie o adevărată schimbare culturală pentru agențiile de luptă împotriva terorismului, care necesită cunoștințe specifice, experiență și cooperare din partea autorităților regionale;

| 15. | aprobă inițiativa Uniunii Europene de a proclama anul 2008 drept „An european al dialogului intercultural”, acesta fiind un instrument excepțional de promovare a schimbului activ, a toleranței și a înțelegerii între culturi, civilizații și religii diferite; |
| --- | --- |

15.

aprobă inițiativa Uniunii Europene de a proclama anul 2008 drept „An european al dialogului intercultural”, acesta fiind un instrument excepțional de promovare a schimbului activ, a toleranței și a înțelegerii între culturi, civilizații și religii diferite;

| 16. | subliniază necesitatea parteneriatului cu UE și guvernele statelor membre în procesul de consolidare a rolului administrației publice locale și regionale în prevenirea terorismului și radicalismului violent. Prin urmare, recomandă crearea în fiecare stat membru a unui sistem de rețele de autorități publice locale și regionale, în parteneriat cu guvernele naționale, poliția (cu participarea corpurilor regionale cu competență exclusivă în domeniul protecției persoanelor și bunurilor) și comunitățile locale, pentru a facilita schimbul de bune practici privind inserția socială, învățarea și înțelegerea de nivel profesional în materie de extremism violent de origine locală; |
| --- | --- |

16.

subliniază necesitatea parteneriatului cu UE și guvernele statelor membre în procesul de consolidare a rolului administrației publice locale și regionale în prevenirea terorismului și radicalismului violent. Prin urmare, recomandă crearea în fiecare stat membru a unui sistem de rețele de autorități publice locale și regionale, în parteneriat cu guvernele naționale, poliția (cu participarea corpurilor regionale cu competență exclusivă în domeniul protecției persoanelor și bunurilor) și comunitățile locale, pentru a facilita schimbul de bune practici privind inserția socială, învățarea și înțelegerea de nivel profesional în materie de extremism violent de origine locală;

| 17. | recomandă organizarea în statele membre a unei consultări publice la nivel local, pentru a se ajunge la înțelegerea din mai multe unghiuri a experiențelor și conceptelor locale în materie de terorism și a motivațiilor de aderare la mișcările extremiste. Statele membre ar trebui să se asigure că posibilitățile de consultare și de angajare în proces sunt deschise tuturor celor care în mod normal nu interacționează cu democrația locală; |
| --- | --- |

17.

recomandă organizarea în statele membre a unei consultări publice la nivel local, pentru a se ajunge la înțelegerea din mai multe unghiuri a experiențelor și conceptelor locale în materie de terorism și a motivațiilor de aderare la mișcările extremiste. Statele membre ar trebui să se asigure că posibilitățile de consultare și de angajare în proces sunt deschise tuturor celor care în mod normal nu interacționează cu democrația locală;

| 18. | intenționează să suplimenteze prezentul aviz, susținând Comisia și pe coordonatorul UE în lupta împotriva terorismului, în vederea elaborării unor orientări concrete în materie de bune practici pentru zonele în care se desfășoară proiecte de parteneriat și acțiuni de combatere a radicalismului; |
| --- | --- |

18.

intenționează să suplimenteze prezentul aviz, susținând Comisia și pe coordonatorul UE în lupta împotriva terorismului, în vederea elaborării unor orientări concrete în materie de bune practici pentru zonele în care se desfășoară proiecte de parteneriat și acțiuni de combatere a radicalismului;

| 19. | recomandă organizarea de către CoR a unei manifestări anuale care să promoveze învățarea strategică prin schimburi de experiență între autorități locale și regionale paneuropene și să sprijine dezvoltarea inițiativelor locale în materie de prevenire a terorismului și a extremismului violent; |
| --- | --- |

19.

recomandă organizarea de către CoR a unei manifestări anuale care să promoveze învățarea strategică prin schimburi de experiență între autorități locale și regionale paneuropene și să sprijine dezvoltarea inițiativelor locale în materie de prevenire a terorismului și a extremismului violent;

Punerea în aplicare

Să învățăm din experiență și să lucrăm în parteneriat

| 20. | recunoaște importanța strategiei de combatere a radicalismului, pusă în aplicare odată cu strategia antiteroristă a UE, dar subliniază faptul că aceste strategii trebuie să lase o marjă de manevră activităților de punere în aplicare pe plan local, pe baza experiențelor și a percepției acestor fenomene la nivel local, stabilind cadre clare de funcționare a serviciilor de informații locale și furnizând sprijin și resurse colectivităților locale pentru punerea în aplicare a proiectelor de combatere a radicalismului violent acolo unde este necesar; |
| --- | --- |

20.

recunoaște importanța strategiei de combatere a radicalismului, pusă în aplicare odată cu strategia antiteroristă a UE, dar subliniază faptul că aceste strategii trebuie să lase o marjă de manevră activităților de punere în aplicare pe plan local, pe baza experiențelor și a percepției acestor fenomene la nivel local, stabilind cadre clare de funcționare a serviciilor de informații locale și furnizând sprijin și resurse colectivităților locale pentru punerea în aplicare a proiectelor de combatere a radicalismului violent acolo unde este necesar;

| 21. | recomandă adoptarea dispozițiilor din Tratatul de la Prüm privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în domeniul combaterii terorismului, criminalității transfrontaliere și migrației ilegale; |
| --- | --- |

21.

recomandă adoptarea dispozițiilor din Tratatul de la Prüm privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în domeniul combaterii terorismului, criminalității transfrontaliere și migrației ilegale;

Serviciile de informații locale

| 22. | invită statele membre și poliția să elaboreze sisteme fiabile de schimb de informații între partenerii locali și regionali (inclusiv polițiile locale și regionale) și unitățile de acțiune antiteroristă și de prevenire a radicalismului violent; |
| --- | --- |

22.

invită statele membre și poliția să elaboreze sisteme fiabile de schimb de informații între partenerii locali și regionali (inclusiv polițiile locale și regionale) și unitățile de acțiune antiteroristă și de prevenire a radicalismului violent;

| 23. | subliniază necesitatea ca sistemele de informații existente pe plan local să țină seama, în cursul oricărui schimb de informații între partenerii locali și poliție, de implicațiile în materie de securitate, de respectare a drepturilor fundamentale ale cetățenilor și de protecție a datelor. Este necesar să se ofere ocazia cetățenilor de a informa anonim autoritățile locale și poliția despre posibile acte teroriste; |
| --- | --- |

23.

subliniază necesitatea ca sistemele de informații existente pe plan local să țină seama, în cursul oricărui schimb de informații între partenerii locali și poliție, de implicațiile în materie de securitate, de respectare a drepturilor fundamentale ale cetățenilor și de protecție a datelor. Este necesar să se ofere ocazia cetățenilor de a informa anonim autoritățile locale și poliția despre posibile acte teroriste;

| 24. | de asemenea, consideră că sunt esențiale stabilirea unei delimitări clare între serviciile de poliție și autoritățile locale în ceea ce privește funcționarea serviciilor de informații locale, garantarea faptului că participarea partenerilor locali și regionali nu va avea efecte negative asupra relațiilor acestora cu comunitățile locale, protejarea surselor de informații, precum și caracterul voluntar al contribuțiilor partenerilor din afara poliției; |
| --- | --- |

24.

de asemenea, consideră că sunt esențiale stabilirea unei delimitări clare între serviciile de poliție și autoritățile locale în ceea ce privește funcționarea serviciilor de informații locale, garantarea faptului că participarea partenerilor locali și regionali nu va avea efecte negative asupra relațiilor acestora cu comunitățile locale, protejarea surselor de informații, precum și caracterul voluntar al contribuțiilor partenerilor din afara poliției;

| 25. | recomandă ca orientările să fie concepute de UE în așa fel încât să sprijine dezvoltarea schimbului de informații și să garanteze aplicarea unor sisteme solide, juste și sigure; |
| --- | --- |

25.

recomandă ca orientările să fie concepute de UE în așa fel încât să sprijine dezvoltarea schimbului de informații și să garanteze aplicarea unor sisteme solide, juste și sigure;

Combaterea radicalismului

| 26. | recomandă statelor membre să ajute autoritățile locale și regionale să stabilească relații de lucru mai strânse cu poliția (inclusiv atât cea de la nivel statal cât și regional) și justiția pentru punerea în practică a proiectelor de combatere a radicalismului; de asemenea, recomandă ca proiectele să fie elaborate în cunoștință de cauză, utilizând informațiile de care dispune poliția în paralel cu experiențele și cunoștințele colectivităților locale și regionale; |
| --- | --- |

26.

recomandă statelor membre să ajute autoritățile locale și regionale să stabilească relații de lucru mai strânse cu poliția (inclusiv atât cea de la nivel statal cât și regional) și justiția pentru punerea în practică a proiectelor de combatere a radicalismului; de asemenea, recomandă ca proiectele să fie elaborate în cunoștință de cauză, utilizând informațiile de care dispune poliția în paralel cu experiențele și cunoștințele colectivităților locale și regionale;

| 27. | preconizează încurajarea dialogului intercultural și implementarea la nivel local a unor planuri de integrare socială, destinate preîntâmpinării fenomenelor de radicalizare și a recursului la violență; |
| --- | --- |

27.

preconizează încurajarea dialogului intercultural și implementarea la nivel local a unor planuri de integrare socială, destinate preîntâmpinării fenomenelor de radicalizare și a recursului la violență;

| 28. | recunoaște că nivelul resurselor angajate de statele membre va varia în funcție de informațiile furnizate de serviciile de informații. Cu toate acestea, subliniază că este necesar să se mențină contactul cu comunitățile pentru a monitoriza eficiența proiectelor în curs, pentru a stabili o relație de lungă durată între cetățeni, forțe de ordine și guverne în cadrul luptei împotriva terorismului și pentru a putea ține seama de evoluția opiniei publice și de evoluția demografică. Resursele și proiectele trebuie orientate corespunzător; |
| --- | --- |

28.

recunoaște că nivelul resurselor angajate de statele membre va varia în funcție de informațiile furnizate de serviciile de informații. Cu toate acestea, subliniază că este necesar să se mențină contactul cu comunitățile pentru a monitoriza eficiența proiectelor în curs, pentru a stabili o relație de lungă durată între cetățeni, forțe de ordine și guverne în cadrul luptei împotriva terorismului și pentru a putea ține seama de evoluția opiniei publice și de evoluția demografică. Resursele și proiectele trebuie orientate corespunzător;

| 29. | recomandă statelor membre și colectivităților locale și regionale să dezvolte proiecte în colaborare cu diferitele comunități pentru a submina ideologia extremismului violent și pentru a sprijini atitudinile moderate. Astfel de proiecte ar trebui să fie conduse cu profesionalism solid și evaluate în mod independent, în vederea stabilirii eficienței. Prin urmare, CoR propune statelor membre și autorităților locale și regionale să identifice de comun acord liderii care se bucură de sprijin popular, pentru a-i discredita pe cei care propagă radicalismul violent și pentru a sprijini mesaje credibile ca alternativă la cele difuzate de extremiști; |
| --- | --- |

29.

recomandă statelor membre și colectivităților locale și regionale să dezvolte proiecte în colaborare cu diferitele comunități pentru a submina ideologia extremismului violent și pentru a sprijini atitudinile moderate. Astfel de proiecte ar trebui să fie conduse cu profesionalism solid și evaluate în mod independent, în vederea stabilirii eficienței. Prin urmare, CoR propune statelor membre și autorităților locale și regionale să identifice de comun acord liderii care se bucură de sprijin popular, pentru a-i discredita pe cei care propagă radicalismul violent și pentru a sprijini mesaje credibile ca alternativă la cele difuzate de extremiști;

| 30. | subliniază că printre cauzele principale ale terorismului se află nemulțumirea față de societate și sentimentul neputinței și al excluderii. Într-o societate democratică care funcționează bine, există un risc mai scăzut de a se implanta și de a se răspândi idei și rețele teroriste; consideră, de aceea, extrem de important ca democrația și respectarea drepturilor civile să constituie o parte importantă a luptei împotriva terorismului; |
| --- | --- |

30.

subliniază că printre cauzele principale ale terorismului se află nemulțumirea față de societate și sentimentul neputinței și al excluderii. Într-o societate democratică care funcționează bine, există un risc mai scăzut de a se implanta și de a se răspândi idei și rețele teroriste; consideră, de aceea, extrem de important ca democrația și respectarea drepturilor civile să constituie o parte importantă a luptei împotriva terorismului;

| 31. | recunoaște că terminologia este o problemă complexă și sensibilă, care trebuie explorată și studiată în profunzime de către cei care se află în fruntea inițiativelor de combatere a radicalismului; |
| --- | --- |

31.

recunoaște că terminologia este o problemă complexă și sensibilă, care trebuie explorată și studiată în profunzime de către cei care se află în fruntea inițiativelor de combatere a radicalismului;

| 32. | recomandă statelor membre și autorităților regionale să sprijine instituțiile vulnerabile pe plan local, respectiv școlile și alte instituții de învățământ, universitățile, moscheile și instituțiile religioase, pentru a repera activitățile de incitare la radicalism violent desfășurate în campusuri, pentru a-i împiedica pe radicaliști să se manifeste și pentru a ajuta persoanele influențabile să reziste la apelul extremiștilor, propunându-le alternative pozitive și interesante; |
| --- | --- |

32.

recomandă statelor membre și autorităților regionale să sprijine instituțiile vulnerabile pe plan local, respectiv școlile și alte instituții de învățământ, universitățile, moscheile și instituțiile religioase, pentru a repera activitățile de incitare la radicalism violent desfășurate în campusuri, pentru a-i împiedica pe radicaliști să se manifeste și pentru a ajuta persoanele influențabile să reziste la apelul extremiștilor, propunându-le alternative pozitive și interesante;

| 33. | recomandă statelor membre să lucreze în strânsă colaborare cu închisorile și serviciile de reintegrare socială și supraveghere, pentru a-i detecta, stopa și descuraja pe partizanii radicalismului violent aflați în detenție; |
| --- | --- |

33.

recomandă statelor membre să lucreze în strânsă colaborare cu închisorile și serviciile de reintegrare socială și supraveghere, pentru a-i detecta, stopa și descuraja pe partizanii radicalismului violent aflați în detenție;

| 34. | consideră că punerea în aplicare a acestor proiecte ar trebui coordonată pe plan regional cu serviciile de poliție și monitorizată de autoritățile locale și regionale sau alte instanțe care îndeplinesc același rol și care ar trebui să transmită aceste informații guvernelor naționale, pentru o bună evaluare a progreselor realizate; |
| --- | --- |

34.

consideră că punerea în aplicare a acestor proiecte ar trebui coordonată pe plan regional cu serviciile de poliție și monitorizată de autoritățile locale și regionale sau alte instanțe care îndeplinesc același rol și care ar trebui să transmită aceste informații guvernelor naționale, pentru o bună evaluare a progreselor realizate;

| 35. | consideră esențial ca, pentru a sprijini astfel de proiecte, UE, statele membre și poliția să creeze rețele europene — care să includă corpuri de poliție ale regiunilor competente în domeniul protecției persoanelor și bunurilor sau unități de acțiune împotriva activităților teroriste — menite să difuzeze bune practici, orientări, sprijin și formare pentru cei care, la nivel local, răspund de punerea în aplicare a acestor proiecte; |
| --- | --- |

35.

consideră esențial ca, pentru a sprijini astfel de proiecte, UE, statele membre și poliția să creeze rețele europene — care să includă corpuri de poliție ale regiunilor competente în domeniul protecției persoanelor și bunurilor sau unități de acțiune împotriva activităților teroriste — menite să difuzeze bune practici, orientări, sprijin și formare pentru cei care, la nivel local, răspund de punerea în aplicare a acestor proiecte;

Angajamentul civic și rolul de lider

| 36. | recunoaște că rolul de lider al autorităților locale și regionale este esențial pentru punerea în aplicare a strategiilor de prevenire a terorismului în statele membre; |
| --- | --- |

36.

recunoaște că rolul de lider al autorităților locale și regionale este esențial pentru punerea în aplicare a strategiilor de prevenire a terorismului în statele membre;

| 37. | recomandă ca, prin acțiuni ferme de conducere, autoritățile locale și regionale să dezvolte capacitatea de rezistență a comunităților la formele extremismului violent. Prin urmare, CoR recomandă autorităților locale să urmărească:






  — | cunoașterea valorilor împărtășite de comunitățile locale, organizarea de activități cu grupuri, parteneri și lideri comunitari, pentru a consolida coeziunea acestor comunități; |
| --- | --- | --- |

37.

recomandă ca, prin acțiuni ferme de conducere, autoritățile locale și regionale să dezvolte capacitatea de rezistență a comunităților la formele extremismului violent. Prin urmare, CoR recomandă autorităților locale să urmărească:

—

cunoașterea valorilor împărtășite de comunitățile locale, organizarea de activități cu grupuri, parteneri și lideri comunitari, pentru a consolida coeziunea acestor comunități;

| — | găsirea de soluții pentru evitarea, detectarea și rezolvarea conflictelor care pot duce la ostilitate și pot provoca manifestări de extremism violent; |
| --- | --- |

—

găsirea de soluții pentru evitarea, detectarea și rezolvarea conflictelor care pot duce la ostilitate și pot provoca manifestări de extremism violent;

| — | combaterea eficientă a infracțiunilor inspirate de ură, printr-o strânsă colaborare cu poliția și prin proiecte de sprijin comunitar; |
| --- | --- |

—

combaterea eficientă a infracțiunilor inspirate de ură, printr-o strânsă colaborare cu poliția și prin proiecte de sprijin comunitar;

| — | asumarea rolului de mediator comunitar în vederea bunei desfășurări a operațiunilor de securitate; |
| --- | --- |

—

asumarea rolului de mediator comunitar în vederea bunei desfășurări a operațiunilor de securitate;

| — | sprijinirea și consilierea diferitelor grupuri și organizații comunitare care au ca scop combaterea ideologiei extremismului violent; |
| --- | --- |

—

sprijinirea și consilierea diferitelor grupuri și organizații comunitare care au ca scop combaterea ideologiei extremismului violent;

| 38. | consideră că o poliție transparentă și responsabilă este esențială pentru ca populația să aibă încredere în activitățile de luptă împotriva terorismului și pentru a da naștere unui sprijin public pentru operațiunile antiteroriste și acțiunile locale și naționale de combatere a extremismului violent. Prin urmare, CoR propune ca atât statele membre cât și autoritățile regionale competente în ceea ce privește siguranța și protecția persoanelor și bunurilor, dotate cu unități de luptă antiteroristă, să studieze modalitățile de întărire a încrederii în poliție la nivel local, pe baza experiențelor partenerilor europeni și internaționali, dacă este necesar; |
| --- | --- |

38.

consideră că o poliție transparentă și responsabilă este esențială pentru ca populația să aibă încredere în activitățile de luptă împotriva terorismului și pentru a da naștere unui sprijin public pentru operațiunile antiteroriste și acțiunile locale și naționale de combatere a extremismului violent. Prin urmare, CoR propune ca atât statele membre cât și autoritățile regionale competente în ceea ce privește siguranța și protecția persoanelor și bunurilor, dotate cu unități de luptă antiteroristă, să studieze modalitățile de întărire a încrederii în poliție la nivel local, pe baza experiențelor partenerilor europeni și internaționali, dacă este necesar;

| 39. | invită Comisia să propună soluții de sprijinire a statelor membre în examinarea modalităților de integrare a poliției antiteroriste în serviciile generale ale poliției, promovând, după caz, schimbul de cunoștințe între statele membre și între serviciile de poliție; |
| --- | --- |

39.

invită Comisia să propună soluții de sprijinire a statelor membre în examinarea modalităților de integrare a poliției antiteroriste în serviciile generale ale poliției, promovând, după caz, schimbul de cunoștințe între statele membre și între serviciile de poliție;

| 40. | recunoaște importanța unei poliții care să reflecte diversitatea populației pe care o protejează, în vederea stabilirii unor relații de încredere și a unei comunicări mai deschise între poliție și cetățeni. Prin urmare, CoR consideră că ar trebui ca, în toate statele membre, să se încurajeze stabilirea unui dialog pozitiv, menit să promoveze diversitatea și egalitatea șanselor în cadrul poliției; |
| --- | --- |

40.

recunoaște importanța unei poliții care să reflecte diversitatea populației pe care o protejează, în vederea stabilirii unor relații de încredere și a unei comunicări mai deschise între poliție și cetățeni. Prin urmare, CoR consideră că ar trebui ca, în toate statele membre, să se încurajeze stabilirea unui dialog pozitiv, menit să promoveze diversitatea și egalitatea șanselor în cadrul poliției;

Capacitatea de reacție și apărarea civilă

| 41. | salută a doua evaluare inter-pares a planurilor de gestionare a crizelor efectuată de Comisie; |
| --- | --- |

41.

salută a doua evaluare inter-pares a planurilor de gestionare a crizelor efectuată de Comisie;

| 42. | cu toate acestea, invită Comisia să garanteze participarea deplină a autorităților locale și regionale la această evaluare. Pornind de la un raport privind atentatele de la Londra din iulie 2005, Comisia ar trebui să garanteze că există, în caz de urgență, o repartizare clară a responsabilităților și a atribuțiilor în cadrul ierarhiei, între diferitele organisme și instituții însărcinate cu pregătirea planurilor de intervenție și asigurarea serviciilor de urgență; |
| --- | --- |

42.

cu toate acestea, invită Comisia să garanteze participarea deplină a autorităților locale și regionale la această evaluare. Pornind de la un raport privind atentatele de la Londra din iulie 2005, Comisia ar trebui să garanteze că există, în caz de urgență, o repartizare clară a responsabilităților și a atribuțiilor în cadrul ierarhiei, între diferitele organisme și instituții însărcinate cu pregătirea planurilor de intervenție și asigurarea serviciilor de urgență;

| 43. | sprijină în mod activ crearea unor rețele de asociații de ajutorare a victimelor terorismului și recunoaște rolul în promovarea schimburilor de cunoștințe între statele membre; |
| --- | --- |

43.

sprijină în mod activ crearea unor rețele de asociații de ajutorare a victimelor terorismului și recunoaște rolul în promovarea schimburilor de cunoștințe între statele membre;

| 44. | salută planurile de sprijinire a cercetării și a dezvoltării tehnologice în vederea facilitării eforturilor forțelor de poliție de a proteja cetățenii de pe teritoriul UE împotriva atacurilor teroriste; invită UE să sprijine dezvoltarea tehnologică la nivelul celor patru piloni, inclusiv transformarea internetului într-un loc ostil pentru extremiști, acționând astfel dincolo de simpla aplicare a legii. Prin urmare, CoR invită statele membre să consacre acestor proiecte resursele adecvate; |
| --- | --- |

44.

salută planurile de sprijinire a cercetării și a dezvoltării tehnologice în vederea facilitării eforturilor forțelor de poliție de a proteja cetățenii de pe teritoriul UE împotriva atacurilor teroriste; invită UE să sprijine dezvoltarea tehnologică la nivelul celor patru piloni, inclusiv transformarea internetului într-un loc ostil pentru extremiști, acționând astfel dincolo de simpla aplicare a legii. Prin urmare, CoR invită statele membre să consacre acestor proiecte resursele adecvate;

| 45. | invită statele membre să creeze mecanisme de coordonare corespunzătoare competențelor în materie de siguranță ale autorităților locale și regionale, astfel încât acestea din urmă, în domeniul lor de competență, să poată garanta siguranța cetățenilor în locurile foarte circulate, în special punând urbanismul în serviciul luptei împotriva terorismului; |
| --- | --- |

45.

invită statele membre să creeze mecanisme de coordonare corespunzătoare competențelor în materie de siguranță ale autorităților locale și regionale, astfel încât acestea din urmă, în domeniul lor de competență, să poată garanta siguranța cetățenilor în locurile foarte circulate, în special punând urbanismul în serviciul luptei împotriva terorismului;

| 46. | invită UE să se asigure că orice politică de luptă împotriva terorismului are în vedere în mod direct respectarea egalității și a drepturilor omului și să garanteze că nici o acțiune nu se reflectă în mod negativ asupra anumitor comunități și nu alimentează astfel alienarea și motivațiile extremismului. |
| --- | --- |

46.

invită UE să se asigure că orice politică de luptă împotriva terorismului are în vedere în mod direct respectarea egalității și a drepturilor omului și să garanteze că nici o acțiune nu se reflectă în mod negativ asupra anumitor comunități și nu alimentează astfel alienarea și motivațiile extremismului.

Bruxelles, 8 octombrie 2008

Președintele

Comitetului Regiunilor

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 19.12.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 325/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 325/6

---

Avizul Comitetului Regiunilor privind pachetul de măsuri privind transportul de marfă

(2008/C 325/02)

COMITETUL REGIUNILOR

| — | consideră necesară îmbunătățirea eficienței energetice prin inovații tehnologice și dezvoltarea alternativelor de transport nepoluante. Există multiple căi de a atinge acest obiectiv. Sectorul transporturilor ar trebui orientat către modalitățile cele mai nepoluante și cele mai eficiente din punct de vedere energetic pentru fiecare mijloc de transport în parte, prin internalizarea costurilor externe; |
| --- | --- |

—

consideră necesară îmbunătățirea eficienței energetice prin inovații tehnologice și dezvoltarea alternativelor de transport nepoluante. Există multiple căi de a atinge acest obiectiv. Sectorul transporturilor ar trebui orientat către modalitățile cele mai nepoluante și cele mai eficiente din punct de vedere energetic pentru fiecare mijloc de transport în parte, prin internalizarea costurilor externe;

| — | consideră că ar trebui să se stabilească o limbă de lucru comună pentru transportul feroviar în cadrul UE; |
| --- | --- |

—

consideră că ar trebui să se stabilească o limbă de lucru comună pentru transportul feroviar în cadrul UE;

| — | consideră că transportul feroviar de mărfuri și transportul de călători utilizează, în multe cazuri, aceleași linii. Acest lucru poate limita uneori capacitatea și fiabilitatea ambelor sisteme, nu numai în zonele dens populate, ci și pe liniile interregionale. Deseori, aceste sisteme se află în conflict, ceea ce dăunează dezvoltării unui sistem de transport nepoluant și cu o eficiență energetică sporită. În colaborare cu statele membre, UE ar trebui să efectueze o inventariere a blocajelor de acest fel și să contribuie la eliminarea lor, tinzând spre exploatarea optimă a actualelor și viitoarelor infrastructuri feroviare. Pe termen lung, UE și statele membre ar trebui să încurajeze crearea de rețele separate pentru transportul de mărfuri și pentru cel de călători, dar numai cu condiția să existe suficient teren, începând cu cele mai aglomerate părți ale rețelei feroviare; |
| --- | --- |

—

consideră că transportul feroviar de mărfuri și transportul de călători utilizează, în multe cazuri, aceleași linii. Acest lucru poate limita uneori capacitatea și fiabilitatea ambelor sisteme, nu numai în zonele dens populate, ci și pe liniile interregionale. Deseori, aceste sisteme se află în conflict, ceea ce dăunează dezvoltării unui sistem de transport nepoluant și cu o eficiență energetică sporită. În colaborare cu statele membre, UE ar trebui să efectueze o inventariere a blocajelor de acest fel și să contribuie la eliminarea lor, tinzând spre exploatarea optimă a actualelor și viitoarelor infrastructuri feroviare. Pe termen lung, UE și statele membre ar trebui să încurajeze crearea de rețele separate pentru transportul de mărfuri și pentru cel de călători, dar numai cu condiția să existe suficient teren, începând cu cele mai aglomerate părți ale rețelei feroviare;

| — | consideră că planificarea transporturilor urbane, în special a sistemelor de distribuție a mărfurilor, are nevoie de sprijinul autorităților locale, pentru ca organizarea distribuției urbane să devină mai eficientă din punct de vedere ecologic și economic; |
| --- | --- |

—

consideră că planificarea transporturilor urbane, în special a sistemelor de distribuție a mărfurilor, are nevoie de sprijinul autorităților locale, pentru ca organizarea distribuției urbane să devină mai eficientă din punct de vedere ecologic și economic;

| — | consideră că administrațiile locale și regionale pot juca un rol important în realizarea unei politici de transport de mărfuri durabile, prin dezvoltarea și descongestionarea porturilor fluviale și dotarea acestora cu facilități multimodale; |
| --- | --- |

—

consideră că administrațiile locale și regionale pot juca un rol important în realizarea unei politici de transport de mărfuri durabile, prin dezvoltarea și descongestionarea porturilor fluviale și dotarea acestora cu facilități multimodale;

| — | consideră că este necesară îmbunătățirea coordonării dintre soluțiile de la nivel feroviar și cele de la nivel maritim, care nu sunt încă eficace în anumite zone, și sprijină autoritățile locale și regionale în dezvoltarea de soluții logistice în zonele din interior, prin crearea de platforme logistice și de „porturi uscate”, dat fiind că acestea constituie instrumente fundamentale pentru îmbunătățirea sistemului global de distribuție a mărfurilor și pentru promovarea dezvoltării și a coeziunii teritoriilor din interior. |
| --- | --- |

—

consideră că este necesară îmbunătățirea coordonării dintre soluțiile de la nivel feroviar și cele de la nivel maritim, care nu sunt încă eficace în anumite zone, și sprijină autoritățile locale și regionale în dezvoltarea de soluții logistice în zonele din interior, prin crearea de platforme logistice și de „porturi uscate”, dat fiind că acestea constituie instrumente fundamentale pentru îmbunătățirea sistemului global de distribuție a mărfurilor și pentru promovarea dezvoltării și a coeziunii teritoriilor din interior.

| Raportor | : | José CORREIA (PPE/PT), primarul orașului Tavira |
| --- | --- | --- |

Raportor

:

José CORREIA (PPE/PT), primarul orașului Tavira

Text de referință

Comunicarea Comisiei „Agenda UE privind transportul de marfă: Sporirea eficienței, integrării și caracterului durabil al transportului de marfă în Europa”

COM(2007) 606 final

Comunicarea Comisiei „Plan de acțiune privind logistica transportului de marfă”

COM(2007) 607 final

Comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European „Către o rețea feroviară cu prioritate pentru transportul de marfă”

COM(2007) 608 final

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

Introducere

| 1. | Comunicările Comisiei Europene privind transportul de marfă au fost elaborate în urma preocupărilor de natură politică exprimate în Cartea albă privind transporturile (din 2001) și în revizuirea intermediară a acesteia, din 2006. În acest cadru, au fost organizate 13 seminare și conferințe, peste 30 de manifestări externe și s-au înregistrat 160 de contribuții scrise. Mai mult, Comisiei i-au fost transmise peste 500 de rapoarte referitoare la blocajele logistice. |
| --- | --- |

1.

Comunicările Comisiei Europene privind transportul de marfă au fost elaborate în urma preocupărilor de natură politică exprimate în Cartea albă privind transporturile (din 2001) și în revizuirea intermediară a acesteia, din 2006. În acest cadru, au fost organizate 13 seminare și conferințe, peste 30 de manifestări externe și s-au înregistrat 160 de contribuții scrise. Mai mult, Comisiei i-au fost transmise peste 500 de rapoarte referitoare la blocajele logistice.

| 2. | Revizuirea intermediară a Cărții albe reflectă modificările situației în raport cu 2001: globalizarea tot mai accelerată a producției, nesiguranța aprovizionării cu energie, accelerarea încălzirii globale și extinderea Uniunii Europene ca urmare a aderării țărilor din Europa Centrală și de Est. În lumina acestor evoluții, se recomandă lărgirea sferei de aplicare și diversificarea instrumentelor politicii în domeniul transporturilor, ca răspuns la aceste noi provocări. Se subliniază în special necesitatea creșterii eficienței diferitelor moduri de transport, utilizate fie exclusiv, fie combinate (comodalitate). |
| --- | --- |

2.

Revizuirea intermediară a Cărții albe reflectă modificările situației în raport cu 2001: globalizarea tot mai accelerată a producției, nesiguranța aprovizionării cu energie, accelerarea încălzirii globale și extinderea Uniunii Europene ca urmare a aderării țărilor din Europa Centrală și de Est. În lumina acestor evoluții, se recomandă lărgirea sferei de aplicare și diversificarea instrumentelor politicii în domeniul transporturilor, ca răspuns la aceste noi provocări. Se subliniază în special necesitatea creșterii eficienței diferitelor moduri de transport, utilizate fie exclusiv, fie combinate (comodalitate).

Recomandări politice

Consideră că:

| 3. | din orientările care decurg din studiile menționate, rezultă în mod clar o serie de măsuri politice care trebuie elaborate, între care:






  — | reducerea emisiilor de CO2, pentru a contribui la respectarea Protocolului de la Kyoto; |
| --- | --- | --- |

3.

din orientările care decurg din studiile menționate, rezultă în mod clar o serie de măsuri politice care trebuie elaborate, între care:

—

reducerea emisiilor de CO2, pentru a contribui la respectarea Protocolului de la Kyoto;

| — | reducerea dependenței de combustibilii fosili, prin introducerea treptată a combustibililor din surse regenerabile; |
| --- | --- |

—

reducerea dependenței de combustibilii fosili, prin introducerea treptată a combustibililor din surse regenerabile;

| — | CoR consideră necesară îmbunătățirea eficienței energetice prin inovații tehnologice și dezvoltarea alternativelor de transport nepoluante. Există multiple căi de a atinge acest obiectiv. Sectorul transporturilor ar trebui orientat către modurile cele mai nepoluante și cele mai eficiente din punct de vedere energetic pentru fiecare mijloc de transport în parte, prin internalizarea costurilor externe; |
| --- | --- |

—

CoR consideră necesară îmbunătățirea eficienței energetice prin inovații tehnologice și dezvoltarea alternativelor de transport nepoluante. Există multiple căi de a atinge acest obiectiv. Sectorul transporturilor ar trebui orientat către modurile cele mai nepoluante și cele mai eficiente din punct de vedere energetic pentru fiecare mijloc de transport în parte, prin internalizarea costurilor externe;

| — | transportul mărfurilor periculoase trebuie să beneficieze de o atenție specială din partea UE. În ceea ce privește transportul feroviar și transporturile rutiere, trebuie armonizate procedurile administrative, pentru a evita erorile datorate necunoașterii limbii sau existenței unor sisteme de reglementare dificil de înțeles pentru transportatorii din alte țări. În ceea ce privește transportul maritim de mărfuri periculoase, UE trebuie să revizuiască normele referitoare la condițiile în care se poate combina transportul de pasageri cu transportul de mărfuri; |
| --- | --- |

—

transportul mărfurilor periculoase trebuie să beneficieze de o atenție specială din partea UE. În ceea ce privește transportul feroviar și transporturile rutiere, trebuie armonizate procedurile administrative, pentru a evita erorile datorate necunoașterii limbii sau existenței unor sisteme de reglementare dificil de înțeles pentru transportatorii din alte țări. În ceea ce privește transportul maritim de mărfuri periculoase, UE trebuie să revizuiască normele referitoare la condițiile în care se poate combina transportul de pasageri cu transportul de mărfuri;

| — | îmbunătățirea tehnologiei feroviare, astfel încât sectorul feroviar să nu piardă din competitivitate în raport cu celelalte moduri de transport; |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea tehnologiei feroviare, astfel încât sectorul feroviar să nu piardă din competitivitate în raport cu celelalte moduri de transport;

| — | operatorii internaționali din transportul feroviar se confruntă cu numeroase probleme și obstacole care stau în calea unui transport rațional și eficient. Una dintre probleme constă în faptul că în transportul feroviar din fiecare stat membru se utilizează limba statului respectiv, acest lucru îngreunând misiunea operatorilor feroviari în afara granițelor țării. De aceea, CoR consideră că ar trebui să se stabilească o limbă de lucru comună pentru transportul feroviar în cadrul UE, după modelul limbii de lucru comune internaționale utilizate în controlul traficului aerian; |
| --- | --- |

—

operatorii internaționali din transportul feroviar se confruntă cu numeroase probleme și obstacole care stau în calea unui transport rațional și eficient. Una dintre probleme constă în faptul că în transportul feroviar din fiecare stat membru se utilizează limba statului respectiv, acest lucru îngreunând misiunea operatorilor feroviari în afara granițelor țării. De aceea, CoR consideră că ar trebui să se stabilească o limbă de lucru comună pentru transportul feroviar în cadrul UE, după modelul limbii de lucru comune internaționale utilizate în controlul traficului aerian;

| — | cerințele referitoare la formarea conductorilor de tren, precum și normele privind siguranța și încărcătura sunt diferite de la o țară la alta a UE. Aceste diferențe constituie o problemă pentru operatorii de transport feroviar cu activitate internațională. În consecință, este necesară armonizarea acestor norme la nivelul UE; |
| --- | --- |

—

cerințele referitoare la formarea conductorilor de tren, precum și normele privind siguranța și încărcătura sunt diferite de la o țară la alta a UE. Aceste diferențe constituie o problemă pentru operatorii de transport feroviar cu activitate internațională. În consecință, este necesară armonizarea acestor norme la nivelul UE;

| — | creșterea utilizării tehnologiei informației și comunicațiilor (TIC) prin promovarea așa-numitului „internet pentru marfă” și printr-o mai bună exploatare a sistemelor de sateliți și a identificării prin radiofrecvențe; |
| --- | --- |

—

creșterea utilizării tehnologiei informației și comunicațiilor (TIC) prin promovarea așa-numitului „internet pentru marfă” și printr-o mai bună exploatare a sistemelor de sateliți și a identificării prin radiofrecvențe;

| — | întrucât sistemele de transport intermodal implică participarea unui mare număr de actori, răspunderea față de client poate să nu fie clar definită, ceea ce poate afecta negativ fiabilitatea, securitatea și calitatea transportului. UE joacă un rol important în crearea unei structuri clare și în repartizarea responsabilităților în sistemul de transport; |
| --- | --- |

—

întrucât sistemele de transport intermodal implică participarea unui mare număr de actori, răspunderea față de client poate să nu fie clar definită, ceea ce poate afecta negativ fiabilitatea, securitatea și calitatea transportului. UE joacă un rol important în crearea unei structuri clare și în repartizarea responsabilităților în sistemul de transport;

| 4. | precum și:






  — | reducerea problemelor de circulație a trenurilor internaționale la trecerea frontierelor, din cauze tehnice (ecartamente diferite ale șinelor de cale ferată, sisteme cu tensiuni diferite, criterii diferite de omologare a materialului rulant etc.) sau administrative; |
| --- | --- | --- |

4.

precum și:

—

reducerea problemelor de circulație a trenurilor internaționale la trecerea frontierelor, din cauze tehnice (ecartamente diferite ale șinelor de cale ferată, sisteme cu tensiuni diferite, criterii diferite de omologare a materialului rulant etc.) sau administrative;

| — | crearea, pe termen lung, a unei rețele rezervate transportului de marfă, luându-se în considerare costurile ridicate ale unei astfel de întreprinderi și pe baza unei analize aprofundate a raportului costuri-beneficii; |
| --- | --- |

—

crearea, pe termen lung, a unei rețele rezervate transportului de marfă, luându-se în considerare costurile ridicate ale unei astfel de întreprinderi și pe baza unei analize aprofundate a raportului costuri-beneficii;

| — | crearea de coridoare verzi, având ca obiectiv principal reducerea timpilor de transport și îmbunătățirea calității serviciilor; |
| --- | --- |

—

crearea de coridoare verzi, având ca obiectiv principal reducerea timpilor de transport și îmbunătățirea calității serviciilor;

| — | transportul feroviar de mărfuri și transportul de călători utilizează, în multe cazuri, aceleași linii. Acest lucru poate limita uneori capacitatea și fiabilitatea ambelor sisteme, nu numai în zonele dens populate, ci și pe liniile interregionale. Deseori, aceste sisteme se află în conflict, ceea ce dăunează dezvoltării unui sistem de transport nepoluant și cu o eficiență energetică sporită. În colaborare cu statele membre, UE ar trebui să efectueze o inventariere a blocajelor de acest fel și să contribuie la eliminarea lor, tinzând spre exploatarea optimă a actualelor și viitoarelor infrastructuri feroviare. Pe termen lung, UE și statele membre ar trebui să încurajeze crearea de rețele separate pentru transportul de mărfuri și pentru cel de călători, dar numai cu condiția să existe suficient teren, începând cu cele mai aglomerate părți ale rețelei feroviare; |
| --- | --- |

—

transportul feroviar de mărfuri și transportul de călători utilizează, în multe cazuri, aceleași linii. Acest lucru poate limita uneori capacitatea și fiabilitatea ambelor sisteme, nu numai în zonele dens populate, ci și pe liniile interregionale. Deseori, aceste sisteme se află în conflict, ceea ce dăunează dezvoltării unui sistem de transport nepoluant și cu o eficiență energetică sporită. În colaborare cu statele membre, UE ar trebui să efectueze o inventariere a blocajelor de acest fel și să contribuie la eliminarea lor, tinzând spre exploatarea optimă a actualelor și viitoarelor infrastructuri feroviare. Pe termen lung, UE și statele membre ar trebui să încurajeze crearea de rețele separate pentru transportul de mărfuri și pentru cel de călători, dar numai cu condiția să existe suficient teren, începând cu cele mai aglomerate părți ale rețelei feroviare;

| — | îmbunătățirea intermodalității, în vederea garantării unor progrese reale în eficiența sistemului; |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea intermodalității, în vederea garantării unor progrese reale în eficiența sistemului;

| — | analizarea dimensiunii și lungimii trenurilor și vehiculelor rutiere, în vederea obținerii unei creșteri a capacității de transport compatibile cu protecția mediului; |
| --- | --- |

—

analizarea dimensiunii și lungimii trenurilor și vehiculelor rutiere, în vederea obținerii unei creșteri a capacității de transport compatibile cu protecția mediului;

| 5. | și:






  — | eliminarea procedurilor vamale complexe din transportul maritim, mai ales între porturile din interiorul Uniunii Europene; |
| --- | --- | --- |

5.

și:

—

eliminarea procedurilor vamale complexe din transportul maritim, mai ales între porturile din interiorul Uniunii Europene;

| — | introducerea unui permis de conducere european pentru mecanicii de tren, astfel încât persoanele calificate din domeniu să poată lucra mai ușor în oricare alt stat membru al Uniunii Europene, indiferent de sistemele și echipamentele utilizate; |
| --- | --- |

—

introducerea unui permis de conducere european pentru mecanicii de tren, astfel încât persoanele calificate din domeniu să poată lucra mai ușor în oricare alt stat membru al Uniunii Europene, indiferent de sistemele și echipamentele utilizate;

| — | egalitatea în fața legii este importantă pentru asigurarea unei concurențe în condiții egale. Regulamentul privind timpul de conducere și de odihnă a permis armonizarea dispozițiilor corespunzătoare la nivelul UE, indiferent de sediul transportatorului. Cu toate acestea, posibilitățile de sancționare a încălcării dispozițiilor regulamentului diferă în funcție de locul în care infracțiunea a fost comisă: în țara în care este înmatriculat vehiculul (sau în care locuiește conducătorul acestuia) sau în altă țară. Propunerea Comisiei privind o directivă pentru facilitarea aplicării transfrontaliere a normelor privind siguranța rutieră se referă la infracțiuni cum sunt excesul de viteză, conducerea în stare de ebrietate, neutilizarea centurii de siguranță și neoprirea la culoarea roșie a semaforului. Nerespectarea normelor referitoare la timpii de conducere și de odihnă ar trebui, de asemenea, să facă obiectul colaborării transfrontaliere pentru sancționarea încălcării normelor privind siguranța rutieră; |
| --- | --- |

—

egalitatea în fața legii este importantă pentru asigurarea unei concurențe în condiții egale. Regulamentul privind timpul de conducere și de odihnă a permis armonizarea dispozițiilor corespunzătoare la nivelul UE, indiferent de sediul transportatorului. Cu toate acestea, posibilitățile de sancționare a încălcării dispozițiilor regulamentului diferă în funcție de locul în care infracțiunea a fost comisă: în țara în care este înmatriculat vehiculul (sau în care locuiește conducătorul acestuia) sau în altă țară. Propunerea Comisiei privind o directivă pentru facilitarea aplicării transfrontaliere a normelor privind siguranța rutieră se referă la infracțiuni cum sunt excesul de viteză, conducerea în stare de ebrietate, neutilizarea centurii de siguranță și neoprirea la culoarea roșie a semaforului. Nerespectarea normelor referitoare la timpii de conducere și de odihnă ar trebui, de asemenea, să facă obiectul colaborării transfrontaliere pentru sancționarea încălcării normelor privind siguranța rutieră;

| — | respectarea regulilor referitoare la punctualitate, în special a celor conforme dispozițiilor Uniunii Internaționale a societăților de transport combinat feroviar-rutier (UIRR); |
| --- | --- |

—

respectarea regulilor referitoare la punctualitate, în special a celor conforme dispozițiilor Uniunii Internaționale a societăților de transport combinat feroviar-rutier (UIRR);

| — | normele referitoare la înnoptatul mecanicilor de tren în altă țară sunt defavorabile operatorilor din statele de la periferia UE în ceea ce privește traficul internațional de cale ferată pe distanțe lungi. De aceea, legislația muncii trebuie revizuită în mod corespunzător, astfel încât operatorii din transportul feroviar internațional din statele de la periferia UE să aibă aceleași posibilități de a presta servicii de transport internațional ca și operatorii din țările central-europene; |
| --- | --- |

—

normele referitoare la înnoptatul mecanicilor de tren în altă țară sunt defavorabile operatorilor din statele de la periferia UE în ceea ce privește traficul internațional de cale ferată pe distanțe lungi. De aceea, legislația muncii trebuie revizuită în mod corespunzător, astfel încât operatorii din transportul feroviar internațional din statele de la periferia UE să aibă aceleași posibilități de a presta servicii de transport internațional ca și operatorii din țările central-europene;

| — | monitorizarea atentă de către UE a pericolului terorist și a criminalității crescânde care amenință transportul rutier și feroviar de mărfuri. Ar trebui organizată o colaborare între statele membre, colaborare în cadrul căreia Uniunii Europene să îi revină un rol important. Amenajarea unor zone de odihnă suplimentare, sigure, în special de-a lungul RTE-T constituie un element important în ceea ce privește întărirea siguranței; |
| --- | --- |

—

monitorizarea atentă de către UE a pericolului terorist și a criminalității crescânde care amenință transportul rutier și feroviar de mărfuri. Ar trebui organizată o colaborare între statele membre, colaborare în cadrul căreia Uniunii Europene să îi revină un rol important. Amenajarea unor zone de odihnă suplimentare, sigure, în special de-a lungul RTE-T constituie un element important în ceea ce privește întărirea siguranței;

| — | combaterea congestionării traficului, prin stabilirea unor trase mai favorabile și |
| --- | --- |

—

combaterea congestionării traficului, prin stabilirea unor trase mai favorabile și

| — | îmbunătățirea generală a calității serviciilor și introducerea unui cod al bunelor practici din acest sector, în vederea creșterii încrederii utilizatorilor; |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea generală a calității serviciilor și introducerea unui cod al bunelor practici din acest sector, în vederea creșterii încrederii utilizatorilor;

| — | este important ca UE să nu piardă din vedere criminalitatea în cadrul transportului rutier de mărfuri. Există informații din diverse surse conform cărora contrabanda și vânzarea ilegală de produse — în special de tutun și alcool — în zonele de odihnă de pe rutele de transport nu sunt deloc rare. Pentru ca aceste probleme să poată fi aduse sub control, este necesară o colaborare internațională care să fie inițiată și coordonată de UE; |
| --- | --- |

—

este important ca UE să nu piardă din vedere criminalitatea în cadrul transportului rutier de mărfuri. Există informații din diverse surse conform cărora contrabanda și vânzarea ilegală de produse — în special de tutun și alcool — în zonele de odihnă de pe rutele de transport nu sunt deloc rare. Pentru ca aceste probleme să poată fi aduse sub control, este necesară o colaborare internațională care să fie inițiată și coordonată de UE;

| — | consolidarea poziției concurențiale a transportului fluvial; |
| --- | --- |

—

consolidarea poziției concurențiale a transportului fluvial;

| — | crearea — în colaborare cu autoritățile locale — a unei rețele durabile de căi fluviale și de porturi, pornind de la o abordare din perspectiva lanțului de transport; |
| --- | --- |

—

crearea — în colaborare cu autoritățile locale — a unei rețele durabile de căi fluviale și de porturi, pornind de la o abordare din perspectiva lanțului de transport;

| — | promovarea inovării în transportul pe căi navigabile interioare; |
| --- | --- |

—

promovarea inovării în transportul pe căi navigabile interioare;

| — | mizarea pe un transport sigur și durabil pe căi navigabile interioare; |
| --- | --- |

—

mizarea pe un transport sigur și durabil pe căi navigabile interioare;

Relațiile cu autoritățile locale și regionale

| 6. | consideră că, pe termen lung, este necesară crearea unei infrastructuri de transport feroviar cu o capacitate suficientă, fiabilă, care să nu dea naștere unor conflicte între transportul de marfă și alte obiective din domeniul transporturilor și nici în raport cu alte interese sociale și care să ofere condiții pentru furnizarea unor servicii de transport eficiente din punct de vedere energetic și compatibile cu protecția mediului; |
| --- | --- |

6.

consideră că, pe termen lung, este necesară crearea unei infrastructuri de transport feroviar cu o capacitate suficientă, fiabilă, care să nu dea naștere unor conflicte între transportul de marfă și alte obiective din domeniul transporturilor și nici în raport cu alte interese sociale și care să ofere condiții pentru furnizarea unor servicii de transport eficiente din punct de vedere energetic și compatibile cu protecția mediului;

| 7. | consideră că, într-o perspectivă pe termen scurt, trebuie să se identifice și să se rezolve în primul rând blocajele în trafic și capacitatea insuficientă a sistemului; |
| --- | --- |

7.

consideră că, într-o perspectivă pe termen scurt, trebuie să se identifice și să se rezolve în primul rând blocajele în trafic și capacitatea insuficientă a sistemului;

| 8. | consideră că, deși este conceput în cadrul unor coridoare naționale și internaționale, transportul de marfă nu se poate lipsi de contribuția autorităților locale și regionale din localitățile traversate de aceste linii de transport; |
| --- | --- |

8.

consideră că, deși este conceput în cadrul unor coridoare naționale și internaționale, transportul de marfă nu se poate lipsi de contribuția autorităților locale și regionale din localitățile traversate de aceste linii de transport;

| 9. | consideră că planificarea la nivel urban și regional privind distribuția mărfurilor este, prin urmare, deosebit de importantă pentru crearea unui flux de transporturi de marfă care să economisească energie și să fie compatibil cu protecția mediului. În consecință, orice nouă strategie din domeniul transporturilor trebuie să acorde atenție tuturor operatorilor care pot contribui la eficiența acestuia, mai ales celor care, datorită proximității lor în raport cu populația, pot rezolva unele probleme la nivel local; |
| --- | --- |

9.

consideră că planificarea la nivel urban și regional privind distribuția mărfurilor este, prin urmare, deosebit de importantă pentru crearea unui flux de transporturi de marfă care să economisească energie și să fie compatibil cu protecția mediului. În consecință, orice nouă strategie din domeniul transporturilor trebuie să acorde atenție tuturor operatorilor care pot contribui la eficiența acestuia, mai ales celor care, datorită proximității lor în raport cu populația, pot rezolva unele probleme la nivel local;

| 10. | transportul de mărfuri economic și ecologic poate deveni realitate dacă se recurge, în special, la transportul pe căi navigabile interioare, acolo unde este posibil. Acesta poate reprezenta o soluție pentru descongestionarea legăturilor dintre porturi și hinterland; |
| --- | --- |

10.

transportul de mărfuri economic și ecologic poate deveni realitate dacă se recurge, în special, la transportul pe căi navigabile interioare, acolo unde este posibil. Acesta poate reprezenta o soluție pentru descongestionarea legăturilor dintre porturi și hinterland;

| 11. | consideră că, în sistemele de transport intermodal, terminalele, stațiile de transbordare și porturile sunt elemente importante ale infrastructurii. Planificarea și localizarea acestora este de competența autorităților locale și regionale. Este important ca orașele să ia în considerare astfel de construcții în faza inițială a planificării urbane, ceea ce înseamnă ca UE și autoritățile naționale să asigure condiții stabile pe termen lung pentru planificarea urbană; |
| --- | --- |

11.

consideră că, în sistemele de transport intermodal, terminalele, stațiile de transbordare și porturile sunt elemente importante ale infrastructurii. Planificarea și localizarea acestora este de competența autorităților locale și regionale. Este important ca orașele să ia în considerare astfel de construcții în faza inițială a planificării urbane, ceea ce înseamnă ca UE și autoritățile naționale să asigure condiții stabile pe termen lung pentru planificarea urbană;

| 12. | având în vedere că aproximativ 40 % din autovehiculele din UE sunt folosite pentru distribuția sau furnizarea de bunuri și servicii și întrucât majoritatea consumatorilor se găsesc în orașe, trebuie gestionate fluxurile mari de trafic care se creează în orașe. Ar trebui să se prevadă diseminarea celor mai bune practici în domeniul politicilor de transport urban de marfă; |
| --- | --- |

12.

având în vedere că aproximativ 40 % din autovehiculele din UE sunt folosite pentru distribuția sau furnizarea de bunuri și servicii și întrucât majoritatea consumatorilor se găsesc în orașe, trebuie gestionate fluxurile mari de trafic care se creează în orașe. Ar trebui să se prevadă diseminarea celor mai bune practici în domeniul politicilor de transport urban de marfă;

| 13. | constată că instituirea unor autorități regionale sau metropolitane de transport în diverse state membre reprezintă un ajutor prețios în corelarea ambițiilor cu rezultatele. CoR menționează că aceasta trebuie să aibă loc în conformitate cu principiul subsidiarității; |
| --- | --- |

13.

constată că instituirea unor autorități regionale sau metropolitane de transport în diverse state membre reprezintă un ajutor prețios în corelarea ambițiilor cu rezultatele. CoR menționează că aceasta trebuie să aibă loc în conformitate cu principiul subsidiarității;

| 14. | subliniază că autoritățile locale și regionale dispun de o capacitate suplimentară de dialog cu producătorii și destinatarii mărfurilor; |
| --- | --- |

14.

subliniază că autoritățile locale și regionale dispun de o capacitate suplimentară de dialog cu producătorii și destinatarii mărfurilor;

| 15. | trebuie să se acorde o atenție deosebită furnizării de servicii și de bunuri în orașe, deoarece planificarea inteligentă a logisticii urbane este un factor-cheie în mobilitatea urbană; |
| --- | --- |

15.

trebuie să se acorde o atenție deosebită furnizării de servicii și de bunuri în orașe, deoarece planificarea inteligentă a logisticii urbane este un factor-cheie în mobilitatea urbană;

| 16. | consideră că, în viitor, amplasarea terminalelor, a platformelor logistice și chiar a magazinelor va necesita o implicare din ce în ce mai mare a autorităților locale; |
| --- | --- |

16.

consideră că, în viitor, amplasarea terminalelor, a platformelor logistice și chiar a magazinelor va necesita o implicare din ce în ce mai mare a autorităților locale;

| 17. | subliniază că logistica la nivel regional va constitui un nou sector politic, cu o evoluție rapidă în viitor. Descentralizarea gestiunii interconexiunilor și realizarea acesteia la nivel regional vor dobândi un rol esențial, definirea marilor coridoare internaționale rămânând de competența statelor membre; |
| --- | --- |

17.

subliniază că logistica la nivel regional va constitui un nou sector politic, cu o evoluție rapidă în viitor. Descentralizarea gestiunii interconexiunilor și realizarea acesteia la nivel regional vor dobândi un rol esențial, definirea marilor coridoare internaționale rămânând de competența statelor membre;

| 18. | consideră că localitățile cu o bună politică urbană pot contribui în mod semnificativ la creșterea vitezei transportului feroviar, iar o astfel de contribuție este inestimabilă; |
| --- | --- |

18.

consideră că localitățile cu o bună politică urbană pot contribui în mod semnificativ la creșterea vitezei transportului feroviar, iar o astfel de contribuție este inestimabilă;

| 19. | consideră că serviciile feroviare auxiliare, mai ales terminalele și centrele de triaj, trebuie să beneficieze de o atenție sporită în cadrul programelor finanțate din fonduri structurale; |
| --- | --- |

19.

consideră că serviciile feroviare auxiliare, mai ales terminalele și centrele de triaj, trebuie să beneficieze de o atenție sporită în cadrul programelor finanțate din fonduri structurale;

| 20. | consideră că planificarea transporturilor urbane, în special a sistemelor de distribuție a mărfurilor, are nevoie de sprijinul autorităților locale, pentru ca organizarea distribuției urbane să devină mai eficientă din punct de vedere ecologic și economic. În acest scop, trebuie urmărită îmbunătățirea performanțelor ecologice ale mijloacelor de transport, precum și creșterea ratei de încărcare, astfel încât numărul de transporturi să se micșoreze în raport cu volumul de marfă transportat; |
| --- | --- |

20.

consideră că planificarea transporturilor urbane, în special a sistemelor de distribuție a mărfurilor, are nevoie de sprijinul autorităților locale, pentru ca organizarea distribuției urbane să devină mai eficientă din punct de vedere ecologic și economic. În acest scop, trebuie urmărită îmbunătățirea performanțelor ecologice ale mijloacelor de transport, precum și creșterea ratei de încărcare, astfel încât numărul de transporturi să se micșoreze în raport cu volumul de marfă transportat;

| 21. | administrațiile locale și regionale pot juca un rol important în realizarea unei politici de transport de mărfuri durabile, prin dezvoltarea și descongestionarea porturilor fluviale și dotarea acestora cu facilități multimodale; |
| --- | --- |

21.

administrațiile locale și regionale pot juca un rol important în realizarea unei politici de transport de mărfuri durabile, prin dezvoltarea și descongestionarea porturilor fluviale și dotarea acestora cu facilități multimodale;

| 22. | administrațiile locale și regionale pot stimula transportul pe căi navigabile interioare prin politica lor de amenajare a teritoriului, și anume prin alegerea amplasamentelor pentru siturile industriale. În același timp, terenurile pentru societățile al căror obiect de activitate are legătură cu apa, căile navigabile interioare și porturile fluviale trebuie să se bucure de mai mult sprijin prin fondurile structurale; |
| --- | --- |

22.

administrațiile locale și regionale pot stimula transportul pe căi navigabile interioare prin politica lor de amenajare a teritoriului, și anume prin alegerea amplasamentelor pentru siturile industriale. În același timp, terenurile pentru societățile al căror obiect de activitate are legătură cu apa, căile navigabile interioare și porturile fluviale trebuie să se bucure de mai mult sprijin prin fondurile structurale;

Concluzii și recomandări

| 23. | subliniază faptul că autoritățile locale și regionale au un rol din ce în ce mai important în elaborarea de strategii logistice pentru ca amenajarea teritoriului, infrastructurile și coordonarea să fie eficiente și adecvate; |
| --- | --- |

23.

subliniază faptul că autoritățile locale și regionale au un rol din ce în ce mai important în elaborarea de strategii logistice pentru ca amenajarea teritoriului, infrastructurile și coordonarea să fie eficiente și adecvate;

| 24. | menționează că o mare parte din fluxurile de transport de mărfuri împovărează rețelele de transport central europene, chiar și în cazurile în care destinația mărfurilor nu este în Europa centrală. De aceea, având în vedere problemele de capacitate ale rețelelor de transport central-europene, este foarte important ca UE să sprijine extinderea axelor și coridoarelor care nu împovărează aceste rețele sau care contribuie la reducerea traficului în acestea. Coridoarele de transport est-vest din Europa de Nord reprezintă exemple de astfel de axe, care, în același timp, contribuie la dezvoltarea acelor regiuni. Viitoarea strategie pentru spațiul Mării Baltice, care este în curs de elaborare, subliniază, printre altele, importanța rețelelor de transport funcționale și a soluțiilor multimodale pentru crearea unor regiuni durabile și competitive. Este extrem de important ca UE să pună la dispoziție și în continuare mijloace financiare pentru acest tip de măsuri, de exemplu prin fondurile structurale sau prin programe sectoriale; |
| --- | --- |

24.

menționează că o mare parte din fluxurile de transport de mărfuri împovărează rețelele de transport central europene, chiar și în cazurile în care destinația mărfurilor nu este în Europa centrală. De aceea, având în vedere problemele de capacitate ale rețelelor de transport central-europene, este foarte important ca UE să sprijine extinderea axelor și coridoarelor care nu împovărează aceste rețele sau care contribuie la reducerea traficului în acestea. Coridoarele de transport est-vest din Europa de Nord reprezintă exemple de astfel de axe, care, în același timp, contribuie la dezvoltarea acelor regiuni. Viitoarea strategie pentru spațiul Mării Baltice, care este în curs de elaborare, subliniază, printre altele, importanța rețelelor de transport funcționale și a soluțiilor multimodale pentru crearea unor regiuni durabile și competitive. Este extrem de important ca UE să pună la dispoziție și în continuare mijloace financiare pentru acest tip de măsuri, de exemplu prin fondurile structurale sau prin programe sectoriale;

| 25. | atrage atenția că transportul maritim de mărfuri este foarte important pentru regiunile care furnizează materii prime. Industria prelucrătoare depinde de livrarea fiabilă a acestora tot timpul anului. Pentru ca transportul maritim să funcționeze și în timpul iernii, trebuie ca utilizarea spărgătoarelor de gheață să devină o prioritate și să fie inclusă în RTE-T; |
| --- | --- |

25.

atrage atenția că transportul maritim de mărfuri este foarte important pentru regiunile care furnizează materii prime. Industria prelucrătoare depinde de livrarea fiabilă a acestora tot timpul anului. Pentru ca transportul maritim să funcționeze și în timpul iernii, trebuie ca utilizarea spărgătoarelor de gheață să devină o prioritate și să fie inclusă în RTE-T;

| 26. | consideră că UE trebuie să adopte o abordare integrată în ceea ce privește planificarea infrastructurii în interiorul Uniunii Europene, precum și între UE și țările și regiunile învecinate. De aceea, pachetul UE privind transportul de mărfuri trebuie să fie astfel conceput încât să fie în conformitate cu alte planuri de transport și de infrastructură concepute și adoptate de Uniunea Europeană, cum ar fi, de exemplu, RTE-T și harta coridoarelor de transport transfrontaliere; |
| --- | --- |

26.

consideră că UE trebuie să adopte o abordare integrată în ceea ce privește planificarea infrastructurii în interiorul Uniunii Europene, precum și între UE și țările și regiunile învecinate. De aceea, pachetul UE privind transportul de mărfuri trebuie să fie astfel conceput încât să fie în conformitate cu alte planuri de transport și de infrastructură concepute și adoptate de Uniunea Europeană, cum ar fi, de exemplu, RTE-T și harta coridoarelor de transport transfrontaliere;

| 27. | reamintește că, în ultimii ani, numeroase regiuni au dezvoltat astfel de strategii pentru a prognoza volumul transporturilor în viitorul apropiat și au tras concluziile care se impuneau. Aceasta implică o coordonare transfrontalieră și transnațională din ce în ce mai importantă a proiectelor logistice din Europa. O ilustrare a acestei tendințe este inițiativa privind logistica din domeniul chimiei în Europa Centrală și de Est, lansată de Rețeaua europeană a regiunilor din industria chimică (European Chemical Regions Network) pentru a îmbunătăți, printr-o strategie coordonată, condițiile globale pe termen lung ale centrelor de producție din industria chimică din Europa Centrală și de Est. Un alt exemplu este proiectul de construcție a unui coridor feroviar (EU4SeaRail) între Marea Baltică, Marea Nordului, Marea Mediterană și Marea Neagră. Coridorul Botnic și Axa Nordului reprezintă alte exemple importante de coridoare de transport în Europa de Nord. De asemenea, regiunile au jucat un rol important în dezvoltarea de spații logistice care permit complementaritatea și schimbul modal, în special în cazul mărfurilor, optimizând utilizarea fiecărui mod de transport; ca exemple, se pot menționa platforma logistică PLAZA din Aragón și conexiunile acesteia cu alte platforme, precum Eurocentre din Toulouse sau diferitele porturi din Peninsula Iberică; |
| --- | --- |

27.

reamintește că, în ultimii ani, numeroase regiuni au dezvoltat astfel de strategii pentru a prognoza volumul transporturilor în viitorul apropiat și au tras concluziile care se impuneau. Aceasta implică o coordonare transfrontalieră și transnațională din ce în ce mai importantă a proiectelor logistice din Europa. O ilustrare a acestei tendințe este inițiativa privind logistica din domeniul chimiei în Europa Centrală și de Est, lansată de Rețeaua europeană a regiunilor din industria chimică (European Chemical Regions Network) pentru a îmbunătăți, printr-o strategie coordonată, condițiile globale pe termen lung ale centrelor de producție din industria chimică din Europa Centrală și de Est. Un alt exemplu este proiectul de construcție a unui coridor feroviar (EU4SeaRail) între Marea Baltică, Marea Nordului, Marea Mediterană și Marea Neagră. Coridorul Botnic și Axa Nordului reprezintă alte exemple importante de coridoare de transport în Europa de Nord. De asemenea, regiunile au jucat un rol important în dezvoltarea de spații logistice care permit complementaritatea și schimbul modal, în special în cazul mărfurilor, optimizând utilizarea fiecărui mod de transport; ca exemple, se pot menționa platforma logistică PLAZA din Aragón și conexiunile acesteia cu alte platforme, precum Eurocentre din Toulouse sau diferitele porturi din Peninsula Iberică;

| 28. | consideră că eficiența transporturilor dintre țările europene poate contribui într-o măsură considerabilă la creșterea economică. Din acest motiv, solicită Comisiei să țină cont de aceste observații în pregătirea viitoarei revizuiri a Directivelor RTE din 2009-2010, încurajând, în primul rând, punerea în practică a proiectelor deja aprobate și incluse în rețea ca priorități, în special în cazul tronsoanelor care îngreunează transportul de marfă eficient, precum cele transfrontaliere sau cele care traversează zone muntoase; |
| --- | --- |

28.

consideră că eficiența transporturilor dintre țările europene poate contribui într-o măsură considerabilă la creșterea economică. Din acest motiv, solicită Comisiei să țină cont de aceste observații în pregătirea viitoarei revizuiri a Directivelor RTE din 2009-2010, încurajând, în primul rând, punerea în practică a proiectelor deja aprobate și incluse în rețea ca priorități, în special în cazul tronsoanelor care îngreunează transportul de marfă eficient, precum cele transfrontaliere sau cele care traversează zone muntoase;

De asemenea, trebuie subliniat că Comitetul Regiunilor:

| 29. | apreciază eforturile depuse, mai ales de către președințiile finlandeză și germană, pentru a face să evolueze lucrurile în acest domeniu; |
| --- | --- |

29.

apreciază eforturile depuse, mai ales de către președințiile finlandeză și germană, pentru a face să evolueze lucrurile în acest domeniu;

| 30. | este de acord, în general, cu analiza și măsurile susținute în comunicările din prezentul pachet privind transportul feroviar; |
| --- | --- |

30.

este de acord, în general, cu analiza și măsurile susținute în comunicările din prezentul pachet privind transportul feroviar;

| 31. | cu toate acestea, recomandă să se ia în considerare necesitatea unei bune colaborări cu autoritățile locale și regionale, așa cum s-a menționat la punctul precedent; |
| --- | --- |

31.

cu toate acestea, recomandă să se ia în considerare necesitatea unei bune colaborări cu autoritățile locale și regionale, așa cum s-a menționat la punctul precedent;

| 32. | este conștient că o nouă politică eficientă în domeniul transportului de marfă depinde de o bună colaborare a tuturor autorităților locale și regionale; de aceea, îndeamnă la această cooperare și se va strădui să-și aducă contribuția în acest sens; |
| --- | --- |

32.

este conștient că o nouă politică eficientă în domeniul transportului de marfă depinde de o bună colaborare a tuturor autorităților locale și regionale; de aceea, îndeamnă la această cooperare și se va strădui să-și aducă contribuția în acest sens;

| 33. | recomandă eforturi suplimentare pentru sensibilizarea tuturor factorilor politici în legătură cu această problemă, având în vedere importanța majoră a acestui sector în cadrul PIB și efectele sale directe și indirecte asupra economiei și societății în general; |
| --- | --- |

33.

recomandă eforturi suplimentare pentru sensibilizarea tuturor factorilor politici în legătură cu această problemă, având în vedere importanța majoră a acestui sector în cadrul PIB și efectele sale directe și indirecte asupra economiei și societății în general;

| 34. | nu consideră necesară revizuirea Directivei 96/53 CE, ci dorește menținerea orientării actuale către soluții mai ecologice, ceea ce înseamnă mai multe trenuri și nu neapărat mai multe camioane; |
| --- | --- |

34.

nu consideră necesară revizuirea Directivei 96/53 CE, ci dorește menținerea orientării actuale către soluții mai ecologice, ceea ce înseamnă mai multe trenuri și nu neapărat mai multe camioane;

| 35. | menționează că aglomerările urbane reprezintă destinația către care se îndreaptă un volum important din transportul total de mărfuri. De aceea, planificarea distribuirii mărfurilor în orașe și regiuni este foarte importantă pentru un transport de mărfuri nepoluant și eficient din punct de vedere energetic. Din acest punct de vedere, poziția terminalelor de transbordare în raport cu rețeaua generală de transport de mărfuri este foarte importantă. Din acest motiv, trebuie să existe o bună interacțiune între autoritățile locale și regionale și nivelul politic general al UE în ceea ce privește logistica transportului de mărfuri. Comitetul consideră că politica privind transportul de mărfuri trebuie să fie coordonată cu Planul de acțiune privind transportul urban; |
| --- | --- |

35.

menționează că aglomerările urbane reprezintă destinația către care se îndreaptă un volum important din transportul total de mărfuri. De aceea, planificarea distribuirii mărfurilor în orașe și regiuni este foarte importantă pentru un transport de mărfuri nepoluant și eficient din punct de vedere energetic. Din acest punct de vedere, poziția terminalelor de transbordare în raport cu rețeaua generală de transport de mărfuri este foarte importantă. Din acest motiv, trebuie să existe o bună interacțiune între autoritățile locale și regionale și nivelul politic general al UE în ceea ce privește logistica transportului de mărfuri. Comitetul consideră că politica privind transportul de mărfuri trebuie să fie coordonată cu Planul de acțiune privind transportul urban;

| 36. | având în vedere costul energiei, inovarea în domeniul biocombustibililor dobândește o deosebită importanță, dar aceasta ar trebui să respecte marile echilibre agricole mondiale și, de aceea, îndeamnă Comisia Europeană să încurajeze realizarea de studii în acest domeniu; |
| --- | --- |

36.

având în vedere costul energiei, inovarea în domeniul biocombustibililor dobândește o deosebită importanță, dar aceasta ar trebui să respecte marile echilibre agricole mondiale și, de aceea, îndeamnă Comisia Europeană să încurajeze realizarea de studii în acest domeniu;

| 37. | pledează pentru liberalizarea tuturor formelor de transport pe calea ferată, cu condiția ca normele de coordonare să fie subordonate interesului public; |
| --- | --- |

37.

pledează pentru liberalizarea tuturor formelor de transport pe calea ferată, cu condiția ca normele de coordonare să fie subordonate interesului public;

| 38. | consideră că este de dorit să se avanseze cât mai mult în ceea ce privește căile ferate rezervate transportului de marfă; |
| --- | --- |

38.

consideră că este de dorit să se avanseze cât mai mult în ceea ce privește căile ferate rezervate transportului de marfă;

| 39. | consideră că rețelele de transporturi trebuie să fie din ce în ce mai bine integrate în cadrul politicilor din domeniul logistic, cu participarea autorităților locale și regionale, prin dezvoltarea conceptului de „porturi uscate” și luarea în considerare a preocupărilor evidente privind protecția mediului; |
| --- | --- |

39.

consideră că rețelele de transporturi trebuie să fie din ce în ce mai bine integrate în cadrul politicilor din domeniul logistic, cu participarea autorităților locale și regionale, prin dezvoltarea conceptului de „porturi uscate” și luarea în considerare a preocupărilor evidente privind protecția mediului;

| 40. | consideră că este necesară îmbunătățirea coordonării dintre soluțiile de la nivel feroviar și cele de la nivel maritim, care nu sunt încă eficace în anumite zone, și sprijină autoritățile locale și regionale în dezvoltarea de soluții logistice în zonele din interior, prin crearea de platforme logistice și de „porturi uscate”, dat fiind că acestea constituie instrumente fundamentale pentru îmbunătățirea sistemului global de distribuție a mărfurilor și pentru promovarea dezvoltării și a coeziunii teritoriilor din interior; |
| --- | --- |

40.

consideră că este necesară îmbunătățirea coordonării dintre soluțiile de la nivel feroviar și cele de la nivel maritim, care nu sunt încă eficace în anumite zone, și sprijină autoritățile locale și regionale în dezvoltarea de soluții logistice în zonele din interior, prin crearea de platforme logistice și de „porturi uscate”, dat fiind că acestea constituie instrumente fundamentale pentru îmbunătățirea sistemului global de distribuție a mărfurilor și pentru promovarea dezvoltării și a coeziunii teritoriilor din interior;

| 41. | insistă asupra necesității de a armoniza, pe viitor, normele și mijloacele tehnologice care să permită trenurilor să depășească rapid obstacolele actuale reprezentate de existența unor sisteme cu tensiuni diferite și de ecartamentele diferite ale șinelor de cale ferată; |
| --- | --- |

41.

insistă asupra necesității de a armoniza, pe viitor, normele și mijloacele tehnologice care să permită trenurilor să depășească rapid obstacolele actuale reprezentate de existența unor sisteme cu tensiuni diferite și de ecartamentele diferite ale șinelor de cale ferată;

| 42. | este convins că Protocolul de la Kyoto și consecințele acestuia asupra politicii în domeniul transporturilor vor avea în mod necesar un impact extrem de vizibil asupra logisticii mărfurilor; |
| --- | --- |

42.

este convins că Protocolul de la Kyoto și consecințele acestuia asupra politicii în domeniul transporturilor vor avea în mod necesar un impact extrem de vizibil asupra logisticii mărfurilor;

| 43. | consideră că, pe viitor, ideal ar fi ca întreaga Europă să poată fi traversată de trenuri de mare viteză, care să facă legătura între Lisabona și întreaga coastă a Mediteranei, între Marea Baltică și noile granițe cu țări terțe; |
| --- | --- |

43.

consideră că, pe viitor, ideal ar fi ca întreaga Europă să poată fi traversată de trenuri de mare viteză, care să facă legătura între Lisabona și întreaga coastă a Mediteranei, între Marea Baltică și noile granițe cu țări terțe;

| 44. | sugerează realizarea unor studii aprofundate cu scopul de a identifica și de a elimina congestionările la nivelul infrastructurii și al reglementărilor existente; consideră că, pentru a progresa mai rapid în identificarea acestor probleme și în găsirea de soluții, este recomandabilă înființarea de rețele pentru schimbul de cunoștințe și de bune practici între centrele specializate în logistică și intermodalitate, la nivel local și regional; |
| --- | --- |

44.

sugerează realizarea unor studii aprofundate cu scopul de a identifica și de a elimina congestionările la nivelul infrastructurii și al reglementărilor existente; consideră că, pentru a progresa mai rapid în identificarea acestor probleme și în găsirea de soluții, este recomandabilă înființarea de rețele pentru schimbul de cunoștințe și de bune practici între centrele specializate în logistică și intermodalitate, la nivel local și regional;

| 45. | consideră că trebuie stabilite strategii și planuri de acțiune pe termen lung pentru extinderea coridoarelor europene; |
| --- | --- |

45.

consideră că trebuie stabilite strategii și planuri de acțiune pe termen lung pentru extinderea coridoarelor europene;

| 46. | sprijină măsurile care asigură neutralitatea condițiilor de concurență între statele membre; |
| --- | --- |

46.

sprijină măsurile care asigură neutralitatea condițiilor de concurență între statele membre;

| 47. | este în favoarea armonizării și simplificării normelor și a reglementărilor, în special a normelor referitoare la măsuri și la greutate, a regulamentelor de siguranță referitoare la stabilirea încărcăturii și la răspunderea părților, a normelor cu privire la egalitatea în fața legii indiferent de locul de stabilire al transportatorului, la limba comună pentru controlul traficului, precum și la importurile provenite din țări din afara UE; |
| --- | --- |

47.

este în favoarea armonizării și simplificării normelor și a reglementărilor, în special a normelor referitoare la măsuri și la greutate, a regulamentelor de siguranță referitoare la stabilirea încărcăturii și la răspunderea părților, a normelor cu privire la egalitatea în fața legii indiferent de locul de stabilire al transportatorului, la limba comună pentru controlul traficului, precum și la importurile provenite din țări din afara UE;

| 48. | consideră că trebuie depășite obstacolele administrative prin încurajarea, pe cât posibil, a transmiterii documentelor pe cale electronică; |
| --- | --- |

48.

consideră că trebuie depășite obstacolele administrative prin încurajarea, pe cât posibil, a transmiterii documentelor pe cale electronică;

| 49. | recomandă creșterea eficienței transporturilor, în ceea ce privește dezvoltarea și utilizarea capacității fiecărui mod de transport, precum și dezvoltarea și promovarea intermodalității; |
| --- | --- |

49.

recomandă creșterea eficienței transporturilor, în ceea ce privește dezvoltarea și utilizarea capacității fiecărui mod de transport, precum și dezvoltarea și promovarea intermodalității;

| 50. | recomandă o mai mare eficiență a sistemelor de transporturi și elaborarea în acest scop a unei politici mai bune în ceea ce privește logistica pentru porturi și terminale; |
| --- | --- |

50.

recomandă o mai mare eficiență a sistemelor de transporturi și elaborarea în acest scop a unei politici mai bune în ceea ce privește logistica pentru porturi și terminale;

| 51. | consideră necesară punerea la dispoziție pe internet a unor informații cu privire la condițiile și la caracteristicile locale ale porturilor. |
| --- | --- |

51.

consideră necesară punerea la dispoziție pe internet a unor informații cu privire la condițiile și la caracteristicile locale ale porturilor.

Bruxelles, 8 octombrie 2008

Președintele

Comitetului Regiunilor

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 19.12.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 325/12 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 325/12

---

Avizul Comitetului Regiunilor privind promovarea energiei regenerabile

(2008/C 325/03)

COMITETUL REGIUNILOR

| — | dorește ca planurile de sprijin să fie accesibile producătorilor de energii regenerabile la orice scară, inclusiv instalațiilor mici, și consideră că, pentru mai multă coerență, sprijinul pentru energia regenerabilă ar trebui să fie însoțit de eliminarea treptată a subvențiilor la producerea și utilizarea combustibililor fosili (cu excepția sprijinirii eventuale a instalațiilor de cogenerare în relație cu sistemele publice de termoficare), precum și la producerea și utilizarea energiei nucleare. Excepție va face și cazul în care captarea și stocarea carbonului se face în scopul reducerii cantităților de CO2 emise la utilizarea combustibililor fosili; |
| --- | --- |

—

dorește ca planurile de sprijin să fie accesibile producătorilor de energii regenerabile la orice scară, inclusiv instalațiilor mici, și consideră că, pentru mai multă coerență, sprijinul pentru energia regenerabilă ar trebui să fie însoțit de eliminarea treptată a subvențiilor la producerea și utilizarea combustibililor fosili (cu excepția sprijinirii eventuale a instalațiilor de cogenerare în relație cu sistemele publice de termoficare), precum și la producerea și utilizarea energiei nucleare. Excepție va face și cazul în care captarea și stocarea carbonului se face în scopul reducerii cantităților de CO2 emise la utilizarea combustibililor fosili;

| — | recomandă să se asigure o coordonare cât mai bună între principalele acte legislative europene în aceste domenii, și anume directiva privind performanța energetică a clădirilor, directiva privind eficiența energetică și serviciile energetice, al treilea pachet privind liberalizarea energiei și diferitele elemente ale pachetului „energie-climă”, în special directiva privind energia regenerabilă; |
| --- | --- |

—

recomandă să se asigure o coordonare cât mai bună între principalele acte legislative europene în aceste domenii, și anume directiva privind performanța energetică a clădirilor, directiva privind eficiența energetică și serviciile energetice, al treilea pachet privind liberalizarea energiei și diferitele elemente ale pachetului „energie-climă”, în special directiva privind energia regenerabilă;

| — | solicită, prin urmare, Comisiei să modifice articolul 4 pentru a cere implicarea autorităților locale și regionale în elaborarea planurilor naționale de acțiune și să țină seama în mod riguros de acest factor în momentul evaluării planurilor naționale de acțiune; |
| --- | --- |

—

solicită, prin urmare, Comisiei să modifice articolul 4 pentru a cere implicarea autorităților locale și regionale în elaborarea planurilor naționale de acțiune și să țină seama în mod riguros de acest factor în momentul evaluării planurilor naționale de acțiune;

| — | observă că utilizarea sporită a biocombustibililor în transporturi nu va avea rezultatele pozitive scontate decât cu condiția ca aceștia să fie produși pornind de la resurse a căror obținere să nu perturbe echilibrul natural al mediului, aprovizionarea cu alimente, echilibrul economic al pieței și echilibrul social din cadrul societății. |
| --- | --- |

—

observă că utilizarea sporită a biocombustibililor în transporturi nu va avea rezultatele pozitive scontate decât cu condiția ca aceștia să fie produși pornind de la resurse a căror obținere să nu perturbe echilibrul natural al mediului, aprovizionarea cu alimente, echilibrul economic al pieței și echilibrul social din cadrul societății.

| Raportor | : | Paula BAKER (UK/ALDE), membru al Consiliului local Basingstoke — Deane |
| --- | --- | --- |

Raportor

:

Paula BAKER (UK/ALDE), membru al Consiliului local Basingstoke — Deane

Text de referință

Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile

COM(2008) 19 final — 2008/0016 (COD)

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

Observații generale

| 1. | salută Directiva privind energia regenerabilă, deoarece consideră că producerea de energie regenerabilă poate reduce emisiile de gaze cu efect de seră, crește securitatea aprovizionării cu energie, promova dezvoltarea tehnologică, spori oportunitățile de angajare și contribui la dezvoltarea regională; |
| --- | --- |

1.

salută Directiva privind energia regenerabilă, deoarece consideră că producerea de energie regenerabilă poate reduce emisiile de gaze cu efect de seră, crește securitatea aprovizionării cu energie, promova dezvoltarea tehnologică, spori oportunitățile de angajare și contribui la dezvoltarea regională;

| 2. | subliniază, în vederea realizării obiectivelor directivei, rolul crucial al instituirii unei alianțe strategice a autorităților locale și regionale pentru asigurarea dezvoltării „de jos în sus” a energiilor regenerabile; |
| --- | --- |

2.

subliniază, în vederea realizării obiectivelor directivei, rolul crucial al instituirii unei alianțe strategice a autorităților locale și regionale pentru asigurarea dezvoltării „de jos în sus” a energiilor regenerabile;

| 3. | solicită un cadru legislativ care să ofere stabilitate pe termen lung deciziilor referitoare la investiții, astfel încât proiectele inovatoare privind energia regenerabilă, utilizând spectrul larg de tehnologii disponibile în prezent, să poată concura cu tehnologiile convenționale; |
| --- | --- |

3.

solicită un cadru legislativ care să ofere stabilitate pe termen lung deciziilor referitoare la investiții, astfel încât proiectele inovatoare privind energia regenerabilă, utilizând spectrul larg de tehnologii disponibile în prezent, să poată concura cu tehnologiile convenționale;

| 4. | salută adoptarea de obiective cu caracter obligatoriu în materie de energii regenerabile. Cu toate acestea, insistă asupra faptului că, în vederea asigurării punerii în aplicare rapide și a îndeplinirii obiectivelor finale, este necesar ca obiectivele intermediare, așa cum sunt ele definite în Partea B a Anexei 1 la propunerea de directivă, să fie, de asemenea, obligatorii; solicită autorităților locale și regionale să se implice, prin discuții cu statele membre, în pregătirea planurilor naționale de acțiune, pentru a se asigura că obiectivele intermediare și definirea instrumentelor operaționale care trebuie adoptate la nivel local nu sunt pierdute din vedere; |
| --- | --- |

4.

salută adoptarea de obiective cu caracter obligatoriu în materie de energii regenerabile. Cu toate acestea, insistă asupra faptului că, în vederea asigurării punerii în aplicare rapide și a îndeplinirii obiectivelor finale, este necesar ca obiectivele intermediare, așa cum sunt ele definite în Partea B a Anexei 1 la propunerea de directivă, să fie, de asemenea, obligatorii; solicită autorităților locale și regionale să se implice, prin discuții cu statele membre, în pregătirea planurilor naționale de acțiune, pentru a se asigura că obiectivele intermediare și definirea instrumentelor operaționale care trebuie adoptate la nivel local nu sunt pierdute din vedere;

| 5. | sprijină cu fermitate propunerea Comisiei conform căreia statele membre trebuie să dezvolte infrastructura de rețea electrică pentru a permite utilizarea energiei electrice provenite din surse de energie regenerabile și pentru a asigura accesul prioritar al acesteia la rețea, însă subliniază că accesul trebuie să se facă la un preț echitabil și competitiv, fie prin intermediul unui sistem de prețuri fixe (feed-in-tariff), fie pe alte căi; |
| --- | --- |

5.

sprijină cu fermitate propunerea Comisiei conform căreia statele membre trebuie să dezvolte infrastructura de rețea electrică pentru a permite utilizarea energiei electrice provenite din surse de energie regenerabile și pentru a asigura accesul prioritar al acesteia la rețea, însă subliniază că accesul trebuie să se facă la un preț echitabil și competitiv, fie prin intermediul unui sistem de prețuri fixe (feed-in-tariff), fie pe alte căi;

| 6. | accentuează de asemenea importanța infrastructurii de rețea pentru gaz și căldură provenită din surse de energie regenerabile, inclusiv căldură reziduală, și importanța asigurării accesului acestor forme de energie la rețele adecvate; |
| --- | --- |

6.

accentuează de asemenea importanța infrastructurii de rețea pentru gaz și căldură provenită din surse de energie regenerabile, inclusiv căldură reziduală, și importanța asigurării accesului acestor forme de energie la rețele adecvate;

| 7. | consideră că operatorii de rețea ar trebui să adopte soluții de adaptare rezonabile, care să faciliteze accesul la sursele de energie regenerabilă și să-și asume costurile acestora, fără ca aceste costuri să se repercuteze asupra consumatorilor; |
| --- | --- |

7.

consideră că operatorii de rețea ar trebui să adopte soluții de adaptare rezonabile, care să faciliteze accesul la sursele de energie regenerabilă și să-și asume costurile acestora, fără ca aceste costuri să se repercuteze asupra consumatorilor;

| 8. | sprijină Comisia Europeană în apelurile pe care aceasta le lansează autorităților naționale, regionale și locale în favoarea politicilor de promovare a clădirilor cu consum energetic redus și a caselor pasive. Deși aceste politici necesită o abordare separată, ele sunt necesare, extrem de importante și relevante pentru îndeplinirea obiectivelor Directivei privind energia regenerabilă. Comitetul recomandă ca dispozițiile privitoare la această temă din cadrul propunerii de Directivă privind energia regenerabilă să fie luate în considerare în mod corespunzător în momentul reformulării viitoare a Directivei privind performanța energetică a clădirilor. În general, Comitetul recomandă să se asigure o coordonare cât mai bună între principalele acte legislative europene în aceste domenii, și anume Directiva privind performanța energetică a clădirilor, Directiva privind eficiența energetică și serviciile energetice, al treilea pachet privind liberalizarea energiei și diferitele elemente ale pachetului „energie-climă”, în special Directiva privind energia regenerabilă; tocmai pentru atingerea obiectivelor obligatorii ale statelor membre trebuie acordată cea mai mare atenție aplicării la nivel național a Directivei privind energia regenerabilă; |
| --- | --- |

8.

sprijină Comisia Europeană în apelurile pe care aceasta le lansează autorităților naționale, regionale și locale în favoarea politicilor de promovare a clădirilor cu consum energetic redus și a caselor pasive. Deși aceste politici necesită o abordare separată, ele sunt necesare, extrem de importante și relevante pentru îndeplinirea obiectivelor Directivei privind energia regenerabilă. Comitetul recomandă ca dispozițiile privitoare la această temă din cadrul propunerii de Directivă privind energia regenerabilă să fie luate în considerare în mod corespunzător în momentul reformulării viitoare a Directivei privind performanța energetică a clădirilor. În general, Comitetul recomandă să se asigure o coordonare cât mai bună între principalele acte legislative europene în aceste domenii, și anume Directiva privind performanța energetică a clădirilor, Directiva privind eficiența energetică și serviciile energetice, al treilea pachet privind liberalizarea energiei și diferitele elemente ale pachetului „energie-climă”, în special Directiva privind energia regenerabilă; tocmai pentru atingerea obiectivelor obligatorii ale statelor membre trebuie acordată cea mai mare atenție aplicării la nivel național a Directivei privind energia regenerabilă;

Rolul autorităților locale și regionale

| 9. | consideră că autoritățile locale și regionale dețin experiența și competența necesare pentru a influența infrastructura de energie și politicile de la nivelul regiunilor lor. Multe regiuni europene dau deja dovadă de un angajament politic în promovarea, pe teritoriul lor, a energiei provenind din surse regenerabile; acestea au stabilit obiective concrete în acest domeniu și le urmăresc activ. Autoritățile locale și regionale influențează deja infrastructura energetică prin activitățile lor de amenajare a teritoriului, dezvoltare regională, educare a cetățenilor și în multe cazuri au promovat aplicații inovatoare în domeniul energiilor regenerabile (solară, din surse subterane, biomasă, hidroenergie și energie eoliană) în domeniul construcțiilor și al transporturilor, precum și în alte domenii; |
| --- | --- |

9.

consideră că autoritățile locale și regionale dețin experiența și competența necesare pentru a influența infrastructura de energie și politicile de la nivelul regiunilor lor. Multe regiuni europene dau deja dovadă de un angajament politic în promovarea, pe teritoriul lor, a energiei provenind din surse regenerabile; acestea au stabilit obiective concrete în acest domeniu și le urmăresc activ. Autoritățile locale și regionale influențează deja infrastructura energetică prin activitățile lor de amenajare a teritoriului, dezvoltare regională, educare a cetățenilor și în multe cazuri au promovat aplicații inovatoare în domeniul energiilor regenerabile (solară, din surse subterane, biomasă, hidroenergie și energie eoliană) în domeniul construcțiilor și al transporturilor, precum și în alte domenii;

| 10. | observă că trecerea de la surse de energie neregenerabile la surse regenerabile implică o creștere a producției locale de energie la scară relativ mică, ceea ce va reduce și pierderile cauzate de transportul electricității pe distanțe mari și va avea un impact asupra activităților autorităților locale și regionale; |
| --- | --- |

10.

observă că trecerea de la surse de energie neregenerabile la surse regenerabile implică o creștere a producției locale de energie la scară relativ mică, ceea ce va reduce și pierderile cauzate de transportul electricității pe distanțe mari și va avea un impact asupra activităților autorităților locale și regionale;

| 11. | recunoaște că, printre activitățile prin care autoritățile locale și regionale pot contribui la realizarea obiectivelor directivei, se numără:






  — | amenajarea teritoriului (printr-o planificare și obiective de dezvoltare clare, atât în rolul lor de autorități de reglementare, cât și de catalizatori); |
| --- | --- | --- |

11.

recunoaște că, printre activitățile prin care autoritățile locale și regionale pot contribui la realizarea obiectivelor directivei, se numără:

—

amenajarea teritoriului (printr-o planificare și obiective de dezvoltare clare, atât în rolul lor de autorități de reglementare, cât și de catalizatori);

| — | ca proprietari și administratori ai terenurilor și bunurilor publice (inclusiv iluminatul stradal, locuințe, transport, clădiri și birouri publice, precum și parcuri de autovehicule); |
| --- | --- |

—

ca proprietari și administratori ai terenurilor și bunurilor publice (inclusiv iluminatul stradal, locuințe, transport, clădiri și birouri publice, precum și parcuri de autovehicule);

| — | furnizarea unor servicii de transport durabile și definirea modurilor alternative de transport (cum sunt bicicletele sau autovehiculele electrice de închiriat); |
| --- | --- |

—

furnizarea unor servicii de transport durabile și definirea modurilor alternative de transport (cum sunt bicicletele sau autovehiculele electrice de închiriat);

| — | furnizarea de rețele de termoficare sau de răcire pentru imobilele private sau clădirile publice de mărime importantă (piscine, școli, edificii municipale sau regionale etc.); |
| --- | --- |

—

furnizarea de rețele de termoficare sau de răcire pentru imobilele private sau clădirile publice de mărime importantă (piscine, școli, edificii municipale sau regionale etc.);

| — | dezvoltarea regională; |
| --- | --- |

—

dezvoltarea regională;

| — | măsurile de sprijinire a societăților implicate în domeniul energiei regenerabile, inclusiv prin subvenții și acces la finanțare; |
| --- | --- |

—

măsurile de sprijinire a societăților implicate în domeniul energiei regenerabile, inclusiv prin subvenții și acces la finanțare;

| — | acordarea de subvenții și facilitarea accesului la finanțare pentru utilizarea energiilor regenerabile de către gospodăriile individuale, organismele publice și întreprinderi; |
| --- | --- |

—

acordarea de subvenții și facilitarea accesului la finanțare pentru utilizarea energiilor regenerabile de către gospodăriile individuale, organismele publice și întreprinderi;

| — | comunicarea cu cetățenii; |
| --- | --- |

—

comunicarea cu cetățenii;

| — | informarea și formarea pe tema sistemelor de sprijin (pentru cetățeni, constructori, instalatori și reparatori de echipamente, IMM-uri); |
| --- | --- |

—

informarea și formarea pe tema sistemelor de sprijin (pentru cetățeni, constructori, instalatori și reparatori de echipamente, IMM-uri);

| — | promovarea cercetării, dezvoltării și inovării tehnologice în domeniul energetic, în special în ceea ce privește economisirea, eficiența energetică și energiile regenerabile; |
| --- | --- |

—

promovarea cercetării, dezvoltării și inovării tehnologice în domeniul energetic, în special în ceea ce privește economisirea, eficiența energetică și energiile regenerabile;

| 12. | solicită insistent Comisiei să reziste presiunilor menite să impună statelor membre instituirea unor organisme administrative unice și centralizate însărcinate cu gestionarea solicitărilor și acordarea de asistență în materie de noi echipamente; |
| --- | --- |

12.

solicită insistent Comisiei să reziste presiunilor menite să impună statelor membre instituirea unor organisme administrative unice și centralizate însărcinate cu gestionarea solicitărilor și acordarea de asistență în materie de noi echipamente;

| 13. | atrage atenția asupra riscului aplicării retrospective, în domeniul clădirilor de interes public, a normelor privind „surplusul de energie”; |
| --- | --- |

13.

atrage atenția asupra riscului aplicării retrospective, în domeniul clădirilor de interes public, a normelor privind „surplusul de energie”;

| 14. | amintind, de asemenea, experiența Planurilor naționale de acțiune pentru eficiență energetică (PNAEE), invită Comisia să aloce toate resursele necesare (inclusiv resurse umane) și să ia toate măsurile cuvenite (inclusiv acțiuni în justiție și recursul la penalități financiare), pentru a avea garanția faptului că statele membre prezintă, în termenele stabilite, PNAR de calitate și în măsură să permită îndeplinirea obiectivelor directivei; |
| --- | --- |

14.

amintind, de asemenea, experiența Planurilor naționale de acțiune pentru eficiență energetică (PNAEE), invită Comisia să aloce toate resursele necesare (inclusiv resurse umane) și să ia toate măsurile cuvenite (inclusiv acțiuni în justiție și recursul la penalități financiare), pentru a avea garanția faptului că statele membre prezintă, în termenele stabilite, PNAR de calitate și în măsură să permită îndeplinirea obiectivelor directivei;

| 15. | remarcă, în plus, că autoritățile locale și regionale administrează bugete mari destinate achizițiilor publice și achiziționării de produse și servicii consumatoare de energie; accentuează faptul că, în primele etape ale trecerii către o Europă în care ar urma să predomine mult mai mult energia regenerabilă, se cuvine consolidat rolul pe care autoritățile locale și regionale îl joacă în materie de reglementare, inovare și negociere cu actorii din sectorul energiilor regenerabile; |
| --- | --- |

15.

remarcă, în plus, că autoritățile locale și regionale administrează bugete mari destinate achizițiilor publice și achiziționării de produse și servicii consumatoare de energie; accentuează faptul că, în primele etape ale trecerii către o Europă în care ar urma să predomine mult mai mult energia regenerabilă, se cuvine consolidat rolul pe care autoritățile locale și regionale îl joacă în materie de reglementare, inovare și negociere cu actorii din sectorul energiilor regenerabile;

| 16. | recunoaște că activitățile desfășurate de autoritățile locale și regionale în vederea reducerii cererii totale de energie, prin acțiuni de îmbunătățire a eficienței energetice, au o contribuție importantă la îndeplinirea obiectivelor Directivei privind energia regenerabilă; |
| --- | --- |

16.

recunoaște că activitățile desfășurate de autoritățile locale și regionale în vederea reducerii cererii totale de energie, prin acțiuni de îmbunătățire a eficienței energetice, au o contribuție importantă la îndeplinirea obiectivelor Directivei privind energia regenerabilă;

Planurile naționale de acțiune

| 17. | crede că sarcina aplicării multora dintre măsurile (a se vedea, de exemplu, articolul 12) din planurile naționale de acțiune va reveni autorităților locale și regionale; acestea au luat deja măsuri importante, iar această experiență ar trebui să fie utilizată cât mai mult posibil în elaborarea, implementarea și monitorizarea planurilor naționale de acțiune; |
| --- | --- |

17.

crede că sarcina aplicării multora dintre măsurile (a se vedea, de exemplu, articolul 12) din planurile naționale de acțiune va reveni autorităților locale și regionale; acestea au luat deja măsuri importante, iar această experiență ar trebui să fie utilizată cât mai mult posibil în elaborarea, implementarea și monitorizarea planurilor naționale de acțiune;

| 18. | solicită, prin urmare, Comisiei să modifice articolul 4 pentru a cere implicarea autorităților locale și regionale în elaborarea planurilor naționale de acțiune și să țină seama în mod riguros de acest factor în momentul evaluării planurilor naționale de acțiune; |
| --- | --- |

18.

solicită, prin urmare, Comisiei să modifice articolul 4 pentru a cere implicarea autorităților locale și regionale în elaborarea planurilor naționale de acțiune și să țină seama în mod riguros de acest factor în momentul evaluării planurilor naționale de acțiune;

| 19. | reamintind experiența Planurilor naționale de acțiune pentru eficiență energetică (PNAEE), invită Comisia să publice, în timp util, linii directoare pentru pregătirea PNAEE, inclusiv un model de plan. Implicarea autorităților locale și regionale în pregătirea PNA va trebui să fie menționată în mod clar ca unul dintre punctele esențiale ale procesului de pregătire a PNA în orice model, plan director sau altă formă de recomandare publicată de Comisia Europeană în ceea ce privește PNA; |
| --- | --- |

19.

reamintind experiența Planurilor naționale de acțiune pentru eficiență energetică (PNAEE), invită Comisia să publice, în timp util, linii directoare pentru pregătirea PNAEE, inclusiv un model de plan. Implicarea autorităților locale și regionale în pregătirea PNA va trebui să fie menționată în mod clar ca unul dintre punctele esențiale ale procesului de pregătire a PNA în orice model, plan director sau altă formă de recomandare publicată de Comisia Europeană în ceea ce privește PNA;

Măsuri de sprijin

| 20. | solicită Comisiei să adopte măsuri pentru a încuraja planurile de sprijin existente privind energia regenerabilă, cum ar fi: fondurile structurale, accesul la împrumuturi din partea BEI, inițiativa „Energie Inteligentă pentru Europa” — în contextul programului Competitivitate și Inovare (CIP) — diverse programe și inițiative incluse în cel de-al 7-lea Program-cadru pentru cercetare și planurile definite de Comisie în Comunicarea sa intitulată „Un plan strategic european pentru tehnologiile energetice”, COM(2007) 723 final; |
| --- | --- |

20.

solicită Comisiei să adopte măsuri pentru a încuraja planurile de sprijin existente privind energia regenerabilă, cum ar fi: fondurile structurale, accesul la împrumuturi din partea BEI, inițiativa „Energie Inteligentă pentru Europa” — în contextul programului Competitivitate și Inovare (CIP) — diverse programe și inițiative incluse în cel de-al 7-lea Program-cadru pentru cercetare și planurile definite de Comisie în Comunicarea sa intitulată „Un plan strategic european pentru tehnologiile energetice”, COM(2007) 723 final;

| 21. | dorește ca planurile de sprijin să fie accesibile producătorilor de energii regenerabile la orice scară, inclusiv instalațiilor mici, și consideră că, pentru mai multă coerență, sprijinul pentru energia regenerabilă ar trebui să fie însoțit de eliminarea treptată a subvențiilor la producerea și utilizarea combustibililor fosili (cu excepția sprijinirii eventuale a instalațiilor de cogenerare în relație cu sistemele publice de termoficare), precum și la producerea și utilizarea energiei nucleare. Excepție va face și cazul în care captarea și stocarea carbonului se face în scopul reducerii cantităților de CO2 emise la utilizarea combustibililor fosili; |
| --- | --- |

21.

dorește ca planurile de sprijin să fie accesibile producătorilor de energii regenerabile la orice scară, inclusiv instalațiilor mici, și consideră că, pentru mai multă coerență, sprijinul pentru energia regenerabilă ar trebui să fie însoțit de eliminarea treptată a subvențiilor la producerea și utilizarea combustibililor fosili (cu excepția sprijinirii eventuale a instalațiilor de cogenerare în relație cu sistemele publice de termoficare), precum și la producerea și utilizarea energiei nucleare. Excepție va face și cazul în care captarea și stocarea carbonului se face în scopul reducerii cantităților de CO2 emise la utilizarea combustibililor fosili;

| 22. | invită Comisia să recunoască importanța promovării cercetării și dezvoltării și să se asigure că se fac suficiente eforturi de sprijinire a cercetării și dezvoltării pentru obținerea de energie din surse marine care să fie nepoluantă și regenerabilă, produsă de exemplu cu ajutorul vântului, al valurilor, al mareei și al curenților oceanici. Atrage atenția asupra faptului că programele de sprijin naționale și regionale, care pun la dispoziție soluții adaptate situațiilor naționale, regionale și locale, și-au demonstrat capacitatea de a promova cu succes energiile regenerabile. În acest cadru, programele de sprijin naționale și regionale trebuie să rămână principalele instrumente de promovare, cu toate că un sprijin suplimentar la nivel european rămâne necesar. Trebuie evitată orice standardizare a termenilor și condițiilor programelor de sprijin la scară europeană; |
| --- | --- |

22.

invită Comisia să recunoască importanța promovării cercetării și dezvoltării și să se asigure că se fac suficiente eforturi de sprijinire a cercetării și dezvoltării pentru obținerea de energie din surse marine care să fie nepoluantă și regenerabilă, produsă de exemplu cu ajutorul vântului, al valurilor, al mareei și al curenților oceanici. Atrage atenția asupra faptului că programele de sprijin naționale și regionale, care pun la dispoziție soluții adaptate situațiilor naționale, regionale și locale, și-au demonstrat capacitatea de a promova cu succes energiile regenerabile. În acest cadru, programele de sprijin naționale și regionale trebuie să rămână principalele instrumente de promovare, cu toate că un sprijin suplimentar la nivel european rămâne necesar. Trebuie evitată orice standardizare a termenilor și condițiilor programelor de sprijin la scară europeană;

Garanțiile de origine

| 23. | observă că propunerea Comisiei de a institui o garanție de origine la nivelul UE pentru validarea electricității, încălzirii și răcirii produse din surse regenerabile de energie este în acord cu Avizul Comitetului Regiunilor privind limitarea schimbărilor climatice globale (1), aviz în care se solicita introducerea unui sistem de certificare pentru energia ecologică; |
| --- | --- |

23.

observă că propunerea Comisiei de a institui o garanție de origine la nivelul UE pentru validarea electricității, încălzirii și răcirii produse din surse regenerabile de energie este în acord cu Avizul Comitetului Regiunilor privind limitarea schimbărilor climatice globale (1), aviz în care se solicita introducerea unui sistem de certificare pentru energia ecologică;

| 24. | consideră că utilizarea garanțiilor de origine și în scopul comercializării și al contabilizării este prea complicată și sugerează Comisiei să reanalizeze și să clarifice această temă, pentru a garanta într-o mai mare măsură transparența și securitatea juridică a sistemului; sugerează de asemenea ca, simultan, Comisia să se asigure că sistemul de schimburi și de comercializare a garanțiilor de origine nu prezintă un risc pentru punerea în aplicare și eficiența programelor de sprijin naționale sau regionale, și să aibă în vedere un certificat separat pentru sistemele voluntare de schimb; |
| --- | --- |

24.

consideră că utilizarea garanțiilor de origine și în scopul comercializării și al contabilizării este prea complicată și sugerează Comisiei să reanalizeze și să clarifice această temă, pentru a garanta într-o mai mare măsură transparența și securitatea juridică a sistemului; sugerează de asemenea ca, simultan, Comisia să se asigure că sistemul de schimburi și de comercializare a garanțiilor de origine nu prezintă un risc pentru punerea în aplicare și eficiența programelor de sprijin naționale sau regionale, și să aibă în vedere un certificat separat pentru sistemele voluntare de schimb;

| 25. | consideră că trebuie să se țină seama de contribuția microgenerării, pentru ca acest element din pachetul energetic de ansamblu al fiecărui stat membru să fie recunoscut și sprijinit corespunzător; |
| --- | --- |

25.

consideră că trebuie să se țină seama de contribuția microgenerării, pentru ca acest element din pachetul energetic de ansamblu al fiecărui stat membru să fie recunoscut și sprijinit corespunzător;

Informare și formare

| 26. | observă că producția, distribuția și consumul de energie se modifică rapid și estimează că viteza cu care au loc schimbările va crește în anii următori; din acest motiv, informarea și formarea trebuie să aibă loc la scară largă, astfel încât producătorii, instalatorii și consumatorii de energie să dispună de o înțelegere adecvată a noilor tehnologii, astfel încât schimbările să se desfășoare eficient și echitabil; |
| --- | --- |

26.

observă că producția, distribuția și consumul de energie se modifică rapid și estimează că viteza cu care au loc schimbările va crește în anii următori; din acest motiv, informarea și formarea trebuie să aibă loc la scară largă, astfel încât producătorii, instalatorii și consumatorii de energie să dispună de o înțelegere adecvată a noilor tehnologii, astfel încât schimbările să se desfășoare eficient și echitabil;

| 27. | sprijină propunerea Comisiei ca statele membre să asigure crearea unor sisteme corespunzătoare de informare, orientare și certificare; |
| --- | --- |

27.

sprijină propunerea Comisiei ca statele membre să asigure crearea unor sisteme corespunzătoare de informare, orientare și certificare;

| 28. | subliniază că autoritățile locale și regionale dețin un rol important în educație și formare și sunt din ce în ce mai mult consultate de către cetățeni, care solicită o informație de o calitate mai bună decât cea care li se oferă în prezent; aceste autorități vor fi și implicate direct în punerea în aplicare a orientărilor privind controalele și standardele de planificare pentru noile clădiri; Comitetul solicită deci ca autoritățile locale și regionale să fie implicate pe deplin în dezvoltarea și punerea în aplicare a sistemelor de informare, sensibilizare, orientare, educație și formare; |
| --- | --- |

28.

subliniază că autoritățile locale și regionale dețin un rol important în educație și formare și sunt din ce în ce mai mult consultate de către cetățeni, care solicită o informație de o calitate mai bună decât cea care li se oferă în prezent; aceste autorități vor fi și implicate direct în punerea în aplicare a orientărilor privind controalele și standardele de planificare pentru noile clădiri; Comitetul solicită deci ca autoritățile locale și regionale să fie implicate pe deplin în dezvoltarea și punerea în aplicare a sistemelor de informare, sensibilizare, orientare, educație și formare;

Biocombustibilii

| 29. | observă că autoritățile locale și regionale au încurajat utilizarea biocombustibililor, de exemplu prin colectarea uleiurilor alimentare uzate în vederea producției de biodiesel pentru parcul auto municipal, prin producția de biogaz de la stațiile de epurare sau din alte deșeuri biologice, având aceeași destinație, și prin producția de pelete — destinate în principal încălzirii, dar și sistemelor de cogenerare (CHP) — din lemnul provenit din zonele împădurite și din deșeurile lemnoase gestionate la nivel local. Trebuie, de asemenea, să fie sprijinite eforturile întreprinse de diverse regiuni europene în vederea creării de „rețele de biocombustibili”. Aceste rețele au ca obiectiv coordonarea producției și a consumului de biocombustibili la nivel regional. Cu condiția ca producția de biocombustibili să fie durabilă, așadar cu respectarea tuturor aspectelor economice, ecologice și sociale, dezvoltarea economiei regionale poate fi astfel impulsionată; |
| --- | --- |

29.

observă că autoritățile locale și regionale au încurajat utilizarea biocombustibililor, de exemplu prin colectarea uleiurilor alimentare uzate în vederea producției de biodiesel pentru parcul auto municipal, prin producția de biogaz de la stațiile de epurare sau din alte deșeuri biologice, având aceeași destinație, și prin producția de pelete — destinate în principal încălzirii, dar și sistemelor de cogenerare (CHP) — din lemnul provenit din zonele împădurite și din deșeurile lemnoase gestionate la nivel local. Trebuie, de asemenea, să fie sprijinite eforturile întreprinse de diverse regiuni europene în vederea creării de „rețele de biocombustibili”. Aceste rețele au ca obiectiv coordonarea producției și a consumului de biocombustibili la nivel regional. Cu condiția ca producția de biocombustibili să fie durabilă, așadar cu respectarea tuturor aspectelor economice, ecologice și sociale, dezvoltarea economiei regionale poate fi astfel impulsionată;

| 30. | consideră că cea mai bună metodă de atingere a obiectivului de 10 % în materie de energie regenerabilă în transporturi constă în utilizarea pe scară mai largă a vehiculelor electrice alimentate cu electricitate din surse regenerabile; |
| --- | --- |

30.

consideră că cea mai bună metodă de atingere a obiectivului de 10 % în materie de energie regenerabilă în transporturi constă în utilizarea pe scară mai largă a vehiculelor electrice alimentate cu electricitate din surse regenerabile;

| 31. | reamintește că biocombustibilii obținuți din deșeuri, produse secundare și reziduuri au două avantaje din punctul de vedere al schimbărilor climatice: reduc emisiile rezultate în urma transportului și limitează volumul fluxului de deșeuri, determinând astfel o utilizare mai economicoasă a resurselor limitate, precum biomasa. De asemenea, acești biocombustibili nu se află în concurență cu producția de alimente; |
| --- | --- |

31.

reamintește că biocombustibilii obținuți din deșeuri, produse secundare și reziduuri au două avantaje din punctul de vedere al schimbărilor climatice: reduc emisiile rezultate în urma transportului și limitează volumul fluxului de deșeuri, determinând astfel o utilizare mai economicoasă a resurselor limitate, precum biomasa. De asemenea, acești biocombustibili nu se află în concurență cu producția de alimente;

| 32. | observă că utilizarea sporită a biocombustibililor în transporturi nu va avea rezultatele pozitive scontate decât cu condiția ca aceștia să fie produși pornind de la resurse a căror obținere să nu perturbe echilibrul natural al mediului, aprovizionarea cu alimente, echilibrul economic al pieței și echilibrul social din cadrul societății; |
| --- | --- |

32.

observă că utilizarea sporită a biocombustibililor în transporturi nu va avea rezultatele pozitive scontate decât cu condiția ca aceștia să fie produși pornind de la resurse a căror obținere să nu perturbe echilibrul natural al mediului, aprovizionarea cu alimente, echilibrul economic al pieței și echilibrul social din cadrul societății;

| 33. | observă că emisiile de substanțe poluante în atmosferă, nocive pentru sănătatea umană, care provin din utilizarea biocarburanților în transporturi, variază în funcție de sursă. Prin urmare, biocarburanții pot contribui la o îmbunătățire sau la o deteriorare a calității aerului, în gestionarea căreia autorităților locale le revine un rol cheie; |
| --- | --- |

33.

observă că emisiile de substanțe poluante în atmosferă, nocive pentru sănătatea umană, care provin din utilizarea biocarburanților în transporturi, variază în funcție de sursă. Prin urmare, biocarburanții pot contribui la o îmbunătățire sau la o deteriorare a calității aerului, în gestionarea căreia autorităților locale le revine un rol cheie;

| 34. | prin urmare, solicită efectuarea de studii aprofundate asupra gazelor de eșapament rezultate din utilizarea anumitor biocarburanți, precum și luarea în considerare a calității aerului în cadrul analizei de durabilitate, dintr-o perspectivă holistică; |
| --- | --- |

34.

prin urmare, solicită efectuarea de studii aprofundate asupra gazelor de eșapament rezultate din utilizarea anumitor biocarburanți, precum și luarea în considerare a calității aerului în cadrul analizei de durabilitate, dintr-o perspectivă holistică;

| 35. | recomandă inserarea în planurile naționale de acțiune (PNA), la pregătirea cărora vor colabora autoritățile locale și regionale, mențiuni specifice privind resursele care urmează a fi utilizate pentru producerea biocombustibililor. În planurile naționale de acțiune ar trebui să se țină seama de specificul resurselor naturale existente în fiecare stat membru și de potențialul agricol și forestier al fiecăruia dintre acestea; |
| --- | --- |

35.

recomandă inserarea în planurile naționale de acțiune (PNA), la pregătirea cărora vor colabora autoritățile locale și regionale, mențiuni specifice privind resursele care urmează a fi utilizate pentru producerea biocombustibililor. În planurile naționale de acțiune ar trebui să se țină seama de specificul resurselor naturale existente în fiecare stat membru și de potențialul agricol și forestier al fiecăruia dintre acestea;

| 36. | solicită să fie susținută producția de biocombustibili care determină reduceri considerabile și cuantificabile ale emisiilor de gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

36.

solicită să fie susținută producția de biocombustibili care determină reduceri considerabile și cuantificabile ale emisiilor de gaze cu efect de seră;

| 37. | înțelege că utilizarea biomasei celulozice (2) și a algelor, cu condiția să fie compatibilă cu alte activități marine, perturbă mai puțin industria alimentară și solicită mai puțin resursele terestre; deși metodele de producție sunt încă în curs de dezvoltare, se anunță deja (3) o reducere cu 90 % a gazelor cu efect de seră. De asemenea, se pot produce biocombustibili prin putrezirea deșeurilor, generatoare de biogaz, reducându-se totodată emisiile de gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

37.

înțelege că utilizarea biomasei celulozice (2) și a algelor, cu condiția să fie compatibilă cu alte activități marine, perturbă mai puțin industria alimentară și solicită mai puțin resursele terestre; deși metodele de producție sunt încă în curs de dezvoltare, se anunță deja (3) o reducere cu 90 % a gazelor cu efect de seră. De asemenea, se pot produce biocombustibili prin putrezirea deșeurilor, generatoare de biogaz, reducându-se totodată emisiile de gaze cu efect de seră;

| 38. | invită Comisia Europeană să dezvolte mai mult criteriile de durabilitate ecologică pentru biocombustibilii definiți la articolul 15 din proiectul de directivă. Aceste criterii ar trebui, în special, să ofere o soluție următoarelor probleme, care sunt cruciale pentru durabilitatea biocombustibililor în general:






  — | problema factorilor de producție (practici intensive care utilizează îngrășăminte și pesticide de sinteză); |
| --- | --- | --- |

38.

invită Comisia Europeană să dezvolte mai mult criteriile de durabilitate ecologică pentru biocombustibilii definiți la articolul 15 din proiectul de directivă. Aceste criterii ar trebui, în special, să ofere o soluție următoarelor probleme, care sunt cruciale pentru durabilitatea biocombustibililor în general:

—

problema factorilor de producție (practici intensive care utilizează îngrășăminte și pesticide de sinteză);

| — | problema economisirii apei în practicile de cultivare; |
| --- | --- |

—

problema economisirii apei în practicile de cultivare;

| — | utilizarea de terenuri care ar putea fi utilizate pentru producții alimentare. |
| --- | --- |

—

utilizarea de terenuri care ar putea fi utilizate pentru producții alimentare.

Mai mult, în lumina exemplelor rețelelor regionale sus-menționate, invită Comisia să ia în considerare în mod corespunzător potențialul lanțurilor regionale de producție/consum;

| 39. | solicită evaluarea riguroasă a durabilității biocombustibililor, ținându-se seama de evoluțiile tehnologice și ajustându-se, în funcție de progresul tehnologic realizat, exigențele minime în privința reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

39.

solicită evaluarea riguroasă a durabilității biocombustibililor, ținându-se seama de evoluțiile tehnologice și ajustându-se, în funcție de progresul tehnologic realizat, exigențele minime în privința reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră;

| 40. | consideră că este necesar să se aplice criteriile de durabilitate atât combustibililor produși în UE, cât și celor produși în afara UE, astfel încât cetățenii să capete încredere în deciziile lor de cumpărare și în orice program pus în aplicare de autoritatea locală; |
| --- | --- |

40.

consideră că este necesar să se aplice criteriile de durabilitate atât combustibililor produși în UE, cât și celor produși în afara UE, astfel încât cetățenii să capete încredere în deciziile lor de cumpărare și în orice program pus în aplicare de autoritatea locală;

| 41. | biocombustibilii trebuie produși într-un mod durabil și de așa natură încât impactul asupra climei să fie redus la minimum; în niciun caz nu trebuie defrișate suprafețele care în mod normal sunt împădurite, pentru a se obține suprafețe pentru culturi energetice, care de fapt absorb mai puțin dioxid de carbon. |
| --- | --- |

41.

biocombustibilii trebuie produși într-un mod durabil și de așa natură încât impactul asupra climei să fie redus la minimum; în niciun caz nu trebuie defrișate suprafețele care în mod normal sunt împădurite, pentru a se obține suprafețe pentru culturi energetice, care de fapt absorb mai puțin dioxid de carbon.

II.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENT

Amendamentul 1

Articolul 3 alineatul (3)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Fiecare stat membru se asigură că ponderea energiei din surse regenerabile utilizată în transporturi în 2020 reprezintă cel puțin 10 % din consumul final de energie în transporturi în statul membru respectiv.
  La calcularea energiei totale consumate în transporturi în sensul primului paragraf nu se iau în considerare alte produse petroliere în afară de benzină și motorină. | Fiecare stat membru se asigură că ponderea energiei din surse regenerabile utilizată în transporturi în 2020 reprezintă cel puțin 10 % din consumul final de energie în transporturi în statul membru respectiv. Această energie nu poate fi produsă decât pe baza resurselor a căror ob
  ț
  inere nu perturbă
  echilibrul natural al mediului sau echilibrul economic pe piața diferitelor state membre.

  La calcularea energiei totale consumate în transporturi în sensul primului paragraf nu se iau în considerare alte produse petroliere în afară de benzină și motorină. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Fiecare stat membru se asigură că ponderea energiei din surse regenerabile utilizată în transporturi în 2020 reprezintă cel puțin 10 % din consumul final de energie în transporturi în statul membru respectiv.

La calcularea energiei totale consumate în transporturi în sensul primului paragraf nu se iau în considerare alte produse petroliere în afară de benzină și motorină.

Fiecare stat membru se asigură că ponderea energiei din surse regenerabile utilizată în transporturi în 2020 reprezintă cel puțin 10 % din consumul final de energie în transporturi în statul membru respectiv. Această energie nu poate fi produsă decât pe baza resurselor a căror ob
  ț
  inere nu perturbă
  echilibrul natural al mediului sau echilibrul economic pe piața diferitelor state membre.

La calcularea energiei totale consumate în transporturi în sensul primului paragraf nu se iau în considerare alte produse petroliere în afară de benzină și motorină.

Expunere de motive:

Dat fiind că metodele de producție a biocombustibililor cu potențial ridicat de reducere a gazelor cu efect de seră sunt încă în curs de dezvoltare, stabilirea unui obiectiv riscă, în acest moment, să producă distorsionări ale pieței mondiale de produse alimentare.

Amendamentul 2

Articolul 4 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Fiecare stat membru adoptă un plan național de acțiune.
  Planurile naționale de acțiune stabilesc obiectivele statelor membre privind ponderea energiei din surse regenerabile în transport, electricitate, încălzire și răcire în anul 2020 și măsurile care trebuie adoptate pentru atingerea acestor obiective, inclusiv strategii naționale de dezvoltare a resurselor de biomasă și de mobilizare a unor noi surse de biomasă destinate diferitelor utilizări, precum și măsurile care trebuie luate pentru îndeplinirea cerințelor de la articolele 12-17. | Fiecare stat membru adoptă un plan național de acțiune, pe baza planurilor de acțiune privind energia elaborate la nivel local și regional și coordonate cu politicile regionale și cu cele privind amenajarea teritoriului; statele membre vor iniț
  ia consultări cu autorită
  țile regionale și locale și le vor
  implica, încă din faza ini
  ț
  ială, în pregătirea planurilor na
  ționale de acțiune.
  Planurile naționale de acțiune stabilesc obiectivele statelor membre privind ponderea energiei din surse regenerabile în transport, electricitate, încălzire și răcire în anul 2020 și măsurile care trebuie adoptate pentru atingerea acestor obiective, inclusiv utilizarea de achiziț
  ii publice ecologice, prin introducerea unor criterii ecologice care să încurajeze utilizarea resurselor regenerabile de energie în procedura de achizi
  ț
  ionare de către administra
  țiile publice a serviciilor energetice, precum și utilizarea de strategii naționale de dezvoltare a resurselor de biomasă și de mobilizare a unor noi surse de biomasă destinate diferitelor utilizări, precum și măsurile care trebuie luate pentru îndeplinirea cerințelor de la articolele 12-17. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Fiecare stat membru adoptă un plan național de acțiune.

Planurile naționale de acțiune stabilesc obiectivele statelor membre privind ponderea energiei din surse regenerabile în transport, electricitate, încălzire și răcire în anul 2020 și măsurile care trebuie adoptate pentru atingerea acestor obiective, inclusiv strategii naționale de dezvoltare a resurselor de biomasă și de mobilizare a unor noi surse de biomasă destinate diferitelor utilizări, precum și măsurile care trebuie luate pentru îndeplinirea cerințelor de la articolele 12-17.

Fiecare stat membru adoptă un plan național de acțiune, pe baza planurilor de acțiune privind energia elaborate la nivel local și regional și coordonate cu politicile regionale și cu cele privind amenajarea teritoriului; statele membre vor iniț
  ia consultări cu autorită
  țile regionale și locale și le vor
  implica, încă din faza ini
  ț
  ială, în pregătirea planurilor na
  ționale de acțiune.

Planurile naționale de acțiune stabilesc obiectivele statelor membre privind ponderea energiei din surse regenerabile în transport, electricitate, încălzire și răcire în anul 2020 și măsurile care trebuie adoptate pentru atingerea acestor obiective, inclusiv utilizarea de achiziț
  ii publice ecologice, prin introducerea unor criterii ecologice care să încurajeze utilizarea resurselor regenerabile de energie în procedura de achizi
  ț
  ionare de către administra
  țiile publice a serviciilor energetice, precum și utilizarea de strategii naționale de dezvoltare a resurselor de biomasă și de mobilizare a unor noi surse de biomasă destinate diferitelor utilizări, precum și măsurile care trebuie luate pentru îndeplinirea cerințelor de la articolele 12-17.

Expunere de motive:

Dat fiind că sarcina aplicării multora dintre măsurile din planurile naționale de acțiune va reveni autorităților locale și regionale, este esențial ca acestea să se implice în elaborarea planurilor naționale de acțiune.

În contextul planului de acțiune pentru tehnologiile ecologice (PATE), cele 25 de state membre au aprobat Planurile naționale de acțiune pentru achiziții publice ecologice (în cazul Italiei, aceasta s-a făcut prin decretul interministerial din 11 aprilie 2008). Trebuie să se facă apel la achiziții publice ecologice pentru introducerea unor criterii ecologice (privitoare la utilizarea resurselor regenerabile de energie) în achizițiile publice de servicii energetice.

Proiectul de directivă în forma sa actuală conține foarte puține referiri la rolul pozitiv pe care îl pot avea autoritățile locale și regionale [articolul 12 alineatul (1) litera (a), articolul 12 alineatul (3) și articolul 12 alineatul (7)]. Deși se recunoaște faptul că raționamentul Comisiei dă prioritate atingerii obiectivului fără să intervină asupra modalităților de realizare adoptate de statele membre, amendamentul de mai sus poate contribui la creșterea vizibilității și a respectării competențelor autorităților locale de la nivelul infranațional și, mai ales, la încurajarea autorităților naționale pentru ca acestea să inițieze consultări cu autoritățile locale la momentul elaborării planurilor naționale de acțiune și al punerii lor în aplicare.

Amendamentul 3

Articolul 12 alineatul (3)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Statele membre solicită organismelor administrative locale și regionale să ia în considerare posibilitatea instalării de echipamente și sisteme de încălzire, răcire și electricitate din surse regenerabile și de încălzire și răcire urbană la planificarea, proiectarea, construirea și renovarea zonelor industriale sau rezidențiale. | Statele membre solicită organismelor administrative locale și regionale să ia în considerare posibilitatea instalării de echipamente și sisteme de încălzire, răcire și electricitate din surse regenerabile și de încălzire și răcire urbană la planificarea, proiectarea, construirea și renovarea zonelor industriale, comerciale sau rezidențiale, precum și a birourilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Statele membre solicită organismelor administrative locale și regionale să ia în considerare posibilitatea instalării de echipamente și sisteme de încălzire, răcire și electricitate din surse regenerabile și de încălzire și răcire urbană la planificarea, proiectarea, construirea și renovarea zonelor industriale sau rezidențiale.

Statele membre solicită organismelor administrative locale și regionale să ia în considerare posibilitatea instalării de echipamente și sisteme de încălzire, răcire și electricitate din surse regenerabile și de încălzire și răcire urbană la planificarea, proiectarea, construirea și renovarea zonelor industriale, comerciale sau rezidențiale, precum și a birourilor.

Amendamentul 4

Articolul 13 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Statele membre se asigură că informațiile cu privire la măsurile de sprijin sunt puse la dispoziția consumatorilor, constructorilor, instalatorilor, arhitecților și furnizorilor de echipamente și sisteme de încălzire, răcire și electricitate și de vehicule compatibile cu utilizarea amestecurilor cu un conținut ridicat de biocombustibili sau a biocombustibililor puri. | Statele membre se asigură că, prin implicarea autorită
  ților locale și regionale, informațiile cu privire la măsurile de sprijin sunt puse la dispoziția consumatorilor, constructorilor, instalatorilor, arhitecților și furnizorilor de echipamente și sisteme de încălzire, răcire și electricitate și de vehicule compatibile cu utilizarea amestecurilor cu un conținut ridicat de biocombustibili sau a biocombustibililor puri. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Statele membre se asigură că informațiile cu privire la măsurile de sprijin sunt puse la dispoziția consumatorilor, constructorilor, instalatorilor, arhitecților și furnizorilor de echipamente și sisteme de încălzire, răcire și electricitate și de vehicule compatibile cu utilizarea amestecurilor cu un conținut ridicat de biocombustibili sau a biocombustibililor puri.

Statele membre se asigură că, prin implicarea autorită
  ților locale și regionale, informațiile cu privire la măsurile de sprijin sunt puse la dispoziția consumatorilor, constructorilor, instalatorilor, arhitecților și furnizorilor de echipamente și sisteme de încălzire, răcire și electricitate și de vehicule compatibile cu utilizarea amestecurilor cu un conținut ridicat de biocombustibili sau a biocombustibililor puri.

Expunere de motive:

Autoritățile locale trebuie să joace un rol important în activitățile de pregătire și informare destinate răspândirii utilizării resurselor regenerabile de energie, pentru a garanta îndeplinirea obiectivelor prevăzute în programul 20-20-20.

Amendamentul 5

Articolul 13 alineatul (4)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Statele membre elaborează orientări pentru urbaniști și arhitecți, astfel încât aceștia să poată lua în considerare în mod corespunzător posibilitatea utilizării energiei din surse regenerabile și a încălzirii și răcirii urbane la planificarea, proiectarea, construirea și renovarea zonelor industriale sau rezidențiale. | Statele membre elaborează, cu participarea autorită
  ților locale și regionale, orientări pentru urbaniști și arhitecți, astfel încât aceștia să poată lua în considerare în mod corespunzător posibilitatea utilizării energiei din surse regenerabile și a încălzirii și răcirii urbane la planificarea, proiectarea, construirea și renovarea zonelor industriale sau rezidențiale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Statele membre elaborează orientări pentru urbaniști și arhitecți, astfel încât aceștia să poată lua în considerare în mod corespunzător posibilitatea utilizării energiei din surse regenerabile și a încălzirii și răcirii urbane la planificarea, proiectarea, construirea și renovarea zonelor industriale sau rezidențiale.

Statele membre elaborează, cu participarea autorită
  ților locale și regionale, orientări pentru urbaniști și arhitecți, astfel încât aceștia să poată lua în considerare în mod corespunzător posibilitatea utilizării energiei din surse regenerabile și a încălzirii și răcirii urbane la planificarea, proiectarea, construirea și renovarea zonelor industriale sau rezidențiale.

Expunere de motive:

Autoritățile locale trebuie să joace un rol important în activitățile de pregătire și informare destinate răspândirii utilizării resurselor regenerabile de energie, pentru a garanta îndeplinirea obiectivelor prevăzute în programul 20-20-20.

Amendamentul 6

Articolul 14 (a)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | Fără a periclita fiabilitatea
  și siguranța reț
  elei, statele membre se asigură că operatorii sistemelor de transport
  și distribuție prezenț
  i pe teritoriul lor garantează faptul că
  gazul produs din surse de energie regenerabile ș
  i căldura reziduală primesc acces prioritar la re
  ț
  eaua corespunzătoare, în condi
  ții rezonabile. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Fără a periclita fiabilitatea
  și siguranța reț
  elei, statele membre se asigură că operatorii sistemelor de transport
  și distribuție prezenț
  i pe teritoriul lor garantează faptul că
  gazul produs din surse de energie regenerabile ș
  i căldura reziduală primesc acces prioritar la re
  ț
  eaua corespunzătoare, în condi
  ții rezonabile.

Expunere de motive:

Gazul (biogazul) și căldura provenind din surse regenerabile trebuie să primească acces la rețele corespunzătoare. Exploatarea căldurii reziduale rezultate din procesele industriale, incinerarea deșeurilor etc. constituie modalități foarte eficiente de economisire a energiei primare.

Bruxelles, 8 octombrie 2008

Președintele

Comitetului Regiunilor

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  CdR 110/2007 fin.

1

(2)  Lemn (precum salcia, plopul hibrid, eucaliptul), ierburi perene înalte (precum Panicum virgatum și Miscanthus), reziduuri din recolte sau deșeuri urbane organice.

2

Panicum virgatum

Miscanthus

(3)  National Geographic, octombrie 2007, și Engineering & Technology, mai 2008.

3

National Geographic

Engineering & Technology

---

| 19.12.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 325/19 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 325/19

---

Avizul Comitetului Regiunilor privind sistemul de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră

(2008/C 325/04)

COMITETUL REGIUNILOR

| — | solicită Comisiei adoptarea grabnică a legislației privind includerea transportului aerian în sistemul ETS, precum și integrarea sectorului transportului maritim în sistemul ETS fără întârziere; |
| --- | --- |

—

solicită Comisiei adoptarea grabnică a legislației privind includerea transportului aerian în sistemul ETS, precum și integrarea sectorului transportului maritim în sistemul ETS fără întârziere;

| — | se declară îngrijorat de faptul că directiva nu reprezintă un instrument de stimulare a reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră în sectorul gestionării deșeurilor, sector deosebit de sensibil în ceea ce privește emisiile și amenajarea teritoriului, deopotrivă; |
| --- | --- |

—

se declară îngrijorat de faptul că directiva nu reprezintă un instrument de stimulare a reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră în sectorul gestionării deșeurilor, sector deosebit de sensibil în ceea ce privește emisiile și amenajarea teritoriului, deopotrivă;

| — | recomandă ca minimum 30 % din sumele provenite din vânzarea la licitație a cotelor menționate la alineatul (2), inclusiv toate sumele încasate din licitațiile de la litera (b) să fie alocate de statele membre autorităților regionale și locale, în vederea atât a promovării utilizării energiilor regenerabile și eficienței energetice în destinațiile finale, în vederea atât a respectării angajamentului comunitar de a atinge nivelul de 20 % energie regenerabilă și de a crește cu 20 % eficiența energetică până în 2020, cât și a susținerii măsurilor de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră în domeniile neacoperite de schema UE de comercializare a emisiilor (sistemul EU ETS), în special în sectorul transporturilor și în cel al deșeurilor; |
| --- | --- |

—

recomandă ca minimum 30 % din sumele provenite din vânzarea la licitație a cotelor menționate la alineatul (2), inclusiv toate sumele încasate din licitațiile de la litera (b) să fie alocate de statele membre autorităților regionale și locale, în vederea atât a promovării utilizării energiilor regenerabile și eficienței energetice în destinațiile finale, în vederea atât a respectării angajamentului comunitar de a atinge nivelul de 20 % energie regenerabilă și de a crește cu 20 % eficiența energetică până în 2020, cât și a susținerii măsurilor de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră în domeniile neacoperite de schema UE de comercializare a emisiilor (sistemul EU ETS), în special în sectorul transporturilor și în cel al deșeurilor;

| — | recomandă măsuri de sprijinire a sectoarelor energointensive, în caz de „relocare a emisiilor de dioxid de carbon”; |
| --- | --- |

—

recomandă măsuri de sprijinire a sectoarelor energointensive, în caz de „relocare a emisiilor de dioxid de carbon”;

| — | recomandă ca, după maximum o jumătate de an de la intrarea în vigoare a prezentei directive și în urma consultării tuturor partenerilor sociali interesați și a Comitetului Regiunilor, Comisia să prezinte Parlamentului European și Consiliului un raport analitic conținând propuneri concrete pentru împiedicarea relocării emisiilor de dioxid de carbon produse de către sectoarele și subsectoarele mari consumatoare de energie. |
| --- | --- |

—

recomandă ca, după maximum o jumătate de an de la intrarea în vigoare a prezentei directive și în urma consultării tuturor partenerilor sociali interesați și a Comitetului Regiunilor, Comisia să prezinte Parlamentului European și Consiliului un raport analitic conținând propuneri concrete pentru împiedicarea relocării emisiilor de dioxid de carbon produse de către sectoarele și subsectoarele mari consumatoare de energie.

| Raportor | : | dl MARRAZZO (IT/PSE), președintele regiunii Lazio |
| --- | --- | --- |

Raportor

:

dl MARRAZZO (IT/PSE), președintele regiunii Lazio

Text de referință

Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/87/CE în vederea îmbunătățirii și extinderii sistemului comunitar de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră

COM(2008) 16 final — 2008/0013 (COD)

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

Recomandări generale

| 1. | amintește contribuția decisivă a autorităților locale și regionale la succesul inițiativelor europene, precum și rolul lor determinant în punerea în aplicare a politicilor din domeniile mediului, industriei și energiei; |
| --- | --- |

1.

amintește contribuția decisivă a autorităților locale și regionale la succesul inițiativelor europene, precum și rolul lor determinant în punerea în aplicare a politicilor din domeniile mediului, industriei și energiei;

| 2. | susține aplicarea principiului „poluatorul plătește”, care trebuie tradus în fapte în cadrul tuturor politicilor comunitare de protecție a mediului și a climei. Internalizarea costurilor legate de mediu ale bunurilor și serviciilor constituie, într-adevăr, un element esențial al unor politici publice corespunzătoare, bazate pe principiile dezvoltării economice durabile, echilibrate și compatibile cu mediul; |
| --- | --- |

2.

susține aplicarea principiului „poluatorul plătește”, care trebuie tradus în fapte în cadrul tuturor politicilor comunitare de protecție a mediului și a climei. Internalizarea costurilor legate de mediu ale bunurilor și serviciilor constituie, într-adevăr, un element esențial al unor politici publice corespunzătoare, bazate pe principiile dezvoltării economice durabile, echilibrate și compatibile cu mediul;

| 3. | apreciază, așadar, eforturile depuse până în prezent de către Comisia Europeană pentru construirea unei piețe eficace a dioxidului de carbon (CO2) în măsură să determine, într-un sistem de liberă contractare, „prețul poluării pe tonă de dioxid de carbon”; |
| --- | --- |

3.

apreciază, așadar, eforturile depuse până în prezent de către Comisia Europeană pentru construirea unei piețe eficace a dioxidului de carbon (CO2) în măsură să determine, într-un sistem de liberă contractare, „prețul poluării pe tonă de dioxid de carbon”;

| 4. | întâmpină favorabil propunerea de ajustare și actualizare a sistemului ETS (Emission Trading Scheme — Sistemul UE de comercializare a emisiilor), în funcție de rezultatele obținute până în prezent și de aspectele sensibile evidențiate pe parcursul primei perioade de funcționare a sistemului (2005-2007); |
| --- | --- |

4.

întâmpină favorabil propunerea de ajustare și actualizare a sistemului ETS (Emission Trading Scheme — Sistemul UE de comercializare a emisiilor), în funcție de rezultatele obținute până în prezent și de aspectele sensibile evidențiate pe parcursul primei perioade de funcționare a sistemului (2005-2007);

| 5. | consideră că, în ciuda progreselor înregistrate, trebuie consolidate în continuare transparența și fiabilitatea pe termen lung ale sistemului ETS și urmărite atent repercusiunile sociale și de mediu ale măsurilor propuse, mai ales la nivel regional și local; |
| --- | --- |

5.

consideră că, în ciuda progreselor înregistrate, trebuie consolidate în continuare transparența și fiabilitatea pe termen lung ale sistemului ETS și urmărite atent repercusiunile sociale și de mediu ale măsurilor propuse, mai ales la nivel regional și local;

Referitor la ajustările la sistemul ETS

Ajustări tehnice

| 6. | amintește că simplificarea propusă de Comisie, cu posibilitatea excluderii surselor industriale de emisie de dimensiuni mai mici și a clarificării conceptului de „instalație de ardere”, contribuie la o piață a dioxidului de carbon mai fiabilă, mai eficace și mai transparentă, în ansamblul ei; |
| --- | --- |

6.

amintește că simplificarea propusă de Comisie, cu posibilitatea excluderii surselor industriale de emisie de dimensiuni mai mici și a clarificării conceptului de „instalație de ardere”, contribuie la o piață a dioxidului de carbon mai fiabilă, mai eficace și mai transparentă, în ansamblul ei;

| 7. | totuși, adresează Comisiei invitația de a indica măsurile echivalente pe care le pot adopta statele membre pentru a reuși să reducă emisiile surselor de dimensiuni mici, dincolo de trimiterea generică la posibile măsuri de politică fiscală (taxa pe dioxidul de carbon); |
| --- | --- |

7.

totuși, adresează Comisiei invitația de a indica măsurile echivalente pe care le pot adopta statele membre pentru a reuși să reducă emisiile surselor de dimensiuni mici, dincolo de trimiterea generică la posibile măsuri de politică fiscală (taxa pe dioxidul de carbon);

| 8. | constată că, în privința licitării cotelor de emisie, este de preferat să se treacă de la etapa de alocare absolut gratuită la alocarea progresivă și graduală prin licitații publice; susține fără rezerve necesitatea de a proteja categoriile defavorizate, în eventualitatea creșterii prețurilor la produsele industriale și, în special, a tarifelor la energia electrică, inclusiv prin acordarea de asistență pentru îmbunătățirea eficienței energetice a locuințelor; |
| --- | --- |

8.

constată că, în privința licitării cotelor de emisie, este de preferat să se treacă de la etapa de alocare absolut gratuită la alocarea progresivă și graduală prin licitații publice; susține fără rezerve necesitatea de a proteja categoriile defavorizate, în eventualitatea creșterii prețurilor la produsele industriale și, în special, a tarifelor la energia electrică, inclusiv prin acordarea de asistență pentru îmbunătățirea eficienței energetice a locuințelor;

| 9. | susține propunerea Comisiei de a depăși abordarea de până în prezent a statelor membre, care consta în adoptarea unor planuri naționale de alocare (PNA), și apreciază decizia cu privire la identificarea de obiective comune la nivel comunitar, într-o viziune unitară și solidară, valabilă pe tot cuprinsul UE; |
| --- | --- |

9.

susține propunerea Comisiei de a depăși abordarea de până în prezent a statelor membre, care consta în adoptarea unor planuri naționale de alocare (PNA), și apreciază decizia cu privire la identificarea de obiective comune la nivel comunitar, într-o viziune unitară și solidară, valabilă pe tot cuprinsul UE;

| 10. | susține propunerea Comisiei privind includerea proceselor de captare, transport și stocare geologică a dioxidului de carbon în cadrul sistemului ETS și își exprimă speranța în acordarea unui sprijin corespunzător cercetării în domeniul tehnologiilor de profil, care încă necesită dezvoltare și investiții suplimentare; |
| --- | --- |

10.

susține propunerea Comisiei privind includerea proceselor de captare, transport și stocare geologică a dioxidului de carbon în cadrul sistemului ETS și își exprimă speranța în acordarea unui sprijin corespunzător cercetării în domeniul tehnologiilor de profil, care încă necesită dezvoltare și investiții suplimentare;

| 11. | amintește importanța pe care o poate căpăta rolul cercetării în domeniile energiei și mediului, în vederea reducerii emisiilor și efectuării adaptărilor necesare, și speră ca directiva să poată constitui un instrument eficace pentru asigurarea unei surse constante de finanțare a acestor activități, cu condiția să țină seama de efectele negative pe care stocarea bioxidului de carbon le poate avea asupra ecosistemelor în care se produce; |
| --- | --- |

11.

amintește importanța pe care o poate căpăta rolul cercetării în domeniile energiei și mediului, în vederea reducerii emisiilor și efectuării adaptărilor necesare, și speră ca directiva să poată constitui un instrument eficace pentru asigurarea unei surse constante de finanțare a acestor activități, cu condiția să țină seama de efectele negative pe care stocarea bioxidului de carbon le poate avea asupra ecosistemelor în care se produce;

| 12. | insistă ca includerea de noi sectoare și activități în sistemul ETS să fie evaluată nu doar în funcție de riscurile pierderii competitivității industriei europene pe piețele internaționale, ci și pe baza poluării reale generate de aceasta, a evaluării potențialului de progres tehnologic al sectoarelor respective și a verificării măsurii în care costurile suplimentare se transferă către consumatorii finali; |
| --- | --- |

12.

insistă ca includerea de noi sectoare și activități în sistemul ETS să fie evaluată nu doar în funcție de riscurile pierderii competitivității industriei europene pe piețele internaționale, ci și pe baza poluării reale generate de aceasta, a evaluării potențialului de progres tehnologic al sectoarelor respective și a verificării măsurii în care costurile suplimentare se transferă către consumatorii finali;

| 13. | prin urmare, solicită Comisiei adoptarea grabnică a legislației privind includerea transportului aerian în sistemul ETS, precum și integrarea sectorului transportului maritim în sistemul ETS în cel mai scurt timp cu putință (a se vedea punctul 65 din Avizul CdR 22/2008); |
| --- | --- |

13.

prin urmare, solicită Comisiei adoptarea grabnică a legislației privind includerea transportului aerian în sistemul ETS, precum și integrarea sectorului transportului maritim în sistemul ETS în cel mai scurt timp cu putință (a se vedea punctul 65 din Avizul CdR 22/2008);

| 14. | aprobă principiul cooperării și solidarității (inclus în noul sistem ETS) dintre statele membre mai avansate din punct de vedere tehnologic (care dispun de sectoare industriale cu eficiență energetică superioară) și cele mai puțin dezvoltate (ale căror economii prezintă consum mai mare de energie și necesită rate de creștere mai ridicate); |
| --- | --- |

14.

aprobă principiul cooperării și solidarității (inclus în noul sistem ETS) dintre statele membre mai avansate din punct de vedere tehnologic (care dispun de sectoare industriale cu eficiență energetică superioară) și cele mai puțin dezvoltate (ale căror economii prezintă consum mai mare de energie și necesită rate de creștere mai ridicate);

Dimensiunea internațională a luptei împotriva schimbărilor climatice

| 15. | apreciază eforturile depuse până în prezent de UE, de participare la negocierile internaționale pentru punerea în aplicare a Protocolului de la Kyoto, ultimul asemenea eveniment fiind Conferința de la Bali, și de definire a strategiilor convenite la nivel mondial, în special cu privire la împărțirea sarcinilor între țările bogate și cele în curs de dezvoltare; speră, așadar, ca rezultatele obținute până în prezent să fie consolidate și dezvoltate în continuare prin acordurile care vor fi încheiate la viitoarele conferințe internaționale de la Poznan și de la Copenhaga; |
| --- | --- |

15.

apreciază eforturile depuse până în prezent de UE, de participare la negocierile internaționale pentru punerea în aplicare a Protocolului de la Kyoto, ultimul asemenea eveniment fiind Conferința de la Bali, și de definire a strategiilor convenite la nivel mondial, în special cu privire la împărțirea sarcinilor între țările bogate și cele în curs de dezvoltare; speră, așadar, ca rezultatele obținute până în prezent să fie consolidate și dezvoltate în continuare prin acordurile care vor fi încheiate la viitoarele conferințe internaționale de la Poznan și de la Copenhaga;

| 16. | solicită măsuri suplimentare de combatere a schimbărilor climatice și o extindere a obiectivelor stabilite pentru sistemul ETS, astfel încât acestea să fie compatibile cu obiectivele reducerii totale a emisiilor cu 30 %, conform acordurilor încheiate în acest sens la nivel internațional; |
| --- | --- |

16.

solicită măsuri suplimentare de combatere a schimbărilor climatice și o extindere a obiectivelor stabilite pentru sistemul ETS, astfel încât acestea să fie compatibile cu obiectivele reducerii totale a emisiilor cu 30 %, conform acordurilor încheiate în acest sens la nivel internațional;

| 17. | subliniază necesitatea ca preconizatul acord internațional să ducă pe plan mondial la un tratament egal în sectoarele în cauză; de aceea trebuie stabilite cerințele minime pe care un acord trebuie să le îndeplinească pentru a putea fi considerat acord internațional în sensul directivei; |
| --- | --- |

17.

subliniază necesitatea ca preconizatul acord internațional să ducă pe plan mondial la un tratament egal în sectoarele în cauză; de aceea trebuie stabilite cerințele minime pe care un acord trebuie să le îndeplinească pentru a putea fi considerat acord internațional în sensul directivei;

Noile sectoare supuse reglementării

| 18. | insistă asupra nevoii unor analize de rentabilitate adecvate, cu privire la includerea de noi sectoare de producție în cadrul sistemului ETS, în scopul evitării efectelor de denaturare a concurenței între sectoare industriale neomogene, ca urmare a limitării emisiilor de gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

18.

insistă asupra nevoii unor analize de rentabilitate adecvate, cu privire la includerea de noi sectoare de producție în cadrul sistemului ETS, în scopul evitării efectelor de denaturare a concurenței între sectoare industriale neomogene, ca urmare a limitării emisiilor de gaze cu efect de seră;

| 19. | se declară îngrijorat de faptul că directiva nu reprezintă un instrument de stimulare a reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră în sectorul gestionării deșeurilor, sector deosebit de sensibil în ceea ce privește emisiile și amenajarea teritoriului, deopotrivă; |
| --- | --- |

19.

se declară îngrijorat de faptul că directiva nu reprezintă un instrument de stimulare a reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră în sectorul gestionării deșeurilor, sector deosebit de sensibil în ceea ce privește emisiile și amenajarea teritoriului, deopotrivă;

| 20. | amintește că, pe lângă comercializarea cotelor de emisie, sunt necesare mari eforturi în special pentru a se utiliza moduri de transport mai ecologice. Guvernele naționale trebuie să își asume răspunderea de a extinde căile feroviare, precum și cele maritime și fluviale și, în general, de a promova transportul intermodal; |
| --- | --- |

20.

amintește că, pe lângă comercializarea cotelor de emisie, sunt necesare mari eforturi în special pentru a se utiliza moduri de transport mai ecologice. Guvernele naționale trebuie să își asume răspunderea de a extinde căile feroviare, precum și cele maritime și fluviale și, în general, de a promova transportul intermodal;

Competitivitatea întreprinderilor și protecția consumatorilor

| 21. | constată că riscul de pierdere a competitivității sectoarelor industriale nu a fost evaluat încă în mod corespunzător de Comisie și că noua directivă nu prevede încă măsuri adecvate de susținere și apărare a economiilor europene; insistă în acest sens asupra importanței unui mediu stabil și atractiv pentru investiții și asupra necesității de a combate la timp riscul de relocare a emisiilor în țări cu dispoziții legislative de mediu mai puțin severe și costuri mai mici (carbon leakage — scurgere de CO2); solicită Comisiei să prezinte Parlamentului European și Consiliului, în cel mai scurt timp, propuneri de reglementări pentru alocarea cu titlu gratuit de cote, pentru toate statele membre ale UE. Aceste reglementări vor trebui să aibă în vedere în special situația sectoarelor sau a subsectoarelor mari consumatoare de energie, în cazul cărora există un risc considerabil de relocare a emisiilor de CO2; |
| --- | --- |

21.

constată că riscul de pierdere a competitivității sectoarelor industriale nu a fost evaluat încă în mod corespunzător de Comisie și că noua directivă nu prevede încă măsuri adecvate de susținere și apărare a economiilor europene; insistă în acest sens asupra importanței unui mediu stabil și atractiv pentru investiții și asupra necesității de a combate la timp riscul de relocare a emisiilor în țări cu dispoziții legislative de mediu mai puțin severe și costuri mai mici (carbon leakage — scurgere de CO2); solicită Comisiei să prezinte Parlamentului European și Consiliului, în cel mai scurt timp, propuneri de reglementări pentru alocarea cu titlu gratuit de cote, pentru toate statele membre ale UE. Aceste reglementări vor trebui să aibă în vedere în special situația sectoarelor sau a subsectoarelor mari consumatoare de energie, în cazul cărora există un risc considerabil de relocare a emisiilor de CO2;

| 22. | recomandă ca eforturile necesare combaterii schimbărilor climatice să se distribuie în mod judicios între operatorii industriali implicați și consumatorii finali, evitându-se riscul ca aceștia din urmă să suporte costul suplimentar al strategiilor adoptate în unele sectoare de producție; |
| --- | --- |

22.

recomandă ca eforturile necesare combaterii schimbărilor climatice să se distribuie în mod judicios între operatorii industriali implicați și consumatorii finali, evitându-se riscul ca aceștia din urmă să suporte costul suplimentar al strategiilor adoptate în unele sectoare de producție;

| 23. | consideră că propunerea Comisiei nu acordă suficientă atenție imperativului de evitare a efectelor adverse asupra categoriilor defavorizate, mai ales în ceea ce privește impactul eventual al directivei în privința creșterii tarifelor la energia electrică; solicită, așadar, din partea Comisiei, o mai atentă supraveghere a piețelor, acțiuni menite să sporească încrederea în rândul consumatorilor, precum și limitarea riscurilor de manipulare a pieței; |
| --- | --- |

23.

consideră că propunerea Comisiei nu acordă suficientă atenție imperativului de evitare a efectelor adverse asupra categoriilor defavorizate, mai ales în ceea ce privește impactul eventual al directivei în privința creșterii tarifelor la energia electrică; solicită, așadar, din partea Comisiei, o mai atentă supraveghere a piețelor, acțiuni menite să sporească încrederea în rândul consumatorilor, precum și limitarea riscurilor de manipulare a pieței;

| 24. | se exprimă în favoarea luării în considerare, în cadrul procesului de alocare a cotelor gratuite, a rezultatelor deja obținute de întreprinderi în reducerea emisiilor; astfel, ar putea să se aloce cote cu titlu gratuit în proporție de 100 % întreprinderilor care, în virtutea faptului că au înregistrat cel mai mic nivel de emisii de gaze cu efect de seră pe unitatea de producție, reprezintă etaloane de referință; |
| --- | --- |

24.

se exprimă în favoarea luării în considerare, în cadrul procesului de alocare a cotelor gratuite, a rezultatelor deja obținute de întreprinderi în reducerea emisiilor; astfel, ar putea să se aloce cote cu titlu gratuit în proporție de 100 % întreprinderilor care, în virtutea faptului că au înregistrat cel mai mic nivel de emisii de gaze cu efect de seră pe unitatea de producție, reprezintă etaloane de referință;

Rolul autorităților locale și regionale

| 25. | subliniază faptul că în linia întâi a luptei pentru contracararea consecințelor schimbărilor climatice actuale se află autoritățile locale și regionale și că, în consecință, acestea trebuie să fie implicate în mod corespunzător în adoptarea tuturor strategiilor de combatere și adaptare din acest domeniu; |
| --- | --- |

25.

subliniază faptul că în linia întâi a luptei pentru contracararea consecințelor schimbărilor climatice actuale se află autoritățile locale și regionale și că, în consecință, acestea trebuie să fie implicate în mod corespunzător în adoptarea tuturor strategiilor de combatere și adaptare din acest domeniu;

| 26. | solicită Comisiei să-și îndrepte atenția către necesitatea de a lua în considerare, odată cu revizuirea sistemului ETS, nu doar consecințele privind competitivitatea la nivel național sau internațional, ci și riscurile privind competitivitatea și puterea de atracție a diferitelor regiuni din cadrul UE; |
| --- | --- |

26.

solicită Comisiei să-și îndrepte atenția către necesitatea de a lua în considerare, odată cu revizuirea sistemului ETS, nu doar consecințele privind competitivitatea la nivel național sau internațional, ci și riscurile privind competitivitatea și puterea de atracție a diferitelor regiuni din cadrul UE;

| 27. | recomandă așadar să se acorde atenția cuvenită cerințelor politicilor regionale de dezvoltare și ia notă de faptul că, pentru o transparență sporită și o bună funcționare a pieței dioxidului de carbon, unele instalații industriale ar putea fi supuse unor restructurări profunde, ajungându-se chiar la excluderea din sistem a unor instalații mai puțin eficiente sau care se află deja în stare de criză; într-o atare situație, recomandă să fie prevăzute acțiuni de sprijinire a proceselor de reconversie industrială care urmează să aibă loc, precum și a celor de reconversie profesională a lucrătorilor implicați; |
| --- | --- |

27.

recomandă așadar să se acorde atenția cuvenită cerințelor politicilor regionale de dezvoltare și ia notă de faptul că, pentru o transparență sporită și o bună funcționare a pieței dioxidului de carbon, unele instalații industriale ar putea fi supuse unor restructurări profunde, ajungându-se chiar la excluderea din sistem a unor instalații mai puțin eficiente sau care se află deja în stare de criză; într-o atare situație, recomandă să fie prevăzute acțiuni de sprijinire a proceselor de reconversie industrială care urmează să aibă loc, precum și a celor de reconversie profesională a lucrătorilor implicați;

| 28. | cât privește consolidarea și ajustarea sistemului ETS, recunoaște necesitatea îmbunătățirii coerenței de ansamblu a intervențiilor și oportunitatea stabilirii unor obiective mai ambițioase, care să prevadă, în conformitate cu acordurile internaționale în discuție, reducerea cu 30 % a emisiilor de gaze cu efect de seră, până în 2020; |
| --- | --- |

28.

cât privește consolidarea și ajustarea sistemului ETS, recunoaște necesitatea îmbunătățirii coerenței de ansamblu a intervențiilor și oportunitatea stabilirii unor obiective mai ambițioase, care să prevadă, în conformitate cu acordurile internaționale în discuție, reducerea cu 30 % a emisiilor de gaze cu efect de seră, până în 2020;

| 29. | susține necesitatea unei implicări mai profunde a opiniei publice în eforturile depuse de UE pentru combaterea schimbărilor climatice actuale, cu contribuția autorităților locale și regionale; o astfel de activitate de sensibilizare ar trebui să vizeze atât stimularea unor comportamente individuale de asumare a răspunderii, cât și aducerea la cunoștința publicului a marilor probleme de ordin industrial și tehnologic pe care le presupun adesea strategiile adoptate; |
| --- | --- |

29.

susține necesitatea unei implicări mai profunde a opiniei publice în eforturile depuse de UE pentru combaterea schimbărilor climatice actuale, cu contribuția autorităților locale și regionale; o astfel de activitate de sensibilizare ar trebui să vizeze atât stimularea unor comportamente individuale de asumare a răspunderii, cât și aducerea la cunoștința publicului a marilor probleme de ordin industrial și tehnologic pe care le presupun adesea strategiile adoptate;

| 30. | susține oportunitatea intensificării activității autorităților locale și regionale în domeniul pregătirii și informării utilizatorilor finali și operatorilor din întreprinderile mici și mijlocii care intră în sfera de aplicare a directivei privind sistemul ETS. |
| --- | --- |

30.

susține oportunitatea intensificării activității autorităților locale și regionale în domeniul pregătirii și informării utilizatorilor finali și operatorilor din întreprinderile mici și mijlocii care intră în sfera de aplicare a directivei privind sistemul ETS.

II.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Amendamentul 1

Articolul 1, alineatul (5) (articolul 9)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 9
  Cantitatea cotelor emise la nivel comunitar
  Cantitatea de cote emise anual la nivel comunitar începând din 2013 se diminuează linear pornind de la mijlocul perioadei 2008-2012. Cantitatea respectivă se reduce cu un factor linear de 1,74 % în raport cu cantitatea medie anuală totală a cotelor emise de statele membre în conformitate cu deciziile Comisiei privind planurile naționale de alocare pentru perioada 2008-2012.
  Comisia publică, până la 30 iunie 2010, cantitatea totală a cotelor pentru 2013, pe baza totalului cantităților cotelor emise de statele membre în conformitate cu deciziile Comisiei privind planurile naționale de alocare pentru perioada 2008-2012.
  Comisia reexaminează factorul linear până cel târziu în 2025. | Articolul 9
  Cantitatea cotelor emise la nivel comunitar
  Cantitatea de cote emise anual la nivel comunitar începând din 2013 se diminuează linear pornind de la mijlocul perioadei 2008-2012. Cantitatea respectivă se reduce cu un factor linear de 1,74 % în raport cu cantitatea medie anuală totală a cotelor emise de statele membre în conformitate cu deciziile Comisiei privind planurile naționale de alocare pentru perioada 2008-2012.
  Comisia publică, până la 30 iunie 2010, cantitatea totală a cotelor pentru 2013, pe baza totalului cantităților cotelor emise de statele membre în conformitate cu deciziile Comisiei privind planurile naționale de alocare pentru perioada 2008-2012.

  Comisia reexaminează factorul linear până cel târziu în 2025.
  Cel mai târziu în anul
  2018, Comisia analizează directiva din perspectiva evolu
  ț
  iilor preconizate pentru perioada de după 2020. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 9

Cantitatea cotelor emise la nivel comunitar

Cantitatea de cote emise anual la nivel comunitar începând din 2013 se diminuează linear pornind de la mijlocul perioadei 2008-2012. Cantitatea respectivă se reduce cu un factor linear de 1,74 % în raport cu cantitatea medie anuală totală a cotelor emise de statele membre în conformitate cu deciziile Comisiei privind planurile naționale de alocare pentru perioada 2008-2012.

Comisia publică, până la 30 iunie 2010, cantitatea totală a cotelor pentru 2013, pe baza totalului cantităților cotelor emise de statele membre în conformitate cu deciziile Comisiei privind planurile naționale de alocare pentru perioada 2008-2012.

Comisia reexaminează factorul linear până cel târziu în 2025.

Articolul 9

Cantitatea cotelor emise la nivel comunitar

Cantitatea de cote emise anual la nivel comunitar începând din 2013 se diminuează linear pornind de la mijlocul perioadei 2008-2012. Cantitatea respectivă se reduce cu un factor linear de 1,74 % în raport cu cantitatea medie anuală totală a cotelor emise de statele membre în conformitate cu deciziile Comisiei privind planurile naționale de alocare pentru perioada 2008-2012.

Comisia publică, până la 30 iunie 2010, cantitatea totală a cotelor pentru 2013, pe baza totalului cantităților cotelor emise de statele membre în conformitate cu deciziile Comisiei privind planurile naționale de alocare pentru perioada 2008-2012.

Comisia reexaminează factorul linear până cel târziu în 2025.
  Cel mai târziu în anul
  2018, Comisia analizează directiva din perspectiva evolu
  ț
  iilor preconizate pentru perioada de după 2020.

Expunere de motive

Propunerea de modificare a directivei se referă la perioada 2013-2020. Dispozițiile pentru perioada de după 2020 nu își au locul aici. În schimb, schimbările profunde față de regimul actual justifică o evaluare generală cel mai târziu în anul 2018.

Amendamentul 2

Articolul 1, alineatul (7) [articolul 10 alineatul (3)]

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Cel puțin 20 % din veniturile provenite din licitarea cotelor menționată la alineatul (2), inclusiv toate veniturile provenite din licitarea menționată la alineatul 2 litera (b), ar trebui utilizate în următoarele scopuri: | Cel puțin 50 % din veniturile provenite din licitarea cotelor menționată la alineatul (2), inclusiv toate veniturile provenite din licitarea menționată la alineatul 2 litera (b), ar trebui utilizate de statele membre ș
  i autorită
  țile locale și regionale ale acestora în următoarele scopuri: |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Cel puțin 20 % din veniturile provenite din licitarea cotelor menționată la alineatul (2), inclusiv toate veniturile provenite din licitarea menționată la alineatul 2 litera (b), ar trebui utilizate în următoarele scopuri:

Cel puțin 50 % din veniturile provenite din licitarea cotelor menționată la alineatul (2), inclusiv toate veniturile provenite din licitarea menționată la alineatul 2 litera (b), ar trebui utilizate de statele membre ș
  i autorită
  țile locale și regionale ale acestora în următoarele scopuri:

Amendamentul 3

Articolul 1, alineatul (7) [articolul 10 alineatul (3) litera (f)]

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (f) | pentru soluționarea aspectelor sociale în ceea ce privește gospodăriile cu venituri mici și mijlocii, de exemplu prin creșterea eficienței energetice a acestora și prin izolarea termică a locuințelor |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(f)

pentru soluționarea aspectelor sociale în ceea ce privește gospodăriile cu venituri mici și mijlocii, de exemplu prin creșterea eficienței energetice a acestora și prin izolarea termică a locuințelor

| (f) | pentru soluționarea aspectelor sociale în ceea ce privește gospodăriile cu venituri mici și mijlocii, de exemplu prin măsuri menite să compenseze o eventuală cre
  ștere a prețului energiei electrice, prin creșterea eficienței energetice a acestora și prin izolarea termică a locuințelor; |
| --- | --- |

(f)

pentru soluționarea aspectelor sociale în ceea ce privește gospodăriile cu venituri mici și mijlocii, de exemplu prin măsuri menite să compenseze o eventuală cre
  ștere a prețului energiei electrice, prin creșterea eficienței energetice a acestora și prin izolarea termică a locuințelor;

Expunere de motive

În măsurile compensatorii destinate gospodăriilor cu venituri mici trebuie să intre și cele de natură economică.

Amendamentul 4

Articolul 1, alineatul (7) [articolul 10 alineatul (3)], se adaugă un alineat (3a)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | (3a)   Cel puțin 30 % din sumele provenite din vânzarea la licitație a cotelor menționate la alineatul (2), inclusiv toate sumele încasate din licitaț
  iile de la litera (b) vor fi alocate de statele membre autorită
  ților regionale și locale, în vederea:








  a) | promovării utilizării energiilor regenerabile
  și eficienței energetice în destinații
  le finale, în vederea respectării angajamentului comunitar de a atinge nivelul de 2
  0 %
  energie regenerabilă
  și de a crește cu 20 % eficienț
  a energetică până în 2020; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(3a)   Cel puțin 30 % din sumele provenite din vânzarea la licitație a cotelor menționate la alineatul (2), inclusiv toate sumele încasate din licitaț
  iile de la litera (b) vor fi alocate de statele membre autorită
  ților regionale și locale, în vederea:

a)

promovării utilizării energiilor regenerabile
  și eficienței energetice în destinații
  le finale, în vederea respectării angajamentului comunitar de a atinge nivelul de 2
  0 %
  energie regenerabilă
  și de a crește cu 20 % eficienț
  a energetică până în 2020;

| b) | susț
  inerii măsurilor de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră în domeniile neac
  operite de schema UE de comercializare a emisiilor (sistemul EU ETS), în special în sectorul transporturilor și în cel al deșeurilor; |
| --- | --- |

b)

susț
  inerii măsurilor de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră în domeniile neac
  operite de schema UE de comercializare a emisiilor (sistemul EU ETS), în special în sectorul transporturilor și în cel al deșeurilor;

| c) | finanț
  ării activită
  ț
  ilor de informare destinate inducerii la utilizatorii finali de comportamente adecvate, care să
  contrabalanseze eventualele creșteri ale prețului energiei electrice; |
| --- | --- |

c)

finanț
  ării activită
  ț
  ilor de informare destinate inducerii la utilizatorii finali de comportamente adecvate, care să
  contrabalanseze eventualele creșteri ale prețului energiei electrice;

| d) | finanț
  ării activită
  ț
  ilor de pregătire
  ș
  i de informare, care să determine comportamente corespunzătoare în întreprinderile mici
  și mijlocii și la operatorii economici. |
| --- | --- |

d)

finanț
  ării activită
  ț
  ilor de pregătire
  ș
  i de informare, care să determine comportamente corespunzătoare în întreprinderile mici
  și mijlocii și la operatorii economici.

Expunere de motive

Obiectivele amendamentului sunt următoarele:

| — | atribuirea unui rol autorităților regionale și locale în intervențiile destinate reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră și asigurarea resurselor necesare în acest scop; |
| --- | --- |

—

atribuirea unui rol autorităților regionale și locale în intervențiile destinate reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră și asigurarea resurselor necesare în acest scop;

| — | atribuirea unui rol specific autorităților regionale și locale în promovarea utilizării surselor de energie regenerabilă și a eficienței energetice; |
| --- | --- |

—

atribuirea unui rol specific autorităților regionale și locale în promovarea utilizării surselor de energie regenerabilă și a eficienței energetice;

| — | finanțarea, la nivel regional și local, a activității de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră în domeniile care nu intră sub incidența directivei privind sistemul ETS, cum sunt transporturile sau deșeurile; |
| --- | --- |

—

finanțarea, la nivel regional și local, a activității de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră în domeniile care nu intră sub incidența directivei privind sistemul ETS, cum sunt transporturile sau deșeurile;

| — | finanțarea activităților de pregătire și de informare destinate atât cetățenilor, cât și operatorilor industriali care intră sub incidența directivei privind sistemul ETS. |
| --- | --- |

—

finanțarea activităților de pregătire și de informare destinate atât cetățenilor, cât și operatorilor industriali care intră sub incidența directivei privind sistemul ETS.

Amendamentul 5

Articolul 1, alineatul (7) [articolul 10, alineatul (5)]

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 5.   Comisia adoptă, până la 31 decembrie 2010, un regulament privind calendarul, gestionarea și alte aspecte ale licitațiilor, astfel încât acestea să se desfășoare în mod deschis, transparent și nediscriminatoriu. Licitațiile trebuie concepute astfel încât să se garanteze că operatorii, în special întreprinderile mici și mijlocii incluse în sistemul comunitar, au acces deplin, iar ceilalți participanți nu subminează desfășurarea licitației. Această măsură, destinată să modifice elemente neesențiale ale prezentei directive prin completarea acesteia, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul [23 alineatul (3)]. | 5.   Comisia adoptă, până la 31 decembrie 2010, un regulament privind calendarul, gestionarea și alte aspecte ale licitațiilor, astfel încât acestea să se desfășoare în mod deschis, transparent și nediscriminatoriu. Licitațiile trebuie concepute astfel încât să se garanteze că operatorii, în special întreprinderile mici și mijlocii incluse în sistemul comunitar, au acces deplin, iar ceilalți participanți nu subminează desfășurarea licitației. Pentru evitarea câștigurilor speculative nedorite, accesul la licitații poate fi limitat doar la operatorii autentici de pe piaț
  ă. Această măsură, destinată să modifice elemente neesențiale ale prezentei directive prin completarea acesteia, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul [23 alineatul (3)]. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

5.   Comisia adoptă, până la 31 decembrie 2010, un regulament privind calendarul, gestionarea și alte aspecte ale licitațiilor, astfel încât acestea să se desfășoare în mod deschis, transparent și nediscriminatoriu. Licitațiile trebuie concepute astfel încât să se garanteze că operatorii, în special întreprinderile mici și mijlocii incluse în sistemul comunitar, au acces deplin, iar ceilalți participanți nu subminează desfășurarea licitației. Această măsură, destinată să modifice elemente neesențiale ale prezentei directive prin completarea acesteia, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul [23 alineatul (3)].

5.   Comisia adoptă, până la 31 decembrie 2010, un regulament privind calendarul, gestionarea și alte aspecte ale licitațiilor, astfel încât acestea să se desfășoare în mod deschis, transparent și nediscriminatoriu. Licitațiile trebuie concepute astfel încât să se garanteze că operatorii, în special întreprinderile mici și mijlocii incluse în sistemul comunitar, au acces deplin, iar ceilalți participanți nu subminează desfășurarea licitației. Pentru evitarea câștigurilor speculative nedorite, accesul la licitații poate fi limitat doar la operatorii autentici de pe piaț
  ă. Această măsură, destinată să modifice elemente neesențiale ale prezentei directive prin completarea acesteia, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul [23 alineatul (3)].

Expunere de motive

Deoarece cotele vor fi probabil insuficiente, există pericolul măririi inadecvate a prețurilor din cauza elementelor pur speculative.

Amendamentul 6

Articolul 1, alineatul (8) [articolul 10a alineatul (1)]

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1.   Până la 30 iunie 2011, Comisia adoptă dispoziții integral armonizate de punere în aplicare privind alocarea în mod uniform a cotelor menționate la alineatele (2)-(6) și (8).
  Aceste măsuri, destinate să modifice elemente neesențiale ale prezentei directive prin completarea acesteia, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul [23 alineatul (3)].
  Măsurile menționate la primul paragraf garantează, în măsura posibilului, că modalitățile de alocare încurajează tehnici eficiente din punct de vedere al reducerii gazelor cu efect de seră și al ameliorării randamentului energetic, precum și reducerea emisiilor, ținând seama de cele mai eficiente tehnici, de produse de substituție, de procese alternative de producție, de utilizarea biomasei și de captarea și stocarea gazelor cu efect de seră, fără să stimuleze creșterea nivelului emisiilor. Sunt interzise alocările cu titlu gratuit pentru producția de energie electrică.
  Odată ce Comunitatea va fi încheiat un acord internațional privind schimbările climatice, care prevede reduceri obligatorii ale emisiilor de gaze cu efect de seră comparabile cu cele ale Comunității, Comisia reexaminează aceste măsuri pentru a se asigura că alocarea cu titlu gratuit este utilizată numai în cazuri pe deplin justificate, având în vedere acordul respectiv. | 1.   Până la 30 iunie 2011, Comisia adoptă dispoziții integral armonizate de punere în aplicare privind alocarea în mod uniform a cotelor menționate la alineatele (2)-(6) și (8).
  Aceste măsuri, destinate să modifice elemente neesențiale ale prezentei directive prin completarea acesteia, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul [23 alineatul (3)].
  Măsurile menționate la primul paragraf garantează, în măsura posibilului, că modalitățile de alocare încurajează tehnici eficiente din punct de vedere al reducerii gazelor cu efect de seră și al ameliorării randamentului energetic — inclusiv cogenerarea — precum și reducerea emisiilor, ținând seama de cele mai eficiente tehnici, de produsele de substituție, de procesele alternative de producție, de utilizarea biomasei și de captarea și stocarea gazelor cu efect de seră, fără să stimuleze creșterea nivelului emisiilor. Sunt interzise alocările cu titlu gratuit pentru producția de energie electrică. În schimb, toate celelalte sectoare pot beneficia de alocări gratuite.

  Odată ce Comunitatea va fi încheiat un acord internațional privind schimbările climatice, care prevede reduceri obligatorii ale emisiilor de gaze cu efect de seră comparabile cu cele ale Comunității, Comisia reexaminează aceste măsuri pentru a se asigura că alocarea cu titlu gratuit este utilizată numai în cazuri pe deplin justificate, având în vedere acordul respectiv. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

1.   Până la 30 iunie 2011, Comisia adoptă dispoziții integral armonizate de punere în aplicare privind alocarea în mod uniform a cotelor menționate la alineatele (2)-(6) și (8).

Aceste măsuri, destinate să modifice elemente neesențiale ale prezentei directive prin completarea acesteia, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul [23 alineatul (3)].

Măsurile menționate la primul paragraf garantează, în măsura posibilului, că modalitățile de alocare încurajează tehnici eficiente din punct de vedere al reducerii gazelor cu efect de seră și al ameliorării randamentului energetic, precum și reducerea emisiilor, ținând seama de cele mai eficiente tehnici, de produse de substituție, de procese alternative de producție, de utilizarea biomasei și de captarea și stocarea gazelor cu efect de seră, fără să stimuleze creșterea nivelului emisiilor. Sunt interzise alocările cu titlu gratuit pentru producția de energie electrică.

Odată ce Comunitatea va fi încheiat un acord internațional privind schimbările climatice, care prevede reduceri obligatorii ale emisiilor de gaze cu efect de seră comparabile cu cele ale Comunității, Comisia reexaminează aceste măsuri pentru a se asigura că alocarea cu titlu gratuit este utilizată numai în cazuri pe deplin justificate, având în vedere acordul respectiv.

1.   Până la 30 iunie 2011, Comisia adoptă dispoziții integral armonizate de punere în aplicare privind alocarea în mod uniform a cotelor menționate la alineatele (2)-(6) și (8).

Aceste măsuri, destinate să modifice elemente neesențiale ale prezentei directive prin completarea acesteia, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul [23 alineatul (3)].

Măsurile menționate la primul paragraf garantează, în măsura posibilului, că modalitățile de alocare încurajează tehnici eficiente din punct de vedere al reducerii gazelor cu efect de seră și al ameliorării randamentului energetic — inclusiv cogenerarea — precum și reducerea emisiilor, ținând seama de cele mai eficiente tehnici, de produsele de substituție, de procesele alternative de producție, de utilizarea biomasei și de captarea și stocarea gazelor cu efect de seră, fără să stimuleze creșterea nivelului emisiilor. Sunt interzise alocările cu titlu gratuit pentru producția de energie electrică. În schimb, toate celelalte sectoare pot beneficia de alocări gratuite.

Odată ce Comunitatea va fi încheiat un acord internațional privind schimbările climatice, care prevede reduceri obligatorii ale emisiilor de gaze cu efect de seră comparabile cu cele ale Comunității, Comisia reexaminează aceste măsuri pentru a se asigura că alocarea cu titlu gratuit este utilizată numai în cazuri pe deplin justificate, având în vedere acordul respectiv.

Expunere de motive

Trebuie precizat că sectoarele altele decât cel al producției de electricitate pot beneficia de alocări gratuite (total sau parțial).

Amendamentul 7

Articolul 1 alineatul (8) [articolul 10a alineatul (3)], se adaugă un nou alineat (3a)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Pot fi alocate cote gratuite producătorilor de energie electrică pentru producția de energie termică prin cogenerare cu randament ridicat, astfel cum este definită de Directiva 2004/8/CE, pentru o cerere justificată din punct de vedere economic, astfel încât să se asigure tratamentul egal cu ceilalți producători de energie termică. În fiecare an ulterior anului 2013, cantitatea totală a cotelor alocate acestor instalații pentru producția de energie termică se ajustează cu factorul linear menționat la articolul 9. | Pe baza valorilor de referinț
  ă pentru produc
  ț
  ia separată
  a energiei termice și a energiei electrice, pot fi alocate cote gratuite producătorilor de energie electrică pentru producția de energie termică prin cogenerare cu randament ridicat, astfel cum este definită de Directiva 2004/8/CE, pentru o cerere justificată din punct de vedere economic, astfel încât să se asigure tratamentul egal cu ceilalți producători de energie termică. În fiecare an ulterior anului 2013, cantitatea totală a cotelor alocate acestor instalații pentru producția de energie termică se ajustează cu factorul linear menționat la articolul 9. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Pot fi alocate cote gratuite producătorilor de energie electrică pentru producția de energie termică prin cogenerare cu randament ridicat, astfel cum este definită de Directiva 2004/8/CE, pentru o cerere justificată din punct de vedere economic, astfel încât să se asigure tratamentul egal cu ceilalți producători de energie termică. În fiecare an ulterior anului 2013, cantitatea totală a cotelor alocate acestor instalații pentru producția de energie termică se ajustează cu factorul linear menționat la articolul 9.

Pe baza valorilor de referinț
  ă pentru produc
  ț
  ia separată
  a energiei termice și a energiei electrice, pot fi alocate cote gratuite producătorilor de energie electrică pentru producția de energie termică prin cogenerare cu randament ridicat, astfel cum este definită de Directiva 2004/8/CE, pentru o cerere justificată din punct de vedere economic, astfel încât să se asigure tratamentul egal cu ceilalți producători de energie termică. În fiecare an ulterior anului 2013, cantitatea totală a cotelor alocate acestor instalații pentru producția de energie termică se ajustează cu factorul linear menționat la articolul 9.

Amendamentul 8

Articolul 1, alineatul (8) [articolul 10a alineatul (5)]

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 5.   Cantitatea maximă de cote utilizată ca bază pentru calcularea cotelor instalațiilor care vor fi incluse în sistemul comunitar doar începând cu 2013 nu depășește în 2013 nivelul total verificat al emisiilor provenite de la aceste instalații în perioada 2005-2007. În fiecare an următor, cantitatea totală a cotelor alocate acestor instalații se ajustează cu factorul linear menționat la articolul 9. | 5.   Cantitatea maximă de cote utilizată ca bază pentru calcularea cotelor instalațiilor care vor fi incluse în sistemul comunitar doar începând cu 2013 nu depășește în 2013 nivelul total verificat al
  media istorică a totalului emisiilor provenite de la aceste instalații în perioada 2005-2007. În fiecare an următor, cantitatea totală a cotelor alocate acestor instalații se ajustează cu factorul linear menționat la articolul 9. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

5.   Cantitatea maximă de cote utilizată ca bază pentru calcularea cotelor instalațiilor care vor fi incluse în sistemul comunitar doar începând cu 2013 nu depășește în 2013 nivelul total verificat al emisiilor provenite de la aceste instalații în perioada 2005-2007. În fiecare an următor, cantitatea totală a cotelor alocate acestor instalații se ajustează cu factorul linear menționat la articolul 9.

5.   Cantitatea maximă de cote utilizată ca bază pentru calcularea cotelor instalațiilor care vor fi incluse în sistemul comunitar doar începând cu 2013 nu depășește în 2013 nivelul total verificat al
  media istorică a totalului emisiilor provenite de la aceste instalații în perioada 2005-2007. În fiecare an următor, cantitatea totală a cotelor alocate acestor instalații se ajustează cu factorul linear menționat la articolul 9.

Expunere de motive

Trebuie menționat explicit că emisiile instalațiilor menționate nu pot fi verificate, dat fiind că, în perioada 2008-2013, ele nu intră sub incidența sistemului EU ETS.

Amendamentul 9

Articolul 1, alineatul (8) [articolul 10a alineatul (6)]

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 6.   5 % din cantitatea de cote la nivel comunitar, stabilită în conformitate cu articolele 9 și 9a pentru perioada 2013-2020, constituie o rezervă pentru instalațiile nou intrate, acesta fiind procentul maxim care poate fi alocat instalațiilor nou intrate în conformitate cu normele adoptate în temeiul alineatului (1) al prezentului articol.
  Cantitățile de cote alocate se ajustează cu factorul linear menționat la articolul 9.
  Sunt interzise alocările cu titlu gratuit pentru producerea de energie electrică de către instalațiile nou intrate. | 6.   5 % din cantitatea de cote la nivel comunitar, stabilită în conformitate cu articolele 9 și 9a pentru perioada 2013-2020, constituie o rezervă pentru instalațiile nou intrate, dat fiind că procentul maxim care poate fi alocat instalațiilor nou intrate în conformitate cu normele adoptate în temeiul alineatului (1) al prezentului articol va fi stabilit în funcție de previziunile de evoluț
  ie a PIB-ului industriei comunitare pentru 2020. În orice caz, procentul maxim alocat nu poate depă
  și 5 %
  din cantitatea totală de cote de emisii la nivel comunitar, calculată conform articolelor 9
  și 9a, pentru perioada 2013-2020.
  Cantitățile de cote alocate se ajustează cu factorul linear menționat la articolul 9.
  Sunt interzise alocările cu titlu gratuit pentru producerea de energie electrică de către instalațiile nou intrate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

6.   5 % din cantitatea de cote la nivel comunitar, stabilită în conformitate cu articolele 9 și 9a pentru perioada 2013-2020, constituie o rezervă pentru instalațiile nou intrate, acesta fiind procentul maxim care poate fi alocat instalațiilor nou intrate în conformitate cu normele adoptate în temeiul alineatului (1) al prezentului articol.

Cantitățile de cote alocate se ajustează cu factorul linear menționat la articolul 9.

Sunt interzise alocările cu titlu gratuit pentru producerea de energie electrică de către instalațiile nou intrate.

6.   5 % din cantitatea de cote la nivel comunitar, stabilită în conformitate cu articolele 9 și 9a pentru perioada 2013-2020, constituie o rezervă pentru instalațiile nou intrate, dat fiind că procentul maxim care poate fi alocat instalațiilor nou intrate în conformitate cu normele adoptate în temeiul alineatului (1) al prezentului articol va fi stabilit în funcție de previziunile de evoluț
  ie a PIB-ului industriei comunitare pentru 2020. În orice caz, procentul maxim alocat nu poate depă
  și 5 %
  din cantitatea totală de cote de emisii la nivel comunitar, calculată conform articolelor 9
  și 9a, pentru perioada 2013-2020.

Cantitățile de cote alocate se ajustează cu factorul linear menționat la articolul 9.

Sunt interzise alocările cu titlu gratuit pentru producerea de energie electrică de către instalațiile nou intrate.

Expunere de motive

Cota rezervată instalațiilor nou intrate pe piață ar trebui stabilită pe baza creșterii preconizate a PIB-ului industrial pentru 2020. Procentul de 5 % pare excesiv în raport cu previziunile de creștere a PIB-ului industriei comunitare.

Amendamentul 10

Articolul 1, alineatul (8) [articolul 10a alineatul (8)]

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 8.   În 2013 și în fiecare an ulterior până în 2020, instalațiilor din sectoarele expuse la un risc semnificativ de relocare a emisiilor de dioxid de carbon li se atribuie cote gratuite până la 100 % din cantitatea stabilită în conformitate cu alineatele (2)-(6). | 8.   În 2013 și în fiecare an ulterior până în 2020, instalațiilor din sectoarele expuse la un risc semnificativ de relocare a emisiilor de dioxid de carbon li se atribuie cote gratuite până la 100 % din cantitatea stabilită în conformitate cu alineatele (2)-(6). În acest context, trebuie acordată preferin
  ț
  ă instala
  ț
  iilor care generează cel mai redus nivel de emisii de CO2

  pe unitatea de producție (etaloane de referinț
  ă). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

8.   În 2013 și în fiecare an ulterior până în 2020, instalațiilor din sectoarele expuse la un risc semnificativ de relocare a emisiilor de dioxid de carbon li se atribuie cote gratuite până la 100 % din cantitatea stabilită în conformitate cu alineatele (2)-(6).

8.   În 2013 și în fiecare an ulterior până în 2020, instalațiilor din sectoarele expuse la un risc semnificativ de relocare a emisiilor de dioxid de carbon li se atribuie cote gratuite până la 100 % din cantitatea stabilită în conformitate cu alineatele (2)-(6). În acest context, trebuie acordată preferin
  ț
  ă instala
  ț
  iilor care generează cel mai redus nivel de emisii de CO2

  pe unitatea de producție (etaloane de referinț
  ă).

Expunere de motive

Propunerea Comisiei dezavantajează întreprinderile care au făcut deja de bunăvoie eforturi pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră. În cazul alocării de cote gratuite, tratarea pe baze egale a instalațiilor „curate” și a întreprinderilor cu instalații „murdare” ar duce la denaturarea concurenței dintre întreprinderile comunitare din același sector. De aceea este corect să se țină cont de reducerile de emisii deja realizate. Modelul propus de etaloane de referință, care are în vedere alocarea gratuită de 100 % numai pentru întreprinderile „cele mai curate” este fezabil, transparent și nu are efecte asupra concurenței.

Amendamentul 11

Articolul 1, alineatul (8) (articolul 10b)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Măsuri de sprijinire a anumitor industrii mari consumatoare de energie în cazul relocării emisiilor de dioxid de carbon
  Ținând seama de rezultatul negocierilor internaționale și de măsura în care acestea vor genera reduceri globale ale emisiilor de gaze cu efect de seră, și în urma consultării tuturor partenerilor sociali interesați, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului, până cel târziu în iunie 2011, un raport analitic de evaluare a situației sectoarelor sau subsectoarelor mari consumatoare de energie care sunt considerate a fi expuse unor riscuri semnificative de relocare a emisiilor de dioxid de carbon. Aceste raport este însoțit de propuneri adecvate, care pot include:






  — | adaptarea ponderii cotelor primite cu titlu gratuit de sectoarele sau subsectoarele respective în temeiul articolului 10a; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Măsuri de sprijinire a anumitor industrii mari consumatoare de energie în cazul relocării emisiilor de dioxid de carbon

Ținând seama de rezultatul negocierilor internaționale și de măsura în care acestea vor genera reduceri globale ale emisiilor de gaze cu efect de seră, și în urma consultării tuturor partenerilor sociali interesați, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului, până cel târziu în iunie 2011, un raport analitic de evaluare a situației sectoarelor sau subsectoarelor mari consumatoare de energie care sunt considerate a fi expuse unor riscuri semnificative de relocare a emisiilor de dioxid de carbon. Aceste raport este însoțit de propuneri adecvate, care pot include:

—

adaptarea ponderii cotelor primite cu titlu gratuit de sectoarele sau subsectoarele respective în temeiul articolului 10a;

| — | includerea în sistemul comunitar a importatorilor de produse fabricate de sectoarele sau de subsectoarele stabilite în conformitate cu articolul 10a. |
| --- | --- |

—

includerea în sistemul comunitar a importatorilor de produse fabricate de sectoarele sau de subsectoarele stabilite în conformitate cu articolul 10a.

Atunci când se stabilesc măsurile adecvate se ține seama și de toate acordurile sectoriale obligatorii care duc la reduceri globale ale emisiilor de amploarea necesară pentru a combate eficient schimbările climatice, acorduri care pot fi monitorizate, verificate și care pot face obiectul unor mecanisme obligatorii de garantare a aplicării.

Măsuri de sprijinire a anumitor industrii mari consumatoare de energie în cazul relocării emisiilor de dioxid de carbon

Cel târziu la o jumătate de an de la intrarea în vigoare a prezentei directive
  ș
  i în urma consultării tuturor partenerilor sociali interesa
  ți ș
  i a Comitetului Regiunilor, Comisia prezintă Parlamentului European
  și Consiliului un raport analitic conț
  inând propuneri concrete pentru împiedicarea relocării emisiilor de dioxid de carbon produse de către sectoarele
  și subsectoarele mari consumatoare de energie.

Ținând seama de rezultatul negocierilor internaționale și de măsura în care acestea vor genera reduceri globale ale emisiilor de gaze cu efect de seră, și în urma consultării tuturor partenerilor sociali interesați, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului, până cel târziu în iunie 2011, un raport analitic de evaluare a situației sectoarelor sau subsectoarelor mari consumatoare de energie care sunt considerate a fi expuse unor riscuri semnificative de relocare a emisiilor de dioxid de carbon. Aceste raport este însoțit de propuneri adecvate, care pot include:

| — | adaptarea ponderii cotelor primite cu titlu gratuit de sectoarele sau subsectoarele respective în temeiul articolului 10a; |
| --- | --- |

—

adaptarea ponderii cotelor primite cu titlu gratuit de sectoarele sau subsectoarele respective în temeiul articolului 10a;

| — | includerea în sistemul comunitar a importatorilor de produse fabricate de sectoarele sau de subsectoarele stabilite în conformitate cu articolul 10a. |
| --- | --- |

—

includerea în sistemul comunitar a importatorilor de produse fabricate de sectoarele sau de subsectoarele stabilite în conformitate cu articolul 10a.

Atunci când se stabilesc măsurile adecvate se ține seama și de toate acordurile sectoriale obligatorii care duc la reduceri globale ale emisiilor de amploarea necesară pentru a combate eficient schimbările climatice, acorduri care pot fi monitorizate, verificate și care pot face obiectul unor mecanisme obligatorii de garantare a aplicării.

Expunere de motive

Autoritățile regionale și locale trebuie să fie atrase în identificarea sectoarelor și subsectoarelor expuse riscului de scurgeri de CO2, pentru a se limita riscul pierderii de competitivitate și de locuri de muncă în întreprinderile respective, în special în cazul IMM-urilor.

În special investițiile în sectoarele mari consumatoare de energie necesită de obicei mult capital și perioade lungi de desfășurare. Așadar, pentru întreprinderile în cauză, condițiile-cadru sigure și previzibile sunt cu atât mai importante. Intenția de a evalua abia în anul 2011 modul în care trebuie să se țină seama de situația specială a sectoarelor mari consumatoare de energie nu satisface cerințele justificate ale acestora în materie de siguranță a planificării. Incertitudinea în ceea ce privește viitoarele condiții-cadru a condus deja la amânarea investițiilor sau chiar la relocarea investițiilor în țări terțe. De aceea, se solicită Comisiei să demareze cât mai curând o reflecție pe această temă și să își facă publice planurile.

Amendamentul 12

Articolul 1, alineatul (21) [articolul 27 alineatul (1)]

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1.   Statele membre pot exclude din sistemul comunitar instalațiile de ardere cu o putere termică nominală mai mică de 25 MW, ale căror emisii raportate autorității competente în fiecare dintre ultimii trei ani nu depășesc 10 000 de tone de dioxid de carbon echivalent, excluzând emisiile provenite de la biomasă, și care fac obiectul unor măsuri de natură să permită realizarea unei contribuții echivalente la reducerile de emisii, în cazul în care statul membru în cauză îndeplinește următoarele condiții:






  (a) | notifică fiecare instalație de acest tip Comisiei, precizând măsurile echivalente care se aplică; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

1.   Statele membre pot exclude din sistemul comunitar instalațiile de ardere cu o putere termică nominală mai mică de 25 MW, ale căror emisii raportate autorității competente în fiecare dintre ultimii trei ani nu depășesc 10 000 de tone de dioxid de carbon echivalent, excluzând emisiile provenite de la biomasă, și care fac obiectul unor măsuri de natură să permită realizarea unei contribuții echivalente la reducerile de emisii, în cazul în care statul membru în cauză îndeplinește următoarele condiții:

(a)

notifică fiecare instalație de acest tip Comisiei, precizând măsurile echivalente care se aplică;

| (b) | confirmă că se aplică proceduri de monitorizare pentru a se evalua dacă vreuna dintre aceste instalații emite mai mult de 10 000 de tone de dioxid de carbon echivalent, excluzând emisiile provenite de la biomasă, în cursul unui an calendaristic; |
| --- | --- |

(b)

confirmă că se aplică proceduri de monitorizare pentru a se evalua dacă vreuna dintre aceste instalații emite mai mult de 10 000 de tone de dioxid de carbon echivalent, excluzând emisiile provenite de la biomasă, în cursul unui an calendaristic;

| (c) | confirmă că o instalație este reintrodusă în sistem în cazul în care emite mai mult de 10 000 de tone de dioxid de carbon echivalent, excluzând emisiile provenite de la biomasă, în cursul unui an calendaristic, sau în cazul în care nu se mai aplică măsuri echivalente; |
| --- | --- |

(c)

confirmă că o instalație este reintrodusă în sistem în cazul în care emite mai mult de 10 000 de tone de dioxid de carbon echivalent, excluzând emisiile provenite de la biomasă, în cursul unui an calendaristic, sau în cazul în care nu se mai aplică măsuri echivalente;

| (d) | publică informațiile menționate la literele (a), (b) și (c) în vederea unei consultări publice. |
| --- | --- |

(d)

publică informațiile menționate la literele (a), (b) și (c) în vederea unei consultări publice.

1.   Statele membre pot exclude din sistemul comunitar, ținând seama și de punctul de vedere al proprietarului instalației, instalațiile de ardere cu o putere termică nominală mai mică de 25 MW, ale căror emisii raportate autorității competente în fiecare dintre ultimii trei ani nu depășesc 10 000 de tone de dioxid de carbon echivalent, excluzând emisiile provenite de la biomasă, și care fac obiectul unor măsuri de natură să permită realizarea unei contribuții echivalente la reducerile de emisii.
  ,
  Statele membr
  e stabilesc asemenea măsuri în colaborare cu autorită
  țile regionale și locale, pe baza liniilor directoare specifice adoptate de Comisie.

2.   Instalațiile avute în vedere la alineatul (1) pot fi scoase din sistemul comunitar ETS,
  în cazul în care
  cu condiția ca statul membru în cauză îndeplineș
  te următoarele condi
  ții:

| (a) | să notifice
  ă fiecare instalație de acest tip Comisiei, precizând măsurile echivalente care se aplică; |
| --- | --- |

(a)

să notifice
  ă fiecare instalație de acest tip Comisiei, precizând măsurile echivalente care se aplică;

| (b) | să confirme
  ă că se aplică proceduri de monitorizare pentru a se evalua dacă vreuna dintre aceste instalații emite mai mult de 10 000 de tone de dioxid de carbon echivalent, excluzând emisiile provenite de la biomasă, în cursul unui an calendaristic; |
| --- | --- |

(b)

să confirme
  ă că se aplică proceduri de monitorizare pentru a se evalua dacă vreuna dintre aceste instalații emite mai mult de 10 000 de tone de dioxid de carbon echivalent, excluzând emisiile provenite de la biomasă, în cursul unui an calendaristic;

| (c) | să confirme
  ă
  , după consultarea autorită
  ților regionale și locale, că o instalație este reintrodusă în sistem în cazul în care emite mai mult de 10 000 de tone de dioxid de carbon echivalent, excluzând emisiile provenite de la biomasă, în cursul unui an calendaristic, sau în cazul în care nu se mai aplică măsuri echivalente; |
| --- | --- |

(c)

să confirme
  ă
  , după consultarea autorită
  ților regionale și locale, că o instalație este reintrodusă în sistem în cazul în care emite mai mult de 10 000 de tone de dioxid de carbon echivalent, excluzând emisiile provenite de la biomasă, în cursul unui an calendaristic, sau în cazul în care nu se mai aplică măsuri echivalente;

| (d) | să publice
  ă informațiile menționate la literele (a), (b) și (c) în vederea unei consultări publice. |
| --- | --- |

(d)

să publice
  ă informațiile menționate la literele (a), (b) și (c) în vederea unei consultări publice.

Expunere de motive

Obiectivul avut în vedere este obținerea de informații privind măsurile luate la nivel regional, în vederea reducerii emisiilor, dat fiind că, în cazul întreprinderilor mici și mijlocii, eliberarea autorizației de funcționare reprezintă o competență regională.

Bruxelles, 8 octombrie 2008.

Președintele

Comitetului Regiunilor

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 19.12.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 325/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 325/28

---

Avizul Comitetului Regiunilor privind propunerile legislative ale comisiei privind politica agricolă comună după evaluarea „stării de sănătate”

(2008/C 325/05)

COMITETUL REGIUNILOR

| — | își exprimă preocuparea cu privire la lipsa de mijloace financiare în vederea dezvoltării rurale. Investițiile suplimentare în noile provocări nu ar trebui finanțate cu resurse din primul pilon; prin urmare, recomandă ca această preocupare să fie corelată cu alte politici europene, în special cu politica de coeziune; |
| --- | --- |

—

își exprimă preocuparea cu privire la lipsa de mijloace financiare în vederea dezvoltării rurale. Investițiile suplimentare în noile provocări nu ar trebui finanțate cu resurse din primul pilon; prin urmare, recomandă ca această preocupare să fie corelată cu alte politici europene, în special cu politica de coeziune;

| — | recomandă insistent stimularea sinergiilor dintre politica de dezvoltare rurală și celelalte politici al UE, în special politica de coeziune; |
| --- | --- |

—

recomandă insistent stimularea sinergiilor dintre politica de dezvoltare rurală și celelalte politici al UE, în special politica de coeziune;

| — | sprijină solicitarea tot mai puternică de a se investi în cercetarea în domeniul agricol și de a se aplica rezultatele cercetării, salută sugestiile Comisiei Europene de creare de sinergii cu cel de-al 7-lea Program-cadru pentru cercetare; |
| --- | --- |

—

sprijină solicitarea tot mai puternică de a se investi în cercetarea în domeniul agricol și de a se aplica rezultatele cercetării, salută sugestiile Comisiei Europene de creare de sinergii cu cel de-al 7-lea Program-cadru pentru cercetare;

| — | consideră că, pentru a face față noilor provocări, Europa trebuie să aspire la o economie cu circuit închis și, prin urmare, să stimuleze și să sprijine agricultura inovatoare în ansamblu; |
| --- | --- |

—

consideră că, pentru a face față noilor provocări, Europa trebuie să aspire la o economie cu circuit închis și, prin urmare, să stimuleze și să sprijine agricultura inovatoare în ansamblu;

| — | consideră că, pentru combaterea schimbărilor climatice, ar trebui promovate strategii alimentare integrate; |
| --- | --- |

—

consideră că, pentru combaterea schimbărilor climatice, ar trebui promovate strategii alimentare integrate;

| — | consideră că, pentru reducerea amprentei lor de carbon, regiunile ar trebui încurajate să dezvolte și să promoveze producția locală de alimente și de produse derivate; |
| --- | --- |

—

consideră că, pentru reducerea amprentei lor de carbon, regiunile ar trebui încurajate să dezvolte și să promoveze producția locală de alimente și de produse derivate;

| — | sugerează ca creșterea propusă a cotei de lapte să se ridice deja la 2 % anual, dar sugerează totodată Comisiei să consolideze poziția agricultorilor din zonele vulnerabile, în cazul în care aceasta ar fi afectată în urma creșterii cotelor; |
| --- | --- |

—

sugerează ca creșterea propusă a cotei de lapte să se ridice deja la 2 % anual, dar sugerează totodată Comisiei să consolideze poziția agricultorilor din zonele vulnerabile, în cazul în care aceasta ar fi afectată în urma creșterii cotelor;

| — | consideră că Europei îi revine responsabilitatea socială de a depune toate eforturile pentru a integra cele trei principii — populația, planeta și profitul (People, Planet and Profit) — în rezultatele negocierilor actuale și viitoare din cadrul OMC; |
| --- | --- |

—

consideră că Europei îi revine responsabilitatea socială de a depune toate eforturile pentru a integra cele trei principii — populația, planeta și profitul (People, Planet and Profit) — în rezultatele negocierilor actuale și viitoare din cadrul OMC;

| — | dorește să atragă atenția asupra faptului că organismele locale și regionale din majoritatea statelor membre au dobândit o experiență considerabilă în domeniul dezvoltării rurale și ar saluta invitația de a accepta să își asume responsabilități mai extinse în punerea în practică și în orientarea politicii UE pentru agricultură și dezvoltare rurală. |
| --- | --- |

—

dorește să atragă atenția asupra faptului că organismele locale și regionale din majoritatea statelor membre au dobândit o experiență considerabilă în domeniul dezvoltării rurale și ar saluta invitația de a accepta să își asume responsabilități mai extinse în punerea în practică și în orientarea politicii UE pentru agricultură și dezvoltare rurală.

| Raportor | : | dna Lenie DWARSHUIS-VAN DE BEEK (NL-ALDE), membru al Consiliului Executiv al provinciei Olanda de Sud |
| --- | --- | --- |

Raportor

:

dna Lenie DWARSHUIS-VAN DE BEEK (NL-ALDE), membru al Consiliului Executiv al provinciei Olanda de Sud

Texte de referință

Propunere de regulament al Consiliului de stabilire a unor norme comune pentru sisteme de ajutor direct pentru agricultori în cadrul politicii agricole comune și de stabilire a anumitor sisteme de ajutor pentru agricultori

Propunere de regulament al Consiliului privind modificările aduse politicii agricole comune prin modificarea Regulamentului (CE) nr. 320/2006, (CE) nr. 1234/2007, (CE) nr. 3/2008 și (CE) nr. [...]/2008

Propunere de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală (FEADR)

Propunere de decizie a Consiliului de modificare a Deciziei 2006/144/CE privind orientările strategice ale Comunității pentru dezvoltarea rurală (perioada de programare 2007-2013) (prezentată de Comisie) [SEC(2008) 1885] — [SEC(2008) 1886]

COM(2008) 306 final — 2008/0103 (CNS) — 2008/0104 (CNS) — 2008/0105 (CNS) — 2008/0106 (CNS)

COMITETUL REGIUNILOR

Punctele esențiale ale avizului

| 1. | remarcă importanța strategică a industriei agroalimentare pentru Europa, ia în considerare sfera de acțiune pronunțat multinațională a întreprinderilor, susține o producție de calitate în toate regiunile și se declară de acord cu Comisia Europeană în ceea ce privește importanța unei politici agricole comune; |
| --- | --- |

1.

remarcă importanța strategică a industriei agroalimentare pentru Europa, ia în considerare sfera de acțiune pronunțat multinațională a întreprinderilor, susține o producție de calitate în toate regiunile și se declară de acord cu Comisia Europeană în ceea ce privește importanța unei politici agricole comune;

| 2. | este de acord că dotarea cu un sistem care să asigure un anumit nivel de autonomie alimentară a cetățenilor europeni implică gestionarea crizelor atunci când este necesar; recunoaște că, în ceea ce privește producția alimentară, piața nu poate împăca întotdeauna chestiunea venitului producătorului cu cea a ansamblului cererii publice, ceea ce justifică politica agricolă comună; |
| --- | --- |

2.

este de acord că dotarea cu un sistem care să asigure un anumit nivel de autonomie alimentară a cetățenilor europeni implică gestionarea crizelor atunci când este necesar; recunoaște că, în ceea ce privește producția alimentară, piața nu poate împăca întotdeauna chestiunea venitului producătorului cu cea a ansamblului cererii publice, ceea ce justifică politica agricolă comună;

| 3. | în ceea ce privește recomandările deja incluse în propunerile legislative, subliniază că multe dintre recomandările făcute în avizul exploratoriu privind evaluarea „stării de sănătate” a politicii agricole comune (CdR 197/2007) sunt încă de actualitate; pe lângă propunerile legislative prezentate, sunt însă necesare simplificări suplimentare pentru a realiza o reducere efectivă a sarcinilor birocratice pentru autoritățile regionale responsabile de punerea în aplicare a PAC, precum și pentru agricultori. În acest sens, sunt necesare în special simplificări majore în domeniul eco-condiționalității. În acest context, nici extinderea condițiilor din Anexa III nu trebuie să ducă la sarcini mai mari. În plus, la aplicarea diferitelor măsuri referitoare la standarde conform Anexei III, trebuie să se țină seama de condițiile regionale și naturale, care sunt uneori foarte variate. Trebuie luate în considerare și reglementările existente deja; |
| --- | --- |

3.

în ceea ce privește recomandările deja incluse în propunerile legislative, subliniază că multe dintre recomandările făcute în avizul exploratoriu privind evaluarea „stării de sănătate” a politicii agricole comune (CdR 197/2007) sunt încă de actualitate; pe lângă propunerile legislative prezentate, sunt însă necesare simplificări suplimentare pentru a realiza o reducere efectivă a sarcinilor birocratice pentru autoritățile regionale responsabile de punerea în aplicare a PAC, precum și pentru agricultori. În acest sens, sunt necesare în special simplificări majore în domeniul eco-condiționalității. În acest context, nici extinderea condițiilor din Anexa III nu trebuie să ducă la sarcini mai mari. În plus, la aplicarea diferitelor măsuri referitoare la standarde conform Anexei III, trebuie să se țină seama de condițiile regionale și naturale, care sunt uneori foarte variate. Trebuie luate în considerare și reglementările existente deja;

| 4. | în opoziție cu cele afirmate în avizul său prospectiv, pledează pentru ca, în cadrul celui de-al doilea pilon, eliminarea obligației de a scoate terenurile din circuitul agricol să fie însoțită de măsuri facultative de protecție a mediului pentru anumite suprafețe; |
| --- | --- |

4.

în opoziție cu cele afirmate în avizul său prospectiv, pledează pentru ca, în cadrul celui de-al doilea pilon, eliminarea obligației de a scoate terenurile din circuitul agricol să fie însoțită de măsuri facultative de protecție a mediului pentru anumite suprafețe;

| 5. | recomandă să se reconsidere, în contextul situației actuale de pe piața laptelui, propunerile de mărire a cotelor ca formă de pregătire în vederea eliminării sistemului de cote. Ar trebui alese instrumente adecvate și puse la dispoziție fonduri — în măsura în care sunt necesare — care să prevină în parte defavorizarea enormă rezultată din eliminarea cotelor pentru regiunile mai puțin competitive și dezavantajate din punctul de vedere al condițiilor naturale; |
| --- | --- |

5.

recomandă să se reconsidere, în contextul situației actuale de pe piața laptelui, propunerile de mărire a cotelor ca formă de pregătire în vederea eliminării sistemului de cote. Ar trebui alese instrumente adecvate și puse la dispoziție fonduri — în măsura în care sunt necesare — care să prevină în parte defavorizarea enormă rezultată din eliminarea cotelor pentru regiunile mai puțin competitive și dezavantajate din punctul de vedere al condițiilor naturale;

| 6. | consideră că evaluarea „stării de sănătate” a PAC nu trebuie să se limiteze la continuarea reformei din 2003, ci trebuie să abordeze în mod ferm noua conjunctură alimentară internațională; face apel la prudență, pentru ca, în cursul evaluării „stării de sănătate”, să nu fie eliminate în mod ireversibil instrumentele de piață existente (cu excepția retragerii obligatorii a terenurilor din circuitul agricol). Având în vedere volatilitatea actuală a piețelor alimentare la nivel mondial, prudența îndeamnă la păstrarea posibilității de reactivare a acestor instrumente în caz de necesitate, chiar dacă nu sunt utilizate în prezent; |
| --- | --- |

6.

consideră că evaluarea „stării de sănătate” a PAC nu trebuie să se limiteze la continuarea reformei din 2003, ci trebuie să abordeze în mod ferm noua conjunctură alimentară internațională; face apel la prudență, pentru ca, în cursul evaluării „stării de sănătate”, să nu fie eliminate în mod ireversibil instrumentele de piață existente (cu excepția retragerii obligatorii a terenurilor din circuitul agricol). Având în vedere volatilitatea actuală a piețelor alimentare la nivel mondial, prudența îndeamnă la păstrarea posibilității de reactivare a acestor instrumente în caz de necesitate, chiar dacă nu sunt utilizate în prezent;

| 7. | recunoaște importanța noilor provocări și necesitatea introducerii de stimulente puternice în toate statele membre, în vederea lansării cu succes a operațiilor legate de noile provocări; |
| --- | --- |

7.

recunoaște importanța noilor provocări și necesitatea introducerii de stimulente puternice în toate statele membre, în vederea lansării cu succes a operațiilor legate de noile provocări;

| 8. | cu toate acestea, atrage atenția asupra faptului că tipul de modulare propus de Comisie implică, în funcție de regiuni, o reducere substanțială a veniturilor agricultorilor; |
| --- | --- |

8.

cu toate acestea, atrage atenția asupra faptului că tipul de modulare propus de Comisie implică, în funcție de regiuni, o reducere substanțială a veniturilor agricultorilor;

| 9. | consideră că Comisia nu ar trebui să subestimeze importanța fiabilității cadrului financiar al PAC care a fost convenit până în 2013; |
| --- | --- |

9.

consideră că Comisia nu ar trebui să subestimeze importanța fiabilității cadrului financiar al PAC care a fost convenit până în 2013;

| 10. | sugerează ca o parte din fondurile puse la dispoziție să fie alocate și aplicării altor măsuri pe lângă cele consacrate confruntării cu noile provocări, cum sunt, de exemplu, noile măsuri din primul pilon de sprijinire a sectorului comunitar ovine-caprine, atât de important din punct de vedere social, economic și de mediu, și care este în prezent supus unui risc grav de scădere drastică a efectivelor, precum și măsurile existente care țin de pilonul al doilea și sunt legate de exploatații, diverse măsuri noi care țin de pilonul al doilea și sunt menite să ajute agricultorii să se adapteze situației care decurge din primul pilon sau alte măsuri noi care țin de pilonul al doilea, menite să acopere costurile diferitelor măsuri legate de o agricultură multifuncțională pentru marele public; |
| --- | --- |

10.

sugerează ca o parte din fondurile puse la dispoziție să fie alocate și aplicării altor măsuri pe lângă cele consacrate confruntării cu noile provocări, cum sunt, de exemplu, noile măsuri din primul pilon de sprijinire a sectorului comunitar ovine-caprine, atât de important din punct de vedere social, economic și de mediu, și care este în prezent supus unui risc grav de scădere drastică a efectivelor, precum și măsurile existente care țin de pilonul al doilea și sunt legate de exploatații, diverse măsuri noi care țin de pilonul al doilea și sunt menite să ajute agricultorii să se adapteze situației care decurge din primul pilon sau alte măsuri noi care țin de pilonul al doilea, menite să acopere costurile diferitelor măsuri legate de o agricultură multifuncțională pentru marele public;

| 11. | consideră că echilibrul între obiective și măsuri ar putea prezenta diferențe între regiunile care au pus deja în aplicare un număr important de măsuri destinate confruntării cu noile provocări sau care, în mare măsură, și-au utilizat deja resursele în conformitate cu noile provocări; |
| --- | --- |

11.

consideră că echilibrul între obiective și măsuri ar putea prezenta diferențe între regiunile care au pus deja în aplicare un număr important de măsuri destinate confruntării cu noile provocări sau care, în mare măsură, și-au utilizat deja resursele în conformitate cu noile provocări;

| 12. | consideră că, dacă politica agricolă europeană dorește să respecte aspectele fundamentale ale politicii europene, aplicarea modulării trebuie să se bazeze în primul rând pe condițiile de producție, înainte de luarea în considerare cu prioritate a criteriilor globale de concurență; |
| --- | --- |

12.

consideră că, dacă politica agricolă europeană dorește să respecte aspectele fundamentale ale politicii europene, aplicarea modulării trebuie să se bazeze în primul rând pe condițiile de producție, înainte de luarea în considerare cu prioritate a criteriilor globale de concurență;

| 13. | consideră că este bine ca deciziile asupra modulării să fie luate la nivelul descentralizat corespunzător, pentru a reflecta mai bine diversitatea nevoilor locale și regionale. Statele membre și regiunile ar trebui să aibă posibilitatea de a direcționa fonduri către măsurile din pilonul II în funcție de necesitățile reale; |
| --- | --- |

13.

consideră că este bine ca deciziile asupra modulării să fie luate la nivelul descentralizat corespunzător, pentru a reflecta mai bine diversitatea nevoilor locale și regionale. Statele membre și regiunile ar trebui să aibă posibilitatea de a direcționa fonduri către măsurile din pilonul II în funcție de necesitățile reale;

| 14. | în prezentul aviz privind propunerile legislative, își exprimă preocuparea cu privire la lipsa de mijloace financiare în vederea dezvoltării rurale în general și în special în confruntarea cu noi provocări; în acest sens, afirmă cu claritate că, într-un viitor apropiat, investițiile suplimentare în noile provocări nu ar trebui finanțate doar cu resurse din primul pilon, propunând ca această preocupare să fie corelată cu alte politici europene, în special politica de coeziune; |
| --- | --- |

14.

în prezentul aviz privind propunerile legislative, își exprimă preocuparea cu privire la lipsa de mijloace financiare în vederea dezvoltării rurale în general și în special în confruntarea cu noi provocări; în acest sens, afirmă cu claritate că, într-un viitor apropiat, investițiile suplimentare în noile provocări nu ar trebui finanțate doar cu resurse din primul pilon, propunând ca această preocupare să fie corelată cu alte politici europene, în special politica de coeziune;

| 15. | în prezentul aviz, se concentrează asupra propunerii de Regulament (CE) nr. 1698/2005 privind dezvoltarea rurală, care aspiră să obțină rezultate maxime în ceea ce privește noile provocări; |
| --- | --- |

15.

în prezentul aviz, se concentrează asupra propunerii de Regulament (CE) nr. 1698/2005 privind dezvoltarea rurală, care aspiră să obțină rezultate maxime în ceea ce privește noile provocări;

| 16. | în prezentul aviz, își exprimă opinia cu privire la viitoarea politică agricolă comună dintr-o perspectivă globală, inclusiv cu privire la unele aspecte rcu relevanță pentru OMC, precum proprietatea intelectuală, marca de calitate UE și etichetarea privind consumul de energie; |
| --- | --- |

16.

în prezentul aviz, își exprimă opinia cu privire la viitoarea politică agricolă comună dintr-o perspectivă globală, inclusiv cu privire la unele aspecte rcu relevanță pentru OMC, precum proprietatea intelectuală, marca de calitate UE și etichetarea privind consumul de energie;

| 17. | în prezentul aviz, solicită Comisiei să invite CoR să participe la viitoarele dezbateri și la procesul de elaborare a politicilor și anunță noi inițiative ale CoR, precum organizarea unei conferințe cu diversele părți interesate și elaborarea unui document prospectiv privind agricultura și dezvoltarea rurală în Europa, axat pe impactul procesului decizional de la nivel regional și pe continuarea eforturilor pentru crearea unei agriculturi ecologice; |
| --- | --- |

17.

în prezentul aviz, solicită Comisiei să invite CoR să participe la viitoarele dezbateri și la procesul de elaborare a politicilor și anunță noi inițiative ale CoR, precum organizarea unei conferințe cu diversele părți interesate și elaborarea unui document prospectiv privind agricultura și dezvoltarea rurală în Europa, axat pe impactul procesului decizional de la nivel regional și pe continuarea eforturilor pentru crearea unei agriculturi ecologice;

| 18. | subliniază importanța unei industrii agroalimentare indigene în Europa și semnificația critică a siguranței și securității alimentare, dat fiind că UE este în prezent cel mai mare importator agricol din lume; |
| --- | --- |

18.

subliniază importanța unei industrii agroalimentare indigene în Europa și semnificația critică a siguranței și securității alimentare, dat fiind că UE este în prezent cel mai mare importator agricol din lume;

| 19. | pentru a asigura o tranziție suportabilă de la regimul de cote de lapte, care expiră în 2015, s-a convenit asupra necesității unei „aterizări line”; Comitetul susține o creștere anuală a cotei de minimum 2 %, cel puțin pentru regiunile și țările cu potențial de producție mare. Date fiind fluctuațiile semnificative de volum și de preț existente în prezent, mecanismele de controlare a pieței ar trebui să rămână operațional până la expirarea regimului de cote; |
| --- | --- |

19.

pentru a asigura o tranziție suportabilă de la regimul de cote de lapte, care expiră în 2015, s-a convenit asupra necesității unei „aterizări line”; Comitetul susține o creștere anuală a cotei de minimum 2 %, cel puțin pentru regiunile și țările cu potențial de producție mare. Date fiind fluctuațiile semnificative de volum și de preț existente în prezent, mecanismele de controlare a pieței ar trebui să rămână operațional până la expirarea regimului de cote;

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

Politica agricolă comună

| 20. | consideră că PAC ocupă în prezent un loc central, având potențialul necesar pentru a-și păstra importanța în viitorul apropiat, având în vedere că performanțele PAC vor continua să se afle în centrul dezbaterii, în contextul unei creșteri continue a cererii de hrană pentru oameni și animale, de combustibil și de fibre; |
| --- | --- |

20.

consideră că PAC ocupă în prezent un loc central, având potențialul necesar pentru a-și păstra importanța în viitorul apropiat, având în vedere că performanțele PAC vor continua să se afle în centrul dezbaterii, în contextul unei creșteri continue a cererii de hrană pentru oameni și animale, de combustibil și de fibre;

| 21. | consideră că, într-o lume tot mai globalizată, agricultura europeană nu se poate dezvolta fără o puternică politică europeană comună bazată pe mecanisme de reglementare puternice care, luând în considerare diversitatea geografică, socială și economică a regiunilor europene, să aibă în vedere obiective strategice și cererea consumatorilor și să ofere regiunilor posibilități de participare și de implicare, în special în ceea ce privește noile provocări, fiind totodată durabilă economic, social și ecologic și contribuind la vitalitatea regiunilor rurale; |
| --- | --- |

21.

consideră că, într-o lume tot mai globalizată, agricultura europeană nu se poate dezvolta fără o puternică politică europeană comună bazată pe mecanisme de reglementare puternice care, luând în considerare diversitatea geografică, socială și economică a regiunilor europene, să aibă în vedere obiective strategice și cererea consumatorilor și să ofere regiunilor posibilități de participare și de implicare, în special în ceea ce privește noile provocări, fiind totodată durabilă economic, social și ecologic și contribuind la vitalitatea regiunilor rurale;

| 22. | este de acord cu Comisia Europeană că schimbările climatice, biocombustibilii, gestionarea apei și biodiversitatea reprezintă — și pentru agricultură — importante provocării viitoare. În acest context, trebuie verificat ce contribuție pozitivă își poate aduce PAC la sprijinirea adaptărilor necesare; solicită ca realizările anterioare din statele membre și din regiuni să fie luate în considerare în acest scop în mod adecvat; |
| --- | --- |

22.

este de acord cu Comisia Europeană că schimbările climatice, biocombustibilii, gestionarea apei și biodiversitatea reprezintă — și pentru agricultură — importante provocării viitoare. În acest context, trebuie verificat ce contribuție pozitivă își poate aduce PAC la sprijinirea adaptărilor necesare; solicită ca realizările anterioare din statele membre și din regiuni să fie luate în considerare în acest scop în mod adecvat;

| 23. | își exprimă îngrijorarea cu privire la propunerile Comisiei de a continua eliminarea măsurilor de intervenție comunitară, într-un context ce se caracterizează prin instabilitatea piețelor; consideră important să se mențină instrumentele de intervenție pe piață finanțate din fondurile comunitare existente în prezent; |
| --- | --- |

23.

își exprimă îngrijorarea cu privire la propunerile Comisiei de a continua eliminarea măsurilor de intervenție comunitară, într-un context ce se caracterizează prin instabilitatea piețelor; consideră important să se mențină instrumentele de intervenție pe piață finanțate din fondurile comunitare existente în prezent;

| 24. | va continua să acționeze astfel încât revizuirea necesară a PAC să nu determine o re-naționalizare a acestei politici, ceea ce înseamnă că, deși executarea și cofinanțarea pot fi atribuite regiunilor și statelor membre, PAC în sine, inclusiv strategia și bugetul, trebuie abordată la nivel comunitar; se pronunță ca plafonul de fonduri pentru PAC stabilit în cadrul financiar al UE 2007-2013 să rămână neschimbat până la sfârșitul perioadei de finanțare; |
| --- | --- |

24.

va continua să acționeze astfel încât revizuirea necesară a PAC să nu determine o re-naționalizare a acestei politici, ceea ce înseamnă că, deși executarea și cofinanțarea pot fi atribuite regiunilor și statelor membre, PAC în sine, inclusiv strategia și bugetul, trebuie abordată la nivel comunitar; se pronunță ca plafonul de fonduri pentru PAC stabilit în cadrul financiar al UE 2007-2013 să rămână neschimbat până la sfârșitul perioadei de finanțare;

| 25. | având în vedere actuala situație economică și criza gravă care afectează țările europene și care are efecte negative în special în mediul rural, recomandă Comisiei Europene să evite adoptarea de măsuri care să contribuie la creșterea șomajului și a pierderi de activitate economică; |
| --- | --- |

25.

având în vedere actuala situație economică și criza gravă care afectează țările europene și care are efecte negative în special în mediul rural, recomandă Comisiei Europene să evite adoptarea de măsuri care să contribuie la creșterea șomajului și a pierderi de activitate economică;

| 26. | consideră că toate ajutoarele directe trebuie să fie legate de menținerea activității agricole, chiar dacă pot fi decuplate de producția concretă; în acest sens, evaluarea „stării de sănătate” nu trebuie să contribuie la avansarea pe calea decuplării ajutoarelor directe; |
| --- | --- |

26.

consideră că toate ajutoarele directe trebuie să fie legate de menținerea activității agricole, chiar dacă pot fi decuplate de producția concretă; în acest sens, evaluarea „stării de sănătate” nu trebuie să contribuie la avansarea pe calea decuplării ajutoarelor directe;

| 27. | consideră că modelul istoric și cel regional ar trebui să evolueze progresiv către un ajutor uniform, bazat pe unitatea de lucru, la nivel comunitar, modulat în funcție de bunurile și serviciile furnizate societății în contextul unei agriculturi multifuncționale; |
| --- | --- |

27.

consideră că modelul istoric și cel regional ar trebui să evolueze progresiv către un ajutor uniform, bazat pe unitatea de lucru, la nivel comunitar, modulat în funcție de bunurile și serviciile furnizate societății în contextul unei agriculturi multifuncționale;

| 28. | semnalează că propunerea Comisiei de a fixa un prag sub care să nu se acorde ajutoare poate deveni o măsură regresivă din punct de vedere social și, având în vedere diversitatea regională, poate avea un impact social major asupra multor regiuni; de aceea, consideră necesar ca măsurile de simplificare să fie aplicate în funcție de situația internă a fiecărui stat; |
| --- | --- |

28.

semnalează că propunerea Comisiei de a fixa un prag sub care să nu se acorde ajutoare poate deveni o măsură regresivă din punct de vedere social și, având în vedere diversitatea regională, poate avea un impact social major asupra multor regiuni; de aceea, consideră necesar ca măsurile de simplificare să fie aplicate în funcție de situația internă a fiecărui stat;

| 29. | având în vedere propunerea Comisiei de a prezenta, înainte de 30 iunie 2011, un raport privind condițiile pentru eliminarea progresivă a regimului de cote de lapte, CoR consideră că orice decizie cu privire la viitorul sistemului de cote ar trebui amânată până la această dată; |
| --- | --- |

29.

având în vedere propunerea Comisiei de a prezenta, înainte de 30 iunie 2011, un raport privind condițiile pentru eliminarea progresivă a regimului de cote de lapte, CoR consideră că orice decizie cu privire la viitorul sistemului de cote ar trebui amânată până la această dată;

| 30. | observă că însăși Comisia recunoaște că eliminarea sistemului de cote sau pur și simplu creșterea progresivă a cotelor ar putea determina scăderea prețurilor; |
| --- | --- |

30.

observă că însăși Comisia recunoaște că eliminarea sistemului de cote sau pur și simplu creșterea progresivă a cotelor ar putea determina scăderea prețurilor;

| 31. | sugerează, în cadrul verificării „stării de sănătate”, menținerea unor mecanisme potrivite de gestionare a pieței și după expirarea sistemului de cote, pentru a pune la dispoziție o „plasă de siguranță” în contextul volumului excesiv și al fluctuației prețurilor; |
| --- | --- |

31.

sugerează, în cadrul verificării „stării de sănătate”, menținerea unor mecanisme potrivite de gestionare a pieței și după expirarea sistemului de cote, pentru a pune la dispoziție o „plasă de siguranță” în contextul volumului excesiv și al fluctuației prețurilor;

| 32. | recomandă menținerea instrumentelor de piață pentru lapte și produse lactate atâta vreme cât acestea vor fi considerate utile, inclusiv după anul 2015; |
| --- | --- |

32.

recomandă menținerea instrumentelor de piață pentru lapte și produse lactate atâta vreme cât acestea vor fi considerate utile, inclusiv după anul 2015;

| 33. | solicită Comisiei să creeze un fond bugetar comunitar extraordinar, suplimentat, dacă este necesar, din resurse de stat, destinat îmbunătățirii viabilității exploatațiilor situate în regiuni mai puțin competitive și/sau dezavantajate din punctul de vedere al condițiilor naturale; |
| --- | --- |

33.

solicită Comisiei să creeze un fond bugetar comunitar extraordinar, suplimentat, dacă este necesar, din resurse de stat, destinat îmbunătățirii viabilității exploatațiilor situate în regiuni mai puțin competitive și/sau dezavantajate din punctul de vedere al condițiilor naturale;

| 34. | consideră că statele membre ar trebui autorizate să sprijine aceste exploatații în diferite moduri, de exemplu introducând din nou regimul de zone defavorizate, propunând măsuri din pilonul al doilea și/sau aplicând articolul 68, oferind astfel o „plasă de siguranță”; |
| --- | --- |

34.

consideră că statele membre ar trebui autorizate să sprijine aceste exploatații în diferite moduri, de exemplu introducând din nou regimul de zone defavorizate, propunând măsuri din pilonul al doilea și/sau aplicând articolul 68, oferind astfel o „plasă de siguranță”;

| 35. | recomandă prudență, pentru a evita, în cursul evaluării „stării de sănătate”, eliminarea instrumentelor de piață pentru lapte și produse lactate, considerând că trebuie menținute cele existente în prezent; |
| --- | --- |

35.

recomandă prudență, pentru a evita, în cursul evaluării „stării de sănătate”, eliminarea instrumentelor de piață pentru lapte și produse lactate, considerând că trebuie menținute cele existente în prezent;

| 36. | este de părere că efectele agriculturii asupra mediului reprezintă o mare provocare, iar UE ar trebui să își propună ca obiectiv prioritar să facă agricultura mai ecologică. De aceea, este important să se continue dezbaterea privind protecția mediului în agricultură; |
| --- | --- |

36.

este de părere că efectele agriculturii asupra mediului reprezintă o mare provocare, iar UE ar trebui să își propună ca obiectiv prioritar să facă agricultura mai ecologică. De aceea, este important să se continue dezbaterea privind protecția mediului în agricultură;

Sinergia, complementaritatea și demarcarea politicii comune

| 37. | este preocupat de faptul că încercările de a folosi umbrela „dezvoltării rurale” pentru a încorpora un număr tot mai mare de teme ar putea genera probleme; în orice caz, se întreabă dacă programele de dezvoltare rurală constituie cea mai bună cale de a aborda unele dintre aceste provocări; |
| --- | --- |

37.

este preocupat de faptul că încercările de a folosi umbrela „dezvoltării rurale” pentru a încorpora un număr tot mai mare de teme ar putea genera probleme; în orice caz, se întreabă dacă programele de dezvoltare rurală constituie cea mai bună cale de a aborda unele dintre aceste provocări;

| 38. | observă de fapt o creștere a discrepanței între mijloacele disponibile în cadrul pilonului al doilea și impactul obiectivelor care trebuie realizate, care sunt atât „noile provocări”, cât și „actualele provocări”, legate de calitatea socială, economică și de mediu a zonelor rurale; |
| --- | --- |

38.

observă de fapt o creștere a discrepanței între mijloacele disponibile în cadrul pilonului al doilea și impactul obiectivelor care trebuie realizate, care sunt atât „noile provocări”, cât și „actualele provocări”, legate de calitatea socială, economică și de mediu a zonelor rurale;

| 39. | consideră că PAC trebuie să se ocupe în primul rând de agricultură și nu să devină o simplă componentă a coeziunii teritoriale. Atunci când ține seama de particularitățile regionale și de diferitele sisteme de producție, PAC contribuie, de asemenea, la coeziunea teritorială. Orice propuneri de modificare rezultate în urma evaluării „stării de sănătate” trebuie să reflecte într-o măsură suficientă diferitele particularități regionale și sisteme de producție care există în cadrul Uniunii Europene; |
| --- | --- |

39.

consideră că PAC trebuie să se ocupe în primul rând de agricultură și nu să devină o simplă componentă a coeziunii teritoriale. Atunci când ține seama de particularitățile regionale și de diferitele sisteme de producție, PAC contribuie, de asemenea, la coeziunea teritorială. Orice propuneri de modificare rezultate în urma evaluării „stării de sănătate” trebuie să reflecte într-o măsură suficientă diferitele particularități regionale și sisteme de producție care există în cadrul Uniunii Europene;

| 40. | CoR salută flexibilizarea articolului 69 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003, însă, în același timp, nu consideră că această măsură este suficientă pentru a face față eliminării instrumentelor de piață propuse de Comisie și în special pentru a face față consecințelor eliminării cotelor de lapte; |
| --- | --- |

40.

CoR salută flexibilizarea articolului 69 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003, însă, în același timp, nu consideră că această măsură este suficientă pentru a face față eliminării instrumentelor de piață propuse de Comisie și în special pentru a face față consecințelor eliminării cotelor de lapte;

| 41. | consideră că dezvoltarea zonelor rurale prin inovații majore, dezvoltare durabilă și calitatea serviciilor pentru toți locuitorii și toți actorii economici constituie mult mai mult decât un simplu cadru al dezvoltării agricole; |
| --- | --- |

41.

consideră că dezvoltarea zonelor rurale prin inovații majore, dezvoltare durabilă și calitatea serviciilor pentru toți locuitorii și toți actorii economici constituie mult mai mult decât un simplu cadru al dezvoltării agricole;

| 42. | sprijină solicitarea din ce în ce mai mare de a se investi în cercetarea în domeniul agricol și de a se aplica rezultatele cercetării, salută sugestiile Comisiei Europene de creare de sinergii cu cel de-al 7-lea Program-cadru pentru cercetare; |
| --- | --- |

42.

sprijină solicitarea din ce în ce mai mare de a se investi în cercetarea în domeniul agricol și de a se aplica rezultatele cercetării, salută sugestiile Comisiei Europene de creare de sinergii cu cel de-al 7-lea Program-cadru pentru cercetare;

| 43. | solicită insistent Comisiei Europene să garanteze că necesitatea încurajării inovației și modernizării exploatațiilor agricole și altor întreprinderi din sectorul alimentar, care rezultă din necesitatea confruntării cu noile provocări, legate de stabilirea de noi raporturi de competitivitate, nu este obstrucționată prin acordarea de ajutoare de stat; |
| --- | --- |

43.

solicită insistent Comisiei Europene să garanteze că necesitatea încurajării inovației și modernizării exploatațiilor agricole și altor întreprinderi din sectorul alimentar, care rezultă din necesitatea confruntării cu noile provocări, legate de stabilirea de noi raporturi de competitivitate, nu este obstrucționată prin acordarea de ajutoare de stat;

| 44. | recomandă insistent stimularea sinergiilor dintre politica de dezvoltare rurală și celelalte politici al UE, în special politica de coeziune, și își manifestă disponibilitatea de a participa la viitoarele consultări și dezbateri destinate explorării acestor sinergii; |
| --- | --- |

44.

recomandă insistent stimularea sinergiilor dintre politica de dezvoltare rurală și celelalte politici al UE, în special politica de coeziune, și își manifestă disponibilitatea de a participa la viitoarele consultări și dezbateri destinate explorării acestor sinergii;

Utilizarea mai amplă a procesului decizional la nivel regional

| 45. | subliniază că aplicarea măsurilor PAC are repercusiuni la nivel local și că nivelul regional este cel mai bine plasat pentru a obține rezultate optime în procesul de punere în aplicare a unei politici comune; cu toate acestea, nu trebuie să se ajungă la denaturări ale concurenței între statele membre sau regiuni; |
| --- | --- |

45.

subliniază că aplicarea măsurilor PAC are repercusiuni la nivel local și că nivelul regional este cel mai bine plasat pentru a obține rezultate optime în procesul de punere în aplicare a unei politici comune; cu toate acestea, nu trebuie să se ajungă la denaturări ale concurenței între statele membre sau regiuni;

| 46. | dorește să atragă atenția asupra faptului că organismele locale și regionale din majoritatea statelor membre au dobândit o experiență considerabilă în domeniul dezvoltării rurale, după cum a dovedit punerea în practică a programelor PRODER și LEADER în ultimii zece ani, și ar saluta invitația de a accepta să își asume responsabilități mai extinse în punerea în practică și în orientarea politicii UE pentru agricultură și dezvoltare rurală; |
| --- | --- |

46.

dorește să atragă atenția asupra faptului că organismele locale și regionale din majoritatea statelor membre au dobândit o experiență considerabilă în domeniul dezvoltării rurale, după cum a dovedit punerea în practică a programelor PRODER și LEADER în ultimii zece ani, și ar saluta invitația de a accepta să își asume responsabilități mai extinse în punerea în practică și în orientarea politicii UE pentru agricultură și dezvoltare rurală;

| 47. | semnalează că nivelul regional este cel mai adecvat pentru instituirea de măsuri de reducere a costurilor administrative ale PAC; consideră că posibilitatea ca agricultorii care primesc un volum de ajutoare inferior unui anumit prag să fie scutiți de modularea obligatorie ar determina, în anumite regiuni, o reducere semnificativă a acestor costuri; |
| --- | --- |

47.

semnalează că nivelul regional este cel mai adecvat pentru instituirea de măsuri de reducere a costurilor administrative ale PAC; consideră că posibilitatea ca agricultorii care primesc un volum de ajutoare inferior unui anumit prag să fie scutiți de modularea obligatorie ar determina, în anumite regiuni, o reducere semnificativă a acestor costuri;

| 48. | subliniază că trecerea de la un model de plăți istoric la unul regional, dorită de Comisia Europeană, va presupune aplicarea de criterii mai precis determinate geografic și luarea în considerare a competențelor locale și regionale, precum gospodărirea apelor, alimentarea cu energie și amenajarea teritoriului; |
| --- | --- |

48.

subliniază că trecerea de la un model de plăți istoric la unul regional, dorită de Comisia Europeană, va presupune aplicarea de criterii mai precis determinate geografic și luarea în considerare a competențelor locale și regionale, precum gospodărirea apelor, alimentarea cu energie și amenajarea teritoriului;

| 49. | exprimă necesitatea sprijinirii punerii în aplicare a politicii de dezvoltare rurală printr-o asistență tehnică și pedagogică mai substanțiale; |
| --- | --- |

49.

exprimă necesitatea sprijinirii punerii în aplicare a politicii de dezvoltare rurală printr-o asistență tehnică și pedagogică mai substanțiale;

| 50. | subliniază necesitatea unei informări sporite și cuprinzătoare a producătorilor și a consumatorilor cu privire la aspectele legate de agricultură, la nivelul autorităților locale și regionale, pentru a sensibiliza și a crește sentimentul de răspundere al diferitelor grupuri sociale față de importanța agriculturii pentru viața noastră de zi cu zi și pentru a atrage atenția asupra semnificației pe care aceasta o are pentru dezvoltarea în domeniile economic, social și ecologic; |
| --- | --- |

50.

subliniază necesitatea unei informări sporite și cuprinzătoare a producătorilor și a consumatorilor cu privire la aspectele legate de agricultură, la nivelul autorităților locale și regionale, pentru a sensibiliza și a crește sentimentul de răspundere al diferitelor grupuri sociale față de importanța agriculturii pentru viața noastră de zi cu zi și pentru a atrage atenția asupra semnificației pe care aceasta o are pentru dezvoltarea în domeniile economic, social și ecologic;

| 51. | propune să se definească și să se introducă un element suplimentar de clasificare a întreprinderilor pe criteriul pragului de modulare, pentru a face posibilă distincția între întreprinderile mari, gestionate în mod centralizat, și întreprinderile gestionate pe plan local, într-o structură cooperatistă, și a permite astfel statelor membre să ia măsuri de sprijinire și să asigure „aterizarea lină” a acestor cooperative; |
| --- | --- |

51.

propune să se definească și să se introducă un element suplimentar de clasificare a întreprinderilor pe criteriul pragului de modulare, pentru a face posibilă distincția între întreprinderile mari, gestionate în mod centralizat, și întreprinderile gestionate pe plan local, într-o structură cooperatistă, și a permite astfel statelor membre să ia măsuri de sprijinire și să asigure „aterizarea lină” a acestor cooperative;

Perspectiva globală, aspectele comerciale și viitorul PAC

| 52. | observă că, în viitorul apropiat, se va înregistra și se va menține o creștere puternică a cererii cantitative de produse agricole și de alimente, cerere determinată, pe de o parte, de creșterea accelerată a populației mondiale și, pe de altă parte, de creșterea nivelului de trai și a puterii de cumpărare; |
| --- | --- |

52.

observă că, în viitorul apropiat, se va înregistra și se va menține o creștere puternică a cererii cantitative de produse agricole și de alimente, cerere determinată, pe de o parte, de creșterea accelerată a populației mondiale și, pe de altă parte, de creșterea nivelului de trai și a puterii de cumpărare;

| 53. | observă, de asemenea, că fenomenul creșterii populației și puterii de cumpărare va duce la o creștere puternică a cererii în materie de alimente de calitate superioară, de alimente procesate, carne și produse lactate, ceea ce, în schimb, va duce la o diminuare continuă a producției de cereale, fibre și alte produse agricole utilizate ca hrană sau ca materii prime; |
| --- | --- |

53.

observă, de asemenea, că fenomenul creșterii populației și puterii de cumpărare va duce la o creștere puternică a cererii în materie de alimente de calitate superioară, de alimente procesate, carne și produse lactate, ceea ce, în schimb, va duce la o diminuare continuă a producției de cereale, fibre și alte produse agricole utilizate ca hrană sau ca materii prime;

| 54. | este preocupat de faptul că propunerea de creștere a cotei de lapte cu 1 % anual din 2009 până în 2013 s-ar putea dovedi insuficientă și propune o creștere cu 2 % anual, dar sugerează totodată Comisiei să consolideze poziția agricultorilor din zonele vulnerabile, în cazul în care aceasta ar fi afectată în urma creșterii cotelor; |
| --- | --- |

54.

este preocupat de faptul că propunerea de creștere a cotei de lapte cu 1 % anual din 2009 până în 2013 s-ar putea dovedi insuficientă și propune o creștere cu 2 % anual, dar sugerează totodată Comisiei să consolideze poziția agricultorilor din zonele vulnerabile, în cazul în care aceasta ar fi afectată în urma creșterii cotelor;

| 55. | consideră necesar ca legislația comunitară să permită reformularea mai ambițioasă a relațiilor interprofesionale, permițând, printre altele, instituirea de măsuri, la nivel regional sau național, pentru reglementarea marjelor de profit pentru fiecare verigă din lanțul alimentar, fără ca acest lucru să fie perceput ca o denaturare a regulilor de concurență; |
| --- | --- |

55.

consideră necesar ca legislația comunitară să permită reformularea mai ambițioasă a relațiilor interprofesionale, permițând, printre altele, instituirea de măsuri, la nivel regional sau național, pentru reglementarea marjelor de profit pentru fiecare verigă din lanțul alimentar, fără ca acest lucru să fie perceput ca o denaturare a regulilor de concurență;

| 56. | consideră că PAC trebuie să-și continue eforturile de realizare a obiectivelor, asigurând cetățenilor UE alimente de calitate la prețuri corecte, în cantitate suficientă și cu garanții sanitare, creând exploatații agricole viabile, conservând patrimoniul și protejând mediul rural, și apreciază că aceasta a evoluat suficient pentru a răspunde provocărilor și necesităților mereu în schimbare, stabilind în același timp și condițiile pentru o concurență loială, care să dea posibilitatea agriculturii europene să-și păstreze poziția pe piața mondială; |
| --- | --- |

56.

consideră că PAC trebuie să-și continue eforturile de realizare a obiectivelor, asigurând cetățenilor UE alimente de calitate la prețuri corecte, în cantitate suficientă și cu garanții sanitare, creând exploatații agricole viabile, conservând patrimoniul și protejând mediul rural, și apreciază că aceasta a evoluat suficient pentru a răspunde provocărilor și necesităților mereu în schimbare, stabilind în același timp și condițiile pentru o concurență loială, care să dea posibilitatea agriculturii europene să-și păstreze poziția pe piața mondială;

| 57. | îndeamnă, pentru a crea reguli echitabile adecvate la nivel mondial, la aplicarea uniformă a standardelor fitosanitare, veterinare și de mediu în cazul produselor alimentare destinate consumului în UE, indiferent dacă sunt fabricate în UE sau în țări terțe, și pledează pentru o finanțare corespunzătoare a autorităților controlului de frontieră, a Oficiului Alimentar și Veterinar (OAV) și a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (AESA); |
| --- | --- |

57.

îndeamnă, pentru a crea reguli echitabile adecvate la nivel mondial, la aplicarea uniformă a standardelor fitosanitare, veterinare și de mediu în cazul produselor alimentare destinate consumului în UE, indiferent dacă sunt fabricate în UE sau în țări terțe, și pledează pentru o finanțare corespunzătoare a autorităților controlului de frontieră, a Oficiului Alimentar și Veterinar (OAV) și a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (AESA);

| 58. | constată că producția de alimente rămâne componenta centrală și sarcina de bază a agriculturii, observă că culturile energetice contribuie la atingerea obiectivelor în materie de politică energetică și climatică ale Comunității, prezentând un potențial de a crea valori pentru agricultură și zonele rurale și sugerează că această tematică ar trebui reevaluată în cadrul noilor provocări; |
| --- | --- |

58.

constată că producția de alimente rămâne componenta centrală și sarcina de bază a agriculturii, observă că culturile energetice contribuie la atingerea obiectivelor în materie de politică energetică și climatică ale Comunității, prezentând un potențial de a crea valori pentru agricultură și zonele rurale și sugerează că această tematică ar trebui reevaluată în cadrul noilor provocări;

| 59. | consideră că Europei îi revine responsabilitatea socială de a depune toate eforturile pentru a integra cele trei principii — populația, planeta și profitul (People, Planet and Profit) — în rezultatele negocierilor actuale și viitoare din cadrul OMC; |
| --- | --- |

59.

consideră că Europei îi revine responsabilitatea socială de a depune toate eforturile pentru a integra cele trei principii — populația, planeta și profitul (People, Planet and Profit) — în rezultatele negocierilor actuale și viitoare din cadrul OMC;

| 60. | recomandă Comisiei să ajungă la un acord privind proprietatea intelectuală în domeniul indicațiilor geografice (produse regionale recunoscute) înainte de a semna un acord în materie de agricultură cu OMC; |
| --- | --- |

60.

recomandă Comisiei să ajungă la un acord privind proprietatea intelectuală în domeniul indicațiilor geografice (produse regionale recunoscute) înainte de a semna un acord în materie de agricultură cu OMC;

| 61. | recomandă Comisiei să instituie o „etichetă alimentară europeană”, bazată pe criteriile stabilite în prezent; |
| --- | --- |

61.

recomandă Comisiei să instituie o „etichetă alimentară europeană”, bazată pe criteriile stabilite în prezent;

Noile provocări

| 62. | subliniază că noile provocări cu care se confruntă PAC nu pot fi abordate exclusiv din perspectiva acestei politici, ci trebuie abordate din cea a ansamblului politicilor comunitare; |
| --- | --- |

62.

subliniază că noile provocări cu care se confruntă PAC nu pot fi abordate exclusiv din perspectiva acestei politici, ci trebuie abordate din cea a ansamblului politicilor comunitare;

| 63. | consideră că, pentru combaterea schimbărilor climatice, ar trebui promovate strategii alimentare integrate, care să permită reducerea transportului de alimente, abordarea problemei reziduurilor și a gestionării energiei și stabilirea unui sistem de etichetare bazat pe criterii de stabilire a originii, calității și caracterului durabil și care să indice volumul total de energie consumată până când produsul ajunge la consumator; |
| --- | --- |

63.

consideră că, pentru combaterea schimbărilor climatice, ar trebui promovate strategii alimentare integrate, care să permită reducerea transportului de alimente, abordarea problemei reziduurilor și a gestionării energiei și stabilirea unui sistem de etichetare bazat pe criterii de stabilire a originii, calității și caracterului durabil și care să indice volumul total de energie consumată până când produsul ajunge la consumator;

| 64. | consideră că, pentru consolidarea echilibrului lor ecologic, regiunile ar trebui încurajate să dezvolte și să promoveze producția locală de alimente și de produse derivate; |
| --- | --- |

64.

consideră că, pentru consolidarea echilibrului lor ecologic, regiunile ar trebui încurajate să dezvolte și să promoveze producția locală de alimente și de produse derivate;

| 65. | este conștient de faptul că articolul 28 și articolul 29 din Tratatul CE interzic restricțiile cantitative la importuri, exporturi sau mărfuri în tranzit, precum și toate măsurile cu efect echivalent între statele membre, dar consideră că acțiunile menționate la punctele 60 și 61 din aviz ar putea fi permise, cunoscut fiind că Curtea de Justiție permite acțiuni în interesul public, cum ar fi combaterea schimbărilor climatice; prin urmare, propune să se continue studierea opțiunilor; |
| --- | --- |

65.

este conștient de faptul că articolul 28 și articolul 29 din Tratatul CE interzic restricțiile cantitative la importuri, exporturi sau mărfuri în tranzit, precum și toate măsurile cu efect echivalent între statele membre, dar consideră că acțiunile menționate la punctele 60 și 61 din aviz ar putea fi permise, cunoscut fiind că Curtea de Justiție permite acțiuni în interesul public, cum ar fi combaterea schimbărilor climatice; prin urmare, propune să se continue studierea opțiunilor;

| 66. | dorește să adauge că fixarea obiectivului de stabilire a unui „nivel regional de autosuficiență” pentru anumite produse nu intră în contradicție cu importurile din alte țări; |
| --- | --- |

66.

dorește să adauge că fixarea obiectivului de stabilire a unui „nivel regional de autosuficiență” pentru anumite produse nu intră în contradicție cu importurile din alte țări;

| 67. | în acest sens, solicită acordarea subvențiilor la export numai în măsura în care acestea sunt absolut necesare pentru despovărarea piețelor interne și nu aduc prejudicii dezvoltării piețelor din țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

67.

în acest sens, solicită acordarea subvențiilor la export numai în măsura în care acestea sunt absolut necesare pentru despovărarea piețelor interne și nu aduc prejudicii dezvoltării piețelor din țările în curs de dezvoltare;

| 68. | subliniază importanța unei industrii agroalimentare indigene în Europa și pe cea, fundamentală, a siguranței și securității alimentare, precum și a capacității domeniului cercetării și dezvoltării de a dezvolta tehnologii durabile, dat fiind că UE este în prezent cel mai mare importator agricol din lume; |
| --- | --- |

68.

subliniază importanța unei industrii agroalimentare indigene în Europa și pe cea, fundamentală, a siguranței și securității alimentare, precum și a capacității domeniului cercetării și dezvoltării de a dezvolta tehnologii durabile, dat fiind că UE este în prezent cel mai mare importator agricol din lume;

| 69. | consideră că agricultura europeană poate fi corelată cu Obiectivele de la Lisabona (cunoaștere, cercetare, inovare) și obiectivele de la Göteborg (dezvoltare durabilă), oferind astfel un exemplu la nivel global; |
| --- | --- |

69.

consideră că agricultura europeană poate fi corelată cu Obiectivele de la Lisabona (cunoaștere, cercetare, inovare) și obiectivele de la Göteborg (dezvoltare durabilă), oferind astfel un exemplu la nivel global;

Dezvoltarea rurală și realizarea obiectivelor pilonului al doilea

| 70. | consideră că PAC ar trebui să conducă, în urma adaptării pilonului al doilea, la o dezvoltare rurală orientată către toate activitățile economice din zona rurală și către noile condiții de exercitare a profesiei agricole, precum și către o dezvoltare rurală mai extinsă, care să acopere toate zonele rurale ale Uniunii, zonele cele mai vulnerabile, precum cele cu handicap natural (zone slab populate, a căror dezvoltare este încetinită din cauza poziției lor geografice, zone montane, insulare și ultraperiferice), precum și zonele cele mai dinamice, cum sunt cele periurbane, care asigură hrana pentru majoritatea cetățenilor europeni și sunt în măsură să răspundă provocărilor legate de dezvoltarea cunoașterii, și să le integreze în regiunile geografice majore ale UE; |
| --- | --- |

70.

consideră că PAC ar trebui să conducă, în urma adaptării pilonului al doilea, la o dezvoltare rurală orientată către toate activitățile economice din zona rurală și către noile condiții de exercitare a profesiei agricole, precum și către o dezvoltare rurală mai extinsă, care să acopere toate zonele rurale ale Uniunii, zonele cele mai vulnerabile, precum cele cu handicap natural (zone slab populate, a căror dezvoltare este încetinită din cauza poziției lor geografice, zone montane, insulare și ultraperiferice), precum și zonele cele mai dinamice, cum sunt cele periurbane, care asigură hrana pentru majoritatea cetățenilor europeni și sunt în măsură să răspundă provocărilor legate de dezvoltarea cunoașterii, și să le integreze în regiunile geografice majore ale UE;

| 71. | observă că, după cum dovedesc date recente, majoritatea populației globului trăiește în zonele urbanizate, la marginea orașelor, fiind dependentă de eficiența gestionării terenurilor agricole în ceea ce privește furnizarea de hrană și de apă și că zonele urbane resimt acut nevoia de zone naturale bine conservate și de peisaje atractive și accesibile, motiv pentru care este necesar ca, pentru întreținerea lor durabilă, agricultorii care le gestionează să aibă garantat un ajutor suficient, astfel încât să își poată respecta obligațiile mai stricte ce le revin în temeiul normelor comunitare, rămânând în același timp competitivi și capabili să mențină viabilitatea exploatațiilor lor; |
| --- | --- |

71.

observă că, după cum dovedesc date recente, majoritatea populației globului trăiește în zonele urbanizate, la marginea orașelor, fiind dependentă de eficiența gestionării terenurilor agricole în ceea ce privește furnizarea de hrană și de apă și că zonele urbane resimt acut nevoia de zone naturale bine conservate și de peisaje atractive și accesibile, motiv pentru care este necesar ca, pentru întreținerea lor durabilă, agricultorii care le gestionează să aibă garantat un ajutor suficient, astfel încât să își poată respecta obligațiile mai stricte ce le revin în temeiul normelor comunitare, rămânând în același timp competitivi și capabili să mențină viabilitatea exploatațiilor lor;

| 72. | subliniază că modelul multifuncțional al agriculturii UE trebuie să contribuie la combaterea schimbărilor climatice, să încorporeze conceptele de durabilitate, competitivitate, diversitate, capacitatea de a acoperi nevoile alimentare proprii și capacitatea de a răspunde necesităților societății, consumatorilor și binelui public, din care fac parte integrantă bunele practici agricole, protecția mediului și bunăstarea animalelor; aceste contribuții ale agriculturii servesc interesului general și reprezintă o valoare financiară care merită încurajată, în măsura în care costurile suplimentare nu sunt compensate de prețuri echitabile pe piața liberă. În acest context, trebuie să se acorde o atenție deosebită și beneficiilor care revin populației rurale de pe urma progresului economic și social; |
| --- | --- |

72.

subliniază că modelul multifuncțional al agriculturii UE trebuie să contribuie la combaterea schimbărilor climatice, să încorporeze conceptele de durabilitate, competitivitate, diversitate, capacitatea de a acoperi nevoile alimentare proprii și capacitatea de a răspunde necesităților societății, consumatorilor și binelui public, din care fac parte integrantă bunele practici agricole, protecția mediului și bunăstarea animalelor; aceste contribuții ale agriculturii servesc interesului general și reprezintă o valoare financiară care merită încurajată, în măsura în care costurile suplimentare nu sunt compensate de prețuri echitabile pe piața liberă. În acest context, trebuie să se acorde o atenție deosebită și beneficiilor care revin populației rurale de pe urma progresului economic și social;

| 73. | solicită eliminarea alineatului 2 din articolul 13, care, printre condițiile de participare la sistemele de consiliere agricolă, stipulează că „statele membre acordă prioritate agricultorilor care primesc plăți directe pe an de peste 15 000 EUR”; |
| --- | --- |

73.

solicită eliminarea alineatului 2 din articolul 13, care, printre condițiile de participare la sistemele de consiliere agricolă, stipulează că „statele membre acordă prioritate agricultorilor care primesc plăți directe pe an de peste 15 000 EUR”;

| 74. | observă că schimbările climatice impun măsuri suplimentare de gestionare a resurselor de apă, inclusiv măsuri cum ar fi stocarea apei, controlarea nivelurilor, prevenirea inundațiilor și a deficitului de apă, precum și administrarea rezervelor de apă proaspătă; |
| --- | --- |

74.

observă că schimbările climatice impun măsuri suplimentare de gestionare a resurselor de apă, inclusiv măsuri cum ar fi stocarea apei, controlarea nivelurilor, prevenirea inundațiilor și a deficitului de apă, precum și administrarea rezervelor de apă proaspătă;

| 75. | consideră că Europa ar trebui să stimuleze și să sprijine utilizarea și producerea de energie regenerabilă în agricultură, concentrându-se nu numai pe bioculturi și biocarburanți (de a doua generație), dar și pe energie solară, hidraulică, eoliană, căldură geotermală și cogenerare; |
| --- | --- |

75.

consideră că Europa ar trebui să stimuleze și să sprijine utilizarea și producerea de energie regenerabilă în agricultură, concentrându-se nu numai pe bioculturi și biocarburanți (de a doua generație), dar și pe energie solară, hidraulică, eoliană, căldură geotermală și cogenerare;

| 76. | consideră că, pentru a face față noilor provocări, Europa trebuie să aspire la o economie cu circuit închis și, prin urmare, să stimuleze și să sprijine agricultura inovatoare în ansamblu, nu doar având în vedere instituțiile din domeniul cunoașterii, ci și promovând inovarea sistemului, a rețelei și a întregului lanț, și, în consecință, promovând modernizarea tuturor întreprinderilor din sectorul alimentar care intră în lanțul de producție, prelucrare, gestionare a deșeurilor, transport și distribuție; |
| --- | --- |

76.

consideră că, pentru a face față noilor provocări, Europa trebuie să aspire la o economie cu circuit închis și, prin urmare, să stimuleze și să sprijine agricultura inovatoare în ansamblu, nu doar având în vedere instituțiile din domeniul cunoașterii, ci și promovând inovarea sistemului, a rețelei și a întregului lanț, și, în consecință, promovând modernizarea tuturor întreprinderilor din sectorul alimentar care intră în lanțul de producție, prelucrare, gestionare a deșeurilor, transport și distribuție;

| 77. | consideră că trebuie introdusă o gestionare profesionistă a suprafețelor agricole, pentru menținerea în bune condiții a solurilor fertile, astfel încât să se garanteze exploatarea durabilă a acestora pentru producția de hrană destinată pieței interne și externe; |
| --- | --- |

77.

consideră că trebuie introdusă o gestionare profesionistă a suprafețelor agricole, pentru menținerea în bune condiții a solurilor fertile, astfel încât să se garanteze exploatarea durabilă a acestora pentru producția de hrană destinată pieței interne și externe;

| 78. | consideră că anumite zone agricole sunt primordiale pentru păstrarea și restaurarea biodiversității și a valorilor naturale și că acest interes public reprezintă o valoare financiară care ar da dreptul la finanțare comunitară; |
| --- | --- |

78.

consideră că anumite zone agricole sunt primordiale pentru păstrarea și restaurarea biodiversității și a valorilor naturale și că acest interes public reprezintă o valoare financiară care ar da dreptul la finanțare comunitară;

| 79. | consideră că anumite zone agricole sunt primordiale pentru asigurarea posibilităților de activități recreative și că acest interes public reprezintă o valoare financiară care ar da dreptul la finanțare comunitară; |
| --- | --- |

79.

consideră că anumite zone agricole sunt primordiale pentru asigurarea posibilităților de activități recreative și că acest interes public reprezintă o valoare financiară care ar da dreptul la finanțare comunitară;

| 80. | consideră că anumite zone agricole sunt primordiale pentru realizarea gospodăririi apelor și că acest interes public reprezintă o valoare financiară care ar da dreptul la finanțare comunitară; |
| --- | --- |

80.

consideră că anumite zone agricole sunt primordiale pentru realizarea gospodăririi apelor și că acest interes public reprezintă o valoare financiară care ar da dreptul la finanțare comunitară;

| 81. | apreciază că, de la crearea sa, PAC s-a adaptat cu succes la diverse provocări, însă Comisia și agenții săi trebuie să facă mai mult pentru a informa mai bine și pentru a implica cetățenii într-o măsură mai mare în obiectivele, realizările și prioritățile PAC și consideră că aceasta ar trebui să fie una dintre viitoarele priorități de comunicare ale Comisiei. |
| --- | --- |

81.

apreciază că, de la crearea sa, PAC s-a adaptat cu succes la diverse provocări, însă Comisia și agenții săi trebuie să facă mai mult pentru a informa mai bine și pentru a implica cetățenii într-o măsură mai mare în obiectivele, realizările și prioritățile PAC și consideră că aceasta ar trebui să fie una dintre viitoarele priorități de comunicare ale Comisiei.

II.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Amendamentul 1

Articolul 6 și anexa III — 2008/0103 (CNS) — COM(2008) 306 final

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 6
  Bune condiții agricole și de mediu
  1.   Statele membre se asigură că toate terenurile agricole, în special cele care nu mai sunt exploatate pentru producție, sunt menținute în bune condiții agricole și de mediu. Statele membre definesc, la nivel național sau regional, cerințele minime pentru bunele condiții agricole și de mediu, pe baza cadrului stabilit în anexa III, ținând seama de caracteristicile zonelor în cauză, în special de condițiile pedologice și climatice, de tipurile de exploatare existente, de utilizarea terenurilor în cauză, de rotația culturilor, de practicile agricole și de structura exploatației.
  2.   Statele membre, cu excepția noilor state membre, se asigură că terenurile utilizate ca pășuni permanente la data prevăzută pentru cererile de ajutor pe suprafață din 2003 sunt în continuare utilizate în acest scop. Noile state membre se asigură că terenurile utilizate ca pășuni permanente la 1 mai 2004 sunt în continuare utilizate în acest scop. Cu toate acestea, Bulgaria și România se asigură că terenurile utilizate ca pășuni permanente la 1 ianuarie 2007 sunt în continuare utilizate în acest scop.
  Totuși, în circumstanțe justificate corespunzător, un stat membru poate prevedea derogări de la primul alineat, cu condiția să ia toate măsurile pentru a împiedica scăderea semnificativă a suprafeței totale destinate pășunilor permanente.
  Primul alineat nu se aplică pășunilor permanente care urmează să fie împădurite, dacă împădurirea este compatibilă cu condițiile locale de mediu și cu excepția plantațiilor de brazi de Crăciun și de specii cu creștere rapidă cultivate pe termen scurt. | Articolul 6
  Bune condiții agricole și de mediu
  1.   Statele membre se asigură că toate terenurile agricole, în special cele care nu mai sunt exploatate pentru producție, sunt menținute în bune condiții agricole și de mediu. Statele membre definesc, la nivel național sau regional, cerințele minime pentru bunele condiții agricole și de mediu, pe baza cadrului stabilit în anexa III, ținând seama de caracteristicile zonelor în cauză, în special de condițiile pedologice și climatice, de tipurile de exploatare existente, de utilizarea terenurilor în cauză, de rotația culturilor, de practicile agricole și de structura exploatației.
  2.   Statele membre, cu excepția noilor state membre, se asigură că terenurile utilizate ca pășuni permanente la data prevăzută pentru cererile de ajutor pe suprafață din 2003 sunt în continuare utilizate în acest scop. Noile state membre se asigură că terenurile utilizate ca pășuni permanente la 1 mai 2004 sunt în continuare utilizate în acest scop. Cu toate acestea, Bulgaria și România se asigură că terenurile utilizate ca pășuni permanente la 1 ianuarie 2007 sunt în continuare utilizate în acest scop.
  Totuși, în circumstanțe justificate corespunzător, un stat membru poate prevedea derogări de la primul alineat, cu condiția să ia toate măsurile pentru a împiedica scăderea semnificativă a suprafeței totale destinate pășunilor permanente.
  Primul alineat nu se aplică pășunilor permanente care urmează să fie împădurite, dacă împădurirea este compatibilă cu condițiile locale de mediu și cu excepția plantațiilor de brazi de Crăciun și de specii cu creștere rapidă cultivate pe termen scurt.

  Măsurile men
  ț
  ionate la anexa III trebuie considerate sugestii formulate cu titlul de recomandări. Pentru a garanta bune condi
  ții agricole ș
  i de mediu, statele membre sunt invitate să elaboreze măsuri suplimentare sau diferite, a
  daptate la situația naț
  ională, regională sau locală. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 6

Bune condiții agricole și de mediu

1.   Statele membre se asigură că toate terenurile agricole, în special cele care nu mai sunt exploatate pentru producție, sunt menținute în bune condiții agricole și de mediu. Statele membre definesc, la nivel național sau regional, cerințele minime pentru bunele condiții agricole și de mediu, pe baza cadrului stabilit în anexa III, ținând seama de caracteristicile zonelor în cauză, în special de condițiile pedologice și climatice, de tipurile de exploatare existente, de utilizarea terenurilor în cauză, de rotația culturilor, de practicile agricole și de structura exploatației.

2.   Statele membre, cu excepția noilor state membre, se asigură că terenurile utilizate ca pășuni permanente la data prevăzută pentru cererile de ajutor pe suprafață din 2003 sunt în continuare utilizate în acest scop. Noile state membre se asigură că terenurile utilizate ca pășuni permanente la 1 mai 2004 sunt în continuare utilizate în acest scop. Cu toate acestea, Bulgaria și România se asigură că terenurile utilizate ca pășuni permanente la 1 ianuarie 2007 sunt în continuare utilizate în acest scop.

Totuși, în circumstanțe justificate corespunzător, un stat membru poate prevedea derogări de la primul alineat, cu condiția să ia toate măsurile pentru a împiedica scăderea semnificativă a suprafeței totale destinate pășunilor permanente.

Primul alineat nu se aplică pășunilor permanente care urmează să fie împădurite, dacă împădurirea este compatibilă cu condițiile locale de mediu și cu excepția plantațiilor de brazi de Crăciun și de specii cu creștere rapidă cultivate pe termen scurt.

Articolul 6

Bune condiții agricole și de mediu

1.   Statele membre se asigură că toate terenurile agricole, în special cele care nu mai sunt exploatate pentru producție, sunt menținute în bune condiții agricole și de mediu. Statele membre definesc, la nivel național sau regional, cerințele minime pentru bunele condiții agricole și de mediu, pe baza cadrului stabilit în anexa III, ținând seama de caracteristicile zonelor în cauză, în special de condițiile pedologice și climatice, de tipurile de exploatare existente, de utilizarea terenurilor în cauză, de rotația culturilor, de practicile agricole și de structura exploatației.

2.   Statele membre, cu excepția noilor state membre, se asigură că terenurile utilizate ca pășuni permanente la data prevăzută pentru cererile de ajutor pe suprafață din 2003 sunt în continuare utilizate în acest scop. Noile state membre se asigură că terenurile utilizate ca pășuni permanente la 1 mai 2004 sunt în continuare utilizate în acest scop. Cu toate acestea, Bulgaria și România se asigură că terenurile utilizate ca pășuni permanente la 1 ianuarie 2007 sunt în continuare utilizate în acest scop.

Totuși, în circumstanțe justificate corespunzător, un stat membru poate prevedea derogări de la primul alineat, cu condiția să ia toate măsurile pentru a împiedica scăderea semnificativă a suprafeței totale destinate pășunilor permanente.

Primul alineat nu se aplică pășunilor permanente care urmează să fie împădurite, dacă împădurirea este compatibilă cu condițiile locale de mediu și cu excepția plantațiilor de brazi de Crăciun și de specii cu creștere rapidă cultivate pe termen scurt.

Măsurile men
  ț
  ionate la anexa III trebuie considerate sugestii formulate cu titlul de recomandări. Pentru a garanta bune condi
  ții agricole ș
  i de mediu, statele membre sunt invitate să elaboreze măsuri suplimentare sau diferite, a
  daptate la situația naț
  ională, regională sau locală.

ANEXA III

Bunele condiţii agricole şi de mediu prevăzute la articolul 6

| Obiectul | Standarde |
| --- | --- |
| Eroziunea solului:
  Protejarea solului prin măsuri adecvate | — | Acoperirea minimă a solului |

Obiectul

Standarde

Eroziunea solului:

Protejarea solului prin măsuri adecvate

—

Acoperirea minimă a solului

| — | Gestionarea minimă a terenului care să reflecte condițiile locale specifice |
| --- | --- |

—

Gestionarea minimă a terenului care să reflecte condițiile locale specifice

| — | Terasarea terenului în vederea consolidării |
| --- | --- |

—

Terasarea terenului în vederea consolidării

Materiile organice din sol:

Menținerea nivelului de materii organice din sol prin metode corespunzătoare

| — | Standardele în materie de rotație a culturilor, dacă este cazul |
| --- | --- |

—

Standardele în materie de rotație a culturilor, dacă este cazul

| — | Gestionarea miriștilor |
| --- | --- |

—

Gestionarea miriștilor

Structura solurilor:

Menținerea structurii solurilor prin măsuri corespunzătoare

| — | Utilizarea unor utilaje corespunzătoare |
| --- | --- |

—

Utilizarea unor utilaje corespunzătoare

Nivelul minim de întreținere

Asigurarea unui nivel minim de întreținere și evitarea deteriorării habitatelor

| — | Densitatea minimă a șeptelului și/sau regimuri corespunzătoare |
| --- | --- |

—

Densitatea minimă a șeptelului și/sau regimuri corespunzătoare

| — | Protejarea pășunilor permanente |
| --- | --- |

—

Protejarea pășunilor permanente

| — | Menținerea particularităților peisajelor, inclusiv, dacă este cazul, a gardurilor, a iazurilor, a canalelor și a pomilor în aliniament, în grupuri sau izolați și a marginilor câmpurilor |
| --- | --- |

—

Menținerea particularităților peisajelor, inclusiv, dacă este cazul, a gardurilor, a iazurilor, a canalelor și a pomilor în aliniament, în grupuri sau izolați și a marginilor câmpurilor

| — | Dacă este cazul, interzicerea desțelenirii măslinilor |
| --- | --- |

—

Dacă este cazul, interzicerea desțelenirii măslinilor

| — | Evitarea apariției vegetației nedorite pe terenurile agricole |
| --- | --- |

—

Evitarea apariției vegetației nedorite pe terenurile agricole

| — | Menținerea plantațiilor de măslini și a viței-de-vie în condiții vegetative bune |
| --- | --- |

—

Menținerea plantațiilor de măslini și a viței-de-vie în condiții vegetative bune

Protejarea și gestionarea apelor:

Protejarea apelor împotriva poluării și a formării de șiroaie și gestionarea utilizării apei

| — | Stabilirea de porțiuni de î
  ndiguire de-a lungul cursurilor de apă, |
| --- | --- |

—

| — | respectarea procedurilor de obținere a autorizațiilor pentru utilizarea apei în irigații. |
| --- | --- |

—

respectarea procedurilor de obținere a autorizațiilor pentru utilizarea apei în irigații.

Expunere de motive:

Din motive de subsidiaritate, Comisia Europeană ar trebui să stabilească obiective, și nu măsuri. Nivelurile de guvernare naționale, regionale sau locale ar trebui autorizate să definească ele însele măsurile efective și eficiente corespunzătoare.

Măsura deosebit de ineficace care constă în stabilirea de porțiuni de îndiguire de-a lungul cursurilor de apă ar trebui eliminată din anexa III.

Pentru a proteja cursurile de apă împotriva poluării și a formării de șiroaie, sunt mai potrivite măsuri de susținere. Stabilirea de porțiuni de îndiguire de-a lungul cursurilor de apă ar putea fi utilă, în anumite cazuri, pentru realizarea obiectivului de bune condiții agricole și de mediu. Cu toate acestea, preconizarea zonelor de îndiguire pentru toate cursurile de apă, în general, nu ar fi eficientă și ar determina costuri prea mari pentru productivitate.

Numeroase state membre recurg, spre exemplu, la o rețea densă de mici șanțuri artificiale destinate drenării și gestionării nivelului apei. Stabilirea de porțiuni de îndiguire ar putea, în acest caz, ocupa până la 50 % din suprafața parcelelor înconjurate de aceste șanțuri. Obiectivele în materie de calitate a apei și a solului ar putea fi realizate în diverse moduri.

Amendamentul 2

Articolul 25 alineatul (3) — 2008/0103 (CNS) — COM(2008) 306 final

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (3)   Fără a aduce atingere alineatului (1) și în conformitate cu condițiile stabilite în normele detaliate prevăzute la articolul 26 alineatul (1), statele membre pot decide să nu pună în aplicare o reducere sau o excludere în valoare de 100 EUR sau mai puțin pentru fiecare agricultor și pentru fiecare an calendaristic și care include orice reducere sau excludere aplicată plăților în temeiul articolului 51 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005. | (3)   Fără a aduce atingere alineatului (1) și în conformitate cu condițiile stabilite în normele detaliate prevăzute la articolul 26 alineatul (1), statele membre pot decide să nu pună în aplicare o reducere sau o excludere în valoare de 100 EUR sau mai puțin pentru fiecare sistem de ajutor, agricultor și an de aplicare
  calendaristic
  ș
  i care include orice reducere sau excludere aplicată plă
  ților în temeiul articolului 51 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(3)   Fără a aduce atingere alineatului (1) și în conformitate cu condițiile stabilite în normele detaliate prevăzute la articolul 26 alineatul (1), statele membre pot decide să nu pună în aplicare o reducere sau o excludere în valoare de 100 EUR sau mai puțin pentru fiecare agricultor și pentru fiecare an calendaristic și care include orice reducere sau excludere aplicată plăților în temeiul articolului 51 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005.

(3)   Fără a aduce atingere alineatului (1) și în conformitate cu condițiile stabilite în normele detaliate prevăzute la articolul 26 alineatul (1), statele membre pot decide să nu pună în aplicare o reducere sau o excludere în valoare de 100 EUR sau mai puțin pentru fiecare sistem de ajutor, agricultor și an de aplicare
  calendaristic
  ș
  i care include orice reducere sau excludere aplicată plă
  ților în temeiul articolului 51 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005.

Expunere de motive:

În general, autoritățile regionale și locale sunt competente pentru punerea în aplicare a măsurilor PAC. Această modificare este necesară pentru a realiza o simplificare administrativă reală a procedurilor sistemului. Din acest motiv, sistemele de ajutor individuale trebuie luate în considerare separat.

Amendamentul 3

Articolul 47 — 2008/0103 (CNS) — COM(2008) 306 final

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 47
  Alocarea la nivel regional a plafonului prevăzut la articolul 41
  1.   Un stat membru care a introdus schema unică de plată în conformitate cu titlul III capitolele 1-4 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 poate decide, până la 1 august 2009 cel târziu, să pună în aplicare schema unică de plată începând cu 2010 la nivel regional, conform condițiilor stabilite în prezenta secțiune.
  2.   Statele membre stabilesc regiunile după criterii obiective și nediscriminatorii, cum ar fi structura instituțională sau administrativă a regiunilor și/sau potențialul agricol regional.
  Statele membre pe teritoriul cărora există mai puțin de trei milioane de hectare eligibile pentru ajutor pot fi considerate o singură regiune.
  3.   Statele membre împart între regiuni plafonul prevăzut la articolul 41 după criterii obiective și nediscriminatorii. | Articolul 47
  Alocarea la nivel regional a plafonului prevăzut la articolul 41
  1.   Un stat membru care a introdus schema unică de plată în conformitate cu titlul III capitolele 1-4 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 poate decide, până la 1 august 2009 cel târziu, să pună în aplicare schema unică de plată începând cu 2010 la nivel regional, conform condițiilor stabilite în prezenta secțiune.
  2.   Statele membre stabilesc regiunile după criterii obiective și nediscriminatorii, cum ar fi structura instituțională sau administrativă a regiunilor și/sau potențialul agricol regional.
  Statele membre pe teritoriul cărora există mai puțin de trei milioane de hectare eligibile pentru ajutor pot fi considerate o singură regiune.
  3.   Statele membre împart între regiuni plafonul prevăzut la articolul 41, după criterii obiective și nediscriminatorii.

  4.   Statele membre acț
  ionează în conformitate cu alineatele (1), (2)
  și (3), consultând nivelurile de autoritate regionale și locale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 47

Alocarea la nivel regional a plafonului prevăzut la articolul 41

1.   Un stat membru care a introdus schema unică de plată în conformitate cu titlul III capitolele 1-4 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 poate decide, până la 1 august 2009 cel târziu, să pună în aplicare schema unică de plată începând cu 2010 la nivel regional, conform condițiilor stabilite în prezenta secțiune.

2.   Statele membre stabilesc regiunile după criterii obiective și nediscriminatorii, cum ar fi structura instituțională sau administrativă a regiunilor și/sau potențialul agricol regional.

Statele membre pe teritoriul cărora există mai puțin de trei milioane de hectare eligibile pentru ajutor pot fi considerate o singură regiune.

3.   Statele membre împart între regiuni plafonul prevăzut la articolul 41 după criterii obiective și nediscriminatorii.

Articolul 47

Alocarea la nivel regional a plafonului prevăzut la articolul 41

1.   Un stat membru care a introdus schema unică de plată în conformitate cu titlul III capitolele 1-4 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 poate decide, până la 1 august 2009 cel târziu, să pună în aplicare schema unică de plată începând cu 2010 la nivel regional, conform condițiilor stabilite în prezenta secțiune.

2.   Statele membre stabilesc regiunile după criterii obiective și nediscriminatorii, cum ar fi structura instituțională sau administrativă a regiunilor și/sau potențialul agricol regional.

Statele membre pe teritoriul cărora există mai puțin de trei milioane de hectare eligibile pentru ajutor pot fi considerate o singură regiune.

3.   Statele membre împart între regiuni plafonul prevăzut la articolul 41, după criterii obiective și nediscriminatorii.

4.   Statele membre acț
  ionează în conformitate cu alineatele (1), (2)
  și (3), consultând nivelurile de autoritate regionale și locale.

Expunere de motive:

Motive evidente.

Amendamentul 4

Articolul 68 — 2008/0103 (CNS) — COM(2008) 306 final

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 68
  Norme generale
  1.   Statele membre pot decide, până la 1 august 2009 cel târziu, să utilizeze, începând cu 2010, până la 10 % din plafoanele lor naționale prevăzute la articolul 41 pentru a acorda ajutor agricultorilor:






  (a) | pentru:






  (i) | tipuri specifice de agricultură care sunt importante pentru protejarea sau ameliorarea mediului, |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 68

Norme generale

1.   Statele membre pot decide, până la 1 august 2009 cel târziu, să utilizeze, începând cu 2010, până la 10 % din plafoanele lor naționale prevăzute la articolul 41 pentru a acorda ajutor agricultorilor:

(a)

pentru:

(i)

tipuri specifice de agricultură care sunt importante pentru protejarea sau ameliorarea mediului,

| (ii) | îmbunătățirea calității produselor agricole sau |
| --- | --- |

(ii)

îmbunătățirea calității produselor agricole sau

| (iii) | îmbunătățirea comercializării produselor agricole; |
| --- | --- |

(iii)

îmbunătățirea comercializării produselor agricole;

| (b) | pentru a compensa dezavantaje specifice care îi afectează pe agricultori în sectoarele lactatelor, al cărnii de vită, de oaie și de capră și al orezului, în regiunile vulnerabile din punct de vedere economic sau sensibile din punct de vedere ecologic, |
| --- | --- |

(b)

pentru a compensa dezavantaje specifice care îi afectează pe agricultori în sectoarele lactatelor, al cărnii de vită, de oaie și de capră și al orezului, în regiunile vulnerabile din punct de vedere economic sau sensibile din punct de vedere ecologic,

| (c) | în regiunile care fac obiectul programelor de restructurare și/sau de dezvoltare, cu scopul de a evita abandonul de teren și/sau de a compensa dezavantaje specifice pentru agricultorii din zonele în cauză, |
| --- | --- |

(c)

în regiunile care fac obiectul programelor de restructurare și/sau de dezvoltare, cu scopul de a evita abandonul de teren și/sau de a compensa dezavantaje specifice pentru agricultorii din zonele în cauză,

| (d) | sub formă de contribuții la primele pentru asigurarea culturilor, conform condițiilor stabilite la articolul 69, |
| --- | --- |

(d)

sub formă de contribuții la primele pentru asigurarea culturilor, conform condițiilor stabilite la articolul 69,

| (e) | fonduri mutuale pentru boli ale animalelor și ale plantelor în conformitate cu condițiile stabilite la articolul 70. |
| --- | --- |

(e)

fonduri mutuale pentru boli ale animalelor și ale plantelor în conformitate cu condițiile stabilite la articolul 70.

2.   Ajutorul pentru măsurile prevăzute la alineatul (1) litera (a) poate fi acordat numai:

| (a) | în cazul în care






  (i) | ajutorul pentru tipurile specifice de activități agricole prevăzute la litera (a) punctul (i) respectă cerințele privind plățile pentru agromediu stabilite la primul paragraf din articolul 39 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005, |
| --- | --- | --- |

(a)

în cazul în care

(i)

ajutorul pentru tipurile specifice de activități agricole prevăzute la litera (a) punctul (i) respectă cerințele privind plățile pentru agromediu stabilite la primul paragraf din articolul 39 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005,

| (ii) | ajutorul pentru îmbunătățirea calității produselor agricole prevăzut la litera (a) punctul (ii), este în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 509/2006 al Consiliului, cu Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului, cu Regulamentul (CE) nr. 834/2007 al Consiliului și cu capitolul I din titlul II din partea a II-a din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 și |
| --- | --- |

(ii)

ajutorul pentru îmbunătățirea calității produselor agricole prevăzut la litera (a) punctul (ii), este în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 509/2006 al Consiliului, cu Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului, cu Regulamentul (CE) nr. 834/2007 al Consiliului și cu capitolul I din titlul II din partea a II-a din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 și

| (iii) | ajutorul pentru îmbunătățirea comercializării produselor agricole prevăzut la punctul (iii) de la litera (a) respectă criteriile stabilite la articolele 2-5 din Regulamentul (CE) nr. 3/2008 al Consiliului |
| --- | --- |

(iii)

ajutorul pentru îmbunătățirea comercializării produselor agricole prevăzut la punctul (iii) de la litera (a) respectă criteriile stabilite la articolele 2-5 din Regulamentul (CE) nr. 3/2008 al Consiliului

| (b) | numai pentru acoperirea costurilor suplimentare suportate efectiv și pentru compensarea pierderilor de venit legate de îndeplinirea obiectivelor în cauză. |
| --- | --- |

(b)

numai pentru acoperirea costurilor suplimentare suportate efectiv și pentru compensarea pierderilor de venit legate de îndeplinirea obiectivelor în cauză.

3.   Ajutorul pentru măsurile prevăzute la alineatul 1 litera (b) poate fi acordat numai

| (a) | după punerea în aplicare completă a schemei unice de plată în sectorul în cauză în conformitate cu articolele 54, 55 și 71; |
| --- | --- |

(a)

după punerea în aplicare completă a schemei unice de plată în sectorul în cauză în conformitate cu articolele 54, 55 și 71;

| (b) | în măsura în care este necesar pentru a crea un stimulent pentru menținerea nivelelor actuale ale producției. |
| --- | --- |

(b)

în măsura în care este necesar pentru a crea un stimulent pentru menținerea nivelelor actuale ale producției.

4.   Ajutorul din cadrul măsurilor prevăzute la alineatul 1 literele (a), (b) și (e) este limitat la 2,5 % din plafoanele naționale prevăzute la articolul 41 cărora statele membre le pot stabili limite secundare pentru fiecare măsură.

5.   Ajutorul pentru măsurile prevăzute la:

| (a) | alineatul (1) literele (a) și (d) ia forma unor plăți anuale suplimentare, |
| --- | --- |

(a)

alineatul (1) literele (a) și (d) ia forma unor plăți anuale suplimentare,

| (b) | alineatul (1) litera (b) ia forma unor plăți anuale suplimentare, cum ar fi plățile pentru șeptel sau primele pentru pășuni, |
| --- | --- |

(b)

alineatul (1) litera (b) ia forma unor plăți anuale suplimentare, cum ar fi plățile pentru șeptel sau primele pentru pășuni,

| (c) | alineatul (1) litera (c) ia forma unei majorări a valorii unitare și/sau a numărului drepturilor la plată ale agricultorului, |
| --- | --- |

(c)

alineatul (1) litera (c) ia forma unei majorări a valorii unitare și/sau a numărului drepturilor la plată ale agricultorului,

| (d) | alineatul (1) litera (e) ia forma unor plăți compensatorii astfel cum este menționat la articolul 70. |
| --- | --- |

(d)

alineatul (1) litera (e) ia forma unor plăți compensatorii astfel cum este menționat la articolul 70.

6.   Transferul drepturilor la plată cu valori unitare majorate și a drepturilor suplimentare la plată prevăzute la alineatul 5 litera (c) poate fi permis numai în cazul în care drepturile transferate sunt însoțite de transferul unui număr echivalent de hectare.

7.   Ajutorul pentru măsurile prevăzute la alineatul (1) trebuie să fie în conformitate cu alte măsuri și politici comunitare.

8.   Statele membre colectează fondurile necesare pentru acordarea ajutorului prevăzut la:

| (a) | alineatul (1) literele (a), (b), (c) și (d), prin aplicarea unei reduceri liniare a drepturilor alocate agricultorilor și/sau din rezerva națională, |
| --- | --- |

(a)

alineatul (1) literele (a), (b), (c) și (d), prin aplicarea unei reduceri liniare a drepturilor alocate agricultorilor și/sau din rezerva națională,

| (b) | alineatul (1) litera (e) prin aplicarea, dacă este cazul, a unei reduceri liniare la una sau mai multe plăți care trebuie efectuate către beneficiarii plăților în cauză în conformitate cu prezentul titlu și în limitele stabilite la alineatele (1) și (3). |
| --- | --- |

(b)

alineatul (1) litera (e) prin aplicarea, dacă este cazul, a unei reduceri liniare la una sau mai multe plăți care trebuie efectuate către beneficiarii plăților în cauză în conformitate cu prezentul titlu și în limitele stabilite la alineatele (1) și (3).

9.   Comisia, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 128 alineatul (2), trebuie să definească condițiile de acordare a ajutorului prevăzute în cadrul prezentei secțiuni, în special în vederea asigurării coerenței cu alte măsuri și politici comunitare și pentru a evita cumularea de ajutoare.

Articolul 68

Norme generale

1.   Statele membre pot decide, până la 1 august 2009, 2010 sau 2011 cel târziu, să utilizeze, începând cu 2010, 2011 sau 2012 până la 10 % din plafoanele lor naționale prevăzute la articolul 41 pentru a acorda ajutor agricultorilor:

| (a) | pentru:






  (i) | tipuri specifice de agricultură care sunt importante pentru protejarea sau ameliorarea mediului, inclusiv bunăstarea animalelor, |
| --- | --- | --- |

(a)

pentru:

(i)

tipuri specifice de agricultură care sunt importante pentru protejarea sau ameliorarea mediului, inclusiv bunăstarea animalelor,

| (ii) | îmbunătățirea calității produselor agricole sau |
| --- | --- |

(ii)

îmbunătățirea calității produselor agricole sau

| (iii) | îmbunătățirea comercializării produselor agricole; |
| --- | --- |

(iii)

îmbunătățirea comercializării produselor agricole;

| (b) | pentru a compensa dezavantaje specifice care îi afectează pe agricultori în sectoarele lactatelor, al cărnii de vită, de oaie și de capră, al cartofilor pentru amidon, al inului și al orezului, în regiunile vulnerabile din punct de vedere economic sau sensibile din punct de vedere ecologic; |
| --- | --- |

(b)

pentru a compensa dezavantaje specifice care îi afectează pe agricultori în sectoarele lactatelor, al cărnii de vită, de oaie și de capră, al cartofilor pentru amidon, al inului și al orezului, în regiunile vulnerabile din punct de vedere economic sau sensibile din punct de vedere ecologic;

| (c) | în regiunile care fac obiectul programelor de restructurare și/sau de dezvoltare, cu scopul de a evita abandonul de teren și/sau de a compensa dezavantaje specifice pentru agricultorii din zonele în cauză; |
| --- | --- |

(c)

în regiunile care fac obiectul programelor de restructurare și/sau de dezvoltare, cu scopul de a evita abandonul de teren și/sau de a compensa dezavantaje specifice pentru agricultorii din zonele în cauză;

| (d) | sub formă de contribuții la primele pentru asigurarea culturilor, conform condițiilor stabilite la articolul 69; |
| --- | --- |

(d)

sub formă de contribuții la primele pentru asigurarea culturilor, conform condițiilor stabilite la articolul 69;

| (e) | fonduri mutuale pentru boli ale animalelor și ale plantelor, în conformitate cu condițiile stabilite la articolul 70. |
| --- | --- |

(e)

fonduri mutuale pentru boli ale animalelor și ale plantelor, în conformitate cu condițiile stabilite la articolul 70.

2.   Ajutorul pentru măsurile prevăzute la alineatul (1) litera (a) poate fi acordat numai:

| (a) | în cazul în care






  (i) | ajutorul pentru tipurile specifice de activități agricole prevăzute la litera (a) punctul (i) respectă cerințele privind plățile pentru agromediu stabilite la primul paragraf din articolul 39 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005; |
| --- | --- | --- |

(a)

în cazul în care

(i)

ajutorul pentru tipurile specifice de activități agricole prevăzute la litera (a) punctul (i) respectă cerințele privind plățile pentru agromediu stabilite la primul paragraf din articolul 39 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005;

| (ii) | ajutorul pentru îmbunătățirea calității produselor agricole prevăzut la litera (a) punctul (ii) este în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 509/2006 al Consiliului, cu Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului, cu Regulamentul (CE) nr. 834/2007 al Consiliului și cu capitolul I din titlul II din partea a II-a din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 și |
| --- | --- |

(ii)

ajutorul pentru îmbunătățirea calității produselor agricole prevăzut la litera (a) punctul (ii) este în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 509/2006 al Consiliului, cu Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului, cu Regulamentul (CE) nr. 834/2007 al Consiliului și cu capitolul I din titlul II din partea a II-a din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 și

| (iii) | ajutorul pentru îmbunătățirea comercializării produselor agricole prevăzut la punctul (iii) de la litera (a) respectă criteriile stabilite la articolele 2-5 din Regulamentul (CE) nr. 3/2008 al Consiliului; |
| --- | --- |

(iii)

ajutorul pentru îmbunătățirea comercializării produselor agricole prevăzut la punctul (iii) de la litera (a) respectă criteriile stabilite la articolele 2-5 din Regulamentul (CE) nr. 3/2008 al Consiliului;

| (b) | pentru acoperirea costurilor suplimentare suportate efectiv și pentru compensarea pierderilor de venit legate de îndeplinirea obiectivelor în cauză. |
| --- | --- |

(b)

pentru acoperirea costurilor suplimentare suportate efectiv și pentru compensarea pierderilor de venit legate de îndeplinirea obiectivelor în cauză.

3.   Ajutorul pentru măsurile prevăzute la alineatul 1 litera (b) poate fi acordat numai:

| (a) | după punerea în aplicare completă a schemei unice de plată în sectorul în cauză sau dacă aplicarea completă a acesteia se realizează în termen de trei ani, în conformitate cu articolele 54, 55 și 71; |
| --- | --- |

(a)

după punerea în aplicare completă a schemei unice de plată în sectorul în cauză sau dacă aplicarea completă a acesteia se realizează în termen de trei ani, în conformitate cu articolele 54, 55 și 71;

| (b) | în măsura în care este necesar pentru a crea un stimulent pentru menținerea nivelelor actuale ale producției. |
| --- | --- |

(b)

în măsura în care este necesar pentru a crea un stimulent pentru menținerea nivelelor actuale ale producției.

4.   Ajutorul din cadrul măsurilor prevăzute la alineatul 1 literele (a), (b) și (e) este limitat la 2,5 % din plafoanele naționale prevăzute la articolul 41, cărora statele membre le pot stabili limite secundare pentru fiecare măsură.

5.   Ajutorul pentru măsurile prevăzute la:

| (a) | alineatul (1) literele (a) și (d) ia forma unor plăți anuale suplimentare; |
| --- | --- |

(a)

alineatul (1) literele (a) și (d) ia forma unor plăți anuale suplimentare;

| (b) | alineatul (1) litera (b) ia forma unor plăți anuale suplimentare, cum ar fi plățile pentru șeptel sau primele pentru pășuni; |
| --- | --- |

(b)

alineatul (1) litera (b) ia forma unor plăți anuale suplimentare, cum ar fi plățile pentru șeptel sau primele pentru pășuni;

| (c) | alineatul (1) litera (c) ia forma unei majorări a valorii unitare și/sau a numărului drepturilor la plată ale agricultorului; |
| --- | --- |

(c)

alineatul (1) litera (c) ia forma unei majorări a valorii unitare și/sau a numărului drepturilor la plată ale agricultorului;

| (d) | alineatul (1) litera (e) ia forma unor plăți compensatorii, astfel cum este menționat la articolul 70. |
| --- | --- |

(d)

alineatul (1) litera (e) ia forma unor plăți compensatorii, astfel cum este menționat la articolul 70.

6.   Transferul drepturilor la plată cu valori unitare majorate și a drepturilor suplimentare la plată prevăzute la alineatul 5 litera (c) poate fi permis numai în cazul în care drepturile transferate sunt însoțite de transferul unui număr echivalent de hectare.

7.   Ajutorul pentru măsurile prevăzute la alineatul (1) trebuie să fie în conformitate cu alte măsuri și politici comunitare.

8.   Statele membre colectează fondurile necesare pentru acordarea ajutorului prevăzut la:

| (a) | alineatul (1) literele (a), (b), (c) și (d), prin aplicarea unei reduceri liniare a drepturilor alocate agricultorilor și/sau din rezerva națională; |
| --- | --- |

(a)

alineatul (1) literele (a), (b), (c) și (d), prin aplicarea unei reduceri liniare a drepturilor alocate agricultorilor și/sau din rezerva națională;

| (b) | alineatul (1) litera (e) prin aplicarea, dacă este cazul, a unei reduceri liniare la una sau mai multe plăți care trebuie efectuate către beneficiarii plăților în cauză în conformitate cu prezentul titlu și în limitele stabilite la alineatele (1) și (3). |
| --- | --- |

(b)

alineatul (1) litera (e) prin aplicarea, dacă este cazul, a unei reduceri liniare la una sau mai multe plăți care trebuie efectuate către beneficiarii plăților în cauză în conformitate cu prezentul titlu și în limitele stabilite la alineatele (1) și (3).

9.   Comisia, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 128 alineatul (2), trebuie să definească condițiile de acordare a ajutorului prevăzute în cadrul prezentei secțiuni, în special în vederea asigurării coerenței cu alte măsuri și politici comunitare și pentru a evita cumularea de ajutoare.

10.   Când decid asupra utilizării, începând cu 2010, a până la 1
  0 % din plafoanele lor naț
  ionale, statele membre consultă în aces
  t sens nivelurile de autoritate regionale și locale.

Expunere de motive:

Articolul 68 este foarte dezbătut. Multe state membre și regiuni ar avea nevoie de mai mult timp pentru a decide asupra nivelului și modului în care ar dori să îl aplice. De asemenea, ar putea dori să introducă mai multe obiective în cadrul normelor generale. În sfârșit, pentru a face continuarea decuplării mai puțin dureroasă, în temeiul articolului 68, ar trebui să fie posibilă o schimbare mai graduală, inclusiv măsuri de susținere.

Amendamentul 5

Articolul 1 alineatul (6) punctul (2) litera (b) — 2008/0105 (CNS) — COM(2008) 306 final

| Textul propus de Comisie | Amendament |
| --- | --- |
| b) | În urma condițiilor stabilite în normele detaliate prevăzute la alineatul (4) din prezentul articol, statele membre pot decide să nu aplice o reducere sau o anulare a unui cuantum de maxim 100 EUR pentru fiecare agricultor și pe an calendaristic, care include orice reducere sau excludere aplicate plăților directe în temeiul articolului 25 din Regulamentul (CE) [nr. XXXX/2008 (noul Regulament privind sistemele de ajutor direct pentru agricultori)]. |

Textul propus de Comisie

Amendament

b)

În urma condițiilor stabilite în normele detaliate prevăzute la alineatul (4) din prezentul articol, statele membre pot decide să nu aplice o reducere sau o anulare a unui cuantum de maxim 100 EUR pentru fiecare agricultor și pe an calendaristic, care include orice reducere sau excludere aplicate plăților directe în temeiul articolului 25 din Regulamentul (CE) [nr. XXXX/2008 (noul Regulament privind sistemele de ajutor direct pentru agricultori)].

| b) | În urma condițiilor stabilite în normele detaliate prevăzute la alineatul (4) din prezentul articol, statele membre pot decide să nu aplice o reducere sau o anulare a unui cuantum de maxim 100 EUR pentru fiecare agricultor, măsură și an calendaristic
  de aplicare
  , care include orice reducere sau excludere aplicate plă
  ților directe în temeiul articolului 25 din Regulamentul (CE) [nr. XXXX/2008 (noul Regulament privind sistemele de ajutor direct pentru agricultori)]. |
| --- | --- |

b)

În urma condițiilor stabilite în normele detaliate prevăzute la alineatul (4) din prezentul articol, statele membre pot decide să nu aplice o reducere sau o anulare a unui cuantum de maxim 100 EUR pentru fiecare agricultor, măsură și an calendaristic
  de aplicare
  , care include orice reducere sau excludere aplicate plă
  ților directe în temeiul articolului 25 din Regulamentul (CE) [nr. XXXX/2008 (noul Regulament privind sistemele de ajutor direct pentru agricultori)].

Expunere de motive:

În general, autoritățile regionale și comunale sunt competente pentru punerea în aplicare a măsurilor PAC. Această modificare este necesară pentru a realiza o simplificare administrativă reală a procedurilor sistemului. Măsurile individuale trebuie luate separat în considerare la evaluare.

Amendamentul 6

Anexa II — 2008/0105 (CNS) — COM(2008) 306 final

ANEXA II

Tipuri indicative de activităţi referitoare la priorităţile prevăzute la articolul 16a

| Prioritate: schimbările climatice |
| --- |
| Tipuri de activități | Articole și măsuri | Efecte posibile |
| Îmbunătățirea eficienței utilizării de îngrășământ azotat (de exemplu utilizare redusă, echipament, agricultură de precizie) îmbunătățirea depozitării îngrășământului | Articolul 26: modernizarea exploatațiilor agricole

  Articolul 28: creș
  terea valorii adăugate a produselor agricole
  și forestiere


  Articolul 29: colaborarea pentru dezvoltarea de produse, procese și tehnologii noi în sectorul agroalimentar și cel forestier

  Articolul 39: plăți de agromediu | Reducerea emisiilor de metan (CH4) și oxid de azot (N2O) |
| Îmbunătățirea eficienței energetice | Articolul 26: modernizarea exploatațiilor agricole

  Articolul 28: creș
  terea valorii adăugate a produselor agricole
  și forestiere


  Articolul 29: colaborarea pentru dezvoltarea de produse, procese și tehnologii noi în sectorul agroalimentar și cel forestier | Reducerea emisiilor de dioxid de carbon (CO2) prin reducerea consumului de energie |
| Limitarea distanțelor de transport al produselor alimentare | Articolul 26: modernizarea exploatațiilor agricole


  Articolul 28: creș
  terea valorii adăugate a produselor agricole
  și forestiere


  Articolul 29: colaborarea pentru dezvoltarea de produse, procese și tehnologii noi în sectorul agroalimentar și cel forestier


  Articolul 53: diversificarea prin activită
  ți de alt tip decât agricole


  Articolul 54: ajutor pentru crearea și dezvoltarea de afaceri


  Articolul 56: servicii de bază pentru economie
  și pentru populaț
  ia rurală | Reducerea emisiilor de dioxid de carbon (CO2) prin reducerea consumului de energie |
| Practici de gestionare a solului (de exemplu metode de cultivare, culturi secundare, diverse rotații ale culturii) | Articolul 39: plăți de agromediu | Reducerea oxidului de azot (N2O); sechestrarea carbonului |
| Modificarea utilizării terenurilor (de exemplu, conversia terenurilor arabile în pășuni, scoaterea definitivă din circuitul agricol, utilizarea redusă/refacerea solurilor organice) | Articolul 39: plăți de agromediu | Reducerea oxidului de azot (N2O); sechestrarea carbonului |
| Extensificarea șeptelului (de exemplu, reducerea densității șeptelului, dezvoltarea pășunatului) | Articolul 39: plăți de agromediu | Reducerea metanului (CH4) |
| Împădurirea | Articolele 43 și 45: prima împădurire a terenului agricol și neagricol | Reducerea oxidului de azot (N2O); sechestrarea carbonului |
| Prevenirea incendiilor forestiere | Articolul 48: refacerea potențialului forestier și introducerea acțiunilor preventive | Sechestrarea carbonului în păduri și evitarea emisiilor de dioxid de carbon (CO2) |
| Prioritate: energiile regenerabile |
| Tipuri de acțiuni | Articole și măsuri | Efecte posibile |
| Producția de biogaz — instalații cu digestie anaerobă utilizând deșeuri animale (producție în cadrul exploatației și pe plan local) | Articolul 26: modernizarea exploatațiilor agricole

  Articolul 28: creș
  terea valorii adăugate a produselor agricole
  și forestiere


  Articolul 29: colaborarea pentru dezvoltarea de produse, procese și tehnologii noi în sectorul agroalimentar și cel forestier

  Articolul 53: diversificarea prin activită
  ți de alt tip decât agricole | Înlocuirea combustibililor fosili; reducerea metanului (CH4) |
| Culturi energetice perene (păduri mărunte cu rotație rapidă și plante erbacee) | Articolul 26: modernizarea exploatațiilor agricole | Înlocuirea combustibililor fosili; sechestrarea carbonului; reducerea oxidului de azot (N2O) |
| Prelucrarea biomasei agricole/forestiere pentru energia regenerabilă | Articolul 28: creșterea valorii adăugate a produselor agricole și forestiere

  Articolul 29: colaborarea pentru dezvoltarea de produse, procese și tehnologii noi în sectorul agroalimentar și cel forestier | Înlocuirea combustibililor fosili |
| Instalații/infrastructuri care utilizează biomasă pentru energia regenerabilă | Articolul 28: creș
  terea valorii adăugate a produselor agricole
  și forestiere


  Articolul 29: colaborarea pentru dezvoltarea de produse, procese și tehnologii noi în sectorul agroalimentar și cel forestier

  Articolul 53: diversificarea prin activită
  ți de alt tip decât agricole

  Articolul 54: ajutor pentru crearea și dezvoltarea de afaceri
  Articolul 56: servicii de bază pentru economie și pentru populația rurală | Înlocuirea combustibililor fosili |
| Îmbunătă
  ț
  irea gestionării de
  ș
  eurilor legată de reutilizarea materialelor | Articolul 26: modernizarea exploatațiilor agricole


  Articolul 28: creș
  terea valorii adăugate a produselor agricole
  și forestiere


  Articolul 29: colaborarea pentru dezvoltarea de produse, procese și tehnologii noi în sectorul agroalimentar și cel forestier


  Articolul 53:
  diversificarea prin activită
  ți de alt tip decât agricole


  Articolul 54: ajutor pentru crearea și dezvoltarea de afaceri


  Articolul 56: servicii de bază pentru economie
  și pentru populaț
  ia rurală | Înlocuirea combustibililor fosili |
| Utilizarea și promovarea energiei solare, a energiei eoliene, a energiei termice geotermale ș
  i a cogenerării | Articolul 26: modernizarea exploatațiilor agricole


  Articolul 28: creș
  terea valorii adăugate a produselor agricole
  și forestiere


  Articolul 29: colaborarea pentru dezvoltarea de produse, procese și tehnologii noi în sectorul agroalimentar și cel forestier


  Articolul 53: diversificarea prin activită
  ți de alt tip decât agricole


  Articolul 54: ajutor pentru crearea și dezvoltarea de afaceri


  Articolul 56: servicii de bază pent
  ru economie și pentru populaț
  ia rurală | Înlocuirea combustibililor fosili |
| Prioritatea: gestionarea apei |
| Tipuri de activități | Articole și măsuri | Efecte posibile |
| Tehnologii de economisire a apei, stocarea apei
  Tehnici de producție pentru economisirea apei | Articolul 26: modernizarea exploatațiilor agricole

  Articolul 28: creș
  terea valorii adăugate a produselor agricole
  și forestiere


  Articolul 29: colaborarea pentru dezvoltarea de produse, procese și tehnologii noi în sectorul agroalimentar și cel forestier

  Articolul 30: infrastructură | Îmbunătățirea capacității de utilizare mai eficientă a apei |
| Gestionarea riscurilor de inundații | Articolul 28: creș
  terea valorii adăugate a produselor agricole
  și forestiere


  Articolul 29: colaborarea pentru dezvoltarea de produse, procese și tehnologii noi în sectorul agroalimentar și cel forestier


  Articolul 39: plă
  ți de agromediu


  Articolul 41: investiții neproductive | Îmbunătă
  ț
  irea capacită
  ț
  ii de utilizare mai eficientă a apei |
| Refacerea zonelor umede
  Conversia terenurilor agricole în sisteme silvice/agrosilvice | Articolul 39: plăți de agromediu
  Articolul 41: investiții neproductive
  Articolele 43 și 45: prima împădurire a terenului agricol și neagricol | Conservarea mediilor acvatice de mare valoare; protejarea calității apei |
| Dezvoltarea mediilor acvatice seminaturale | Articolul 57: conservarea și reabilitarea patrimoniului rural | Conservarea mediilor acvatice de mare valoare; protejarea calității apei |
| Practici legate de gestionarea solurilor (de exemplu culturile secundare) | Articolul 39: plăți de agromediu | Contribuție la reducerea trecerii diferiților compuși, inclusiv a fosforului, în apă |
| Prioritate: Biodiversitate |
| Tipuri de acțiuni | Articole și măsuri | Efecte posibile |
| Neaplicarea îngrășămintelor și a pesticidelor pe terenurile agricole de mare valoare
  Producția integrată și ecologică | Articolul 39: plăți de agromediu

  Articolul 28: creș
  terea valorii adăugate a produselor agricole
  și forestiere


  Articolul 29: colaborarea pentru dezvoltarea de produse, procese și tehnologii noi în sectorul agroalimentar și cel forestier | Specii conservate — tipuri de vegetație bogate în specii, protejarea și întreținerea pășunilor |
| Margini de câmp și fâșii riverane perene
  Construcția/gestionarea biotopurilor/habitatelor în cadrul și în afara siturilor „Natura 2000”
  Modificarea utilizări terenurilor (gestionarea extensivă a pășunilor, conversia terenurilor agricole în pășuni, scoaterea pe termen lung din circuitul agricol)
  Gestionarea plantelor perene de mare valoare naturală | Articolele 38 și 46: plăți „Natura 2000”
  Articolul 39: plăți de agromediu
  Articolul 41: investiții neproductive
  Articolul 47: plăți de silvomediu
  Articolul 57: conservarea și reabilitarea patrimoniului rural | Păsări protejate și alte animale sălbatice și o rețea biotopică îmbunătățită; înregistrări reduse de substanțe dăunătoare în habitatele riverane |
| Conservarea diversității genetice | Articolul 39: plăți de agromediu | Diversitate genetică conservată |

Prioritate: schimbările climatice

Tipuri de activități

Articole și măsuri

Efecte posibile

Îmbunătățirea eficienței utilizării de îngrășământ azotat (de exemplu utilizare redusă, echipament, agricultură de precizie) îmbunătățirea depozitării îngrășământului

Articolul 26: modernizarea exploatațiilor agricole

Articolul 28: creș
  terea valorii adăugate a produselor agricole
  și forestiere

Articolul 29: colaborarea pentru dezvoltarea de produse, procese și tehnologii noi în sectorul agroalimentar și cel forestier

Articolul 39: plăți de agromediu

Reducerea emisiilor de metan (CH4) și oxid de azot (N2O)

Îmbunătățirea eficienței energetice

Articolul 26: modernizarea exploatațiilor agricole

Articolul 28: creș
  terea valorii adăugate a produselor agricole
  și forestiere

Articolul 29: colaborarea pentru dezvoltarea de produse, procese și tehnologii noi în sectorul agroalimentar și cel forestier

Reducerea emisiilor de dioxid de carbon (CO2) prin reducerea consumului de energie

Limitarea distanțelor de transport al produselor alimentare

Articolul 26: modernizarea exploatațiilor agricole

Articolul 28: creș
  terea valorii adăugate a produselor agricole
  și forestiere

Articolul 29: colaborarea pentru dezvoltarea de produse, procese și tehnologii noi în sectorul agroalimentar și cel forestier

Articolul 53: diversificarea prin activită
  ți de alt tip decât agricole

Articolul 54: ajutor pentru crearea și dezvoltarea de afaceri

Articolul 56: servicii de bază pentru economie
  și pentru populaț
  ia rurală

Reducerea emisiilor de dioxid de carbon (CO2) prin reducerea consumului de energie

Practici de gestionare a solului (de exemplu metode de cultivare, culturi secundare, diverse rotații ale culturii)

Articolul 39: plăți de agromediu

Reducerea oxidului de azot (N2O); sechestrarea carbonului

Modificarea utilizării terenurilor (de exemplu, conversia terenurilor arabile în pășuni, scoaterea definitivă din circuitul agricol, utilizarea redusă/refacerea solurilor organice)

Articolul 39: plăți de agromediu

Reducerea oxidului de azot (N2O); sechestrarea carbonului

Extensificarea șeptelului (de exemplu, reducerea densității șeptelului, dezvoltarea pășunatului)

Articolul 39: plăți de agromediu

Reducerea metanului (CH4)

Împădurirea

Articolele 43 și 45: prima împădurire a terenului agricol și neagricol

Reducerea oxidului de azot (N2O); sechestrarea carbonului

Prevenirea incendiilor forestiere

Articolul 48: refacerea potențialului forestier și introducerea acțiunilor preventive

Sechestrarea carbonului în păduri și evitarea emisiilor de dioxid de carbon (CO2)

Prioritate: energiile regenerabile

Tipuri de acțiuni

Articole și măsuri

Efecte posibile

Producția de biogaz — instalații cu digestie anaerobă utilizând deșeuri animale (producție în cadrul exploatației și pe plan local)

Articolul 26: modernizarea exploatațiilor agricole

Articolul 28: creș
  terea valorii adăugate a produselor agricole
  și forestiere

Articolul 29: colaborarea pentru dezvoltarea de produse, procese și tehnologii noi în sectorul agroalimentar și cel forestier

Articolul 53: diversificarea prin activită
  ți de alt tip decât agricole

Înlocuirea combustibililor fosili; reducerea metanului (CH4)

Culturi energetice perene (păduri mărunte cu rotație rapidă și plante erbacee)

Articolul 26: modernizarea exploatațiilor agricole

Înlocuirea combustibililor fosili; sechestrarea carbonului; reducerea oxidului de azot (N2O)

Prelucrarea biomasei agricole/forestiere pentru energia regenerabilă

Articolul 28: creșterea valorii adăugate a produselor agricole și forestiere

Articolul 29: colaborarea pentru dezvoltarea de produse, procese și tehnologii noi în sectorul agroalimentar și cel forestier

Înlocuirea combustibililor fosili

Instalații/infrastructuri care utilizează biomasă pentru energia regenerabilă

Articolul 28: creș
  terea valorii adăugate a produselor agricole
  și forestiere

Articolul 29: colaborarea pentru dezvoltarea de produse, procese și tehnologii noi în sectorul agroalimentar și cel forestier

Articolul 53: diversificarea prin activită
  ți de alt tip decât agricole

Articolul 54: ajutor pentru crearea și dezvoltarea de afaceri

Articolul 56: servicii de bază pentru economie și pentru populația rurală

Înlocuirea combustibililor fosili

Îmbunătă
  ț
  irea gestionării de
  ș
  eurilor legată de reutilizarea materialelor

Articolul 26: modernizarea exploatațiilor agricole

Articolul 28: creș
  terea valorii adăugate a produselor agricole
  și forestiere

Articolul 29: colaborarea pentru dezvoltarea de produse, procese și tehnologii noi în sectorul agroalimentar și cel forestier

Articolul 53:
  diversificarea prin activită
  ți de alt tip decât agricole

Articolul 54: ajutor pentru crearea și dezvoltarea de afaceri

Articolul 56: servicii de bază pentru economie
  și pentru populaț
  ia rurală

Înlocuirea combustibililor fosili

Utilizarea și promovarea energiei solare, a energiei eoliene, a energiei termice geotermale ș
  i a cogenerării

Articolul 26: modernizarea exploatațiilor agricole

Articolul 28: creș
  terea valorii adăugate a produselor agricole
  și forestiere

Articolul 29: colaborarea pentru dezvoltarea de produse, procese și tehnologii noi în sectorul agroalimentar și cel forestier

Articolul 53: diversificarea prin activită
  ți de alt tip decât agricole

Articolul 54: ajutor pentru crearea și dezvoltarea de afaceri

Articolul 56: servicii de bază pent
  ru economie și pentru populaț
  ia rurală

Înlocuirea combustibililor fosili

Prioritatea: gestionarea apei

Tipuri de activități

Articole și măsuri

Efecte posibile

Tehnologii de economisire a apei, stocarea apei

Tehnici de producție pentru economisirea apei

Articolul 26: modernizarea exploatațiilor agricole

Articolul 28: creș
  terea valorii adăugate a produselor agricole
  și forestiere

Articolul 29: colaborarea pentru dezvoltarea de produse, procese și tehnologii noi în sectorul agroalimentar și cel forestier

Articolul 30: infrastructură

Îmbunătățirea capacității de utilizare mai eficientă a apei

Gestionarea riscurilor de inundații

Articolul 28: creș
  terea valorii adăugate a produselor agricole
  și forestiere

Articolul 29: colaborarea pentru dezvoltarea de produse, procese și tehnologii noi în sectorul agroalimentar și cel forestier

Articolul 39: plă
  ți de agromediu

Articolul 41: investiții neproductive

Îmbunătă
  ț
  irea capacită
  ț
  ii de utilizare mai eficientă a apei

Refacerea zonelor umede

Conversia terenurilor agricole în sisteme silvice/agrosilvice

Articolul 39: plăți de agromediu

Articolul 41: investiții neproductive

Articolele 43 și 45: prima împădurire a terenului agricol și neagricol

Conservarea mediilor acvatice de mare valoare; protejarea calității apei

Dezvoltarea mediilor acvatice seminaturale

Articolul 57: conservarea și reabilitarea patrimoniului rural

Conservarea mediilor acvatice de mare valoare; protejarea calității apei

Practici legate de gestionarea solurilor (de exemplu culturile secundare)

Articolul 39: plăți de agromediu

Contribuție la reducerea trecerii diferiților compuși, inclusiv a fosforului, în apă

Prioritate: Biodiversitate

Tipuri de acțiuni

Articole și măsuri

Efecte posibile

Neaplicarea îngrășămintelor și a pesticidelor pe terenurile agricole de mare valoare

Producția integrată și ecologică

Articolul 39: plăți de agromediu

Articolul 28: creș
  terea valorii adăugate a produselor agricole
  și forestiere

Articolul 29: colaborarea pentru dezvoltarea de produse, procese și tehnologii noi în sectorul agroalimentar și cel forestier

Specii conservate — tipuri de vegetație bogate în specii, protejarea și întreținerea pășunilor

Margini de câmp și fâșii riverane perene

Construcția/gestionarea biotopurilor/habitatelor în cadrul și în afara siturilor „Natura 2000”

Modificarea utilizări terenurilor (gestionarea extensivă a pășunilor, conversia terenurilor agricole în pășuni, scoaterea pe termen lung din circuitul agricol)

Gestionarea plantelor perene de mare valoare naturală

Articolele 38 și 46: plăți „Natura 2000”

Articolul 39: plăți de agromediu

Articolul 41: investiții neproductive

Articolul 47: plăți de silvomediu

Articolul 57: conservarea și reabilitarea patrimoniului rural

Păsări protejate și alte animale sălbatice și o rețea biotopică îmbunătățită; înregistrări reduse de substanțe dăunătoare în habitatele riverane

Conservarea diversității genetice

Articolul 39: plăți de agromediu

Diversitate genetică conservată

Expunere de motive:

Noile provocări vor deveni o parte importantă și posibil profitabilă a afacerilor din domeniul agricol.

Pentru a stimula agricultorii să preia conducerea pentru a-și transforma întreprinderile în întreprinderi competitive durabile, pentru a găsi soluții pentru o agricultură durabilă și pentru a-și asuma un rol activ în punerea în aplicare a noilor măsuri de mediu, aceștia ar trebui să poată aplica toate măsurile FEADR existente și relevante, precum măsurile care vizează promovarea inovării, dezvoltarea de noi tehnologii și elaborarea de noi strategii. Acestea nu au fost încă preluate de Comisie. Preluarea lor ar încuraja statele membre să le promoveze.

Bruxelles, 8 octombrie 2008

Președintele

Comitetului Regiunilor

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 19.12.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 325/44 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 325/44

---

Avizul Comitetului Regiunilor privind achizițiile publice înainte de comercializare: încurajarea inovării pentru asigurarea unor servicii publice durabile de înaltă calitate în Europa

(2008/C 325/06)

COMITETUL REGIUNILOR

| — | întâmpină cu satisfacție comunicarea Comisiei, deoarece aceasta oferă o primă introducere, suficientă pentru a pune bazele conceptuale principale care guvernează achizițiile publice înainte de comercializare și modul în care acestea pot fi efectuate, chiar dacă prezintă câteva lacune în ceea ce privește aplicarea concretă a procedurii propuse; |
| --- | --- |

—

întâmpină cu satisfacție comunicarea Comisiei, deoarece aceasta oferă o primă introducere, suficientă pentru a pune bazele conceptuale principale care guvernează achizițiile publice înainte de comercializare și modul în care acestea pot fi efectuate, chiar dacă prezintă câteva lacune în ceea ce privește aplicarea concretă a procedurii propuse;

| — | subliniază că, în cazul în care autoritățile locale și regionale aleg procedura de achiziții publice înainte de comercializare, cu scopul de a încuraja inovarea în problemele pe care încearcă să le rezolve cu ajutorul rezultatelor acestui instrument, acestea vor avea de înfruntat mai multe provocări, pe care comunicarea Comisiei nu le-a analizat suficient; |
| --- | --- |

—

subliniază că, în cazul în care autoritățile locale și regionale aleg procedura de achiziții publice înainte de comercializare, cu scopul de a încuraja inovarea în problemele pe care încearcă să le rezolve cu ajutorul rezultatelor acestui instrument, acestea vor avea de înfruntat mai multe provocări, pe care comunicarea Comisiei nu le-a analizat suficient;

| — | consideră că autorităților locale și regionale contractante Comisia Europeană trebuie să le ofere linii directoare clare și detaliate, precum și instrumente de pregătire în ceea ce privește modul de derulare a achizițiilor publice înainte de comercializare privind serviciile de cercetare și dezvoltare, astfel încât dreptul comunitar să nu fie încălcat; |
| --- | --- |

—

consideră că autorităților locale și regionale contractante Comisia Europeană trebuie să le ofere linii directoare clare și detaliate, precum și instrumente de pregătire în ceea ce privește modul de derulare a achizițiilor publice înainte de comercializare privind serviciile de cercetare și dezvoltare, astfel încât dreptul comunitar să nu fie încălcat;

| — | estimează pe de altă parte că orientările și pregătirea care trebuie oferite par cu atât mai necesare cu cât procedurile de achiziție publică înainte de comercializare pun probleme importante în ceea ce privește drepturile de proprietate intelectuală și industrială, serviciile juridice ale autorităților centrale nefiind până în prezent prea preocupate de acest aspect juridic. |
| --- | --- |

—

estimează pe de altă parte că orientările și pregătirea care trebuie oferite par cu atât mai necesare cu cât procedurile de achiziție publică înainte de comercializare pun probleme importante în ceea ce privește drepturile de proprietate intelectuală și industrială, serviciile juridice ale autorităților centrale nefiind până în prezent prea preocupate de acest aspect juridic.

| Raportor | : | dl Dimitrios TSIGOUNIS (Grecia, PPE), primarul localității Leonidio (Arcadia) |
| --- | --- | --- |

Raportor

:

dl Dimitrios TSIGOUNIS (Grecia, PPE), primarul localității Leonidio (Arcadia)

Text de referință

Comunicarea comisiei către Parlamentul European, către Consiliu, către Comitetul Economic și Social European și către Comitetul Regiunilor — Achiziția înainte de comercializare: încurajarea inovației pentru asigurarea unor servicii publice durabile de înaltă calitate în Europa

COM(2007) 799 final

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

Observații generale privind rolul autorităților locale și regionale

| 1. | solicită ca dezbaterile ulterioare să examineze rolul pe care trebuie să îl joace autoritățile locale și regionale în abordarea unor importante probleme sociale, cum sunt asigurarea, la un preț acceptabil din punct de vedere economic, a serviciilor de îngrijire medicală de înaltă calitate și adaptate îmbătrânirii populației, confruntarea cu schimbările climatice, îmbunătățirea eficacității energetice, asigurarea unor condiții de învățământ cât mai bune și cât mai accesibile și, în sfârșit, gestionarea eficientă a riscurilor în materie de securitate; |
| --- | --- |

1.

solicită ca dezbaterile ulterioare să examineze rolul pe care trebuie să îl joace autoritățile locale și regionale în abordarea unor importante probleme sociale, cum sunt asigurarea, la un preț acceptabil din punct de vedere economic, a serviciilor de îngrijire medicală de înaltă calitate și adaptate îmbătrânirii populației, confruntarea cu schimbările climatice, îmbunătățirea eficacității energetice, asigurarea unor condiții de învățământ cât mai bune și cât mai accesibile și, în sfârșit, gestionarea eficientă a riscurilor în materie de securitate;

| 2. | propune ca, în măsura în care asumarea acestor probleme va necesita soluții noi și inovatoare care din motive tehnologice nu sunt încă disponibile în comerț sau, dacă există și sunt oferite, încă nu satisfac suficient condițiile cerute, necesitând în consecință un efort urgent de cercetare și dezvoltare, autoritățile locale și regionale să fie implicate activ în elaborarea unui nou cadru destinat achizițiilor publice înainte de comercializare, iar posibilitățile de care acestea dispun pentru gestionarea și implementarea eficientă a acestui nou tip de achiziții publice să fie îmbunătățite; |
| --- | --- |

2.

propune ca, în măsura în care asumarea acestor probleme va necesita soluții noi și inovatoare care din motive tehnologice nu sunt încă disponibile în comerț sau, dacă există și sunt oferite, încă nu satisfac suficient condițiile cerute, necesitând în consecință un efort urgent de cercetare și dezvoltare, autoritățile locale și regionale să fie implicate activ în elaborarea unui nou cadru destinat achizițiilor publice înainte de comercializare, iar posibilitățile de care acestea dispun pentru gestionarea și implementarea eficientă a acestui nou tip de achiziții publice să fie îmbunătățite;

| 3. | consideră că integrarea cercetării și dezvoltării în achizițiile publice în scopul încurajării soluțiilor inovatoare oferă autorităților locale și regionale posibilitatea de a contribui în mod oportun la asigurarea eficacității și a unui bun randament, pe termen mediu și lung, al serviciilor pe care acestea le oferă, precum și la promovarea competitivității industriei europene prin intermediul inovării; |
| --- | --- |

3.

consideră că integrarea cercetării și dezvoltării în achizițiile publice în scopul încurajării soluțiilor inovatoare oferă autorităților locale și regionale posibilitatea de a contribui în mod oportun la asigurarea eficacității și a unui bun randament, pe termen mediu și lung, al serviciilor pe care acestea le oferă, precum și la promovarea competitivității industriei europene prin intermediul inovării;

| 4. | consideră că, întrucât o mare parte a cheltuielilor corespunzătoare achizițiilor publice se află în sarcina autorităților locale și regionale, trebuie ca acestea să fie perfect pregătite să-și joace rolul de mecanism esențial pentru încurajarea cercetării și dezvoltării la nivelul întregii Uniuni Europene; |
| --- | --- |

4.

consideră că, întrucât o mare parte a cheltuielilor corespunzătoare achizițiilor publice se află în sarcina autorităților locale și regionale, trebuie ca acestea să fie perfect pregătite să-și joace rolul de mecanism esențial pentru încurajarea cercetării și dezvoltării la nivelul întregii Uniuni Europene;

| 5. | solicită Comisiei Europene să ia în considerare prioritățile Comitetului pentru perioada 2008-2010, printre care figurează punerea în aplicare a Strategiei de la Lisabona pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă, răspunsul la provocările reprezentate de schimbările climatice, diversificarea și utilizarea durabilă a surselor de energie, îmbunătățirea calității vieții cetățenilor — ceea ce presupune o cooperare transfrontalieră ce vizează protecția civilă și accesul la asistență medicală de calitate — promovarea de către autoritățile locale și regionale a solidarității, a dialogului intercultural și interreligios și a tuturor tipurilor de cultură și de tradiții locale, participarea la dezbaterea privind o politică comună de imigrație și de azil, în special în ceea ce privește schimbul de bune practici privind integrarea, precum și prioritatea acordată unei piețe unice moderne, dotată cu o strategie care încurajează calitatea serviciilor publice. Toate acestea sunt domenii de acțiune care interesează autoritățile locale și regionale și care sunt în măsură să se preteze în mod special la achiziții publice, în vederea sprijinirii cercetării și dezvoltării tehnologiilor informației și comunicațiilor, care sunt prioritare în efectuarea achizițiilor publice înainte de comercializare; |
| --- | --- |

5.

solicită Comisiei Europene să ia în considerare prioritățile Comitetului pentru perioada 2008-2010, printre care figurează punerea în aplicare a Strategiei de la Lisabona pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă, răspunsul la provocările reprezentate de schimbările climatice, diversificarea și utilizarea durabilă a surselor de energie, îmbunătățirea calității vieții cetățenilor — ceea ce presupune o cooperare transfrontalieră ce vizează protecția civilă și accesul la asistență medicală de calitate — promovarea de către autoritățile locale și regionale a solidarității, a dialogului intercultural și interreligios și a tuturor tipurilor de cultură și de tradiții locale, participarea la dezbaterea privind o politică comună de imigrație și de azil, în special în ceea ce privește schimbul de bune practici privind integrarea, precum și prioritatea acordată unei piețe unice moderne, dotată cu o strategie care încurajează calitatea serviciilor publice. Toate acestea sunt domenii de acțiune care interesează autoritățile locale și regionale și care sunt în măsură să se preteze în mod special la achiziții publice, în vederea sprijinirii cercetării și dezvoltării tehnologiilor informației și comunicațiilor, care sunt prioritare în efectuarea achizițiilor publice înainte de comercializare;

| 6. | întâmpină cu satisfacție Comunicarea Comisiei COM(2007) 799 final, deoarece aceasta oferă o primă introducere, suficientă pentru a pune bazele conceptuale principale care guvernează achizițiile publice înainte de comercializare și modul în care acestea pot fi efectuate, chiar dacă prezintă câteva lacune în ceea ce privește aplicarea concretă a procedurii propuse; |
| --- | --- |

6.

întâmpină cu satisfacție Comunicarea Comisiei COM(2007) 799 final, deoarece aceasta oferă o primă introducere, suficientă pentru a pune bazele conceptuale principale care guvernează achizițiile publice înainte de comercializare și modul în care acestea pot fi efectuate, chiar dacă prezintă câteva lacune în ceea ce privește aplicarea concretă a procedurii propuse;

| 7. | subliniază că, în cazul în care autoritățile locale și regionale aleg procedura de achiziții publice înainte de comercializare, cu scopul de a încuraja inovarea în problemele pe care încearcă să le rezolve cu ajutorul rezultatelor acestui instrument, acestea vor avea de înfruntat mai multe provocări, pe care Comunicarea Comisiei COM(2007) 799 final nu le-a analizat suficient; |
| --- | --- |

7.

subliniază că, în cazul în care autoritățile locale și regionale aleg procedura de achiziții publice înainte de comercializare, cu scopul de a încuraja inovarea în problemele pe care încearcă să le rezolve cu ajutorul rezultatelor acestui instrument, acestea vor avea de înfruntat mai multe provocări, pe care Comunicarea Comisiei COM(2007) 799 final nu le-a analizat suficient;

| 8. | consideră că legislația actuală a achizițiilor publice este deja destul de complicată și că există numeroase autorități locale și regionale care întâmpină dificultăți însemnate în a o aplica în mod corect. De asemenea, Comitetul estimează că acestea sunt foarte reticente în a introduce în organizarea administrativă și în procedurile lor factorul suplimentar de complexitate pe care îl reprezintă inițiativa Comisiei Europene. De aceea, Comitetul solicită ca legislația privind achizițiile publice să nu fie aplicată și în cazul achizițiilor publice înainte de comercializare; |
| --- | --- |

8.

consideră că legislația actuală a achizițiilor publice este deja destul de complicată și că există numeroase autorități locale și regionale care întâmpină dificultăți însemnate în a o aplica în mod corect. De asemenea, Comitetul estimează că acestea sunt foarte reticente în a introduce în organizarea administrativă și în procedurile lor factorul suplimentar de complexitate pe care îl reprezintă inițiativa Comisiei Europene. De aceea, Comitetul solicită ca legislația privind achizițiile publice să nu fie aplicată și în cazul achizițiilor publice înainte de comercializare;

| 9. | îi propune Comisiei să studieze posibilitatea de a modifica Directiva privind achizițiile publice, pentru ca, de exemplu, inovațiile să poată fi generate în cadrul unor proiecte în parteneriat. Procesul rigid de achiziții publice este un obstacol major în calea inovării. Cerința privind tratamentul echitabil și nediscriminatoriu, prevăzută în Tratatul de instituire a Comunității Europene, nu ar trebui interpretată într-un astfel încât să împiedice în practică întreprinderile și entitățile contractante să beneficieze de eforturile de cercetare și dezvoltare ale întreprinderilor; |
| --- | --- |

9.

îi propune Comisiei să studieze posibilitatea de a modifica Directiva privind achizițiile publice, pentru ca, de exemplu, inovațiile să poată fi generate în cadrul unor proiecte în parteneriat. Procesul rigid de achiziții publice este un obstacol major în calea inovării. Cerința privind tratamentul echitabil și nediscriminatoriu, prevăzută în Tratatul de instituire a Comunității Europene, nu ar trebui interpretată într-un astfel încât să împiedice în practică întreprinderile și entitățile contractante să beneficieze de eforturile de cercetare și dezvoltare ale întreprinderilor;

| 10. | este convins că în conceperea și redactarea componentelor deosebit de tehnice ale licitațiilor publice pentru încurajarea inovării necesită cunoștințe și competențe specifice, de care în general autoritățile locale și regionale nu dispun, dat fiind că până și în administrația centrală a multor state membre acest gen de cunoștințe și de calificări nu există decât în cadrul anumitor servicii; |
| --- | --- |

10.

este convins că în conceperea și redactarea componentelor deosebit de tehnice ale licitațiilor publice pentru încurajarea inovării necesită cunoștințe și competențe specifice, de care în general autoritățile locale și regionale nu dispun, dat fiind că până și în administrația centrală a multor state membre acest gen de cunoștințe și de calificări nu există decât în cadrul anumitor servicii;

| 11. | consideră, în același context, că diferitele etape de selecție din procedura achizițiilor publice înainte de comercializare privind serviciile de cercetare și dezvoltare necesită un nivel de cunoștințe tehnice și de înțelegere a chestiunilor vizate de care, în general, autoritățile locale și regionale nu dispun; |
| --- | --- |

11.

consideră, în același context, că diferitele etape de selecție din procedura achizițiilor publice înainte de comercializare privind serviciile de cercetare și dezvoltare necesită un nivel de cunoștințe tehnice și de înțelegere a chestiunilor vizate de care, în general, autoritățile locale și regionale nu dispun;

| 12. | subliniază că și în cazul în care achizițiile publice înainte de comercializare privind serviciile de cercetare și dezvoltare se finalizează cu succes, mobilizarea și angajamentul politic al cetățenilor în favoarea lor vor rămâne la fel de dificil de obținut la nivel local și regional. Un factor care cântărește greu în deciziile autorităților locale și regionale îl reprezintă faptul că buna desfășurare a unei licitații înainte de comercializare privind serviciile de cercetare și dezvoltare antrenează cheltuieli imediate, reflectate în exercițiul de gestiune în curs, în timp ce avantajele devin vizibile pe termen lung. Pentru ca cetățenii să le perceapă, este în general nevoie de o perioadă de timp mai lungă decât cea dintre două confruntări electorale consecutive la nivel local sau regional; |
| --- | --- |

12.

subliniază că și în cazul în care achizițiile publice înainte de comercializare privind serviciile de cercetare și dezvoltare se finalizează cu succes, mobilizarea și angajamentul politic al cetățenilor în favoarea lor vor rămâne la fel de dificil de obținut la nivel local și regional. Un factor care cântărește greu în deciziile autorităților locale și regionale îl reprezintă faptul că buna desfășurare a unei licitații înainte de comercializare privind serviciile de cercetare și dezvoltare antrenează cheltuieli imediate, reflectate în exercițiul de gestiune în curs, în timp ce avantajele devin vizibile pe termen lung. Pentru ca cetățenii să le perceapă, este în general nevoie de o perioadă de timp mai lungă decât cea dintre două confruntări electorale consecutive la nivel local sau regional;

| 13. | este îngrijorat că, în cazul în care oportunitatea de a recurge la o licitație pentru o achiziție publică înainte de comercializare privind serviciile de cercetare și dezvoltare prilejuiește controverse politice, se poate presupune că după o luptă electorală în urma căreia ajung la putere autorități locale sau regionale reprezentate de acele părți care formulaseră obiecții, procedura de licitație stabilită între timp va fi rediscutată, acest lucru anihilând avantajele substanțiale pe care le așteptaseră autoritățile contractante la lansarea licitației; |
| --- | --- |

13.

este îngrijorat că, în cazul în care oportunitatea de a recurge la o licitație pentru o achiziție publică înainte de comercializare privind serviciile de cercetare și dezvoltare prilejuiește controverse politice, se poate presupune că după o luptă electorală în urma căreia ajung la putere autorități locale sau regionale reprezentate de acele părți care formulaseră obiecții, procedura de licitație stabilită între timp va fi rediscutată, acest lucru anihilând avantajele substanțiale pe care le așteptaseră autoritățile contractante la lansarea licitației;

| 14. | consideră că va exista o problemă politică majoră la nivelul autorităților locale și regionale în cazul în care câștigătorii ofertei publice pentru servicii de cercetare și dezvoltare nu vor avea sediul în localitatea sau în regiunea autorității solicitante sau, mai mult, vor avea sediul într-un alt stat membru; |
| --- | --- |

14.

consideră că va exista o problemă politică majoră la nivelul autorităților locale și regionale în cazul în care câștigătorii ofertei publice pentru servicii de cercetare și dezvoltare nu vor avea sediul în localitatea sau în regiunea autorității solicitante sau, mai mult, vor avea sediul într-un alt stat membru;

| 15. | constată că, în ipoteza în care o licitație pentru achiziții publice înainte de comercializare privind serviciile de cercetare și dezvoltare se dovedește infructuoasă, ceea ce nu se poate exclude, în special pentru acele sectoare ale cercetării și dezvoltării în care performanța încă este destul de slabă, autoritățile locale și regionale se vor găsi în postura deosebit de dificilă de a se justifica și convinge cetățenii că, în ciuda rezultatului, a fost de preferat să se recurgă la această procedură în loc să se investească într-o tehnologie existentă și verificată din punct de vedere comercial; |
| --- | --- |

15.

constată că, în ipoteza în care o licitație pentru achiziții publice înainte de comercializare privind serviciile de cercetare și dezvoltare se dovedește infructuoasă, ceea ce nu se poate exclude, în special pentru acele sectoare ale cercetării și dezvoltării în care performanța încă este destul de slabă, autoritățile locale și regionale se vor găsi în postura deosebit de dificilă de a se justifica și convinge cetățenii că, în ciuda rezultatului, a fost de preferat să se recurgă la această procedură în loc să se investească într-o tehnologie existentă și verificată din punct de vedere comercial;

| 16. | având în vedere problemele menționate, cu care autoritățile locale și regionale riscă să se confrunte în cazul achizițiilor publice înainte de comercializare privind serviciile de cercetare și dezvoltare, propune Comisiei Europene și statelor membre să conceapă și să aplice o serie de măsuri pe care le consideră indispensabile pentru ca achizițiile să-și îndeplinească misiunea la nivel local și regional, măsuri care să aibă un mai mare impact asupra performanțelor generale ale actorilor europeni din cercetare și dezvoltare, în comparație cu concurenții lor de pe piața mondială; |
| --- | --- |

16.

având în vedere problemele menționate, cu care autoritățile locale și regionale riscă să se confrunte în cazul achizițiilor publice înainte de comercializare privind serviciile de cercetare și dezvoltare, propune Comisiei Europene și statelor membre să conceapă și să aplice o serie de măsuri pe care le consideră indispensabile pentru ca achizițiile să-și îndeplinească misiunea la nivel local și regional, măsuri care să aibă un mai mare impact asupra performanțelor generale ale actorilor europeni din cercetare și dezvoltare, în comparație cu concurenții lor de pe piața mondială;

| 17. | semnalează că nu trebuie pierdut din vedere faptul că, în eventualitatea în care Uniunea Europeană nu va reuși să introducă la nivel local și regional, în mod curent și funcțional, procedurile de achiziție publică înainte de comercializare privind serviciile de cercetare și dezvoltare, sumele prevăzute la nivel comunitar pentru cercetare și dezvoltare vor scădea; |
| --- | --- |

17.

semnalează că nu trebuie pierdut din vedere faptul că, în eventualitatea în care Uniunea Europeană nu va reuși să introducă la nivel local și regional, în mod curent și funcțional, procedurile de achiziție publică înainte de comercializare privind serviciile de cercetare și dezvoltare, sumele prevăzute la nivel comunitar pentru cercetare și dezvoltare vor scădea;

| 18. | consideră că autorităților locale și regionale contractante Comisia Europeană trebuie să le ofere linii directoare clare și detaliate, precum și instrumente de pregătire în ceea ce privește modul de derulare a achizițiilor publice înainte de comercializare privind serviciile de cercetare și dezvoltare, astfel încât dreptul comunitar să nu fie încălcat; |
| --- | --- |

18.

consideră că autorităților locale și regionale contractante Comisia Europeană trebuie să le ofere linii directoare clare și detaliate, precum și instrumente de pregătire în ceea ce privește modul de derulare a achizițiilor publice înainte de comercializare privind serviciile de cercetare și dezvoltare, astfel încât dreptul comunitar să nu fie încălcat;

| 19. | apreciază pe de altă parte că orientările și pregătirea care trebuie oferite par cu atât mai necesare cu cât procedurile de achiziție publică înainte de comercializare pun probleme importante în ceea ce privește drepturile de proprietate intelectuală și industrială, serviciile juridice ale autorităților centrale nefiind până în prezent prea preocupate de acest aspect juridic; |
| --- | --- |

19.

apreciază pe de altă parte că orientările și pregătirea care trebuie oferite par cu atât mai necesare cu cât procedurile de achiziție publică înainte de comercializare pun probleme importante în ceea ce privește drepturile de proprietate intelectuală și industrială, serviciile juridice ale autorităților centrale nefiind până în prezent prea preocupate de acest aspect juridic;

| 20. | îndeamnă statele membre și Comisia Europeană să creeze structuri de sprijin de care autoritățile locale și regionale care decid să recurgă la lansarea unei licitații pentru achiziții publice înainte de comercializare privind serviciile de cercetare și dezvoltare să se poată folosi în vederea obținerii unor informații clare și utile, ca și a unui sprijin substanțial, în special în ceea ce privește repartizarea mai corectă a riscurilor și beneficiilor între autoritatea contractantă și candidații care vor fi în final selectați; |
| --- | --- |

20.

îndeamnă statele membre și Comisia Europeană să creeze structuri de sprijin de care autoritățile locale și regionale care decid să recurgă la lansarea unei licitații pentru achiziții publice înainte de comercializare privind serviciile de cercetare și dezvoltare să se poată folosi în vederea obținerii unor informații clare și utile, ca și a unui sprijin substanțial, în special în ceea ce privește repartizarea mai corectă a riscurilor și beneficiilor între autoritatea contractantă și candidații care vor fi în final selectați;

| 21. | subliniază că, întrucât achizițiile publice înainte de comercializare privind serviciile de cercetare și dezvoltare presupun pe termen scurt riscuri bine definite pentru nivelul local sau regional la care se găsește autoritatea contractantă în cauză și, invers, avantaje pe termen lung care sunt dificil de definit și par adesea neclare — aceasta provocând autorităților locale și regionale o îngrijorare justificată — statele membre și Comisia Europeană ar trebui să ofere cu generozitate un sprijin important la mai multe niveluri, explicând tuturor actorilor implicați că eventualitatea unui eșec este parte integrantă a unor astfel de proceduri, fiind vorba de căutarea de soluții inovatoare la probleme cu care societățile europene se confruntă de mai mult sau mai puțin timp; |
| --- | --- |

21.

subliniază că, întrucât achizițiile publice înainte de comercializare privind serviciile de cercetare și dezvoltare presupun pe termen scurt riscuri bine definite pentru nivelul local sau regional la care se găsește autoritatea contractantă în cauză și, invers, avantaje pe termen lung care sunt dificil de definit și par adesea neclare — aceasta provocând autorităților locale și regionale o îngrijorare justificată — statele membre și Comisia Europeană ar trebui să ofere cu generozitate un sprijin important la mai multe niveluri, explicând tuturor actorilor implicați că eventualitatea unui eșec este parte integrantă a unor astfel de proceduri, fiind vorba de căutarea de soluții inovatoare la probleme cu care societățile europene se confruntă de mai mult sau mai puțin timp;

| 22. | constată că, întrucât licitațiile de achiziții publice înainte de comercializare privind serviciile de cercetare și dezvoltare sunt deschise participanților din toate statele membre, ele pot avea ca rezultat o inevitabilă transferare, totală sau parțială, a resurselor regionale destinate finanțării cercetării și dezvoltării, într-o regiune dintr-o altă țară a Uniunii. Dacă un astfel de fenomen nu pune cu siguranță probleme la nivel comunitar, el reprezintă la nivel local sau regional un element foarte descurajant pentru finanțarea unei astfel de achiziții publice; |
| --- | --- |

22.

constată că, întrucât licitațiile de achiziții publice înainte de comercializare privind serviciile de cercetare și dezvoltare sunt deschise participanților din toate statele membre, ele pot avea ca rezultat o inevitabilă transferare, totală sau parțială, a resurselor regionale destinate finanțării cercetării și dezvoltării, într-o regiune dintr-o altă țară a Uniunii. Dacă un astfel de fenomen nu pune cu siguranță probleme la nivel comunitar, el reprezintă la nivel local sau regional un element foarte descurajant pentru finanțarea unei astfel de achiziții publice;

| 23. | solicită Comisiei Europene să demonstreze că achizițiile publice înainte de comercializare sunt avantajoase pentru regiunea care lansează o astfel de licitație, chiar și în cazul în care actorii interesați care răspund invitației nu au sediul pe teritoriul acelei regiuni; |
| --- | --- |

23.

solicită Comisiei Europene să demonstreze că achizițiile publice înainte de comercializare sunt avantajoase pentru regiunea care lansează o astfel de licitație, chiar și în cazul în care actorii interesați care răspund invitației nu au sediul pe teritoriul acelei regiuni;

| 24. | îndeamnă Comisia Europeană să încurajeze și să susțină marile grupări de autorități locale și regionale care cad de acord să efectueze împreună o achiziție publică înainte de comercializare pentru a reduce riscurile pe care o autoritate locală sau regională dintr-un stat membru le-ar avea de înfruntat dacă ar organiza singură o licitație de acest gen; |
| --- | --- |

24.

îndeamnă Comisia Europeană să încurajeze și să susțină marile grupări de autorități locale și regionale care cad de acord să efectueze împreună o achiziție publică înainte de comercializare pentru a reduce riscurile pe care o autoritate locală sau regională dintr-un stat membru le-ar avea de înfruntat dacă ar organiza singură o licitație de acest gen;

| 25. | recunoaște că crearea de rețele paneuropene și stabilirea de contacte între autoritățile locale și regionale din state membre diferite, dar care au nevoi similare, constituie legătura cea mai indicată și mai solidă atât în cooperarea dintre țări, dintre regiuni și dintre localități în domeniul achizițiilor publice înainte de comercializare privind serviciile de cercetare și dezvoltare, cât și în coordonarea procedurilor aferente; |
| --- | --- |

25.

recunoaște că crearea de rețele paneuropene și stabilirea de contacte între autoritățile locale și regionale din state membre diferite, dar care au nevoi similare, constituie legătura cea mai indicată și mai solidă atât în cooperarea dintre țări, dintre regiuni și dintre localități în domeniul achizițiilor publice înainte de comercializare privind serviciile de cercetare și dezvoltare, cât și în coordonarea procedurilor aferente;

| 26. | se exprimă în favoarea finanțării acțiunilor care vizează dezvoltarea și introducerea achizițiilor publice înainte de comercializare privind serviciile de cercetare și dezvoltare la nivelul autorităților locale și regionale, prin realocarea resurselor pe care revizuirea politicii agricole comune le poate disponibiliza în cadrul bugetului Uniunii Europene; |
| --- | --- |

26.

se exprimă în favoarea finanțării acțiunilor care vizează dezvoltarea și introducerea achizițiilor publice înainte de comercializare privind serviciile de cercetare și dezvoltare la nivelul autorităților locale și regionale, prin realocarea resurselor pe care revizuirea politicii agricole comune le poate disponibiliza în cadrul bugetului Uniunii Europene;

| 27. | consideră că spațiul european unic de cercetare și dezvoltare poate îmbrăca în final o nouă formă și poate primi un nou impuls, dacă procedurile care vizează achizițiile publice înainte de comercializare privind serviciile de cercetare și dezvoltare sunt încorporate în mecanismele existente de atribuire a contractelor publice; |
| --- | --- |

27.

consideră că spațiul european unic de cercetare și dezvoltare poate îmbrăca în final o nouă formă și poate primi un nou impuls, dacă procedurile care vizează achizițiile publice înainte de comercializare privind serviciile de cercetare și dezvoltare sunt încorporate în mecanismele existente de atribuire a contractelor publice;

| 28. | susține ideea că strategia de promovare a achizițiilor publice înainte de comercializare privind serviciile de cercetare și dezvoltare ar putea fi sprijinită prin valorificarea potențialului universităților, al centrelor de cercetare și, mai ales, al întreprinderilor mici și mijlocii care sunt prezente la nivelul localităților sau al regiunilor și care au un bagaj bogat de cunoștințe și inovații tehnologice, prin intermediul unui nou cadru de cooperare cu autoritățile locale și regionale din statele membre în care își au sediul, precum și ideea creării de rețele de comunicare a autorităților locale și regionale din diferite state membre, precum și a universităților, centrelor de cercetare și IMM-urilor similare; |
| --- | --- |

28.

susține ideea că strategia de promovare a achizițiilor publice înainte de comercializare privind serviciile de cercetare și dezvoltare ar putea fi sprijinită prin valorificarea potențialului universităților, al centrelor de cercetare și, mai ales, al întreprinderilor mici și mijlocii care sunt prezente la nivelul localităților sau al regiunilor și care au un bagaj bogat de cunoștințe și inovații tehnologice, prin intermediul unui nou cadru de cooperare cu autoritățile locale și regionale din statele membre în care își au sediul, precum și ideea creării de rețele de comunicare a autorităților locale și regionale din diferite state membre, precum și a universităților, centrelor de cercetare și IMM-urilor similare;

| 29. | subliniază că, prin crearea în cadrul autorităților locale și regionale a unor centre de informare și a unor baze de date referitoare la problemele localităților și regiunilor care necesită cu prioritate soluții inovatoare, și făcând cunoscut potențialul local al cercetării și dezvoltării, pot fi strânse legăturile dintre regiunile care se confruntă cu aceleași probleme, ca și dintre centrele de cercetare și întreprinderile care își pot completa sau spori, grație cooperării, potențialul de definire a unor soluții inovatoare; |
| --- | --- |

29.

subliniază că, prin crearea în cadrul autorităților locale și regionale a unor centre de informare și a unor baze de date referitoare la problemele localităților și regiunilor care necesită cu prioritate soluții inovatoare, și făcând cunoscut potențialul local al cercetării și dezvoltării, pot fi strânse legăturile dintre regiunile care se confruntă cu aceleași probleme, ca și dintre centrele de cercetare și întreprinderile care își pot completa sau spori, grație cooperării, potențialul de definire a unor soluții inovatoare;

| 30. | sugerează ca finanțările provenite din Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul de Coeziune și Fondul Social European să fie reorientate către măsurile care, în sectoarele acoperite de aceste fonduri, vizează cercetarea și dezvoltarea prin intermediul achizițiilor publice înainte de comercializare. |
| --- | --- |

30.

sugerează ca finanțările provenite din Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul de Coeziune și Fondul Social European să fie reorientate către măsurile care, în sectoarele acoperite de aceste fonduri, vizează cercetarea și dezvoltarea prin intermediul achizițiilor publice înainte de comercializare.

Bruxelles, 8 octombrie 2008

Președintele

Comitetului Regiunilor

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 19.12.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 325/48 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 325/48

---

Avizul Comitetului Regiunilor privind cadrul european de referință pentru asigurarea calității în educație și formare profesională și sistemul european de credite pentru educație și formare profesională

(2008/C 325/07)

COMITETUL REGIUNILOR

| — | este de acord cu constatarea că în UE există un acord asupra necesității de a moderniza și de a îmbunătăți educația și formarea profesională în Europa. Asigurarea calității educației și formării profesionale reprezintă un element important în îndeplinirea acestui obiectiv; |
| --- | --- |

—

este de acord cu constatarea că în UE există un acord asupra necesității de a moderniza și de a îmbunătăți educația și formarea profesională în Europa. Asigurarea calității educației și formării profesionale reprezintă un element important în îndeplinirea acestui obiectiv;

| — | consideră că dificultățile în recunoașterea diplomelor obținute în diferitele state membre frânează mobilitatea în UE și împiedică o formare care să se desfășoare cu adevărat pe parcursul întregii vieți; |
| --- | --- |

—

consideră că dificultățile în recunoașterea diplomelor obținute în diferitele state membre frânează mobilitatea în UE și împiedică o formare care să se desfășoare cu adevărat pe parcursul întregii vieți;

| — | subliniază că, în multe state membre, responsabilitatea educației și formării profesionale revine nivelului regional și local; |
| --- | --- |

—

subliniază că, în multe state membre, responsabilitatea educației și formării profesionale revine nivelului regional și local;

| — | salută cele două propuneri de recomandare, în care Comisia dorește să indice soluții pentru problemele sociale și economice proprii economiei actuale, globalizată și bazată pe cunoaștere. De asemenea, acestea trebuie să contribuie la îmbunătățirea mobilității în cadrul Uniunii Europene și la promovarea schimbului de competențe. Din perspectiva CoR este deci necesar să se dezvolte în continuare domeniile care sunt importante pentru cetățeni și acțiunile care țin de responsabilitatea autorităților locale și regionale; |
| --- | --- |

—

salută cele două propuneri de recomandare, în care Comisia dorește să indice soluții pentru problemele sociale și economice proprii economiei actuale, globalizată și bazată pe cunoaștere. De asemenea, acestea trebuie să contribuie la îmbunătățirea mobilității în cadrul Uniunii Europene și la promovarea schimbului de competențe. Din perspectiva CoR este deci necesar să se dezvolte în continuare domeniile care sunt importante pentru cetățeni și acțiunile care țin de responsabilitatea autorităților locale și regionale;

| — | consideră că principalii utilizatori ai Cadrului European de Referință pentru Asigurarea Calității în Educație și Formare Profesională vor fi, pe de altă parte, autoritățile naționale/regionale și locale, responsabile pentru asigurarea calității și îmbunătățirea educației și formării profesionale; |
| --- | --- |

—

consideră că principalii utilizatori ai Cadrului European de Referință pentru Asigurarea Calității în Educație și Formare Profesională vor fi, pe de altă parte, autoritățile naționale/regionale și locale, responsabile pentru asigurarea calității și îmbunătățirea educației și formării profesionale;

| — | solicită, ca și pentru cadrul calificărilor pentru învățarea pe parcursul întregii vieți, ca autoritățile locale și regionale competente să participe la activitățile de coordonare între cadrele naționale/regionale ale calificărilor și ECVET; |
| --- | --- |

—

solicită, ca și pentru cadrul calificărilor pentru învățarea pe parcursul întregii vieți, ca autoritățile locale și regionale competente să participe la activitățile de coordonare între cadrele naționale/regionale ale calificărilor și ECVET;

| — | subliniază că succesul real al sistemului poate fi măsurat prin gradul de punere în practică și de preluare a acestuia. Autoritățile locale și regionale pot oferi un ajutor prețios, sprijinind ECVET cu ajutorul rețelelor proprii și transformându-l într-un sistem credibil și practicabil. |
| --- | --- |

—

subliniază că succesul real al sistemului poate fi măsurat prin gradul de punere în practică și de preluare a acestuia. Autoritățile locale și regionale pot oferi un ajutor prețios, sprijinind ECVET cu ajutorul rețelelor proprii și transformându-l într-un sistem credibil și practicabil.

| Raportor | : | dl Kent JOHANSSON (SE/ALDE), consilier regional din Västra Götaland |
| --- | --- | --- |

Raportor

:

dl Kent JOHANSSON (SE/ALDE), consilier regional din Västra Götaland

Texte de referință

Propunere de recomandare a Parlamentului European și a Consiliului privind instituirea unui Cadru European de Referință pentru Asigurarea Calității în Educație și Formare Profesională

COM(2008) 179 final, 2008/0069 (COD)

Propunere de recomandare a Parlamentului European și a Consiliului privind înființarea unui Sistem European de Credite pentru Educație și Formare Profesională (ECVET)

COM(2008) 180 final, 2008/0070 (COD)

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

| 1. | constată că educația și formarea profesională joacă un rol decisiv în îndeplinirea obiectivelor Strategiei de la Lisabona, și anume îmbunătățirea creșterii economice, a competitivității și a integrării sociale. Educația și formarea profesională, competențele profesionale și învățarea pe parcursul întregii vieți fac parte dintre cele mai importante priorități politice ale CoR; |
| --- | --- |

1.

constată că educația și formarea profesională joacă un rol decisiv în îndeplinirea obiectivelor Strategiei de la Lisabona, și anume îmbunătățirea creșterii economice, a competitivității și a integrării sociale. Educația și formarea profesională, competențele profesionale și învățarea pe parcursul întregii vieți fac parte dintre cele mai importante priorități politice ale CoR;

| 2. | consideră că dificultățile în recunoașterea diplomelor obținute în diferitele state membre frânează mobilitatea în UE și împiedică o formare care să se desfășoare cu adevărat pe parcursul întregii vieți; |
| --- | --- |

2.

consideră că dificultățile în recunoașterea diplomelor obținute în diferitele state membre frânează mobilitatea în UE și împiedică o formare care să se desfășoare cu adevărat pe parcursul întregii vieți;

| 3. | este de acord cu constatarea că în UE există un acord asupra necesității de a moderniza și de a îmbunătăți educația și formarea profesională în Europa. Asigurarea calității educației și formării profesionale reprezintă un element important în îndeplinirea acestui obiectiv; |
| --- | --- |

3.

este de acord cu constatarea că în UE există un acord asupra necesității de a moderniza și de a îmbunătăți educația și formarea profesională în Europa. Asigurarea calității educației și formării profesionale reprezintă un element important în îndeplinirea acestui obiectiv;

| 4. | subliniază că, în multe state membre, responsabilitatea educației și formării profesionale revine nivelului regional și local. Formarea profesională are diverse surse de finanțare, deși în majoritatea statelor membre ea este finanțată de autoritățile publice de la nivel național și regional, iar participarea fondurilor regionale și locale este însemnată; |
| --- | --- |

4.

subliniază că, în multe state membre, responsabilitatea educației și formării profesionale revine nivelului regional și local. Formarea profesională are diverse surse de finanțare, deși în majoritatea statelor membre ea este finanțată de autoritățile publice de la nivel național și regional, iar participarea fondurilor regionale și locale este însemnată;

| 5. | își exprimă părerea în legătură cu două propuneri legate de cooperarea europeană în domeniul formării profesionale, pe care le apreciază pozitiv și le salută. În cazul uneia dintre propuneri, privind înființarea unui Sistem European de Credite pentru Educație și Formare Profesională, procesul de consultare este amplu, în timp ce în cazul celeilalte propuneri, privind instituirea unui Cadru European de Referință pentru Asigurarea Calității în Educație și Formare Profesională, acest proces de consultare se află încă într-o fază timpurie. Din acest motiv, continuarea consultărilor este importantă și dezirabilă; |
| --- | --- |

5.

își exprimă părerea în legătură cu două propuneri legate de cooperarea europeană în domeniul formării profesionale, pe care le apreciază pozitiv și le salută. În cazul uneia dintre propuneri, privind înființarea unui Sistem European de Credite pentru Educație și Formare Profesională, procesul de consultare este amplu, în timp ce în cazul celeilalte propuneri, privind instituirea unui Cadru European de Referință pentru Asigurarea Calității în Educație și Formare Profesională, acest proces de consultare se află încă într-o fază timpurie. Din acest motiv, continuarea consultărilor este importantă și dezirabilă;

| 6. | salută cele două propuneri de recomandare, în care Comisia dorește să indice soluții pentru problemele sociale și economice proprii economiei actuale, globalizată și bazată pe cunoaștere. Acestea urmăresc îmbunătățirea mobilității în cadrul Uniunii Europene și promovarea schimbului de competențe. Din perspectiva CoR este deci necesar să se dezvolte în continuare domeniile care sunt importante pentru cetățeni și acțiunile care țin de responsabilitatea autorităților locale și regionale; |
| --- | --- |

6.

salută cele două propuneri de recomandare, în care Comisia dorește să indice soluții pentru problemele sociale și economice proprii economiei actuale, globalizată și bazată pe cunoaștere. Acestea urmăresc îmbunătățirea mobilității în cadrul Uniunii Europene și promovarea schimbului de competențe. Din perspectiva CoR este deci necesar să se dezvolte în continuare domeniile care sunt importante pentru cetățeni și acțiunile care țin de responsabilitatea autorităților locale și regionale;

| 7. | observă că Sistemul European de Credite pentru Educație și Formare Profesională (ECVET) este un mijloc de a descrie competențele drept unități de rezultate ale învățării, dotate cu un anumit număr de credite, ceea ce permite transferul și acumularea acestor rezultate ale învățării. ECVET furnizează un cadru metodologic comun, care vizează facilitarea transferului de credite pentru cunoștințele dobândite, de la un sistem de calificări la altul sau de la o traiectorie educațională la alta; |
| --- | --- |

7.

observă că Sistemul European de Credite pentru Educație și Formare Profesională (ECVET) este un mijloc de a descrie competențele drept unități de rezultate ale învățării, dotate cu un anumit număr de credite, ceea ce permite transferul și acumularea acestor rezultate ale învățării. ECVET furnizează un cadru metodologic comun, care vizează facilitarea transferului de credite pentru cunoștințele dobândite, de la un sistem de calificări la altul sau de la o traiectorie educațională la alta;

| 8. | consideră că principalii utilizatori ai Cadrului European de Referință pentru Asigurarea Calității în Educație și Formare Profesională vor fi, pe de altă parte, autoritățile naționale/regionale și locale, responsabile pentru asigurarea calității și îmbunătățirea educației și formării profesionale. Spre deosebire de ECVET, obiectivul Cadrului de Referință este garantarea transparenței și coerenței evoluțiilor politice în materie de educație și formare profesională; |
| --- | --- |

8.

consideră că principalii utilizatori ai Cadrului European de Referință pentru Asigurarea Calității în Educație și Formare Profesională vor fi, pe de altă parte, autoritățile naționale/regionale și locale, responsabile pentru asigurarea calității și îmbunătățirea educației și formării profesionale. Spre deosebire de ECVET, obiectivul Cadrului de Referință este garantarea transparenței și coerenței evoluțiilor politice în materie de educație și formare profesională;

| 9. | este de acord că aplicarea ECVET și a Cadrului de Referință trebuie să se facă pe baze voluntare, însă consideră că este necesar să se determine condiții-cadru și orientări pentru utilizarea sistemului. Diferitele grupuri de utilizatori (grupul de utilizatori ECVET și ENQAVET — Rețeaua Europeană de Asigurare a Calității în Educație și Formare Profesională) trebuie de asemenea să aibă reprezentanți dispunând de un mandat direct din partea unei autorități regionale sau locale. În mod corespunzător, trebuie să se asigure reprezentarea actorilor din sectorul privat și a partenerilor sociali; |
| --- | --- |

9.

este de acord că aplicarea ECVET și a Cadrului de Referință trebuie să se facă pe baze voluntare, însă consideră că este necesar să se determine condiții-cadru și orientări pentru utilizarea sistemului. Diferitele grupuri de utilizatori (grupul de utilizatori ECVET și ENQAVET — Rețeaua Europeană de Asigurare a Calității în Educație și Formare Profesională) trebuie de asemenea să aibă reprezentanți dispunând de un mandat direct din partea unei autorități regionale sau locale. În mod corespunzător, trebuie să se asigure reprezentarea actorilor din sectorul privat și a partenerilor sociali;

| 10. | accentuează faptul că regiunile care, constituțional, sunt responsabile pentru educație trebuie să participe direct la forumurile comune care analizează dezvoltarea în continuare a sistemelor, indiferent dacă statul membru din care fac parte a decis sau nu să participe la ECVET și/sau la Cadrul de Referință; |
| --- | --- |

10.

accentuează faptul că regiunile care, constituțional, sunt responsabile pentru educație trebuie să participe direct la forumurile comune care analizează dezvoltarea în continuare a sistemelor, indiferent dacă statul membru din care fac parte a decis sau nu să participe la ECVET și/sau la Cadrul de Referință;

| 11. | consideră că, în activitățile viitoare de dezvoltare, o importanță esențială are atingerea unui echilibru între, pe de-o parte, eforturile de îmbunătățire a mobilității cetățenilor prin sisteme de credite transferabile și eforturile de îmbunătățire a calității activităților educaționale și, pe de altă parte, necesitatea sporirii diversității sistemelor de educație, de care sunt responsabile autoritățile locale și regionale din statele membre; |
| --- | --- |

11.

consideră că, în activitățile viitoare de dezvoltare, o importanță esențială are atingerea unui echilibru între, pe de-o parte, eforturile de îmbunătățire a mobilității cetățenilor prin sisteme de credite transferabile și eforturile de îmbunătățire a calității activităților educaționale și, pe de altă parte, necesitatea sporirii diversității sistemelor de educație, de care sunt responsabile autoritățile locale și regionale din statele membre;

| 12. | atrage atenția asupra faptului că ECVET și Cadrul de Referință pentru Asigurarea Calității constituie elemente ale unui ansamblu mai mare de inițiative politice în materie de educație și formare profesională, din care fac parte și sistemul european de credite transferabile (ECTS), Europass, Carta europeană a calității pentru mobilitate (EQCM), principiile europene pentru identificarea și validarea învățării informale și Cadrul European al Calificărilor pentru învățarea pe parcursul întregii vieți (EQF); |
| --- | --- |

12.

atrage atenția asupra faptului că ECVET și Cadrul de Referință pentru Asigurarea Calității constituie elemente ale unui ansamblu mai mare de inițiative politice în materie de educație și formare profesională, din care fac parte și sistemul european de credite transferabile (ECTS), Europass, Carta europeană a calității pentru mobilitate (EQCM), principiile europene pentru identificarea și validarea învățării informale și Cadrul European al Calificărilor pentru învățarea pe parcursul întregii vieți (EQF);

| 13. | a arătat clar în avizele sale anterioare că exigențele de la locul de muncă, aflate în continuă evoluție (noi sisteme de muncă, adaptare la noile tehnologii), necesită formarea continuă a lucrătorilor. Ofertele de educație și formare profesională orientate către învățarea pe parcursul întregii vieți se pot dovedi a fi instrumente esențiale pentru formarea unor lucrători calificați, ceea ce constituie un element central al dezvoltării economice și sociale durabile (1). În special în ceea ce privește dezvoltarea demografică trebuie să se garanteze repartizarea eficientă a forței de muncă disponibile; |
| --- | --- |

13.

a arătat clar în avizele sale anterioare că exigențele de la locul de muncă, aflate în continuă evoluție (noi sisteme de muncă, adaptare la noile tehnologii), necesită formarea continuă a lucrătorilor. Ofertele de educație și formare profesională orientate către învățarea pe parcursul întregii vieți se pot dovedi a fi instrumente esențiale pentru formarea unor lucrători calificați, ceea ce constituie un element central al dezvoltării economice și sociale durabile (1). În special în ceea ce privește dezvoltarea demografică trebuie să se garanteze repartizarea eficientă a forței de muncă disponibile;

| 14. | atrage atenția asupra faptului că testarea și continuarea dezvoltării sistemelor vor necesita mijloace proprii de finanțare; |
| --- | --- |

14.

atrage atenția asupra faptului că testarea și continuarea dezvoltării sistemelor vor necesita mijloace proprii de finanțare;

Sistemul European de Credite pentru Educație și Formare Profesională (ECVET)

| 15. | atrage atenția asupra faptului că mobilitatea transfrontalieră în domeniul educației și al activității profesionale are o tradiție îndelungată în Europa. Mobilitatea a avut o importanță capitală în dezvoltarea meșteșugurilor, a industriei, a comerțului și a activității antreprenoriale, prin care s-au pus bazele bunăstării la nivel local, regional sau național; |
| --- | --- |

15.

atrage atenția asupra faptului că mobilitatea transfrontalieră în domeniul educației și al activității profesionale are o tradiție îndelungată în Europa. Mobilitatea a avut o importanță capitală în dezvoltarea meșteșugurilor, a industriei, a comerțului și a activității antreprenoriale, prin care s-au pus bazele bunăstării la nivel local, regional sau național;

| 16. | este convins că educația și activitatea profesională dincolo de frontierele naționale vor avea o importanță foarte mare într-o economie din ce în ce mai globală. Această mobilitate în domeniul educației și al formării profesionale trebuie sprijinită printr-un instrument modern. CoR consideră că ECVET este un astfel de instrument; |
| --- | --- |

16.

este convins că educația și activitatea profesională dincolo de frontierele naționale vor avea o importanță foarte mare într-o economie din ce în ce mai globală. Această mobilitate în domeniul educației și al formării profesionale trebuie sprijinită printr-un instrument modern. CoR consideră că ECVET este un astfel de instrument;

| 17. | constată că nevoile în materie de competențe sunt determinate din ce în ce mai mult la nivel regional. CoR a subliniat faptul evident că dezvoltarea locală și regională pleacă de la condiții și poziții inițiale diferite. Sub nicio formă însă, ea nu poate fi separată de context. Regiunile și societățile au nevoie de un sistem de producție care să se reînnoiască pe măsură ce locurile de muncă tradiționale dispar; în caz contrar, există riscul stagnării, al marginalizării sociale sub forma șomajului, al creșterii frecvenței concediilor medicale și al ieșirii mai rapide de pe piața forței de muncă (2); |
| --- | --- |

17.

constată că nevoile în materie de competențe sunt determinate din ce în ce mai mult la nivel regional. CoR a subliniat faptul evident că dezvoltarea locală și regională pleacă de la condiții și poziții inițiale diferite. Sub nicio formă însă, ea nu poate fi separată de context. Regiunile și societățile au nevoie de un sistem de producție care să se reînnoiască pe măsură ce locurile de muncă tradiționale dispar; în caz contrar, există riscul stagnării, al marginalizării sociale sub forma șomajului, al creșterii frecvenței concediilor medicale și al ieșirii mai rapide de pe piața forței de muncă (2);

| 18. | subliniază că flexibilitatea cât mai mare, cuplată cu un sistem fiabil de securitate socială, așa cum s-a prezentat în documentul Comisiei Europene intitulat „Către principii comune ale flexicurității” (3), trebuie să fie elementul distinctiv al pieței muncii din Europa. |
| --- | --- |

18.

subliniază că flexibilitatea cât mai mare, cuplată cu un sistem fiabil de securitate socială, așa cum s-a prezentat în documentul Comisiei Europene intitulat „Către principii comune ale flexicurității” (3), trebuie să fie elementul distinctiv al pieței muncii din Europa.

| 19. | a fost deja de acord cu părerea Comisiei, conform căreia validarea oricărui tip de educație se face mai ușor datorită cadrelor naționale și europene ale calificărilor (4); |
| --- | --- |

19.

a fost deja de acord cu părerea Comisiei, conform căreia validarea oricărui tip de educație se face mai ușor datorită cadrelor naționale și europene ale calificărilor (4);

| 20. | a salutat cadrul european al calificărilor pentru învățarea continuă propus de Comisia Europeană și a sprijinit dublul obiectiv de „îmbunătățire a transparenței calificărilor” și de „promovare a mobilității în Uniunea Europeană”; |
| --- | --- |

20.

a salutat cadrul european al calificărilor pentru învățarea continuă propus de Comisia Europeană și a sprijinit dublul obiectiv de „îmbunătățire a transparenței calificărilor” și de „promovare a mobilității în Uniunea Europeană”;

| 21. | solicită, ca și pentru cadrul calificărilor pentru învățarea pe parcursul întregii vieți, ca autoritățile locale și regionale competente să participe la activitățile de coordonare între cadrele naționale/regionale ale calificărilor și ECVET; |
| --- | --- |

21.

solicită, ca și pentru cadrul calificărilor pentru învățarea pe parcursul întregii vieți, ca autoritățile locale și regionale competente să participe la activitățile de coordonare între cadrele naționale/regionale ale calificărilor și ECVET;

| 22. | își însușește afirmația Comisiei Europene, conform căreia sistemul de credite ECVET trebuie „adaptat, din punct de vedere cultural și tehnic, la contextele [...] regionale”, și, astfel, atrage atenția asupra faptului că de multe ori chiar autoritățile regionale au competențe în domeniul înființării, dezvoltării și implementării sistemelor de calificări și sistemelor privind învățarea pe parcursul întregii vieți în contexte formale, non-formale și informale; |
| --- | --- |

22.

își însușește afirmația Comisiei Europene, conform căreia sistemul de credite ECVET trebuie „adaptat, din punct de vedere cultural și tehnic, la contextele [...] regionale”, și, astfel, atrage atenția asupra faptului că de multe ori chiar autoritățile regionale au competențe în domeniul înființării, dezvoltării și implementării sistemelor de calificări și sistemelor privind învățarea pe parcursul întregii vieți în contexte formale, non-formale și informale;

| 23. | subliniază că, în mare parte, formarea profesională se realizează, din perspectiva învățării pe parcursul întregii vieți, în întreprinderi sau în rețele de întreprinderi orientate intens spre cunoaștere și, din ce în ce mai des, dincolo de frontierele naționale; |
| --- | --- |

23.

subliniază că, în mare parte, formarea profesională se realizează, din perspectiva învățării pe parcursul întregii vieți, în întreprinderi sau în rețele de întreprinderi orientate intens spre cunoaștere și, din ce în ce mai des, dincolo de frontierele naționale;

| 24. | trimite la exemple de bune practici privind modul în care poate fi organizată cooperarea dintre organizațiile dintr-un anumit sector, din regiuni din țări diferite în domeniul formării profesionale, precum și privind modul în care această cooperare poate cuprinde o planificare și o recunoaștere comune (5). Astfel de inițiative trebuie încurajate și luate în considerare; |
| --- | --- |

24.

trimite la exemple de bune practici privind modul în care poate fi organizată cooperarea dintre organizațiile dintr-un anumit sector, din regiuni din țări diferite în domeniul formării profesionale, precum și privind modul în care această cooperare poate cuprinde o planificare și o recunoaștere comune (5). Astfel de inițiative trebuie încurajate și luate în considerare;

| 25. | subliniază că un sistem de recunoaștere trebuie să implice diverși participanți, nu numai din sectorul public, ci și actori din sectorul privat, întreprinderi și parteneri sociali; |
| --- | --- |

25.

subliniază că un sistem de recunoaștere trebuie să implice diverși participanți, nu numai din sectorul public, ci și actori din sectorul privat, întreprinderi și parteneri sociali;

| 26. | salută crearea unui grup de utilizatori ECVET, care actualizează și coordonează diferitele proceduri. Din grupul de utilizatori trebuie să facă parte și autoritățile locale și regionale, precum și întreprinderile locale și partenerii sociali, astfel încât acestea să aibă un acces direct la ECVET, cu respectarea normelor și dispozițiilor în vigoare în fiecare stat în parte; |
| --- | --- |

26.

salută crearea unui grup de utilizatori ECVET, care actualizează și coordonează diferitele proceduri. Din grupul de utilizatori trebuie să facă parte și autoritățile locale și regionale, precum și întreprinderile locale și partenerii sociali, astfel încât acestea să aibă un acces direct la ECVET, cu respectarea normelor și dispozițiilor în vigoare în fiecare stat în parte;

| 27. | subliniază că adeseori autoritățile locale și regionale sunt cele care pot lua măsuri eficiente și concrete în domeniul educației și formării profesionale; |
| --- | --- |

27.

subliniază că adeseori autoritățile locale și regionale sunt cele care pot lua măsuri eficiente și concrete în domeniul educației și formării profesionale;

| 28. | ia la cunoștință că ECVET este un sistem de credite bazat pe unități, cu ajutorul căruia rezultatele învățării se pot măsura și compara, precum și transfera de la o instituție de învățământ la alta; |
| --- | --- |

28.

ia la cunoștință că ECVET este un sistem de credite bazat pe unități, cu ajutorul căruia rezultatele învățării se pot măsura și compara, precum și transfera de la o instituție de învățământ la alta;

| 29. | salută faptul că ECVET este compatibil cu toate sistemele de calificări, îndeosebi cu sistemul european de credite transferabile (ECTS), care sprijină și facilitează mobilitatea intraeuropenă și mondială a studenților; |
| --- | --- |

29.

salută faptul că ECVET este compatibil cu toate sistemele de calificări, îndeosebi cu sistemul european de credite transferabile (ECTS), care sprijină și facilitează mobilitatea intraeuropenă și mondială a studenților;

| 30. | consideră însă că succesul real al sistemului poate fi măsurat prin gradul de punere în practică și de preluare a acestuia. Autoritățile locale și regionale pot oferi un ajutor prețios ECVET, sprijinindu-l cu ajutorul rețelelor proprii și transformându-l într-un sistem credibil și practicabil; |
| --- | --- |

30.

consideră însă că succesul real al sistemului poate fi măsurat prin gradul de punere în practică și de preluare a acestuia. Autoritățile locale și regionale pot oferi un ajutor prețios ECVET, sprijinindu-l cu ajutorul rețelelor proprii și transformându-l într-un sistem credibil și practicabil;

| 31. | consideră că, pentru buna utilizare a sistemului ECVET, sunt necesare exemple concrete privind modul în care sistemul funcționează în practică. Această măsură ar stimula exploatarea pe scară largă a potențialului oferit de ECVET; |
| --- | --- |

31.

consideră că, pentru buna utilizare a sistemului ECVET, sunt necesare exemple concrete privind modul în care sistemul funcționează în practică. Această măsură ar stimula exploatarea pe scară largă a potențialului oferit de ECVET;

Cadrul European de Referință pentru Asigurarea Calității în Educație și Formare Profesională

| 32. | consideră că, din punct de vedere socioeconomic, se poate obține o eficiență mai mare în educație și în formarea profesională dacă activitatea profesională este mai bine adaptată la nevoile în continuă schimbare ale pieței forței de muncă din societatea cunoașterii, în special prin promovarea unei forțe de muncă foarte bine calificate, adaptate la cerințele globalizării; |
| --- | --- |

32.

consideră că, din punct de vedere socioeconomic, se poate obține o eficiență mai mare în educație și în formarea profesională dacă activitatea profesională este mai bine adaptată la nevoile în continuă schimbare ale pieței forței de muncă din societatea cunoașterii, în special prin promovarea unei forțe de muncă foarte bine calificate, adaptate la cerințele globalizării;

| 33. | subliniază că sistemele de educație și formare profesională nu trebuie dezvoltate, așa cum se întâmplă în prezent, separat de mediul lor antreprenorial și social și de potențialul de inovare dintr-un anumit loc sau dintr-o anumită regiune, deoarece creșterea economică și competitivitatea, precum și perspectivele ocupării forței de muncă dintr-o anumită zonă depind din ce în ce mai mult de calificările lucrătorilor actuali și viitori și de modul în care educația și formarea profesională, precum și reconversia profesională contribuie la completarea și perfecționarea durabilă a acestor calificări; |
| --- | --- |

33.

subliniază că sistemele de educație și formare profesională nu trebuie dezvoltate, așa cum se întâmplă în prezent, separat de mediul lor antreprenorial și social și de potențialul de inovare dintr-un anumit loc sau dintr-o anumită regiune, deoarece creșterea economică și competitivitatea, precum și perspectivele ocupării forței de muncă dintr-o anumită zonă depind din ce în ce mai mult de calificările lucrătorilor actuali și viitori și de modul în care educația și formarea profesională, precum și reconversia profesională contribuie la completarea și perfecționarea durabilă a acestor calificări;

| 34. | atrage deci atenția asupra necesității stringente de a adapta Cadrul de Referință pentru Asigurarea Calității la piața locală a forței de muncă și solicită recunoașterea centrelor de educație și formare profesională ca parte a acestui proces; |
| --- | --- |

34.

atrage deci atenția asupra necesității stringente de a adapta Cadrul de Referință pentru Asigurarea Calității la piața locală a forței de muncă și solicită recunoașterea centrelor de educație și formare profesională ca parte a acestui proces;

| 35. | recunoaște valoarea adăugată a Cadrului de Referință pentru Asigurarea Calității, deoarece acesta reprezintă un pas înainte în domeniul educației și al formării profesionale în UE, în special în perspectiva promovării învățării reciproce, a mobilității și a schimbului de bune practici; |
| --- | --- |

35.

recunoaște valoarea adăugată a Cadrului de Referință pentru Asigurarea Calității, deoarece acesta reprezintă un pas înainte în domeniul educației și al formării profesionale în UE, în special în perspectiva promovării învățării reciproce, a mobilității și a schimbului de bune practici;

| 36. | salută conceperea Cadrului de Referință sub forma unui ciclu de îmbunătățire și subliniază că indicatorii de calitate nu trebuie înțeleși ca niște direcții de urmat, ci ca puncte de referință, care pot fi dezvoltate diferit de-a lungul procesului, de exemplu într-un context bilateral sau multilateral; |
| --- | --- |

36.

salută conceperea Cadrului de Referință sub forma unui ciclu de îmbunătățire și subliniază că indicatorii de calitate nu trebuie înțeleși ca niște direcții de urmat, ci ca puncte de referință, care pot fi dezvoltate diferit de-a lungul procesului, de exemplu într-un context bilateral sau multilateral;

| 37. | subliniază că nu trebuie să se limiteze Cadrul de Referință la un simplu sistem statistic sau la un gen de funcție de control, el trebuind privit ca un instrument eficient pentru dezvoltarea continuă a calității la diferite niveluri și cu utilizatori și participanți diferiți; |
| --- | --- |

37.

subliniază că nu trebuie să se limiteze Cadrul de Referință la un simplu sistem statistic sau la un gen de funcție de control, el trebuind privit ca un instrument eficient pentru dezvoltarea continuă a calității la diferite niveluri și cu utilizatori și participanți diferiți;

| 38. | nu dorește menținerea Cadrului de Referință exclusiv la nivelul național, ci se pronunță în favoarea inițierii proceselor corespunzătoare și la nivel local și regional. Același lucru trebuie permis și sistemelor de învățare aflate în afara sistemului public de învățământ, pentru ca și acolo să poată avea loc o îmbunătățire și o dezvoltare constante; |
| --- | --- |

38.

nu dorește menținerea Cadrului de Referință exclusiv la nivelul național, ci se pronunță în favoarea inițierii proceselor corespunzătoare și la nivel local și regional. Același lucru trebuie permis și sistemelor de învățare aflate în afara sistemului public de învățământ, pentru ca și acolo să poată avea loc o îmbunătățire și o dezvoltare constante;

| 39. | consideră că trebuie să se analizeze ce formă să aibă cadrul de referință și cât de detaliat să fie pentru a își îndeplini obiectivele. În opinia Comitetului, indicatorii nu trebuie să fie atât de detaliați încât punerea în aplicare a cadrului de referință și celelalte activități aferente să conducă la controlarea indirectă a sistemelor de educație; |
| --- | --- |

39.

consideră că trebuie să se analizeze ce formă să aibă cadrul de referință și cât de detaliat să fie pentru a își îndeplini obiectivele. În opinia Comitetului, indicatorii nu trebuie să fie atât de detaliați încât punerea în aplicare a cadrului de referință și celelalte activități aferente să conducă la controlarea indirectă a sistemelor de educație;

| 40. | subliniază că indicatorii de referință propuși de Comisie:






  — | trebuie priviți ca un set de instrumente cu care se intenționează sprijinirea evaluării și a îmbunătățirii calității sistemelor de formare profesională în conformitate cu legislația și procedurile naționale; |
| --- | --- | --- |

40.

subliniază că indicatorii de referință propuși de Comisie:

—

trebuie priviți ca un set de instrumente cu care se intenționează sprijinirea evaluării și a îmbunătățirii calității sistemelor de formare profesională în conformitate cu legislația și procedurile naționale;

| — | nu introduc noi standarde, ci au rolul de a sprijini eforturile statelor membre, respectând diversitatea abordărilor statelor membre; |
| --- | --- |

—

nu introduc noi standarde, ci au rolul de a sprijini eforturile statelor membre, respectând diversitatea abordărilor statelor membre;

| — | urmează să fie aplicate voluntar, au doar rol consultativ și de aceea nu ar trebui să fie un mijloc de comparare între calitatea și eficiența diferitelor sisteme naționale din Europa; |
| --- | --- |

—

urmează să fie aplicate voluntar, au doar rol consultativ și de aceea nu ar trebui să fie un mijloc de comparare între calitatea și eficiența diferitelor sisteme naționale din Europa;

Prin urmare, consideră că este un avantaj faptul că diferiții utilizatori pot să își aleagă indicatorii care li se par cei mai relevanți pentru necesitățile propriile sisteme de asigurare a calității;

| 41. | subliniază că dimensiunea locală și regională trebuie consolidată în special prin sprijinirea rețelelor locale și regionale din acest domeniu și își exprimă regretul că în recomandare nu se recunoaște explicit și suficient importanța implicării autorităților locale și regionale; |
| --- | --- |

41.

subliniază că dimensiunea locală și regională trebuie consolidată în special prin sprijinirea rețelelor locale și regionale din acest domeniu și își exprimă regretul că în recomandare nu se recunoaște explicit și suficient importanța implicării autorităților locale și regionale;

| 42. | solicită o implicare directă mai puternică a nivelului local și regional în ENQAVET (Rețeaua Europeană de Asigurare a Calității în Educație și Formare Profesională). Ar trebui stimulată și încurajată crearea de rețele între diverse regiuni și întreprinderi, în contextul Cadrului de Referință pentru Asigurarea Calității; |
| --- | --- |

42.

solicită o implicare directă mai puternică a nivelului local și regional în ENQAVET (Rețeaua Europeană de Asigurare a Calității în Educație și Formare Profesională). Ar trebui stimulată și încurajată crearea de rețele între diverse regiuni și întreprinderi, în contextul Cadrului de Referință pentru Asigurarea Calității;

| 43. | solicită introducerea unei etichete de calitate pentru instituțiile de educație și formare profesională, asemănătoare sistemului de notare deja existent pentru instituțiile de învățământ superior; |
| --- | --- |

43.

solicită introducerea unei etichete de calitate pentru instituțiile de educație și formare profesională, asemănătoare sistemului de notare deja existent pentru instituțiile de învățământ superior;

| 44. | atrage atenția asupra faptului că progresele în domeniul educației și al formării profesionale sunt utile atât fiecărei persoane în parte, cât și societății în ansamblul său. Printr-un nivel de calificare per ansamblu mai ridicat, se îmbunătățesc indicatorii economici, precum productivitatea și rata șomajului, și indicatorii sociali, precum angajamentul cetățenesc, rata criminalității și costurile legate de îngrijirea sănătății; |
| --- | --- |

44.

atrage atenția asupra faptului că progresele în domeniul educației și al formării profesionale sunt utile atât fiecărei persoane în parte, cât și societății în ansamblul său. Printr-un nivel de calificare per ansamblu mai ridicat, se îmbunătățesc indicatorii economici, precum productivitatea și rata șomajului, și indicatorii sociali, precum angajamentul cetățenesc, rata criminalității și costurile legate de îngrijirea sănătății;

| 45. | este convins că educația și formarea profesională pot contribui la o mai bună repartizare socială a grupurilor care sunt defavorizate pe piața forței de muncă, de exemplu migranții, persoanele vârstnice și tinerii aflați în situație de abandon școlar; |
| --- | --- |

45.

este convins că educația și formarea profesională pot contribui la o mai bună repartizare socială a grupurilor care sunt defavorizate pe piața forței de muncă, de exemplu migranții, persoanele vârstnice și tinerii aflați în situație de abandon școlar;

| 46. | subliniază că atenția nu trebuie îndreptată exclusiv către grupurile vizate de măsurile privind educația, ci și către persoanele care nu au acces la sistem, care au un acces limitat la acesta sau care îl părăsesc. |
| --- | --- |

46.

subliniază că atenția nu trebuie îndreptată exclusiv către grupurile vizate de măsurile privind educația, ci și către persoanele care nu au acces la sistem, care au un acces limitat la acesta sau care îl părăsesc.

Bruxelles, 8 octombrie 2008

Președintele

Comitetului Regiunilor

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  A se vedea Avizul CdR 226/98 fin.

1

(2)  A se vedea Avizul CoR din 14 iunie 2006 privind propunerea de recomandare a Parlamentului European și a Consiliului privind competențele esențiale pentru învățarea pe parcursul întregii vieți.

2

(3)  A se vedea Avizul CdR 274/2007 privind documentul COM(2007) 359 final.

3

(4)  A se vedea Avizul CdR 335/2006 fin.

4

(5)  De exemplu, programul european de formare în domeniul mecanicii pentru camioane, a se vedea www.anfa-auto.fr.

5

---

| 19.12.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 325/52 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 325/52

---

Avizul Comitetului Regiunilor pe tema „Procesul de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana, implicarea autorităților locale și regionale”

(2008/C 325/08)

COMITETUL REGIUNILOR

| — | subliniază importanța inițiativei Procesul de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana, care a acordat din nou Mediteranei un loc de seamă pe agenda europeană, a dat naștere unei dezbateri și a suscitat reflecții la înălțimea provocărilor de înfruntat; |
| --- | --- |

—

subliniază importanța inițiativei Procesul de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana, care a acordat din nou Mediteranei un loc de seamă pe agenda europeană, a dat naștere unei dezbateri și a suscitat reflecții la înălțimea provocărilor de înfruntat;

| — | este convins că, de o parte și de alta a Mediteranei, inițiativele centrate doar asupra abordării diplomatice nu vor duce la soluții durabile atâta timp cât democrația locală nu se va situa în centrul dezbaterilor, atât în ceea ce privește consolidarea sa, cât și în ceea ce privește colaborarea directă dintre regiuni și orașe de pe ambele țărmuri ale Mediteranei, în cadrul Procesului de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana; |
| --- | --- |

—

este convins că, de o parte și de alta a Mediteranei, inițiativele centrate doar asupra abordării diplomatice nu vor duce la soluții durabile atâta timp cât democrația locală nu se va situa în centrul dezbaterilor, atât în ceea ce privește consolidarea sa, cât și în ceea ce privește colaborarea directă dintre regiuni și orașe de pe ambele țărmuri ale Mediteranei, în cadrul Procesului de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana;

| — | amintește că nivelul teritorial este un nivel de guvernanță la care se pot elabora soluții de adaptare și, în același timp, de răspuns la provocările mondializării, în strânsă colaborare cu celelalte niveluri instituționale. Autoritățile locale și regionale, în special în Europa, s-au afirmat progresiv drept nivelul relevant pentru elaborarea acestor soluții; |
| --- | --- |

—

amintește că nivelul teritorial este un nivel de guvernanță la care se pot elabora soluții de adaptare și, în același timp, de răspuns la provocările mondializării, în strânsă colaborare cu celelalte niveluri instituționale. Autoritățile locale și regionale, în special în Europa, s-au afirmat progresiv drept nivelul relevant pentru elaborarea acestor soluții;

| — | prin urmare, repetă solicitarea ca autoritățile locale și regionale să fie recunoscute ca parteneri esențiali în Procesul de la Barcelona și în cooperarea euromediteraneeană; |
| --- | --- |

—

prin urmare, repetă solicitarea ca autoritățile locale și regionale să fie recunoscute ca parteneri esențiali în Procesul de la Barcelona și în cooperarea euromediteraneeană;

| — | hotărăște să promoveze crearea unei Adunări regionale și locale euromediteraneene (ARLEM) — alcătuită din membri ai Comitetului Regiunilor și din reprezentanți ai asociațiilor europene și internaționale care activează în domeniul cooperării euromediteraneene, precum și dintr-un număr egal de reprezentanți ai autorităților locale și regionale de pe țărmurile de sud și de est ale Mediteranei — care să servească drept platformă permanentă de dialog, schimburi și cooperare, și solicită recunoașterea acesteia ca organ consultativ în cadrul viitoarei guvernări a Procesului de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana, după modelul rolului deținut de APEM la nivelul parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

—

hotărăște să promoveze crearea unei Adunări regionale și locale euromediteraneene (ARLEM) — alcătuită din membri ai Comitetului Regiunilor și din reprezentanți ai asociațiilor europene și internaționale care activează în domeniul cooperării euromediteraneene, precum și dintr-un număr egal de reprezentanți ai autorităților locale și regionale de pe țărmurile de sud și de est ale Mediteranei — care să servească drept platformă permanentă de dialog, schimburi și cooperare, și solicită recunoașterea acesteia ca organ consultativ în cadrul viitoarei guvernări a Procesului de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana, după modelul rolului deținut de APEM la nivelul parlamentelor naționale.

| Raportor general | : | dl Isidoro GOTTARDO (IT/PPE), consilier al orașului Sacile |
| --- | --- | --- |

Raportor general

:

dl Isidoro GOTTARDO (IT/PPE), consilier al orașului Sacile

Text de referință

Sesizarea din partea Președinției franceze a Consiliului Uniunii Europene din 13 iunie 2008, pe tema „Procesul de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana, implicarea autorităților locale și regionale” și Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu „Procesul de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana”

COM(2008)319 final

I.   OBSERVAȚII GENERALE

COMITETUL REGIUNILOR

| 1. | subliniază importanța inițiativei Procesul de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana, care a acordat din nou Mediteranei un loc de seamă pe agenda europeană, a dat naștere unei dezbateri și a suscitat reflecții la înălțimea provocărilor de înfruntat; salută dimensiunea pragmatică, precum și viziunea politică a proiectului lansat de Președinția franceză a Consiliului Uniunii Europene, susținut de 16 țări partenere din sudul și din estul Mediteranei; |
| --- | --- |

1.

subliniază importanța inițiativei Procesul de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana, care a acordat din nou Mediteranei un loc de seamă pe agenda europeană, a dat naștere unei dezbateri și a suscitat reflecții la înălțimea provocărilor de înfruntat; salută dimensiunea pragmatică, precum și viziunea politică a proiectului lansat de Președinția franceză a Consiliului Uniunii Europene, susținut de 16 țări partenere din sudul și din estul Mediteranei;

| 2. | salută succesul anumitor măsuri și inițiative care au decurs până în prezent din Procesul de la Barcelona; cu toate acestea, regretă absența progreselor semnificative în ceea ce privește pacea, securitatea și dezvoltarea umană și socială, precum și lipsa de implicare a autorităților locale și regionale; |
| --- | --- |

2.

salută succesul anumitor măsuri și inițiative care au decurs până în prezent din Procesul de la Barcelona; cu toate acestea, regretă absența progreselor semnificative în ceea ce privește pacea, securitatea și dezvoltarea umană și socială, precum și lipsa de implicare a autorităților locale și regionale;

| 3. | subliniază că Procesul de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana, în noul său format, ar trebui să permită trecerea de la un sistem de cooperare pur interguvernamentală la un proiect de dialog între cetățenii de pe cele trei țărmuri și, în special, de colaborare între țările din sudul și din estul Mediteranei, cu implicarea autorităților locale și regionale ale acestora, în cadrul unor proiecte concrete și consensuale, înscrise într-o strategie globală bazată pe nevoile cetățenilor și pe solidaritate; |
| --- | --- |

3.

subliniază că Procesul de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana, în noul său format, ar trebui să permită trecerea de la un sistem de cooperare pur interguvernamentală la un proiect de dialog între cetățenii de pe cele trei țărmuri și, în special, de colaborare între țările din sudul și din estul Mediteranei, cu implicarea autorităților locale și regionale ale acestora, în cadrul unor proiecte concrete și consensuale, înscrise într-o strategie globală bazată pe nevoile cetățenilor și pe solidaritate;

| 4. | consideră că una dintre condițiile de care depinde succesul cooperării dintre țările euromediteraneene în vederea consolidării parteneriatului prin intermediul Procesului de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana constă în identificarea de noi teme care să joace rolul de catalizatori, astfel încât beneficiile concrete să devină vizibile pentru cetățeni, prin transformarea declarațiilor de principiu în acțiuni concrete, ceea ce necesită implicarea puternică a reprezentanților politici locali și regionali, precum și o comunicare transparentă și clară; |
| --- | --- |

4.

consideră că una dintre condițiile de care depinde succesul cooperării dintre țările euromediteraneene în vederea consolidării parteneriatului prin intermediul Procesului de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana constă în identificarea de noi teme care să joace rolul de catalizatori, astfel încât beneficiile concrete să devină vizibile pentru cetățeni, prin transformarea declarațiilor de principiu în acțiuni concrete, ceea ce necesită implicarea puternică a reprezentanților politici locali și regionali, precum și o comunicare transparentă și clară;

| 5. | semnalează faptul că sporirea influenței acțiunilor autorităților locale și regionale și a societății civile asupra politicilor publice este adesea limitată de slăbiciunea democrației locale și de lipsa unui proces real de descentralizare în țările din sudul și din estul Mediteranei; |
| --- | --- |

5.

semnalează faptul că sporirea influenței acțiunilor autorităților locale și regionale și a societății civile asupra politicilor publice este adesea limitată de slăbiciunea democrației locale și de lipsa unui proces real de descentralizare în țările din sudul și din estul Mediteranei;

| 6. | constată, de asemenea, că descentralizarea și guvernanța locală participativă nu merg întotdeauna mână în mână. În unele state, atât din interiorul, cât și din exteriorul Uniunii Europene, autoritățile locale și regionale se confruntă cu provocări comune, precum sporirea participării la alegeri sau promovarea implicării cetățenilor și a mediului asociativ în elaborarea de strategii și în pregătirea de proiecte urbane sau regionale de anvergură; |
| --- | --- |

6.

constată, de asemenea, că descentralizarea și guvernanța locală participativă nu merg întotdeauna mână în mână. În unele state, atât din interiorul, cât și din exteriorul Uniunii Europene, autoritățile locale și regionale se confruntă cu provocări comune, precum sporirea participării la alegeri sau promovarea implicării cetățenilor și a mediului asociativ în elaborarea de strategii și în pregătirea de proiecte urbane sau regionale de anvergură;

| 7. | este convins că, de o parte și de alta a Mediteranei, inițiativele centrate doar asupra abordării diplomatice nu vor duce la soluții durabile, atâta timp cât democrația locală nu se va situa în centrul dezbaterilor, atât în ceea ce privește consolidarea sa, cât și în ceea ce privește colaborarea directă dintre regiuni și orașe de pe ambele țărmuri ale Mediteranei, în cadrul Procesului de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana; |
| --- | --- |

7.

este convins că, de o parte și de alta a Mediteranei, inițiativele centrate doar asupra abordării diplomatice nu vor duce la soluții durabile, atâta timp cât democrația locală nu se va situa în centrul dezbaterilor, atât în ceea ce privește consolidarea sa, cât și în ceea ce privește colaborarea directă dintre regiuni și orașe de pe ambele țărmuri ale Mediteranei, în cadrul Procesului de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana;

| 8. | în acest sens, salută declarația șefilor de stat și de guvern ai Parteneriatului euromediteraneean, care, reuniți la Paris la 13 iulie, subliniau „că este important ca societatea civilă, autoritățile locale și regionale și sectorul privat să participe activ la punerea în aplicare a Procesului de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana”; |
| --- | --- |

8.

în acest sens, salută declarația șefilor de stat și de guvern ai Parteneriatului euromediteraneean, care, reuniți la Paris la 13 iulie, subliniau „că este important ca societatea civilă, autoritățile locale și regionale și sectorul privat să participe activ la punerea în aplicare a Procesului de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana”;

| 9. | cu toate acestea, nu consideră oportun ca organismele cu legitimitate democratică, precum autoritățile locale și regionale, să fie plasate la același nivel cu acelea care nu au o astfel de legitimitate, precum societatea civilă și sectorul privat; |
| --- | --- |

9.

cu toate acestea, nu consideră oportun ca organismele cu legitimitate democratică, precum autoritățile locale și regionale, să fie plasate la același nivel cu acelea care nu au o astfel de legitimitate, precum societatea civilă și sectorul privat;

| 10. | împărtășește, de asemenea, îndemnul șefilor de stat și de guvern ai Parteneriatului euromediteraneean „de a spori asumarea comună a responsabilității privind procesul, de a stabili buna guvernanță pe baza egalității și de a transpune procesul în proiecte concrete, îmbunătățindu-i vizibilitatea în rândul cetățenilor, prin proiecte suplimentare regionale și subregionale, pertinente pentru cetățenii din regiune, care vor oferi acestor relații mai multă concretețe și vizibilitate”; |
| --- | --- |

10.

împărtășește, de asemenea, îndemnul șefilor de stat și de guvern ai Parteneriatului euromediteraneean „de a spori asumarea comună a responsabilității privind procesul, de a stabili buna guvernanță pe baza egalității și de a transpune procesul în proiecte concrete, îmbunătățindu-i vizibilitatea în rândul cetățenilor, prin proiecte suplimentare regionale și subregionale, pertinente pentru cetățenii din regiune, care vor oferi acestor relații mai multă concretețe și vizibilitate”;

| 11. | semnalează disponibilitatea și angajamentul autorităților locale și regionale de a îmbogăți Procesul de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana, promovând democrația locală și cooperarea descentralizată; |
| --- | --- |

11.

semnalează disponibilitatea și angajamentul autorităților locale și regionale de a îmbogăți Procesul de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana, promovând democrația locală și cooperarea descentralizată;

| 12. | amintește experiența dobândită prin punerea în aplicare a politicilor europene, majoritatea acestora necesitând angajamentul, resursele și intervenția autorităților locale, și subliniază, astfel, experiența solidă și expertiza autorităților locale și regionale europene în ceea ce privește abordarea și gestionarea problemelor care se pun la nivel urban și rural cu privire la mediu, energie, transport, protecție civilă, fenomene de migrație, dezvoltare economică și multe alte priorități ale Procesului de la Barcelona, încă valabile, cum ar fi dialogul intercultural, educația, dimensiunea umană și cea socială; prin urmare, regretă că proiectele de dezvoltare anexate concluziilor summitului de la Paris nu au făcut obiectul unei consultări prealabile a autorităților locale și regionale, în pofida necesității implicării acestora în viitoarea etapă de punere în aplicare, și subliniază necesitatea corectării, pe viitor, a acestei abordări interguvernamentale, printr-o participare clară a tuturor nivelurilor de guvernanță interesate; |
| --- | --- |

12.

amintește experiența dobândită prin punerea în aplicare a politicilor europene, majoritatea acestora necesitând angajamentul, resursele și intervenția autorităților locale, și subliniază, astfel, experiența solidă și expertiza autorităților locale și regionale europene în ceea ce privește abordarea și gestionarea problemelor care se pun la nivel urban și rural cu privire la mediu, energie, transport, protecție civilă, fenomene de migrație, dezvoltare economică și multe alte priorități ale Procesului de la Barcelona, încă valabile, cum ar fi dialogul intercultural, educația, dimensiunea umană și cea socială; prin urmare, regretă că proiectele de dezvoltare anexate concluziilor summitului de la Paris nu au făcut obiectul unei consultări prealabile a autorităților locale și regionale, în pofida necesității implicării acestora în viitoarea etapă de punere în aplicare, și subliniază necesitatea corectării, pe viitor, a acestei abordări interguvernamentale, printr-o participare clară a tuturor nivelurilor de guvernanță interesate;

| 13. | insistă, ca și în celelalte avize, emise anterior pe această temă, asupra importanței implicării autorităților locale și regionale nu numai în etapa de punere în aplicare, ci și în întregul proces de cooperare, începând cu elaborarea strategiilor, continuând cu punerea în aplicare a programelor și proiectelor, până la monitorizarea aplicării strategiilor și evaluarea rezultatelor, mai ales în ceea ce privește inițiativele în domenii în care autoritățile locale și regionale dispun de competențe ample și directe, printre care se pot cita, spre exemplu, urbanismul și amenajarea teritoriului, gospodărirea apei, gestionarea și tratarea deșeurilor, mediul și consecințele, la nivel local, ale schimbărilor climatice, dezvoltarea economică locală, gestionarea și valorizarea patrimoniului cultural și istoric, dezvoltarea turistică locală, sănătatea publică de bază, politicile de integrare și de coeziune socială; |
| --- | --- |

13.

insistă, ca și în celelalte avize, emise anterior pe această temă, asupra importanței implicării autorităților locale și regionale nu numai în etapa de punere în aplicare, ci și în întregul proces de cooperare, începând cu elaborarea strategiilor, continuând cu punerea în aplicare a programelor și proiectelor, până la monitorizarea aplicării strategiilor și evaluarea rezultatelor, mai ales în ceea ce privește inițiativele în domenii în care autoritățile locale și regionale dispun de competențe ample și directe, printre care se pot cita, spre exemplu, urbanismul și amenajarea teritoriului, gospodărirea apei, gestionarea și tratarea deșeurilor, mediul și consecințele, la nivel local, ale schimbărilor climatice, dezvoltarea economică locală, gestionarea și valorizarea patrimoniului cultural și istoric, dezvoltarea turistică locală, sănătatea publică de bază, politicile de integrare și de coeziune socială;

| 14. | salută lansarea iminentă, în cadrul Instrumentului European de Vecinătate și Parteneriat existent, a noului program CIUDAD, care are în vedere promovarea cooperării în privința dezvoltării urbane și a dialogului în regiunea Mediteranei; aprobă faptul că domeniile prioritare includ durabilitatea ecologică, eficiența energetică, dezvoltarea economică durabilă și reducerea dezechilibrelor sociale, domenii în care autoritățile regionale și locale dețin puteri vaste și directe și în care autoritățile locale și regionale europene pot contribui cu know-how și cu o experiență solidă; |
| --- | --- |

14.

salută lansarea iminentă, în cadrul Instrumentului European de Vecinătate și Parteneriat existent, a noului program CIUDAD, care are în vedere promovarea cooperării în privința dezvoltării urbane și a dialogului în regiunea Mediteranei; aprobă faptul că domeniile prioritare includ durabilitatea ecologică, eficiența energetică, dezvoltarea economică durabilă și reducerea dezechilibrelor sociale, domenii în care autoritățile regionale și locale dețin puteri vaste și directe și în care autoritățile locale și regionale europene pot contribui cu know-how și cu o experiență solidă;

| 15. | atrage atenția asupra faptului că aspectele financiare ale Procesului de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana nu au fost precizate până în prezent și că autoritățile locale și regionale pot deveni parteneri, atât pe plan politic, cât și pe plan tehnic și financiar, la elaborarea și punerea în aplicare a strategiilor și proiectelor care să răspundă, pe de o parte, nevoilor reale ale cetățenilor, iar, pe de altă parte, obiectivelor Procesului de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana; remarcă, de asemenea, că inițiativa Procesul de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana nu modifică absolut deloc, în termeni programatici sau financiari, dimensiunea mediteraneeană a politicii europene de vecinătate; |
| --- | --- |

15.

atrage atenția asupra faptului că aspectele financiare ale Procesului de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana nu au fost precizate până în prezent și că autoritățile locale și regionale pot deveni parteneri, atât pe plan politic, cât și pe plan tehnic și financiar, la elaborarea și punerea în aplicare a strategiilor și proiectelor care să răspundă, pe de o parte, nevoilor reale ale cetățenilor, iar, pe de altă parte, obiectivelor Procesului de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana; remarcă, de asemenea, că inițiativa Procesul de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana nu modifică absolut deloc, în termeni programatici sau financiari, dimensiunea mediteraneeană a politicii europene de vecinătate;

| 16. | amintește că nivelul teritorial este un nivel de guvernanță la care se pot elabora soluții de adaptare și, în același timp, de răspuns la provocările mondializării, în strânsă colaborare cu celelalte niveluri instituționale. Autoritățile locale și regionale, în special în Europa, s-au afirmat progresiv drept nivelul relevant pentru elaborarea acestor soluții; |
| --- | --- |

16.

amintește că nivelul teritorial este un nivel de guvernanță la care se pot elabora soluții de adaptare și, în același timp, de răspuns la provocările mondializării, în strânsă colaborare cu celelalte niveluri instituționale. Autoritățile locale și regionale, în special în Europa, s-au afirmat progresiv drept nivelul relevant pentru elaborarea acestor soluții;

| 17. | prin urmare, repetă solicitarea ca autoritățile locale și regionale să fie recunoscute ca parteneri esențiali în Procesul de la Barcelona și în cooperarea euromediteraneeană; |
| --- | --- |

17.

prin urmare, repetă solicitarea ca autoritățile locale și regionale să fie recunoscute ca parteneri esențiali în Procesul de la Barcelona și în cooperarea euromediteraneeană;

| 18. | recunoaște rolul și experiența diferitelor rețele și asociații ale autorităților locale și regionale naționale, europene și internaționale, care activează în cadrul cooperării descentralizate euromediteraneene, precum și expertiza și cunoașterea de către acestea a situației de la nivel local (1); prin urmare, este necesar să se concerteze într-o mai mare măsură eforturile și să se alinieze obiectivele proiectelor de cooperare descentralizată cu acelea ale Parteneriatului euromediteraneean, pentru obținerea celor mai bune rezultate; |
| --- | --- |

18.

recunoaște rolul și experiența diferitelor rețele și asociații ale autorităților locale și regionale naționale, europene și internaționale, care activează în cadrul cooperării descentralizate euromediteraneene, precum și expertiza și cunoașterea de către acestea a situației de la nivel local (1); prin urmare, este necesar să se concerteze într-o mai mare măsură eforturile și să se alinieze obiectivele proiectelor de cooperare descentralizată cu acelea ale Parteneriatului euromediteraneean, pentru obținerea celor mai bune rezultate;

| 19. | își reafirmă sprijinul pentru declarația reprezentanților autorităților locale și regionale din regiunea Mediteranei și din Europa, întruniți la Marsilia, la 23 iunie 2008, cu ocazia Forumului autorităților locale și regionale din regiunea Mediteranei; |
| --- | --- |

19.

își reafirmă sprijinul pentru declarația reprezentanților autorităților locale și regionale din regiunea Mediteranei și din Europa, întruniți la Marsilia, la 23 iunie 2008, cu ocazia Forumului autorităților locale și regionale din regiunea Mediteranei;

| 20. | în acest cadru, împărtășește dorința aleșilor locali și regionali și a asociațiilor reprezentative ale acestora de a crea un instrument instituțional care să le asigure reprezentarea politică permanentă și contribuția activă la Procesul de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana, ca instrument relevant de teritorializare, reiterând astfel ceea ce Comitetul a solicitat deja în avizele sale anterioare pe această temă; |
| --- | --- |

20.

în acest cadru, împărtășește dorința aleșilor locali și regionali și a asociațiilor reprezentative ale acestora de a crea un instrument instituțional care să le asigure reprezentarea politică permanentă și contribuția activă la Procesul de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana, ca instrument relevant de teritorializare, reiterând astfel ceea ce Comitetul a solicitat deja în avizele sale anterioare pe această temă;

| 21. | prin urmare, obiectivul său este înființarea Adunării regionale și locale euromediteraneene (ARLEM), alcătuită din membri care să îi reprezinte, la paritate, pe aleșii locali și regionali din Uniunea Europeană și pe aleșii din țările partenere din regiunea Mediteranei, după modelul Adunării parlamentare euromediteraneene (APEM), creată pentru a reprezenta dimensiunea parlamentară; |
| --- | --- |

21.

prin urmare, obiectivul său este înființarea Adunării regionale și locale euromediteraneene (ARLEM), alcătuită din membri care să îi reprezinte, la paritate, pe aleșii locali și regionali din Uniunea Europeană și pe aleșii din țările partenere din regiunea Mediteranei, după modelul Adunării parlamentare euromediteraneene (APEM), creată pentru a reprezenta dimensiunea parlamentară;

II.   RECOMANDĂRI POLITICE

| 22. | solicită organelor de guvernanță a Procesului de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana să recunoască la nivel politic autoritățile locale și regionale și să le integreze în mod oficial și concret în procesul de cooperare și în Procesul de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana; |
| --- | --- |

22.

solicită organelor de guvernanță a Procesului de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana să recunoască la nivel politic autoritățile locale și regionale și să le integreze în mod oficial și concret în procesul de cooperare și în Procesul de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana;

| 23. | prin urmare, solicită ca, în noile documente de lucru, să se definească rolul autorităților locale și regionale ca parteneri cu drepturi depline în procesul de cooperare din cadrul relansării Procesului de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana; |
| --- | --- |

23.

prin urmare, solicită ca, în noile documente de lucru, să se definească rolul autorităților locale și regionale ca parteneri cu drepturi depline în procesul de cooperare din cadrul relansării Procesului de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana;

| 24. | insistă asupra participării autorităților locale și regionale, încă din primele etape, alături de guvernele centrale, la elaborarea acordurilor de asociere, a documentelor strategice și a planurilor de acțiune încheiate la nivel bilateral între Uniunea Europeană și țările partenere din sudul și din estul Mediteranei, în special în cadrul politicii europene de vecinătate (PEV); |
| --- | --- |

24.

insistă asupra participării autorităților locale și regionale, încă din primele etape, alături de guvernele centrale, la elaborarea acordurilor de asociere, a documentelor strategice și a planurilor de acțiune încheiate la nivel bilateral între Uniunea Europeană și țările partenere din sudul și din estul Mediteranei, în special în cadrul politicii europene de vecinătate (PEV);

| 25. | prin urmare, solicită guvernelor euromediteraneene să instituie mecanisme de dialog național structurat și de consultare a actorilor substatali (regionali și locali), a partenerilor sociali și a societății civile, implicând și rețelele și asociațiile autorităților locale și regionale; |
| --- | --- |

25.

prin urmare, solicită guvernelor euromediteraneene să instituie mecanisme de dialog național structurat și de consultare a actorilor substatali (regionali și locali), a partenerilor sociali și a societății civile, implicând și rețelele și asociațiile autorităților locale și regionale;

| 26. | hotărăște să promoveze crearea unei Adunări regionale și locale euromediteraneene (ARLEM) — alcătuită din membri ai Comitetului Regiunilor și din reprezentanți ai asociațiilor europene și internaționale care activează în domeniul cooperării euromediteraneene, precum și dintr-un număr egal de reprezentanți ai autorităților locale și regionale de pe țărmurile de sud și de est ale Mediteranei — care să servească drept platformă permanentă de dialog, schimburi și cooperare, și solicită recunoașterea acesteia ca organ consultativ în cadrul viitoarei guvernări a Procesului de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana, după modelul rolului deținut de APEM la nivelul parlamentelor naționale; |
| --- | --- |

26.

hotărăște să promoveze crearea unei Adunări regionale și locale euromediteraneene (ARLEM) — alcătuită din membri ai Comitetului Regiunilor și din reprezentanți ai asociațiilor europene și internaționale care activează în domeniul cooperării euromediteraneene, precum și dintr-un număr egal de reprezentanți ai autorităților locale și regionale de pe țărmurile de sud și de est ale Mediteranei — care să servească drept platformă permanentă de dialog, schimburi și cooperare, și solicită recunoașterea acesteia ca organ consultativ în cadrul viitoarei guvernări a Procesului de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana, după modelul rolului deținut de APEM la nivelul parlamentelor naționale;

| 27. | solicită Comisiei Europene să armonizeze, să coordoneze și să articuleze acest nou demers cu diversele programe, proiecte și instrumente comunitare (2) și cu cele de cooperare euromediteraneeană existente (3), în scopul de a beneficia de experiența dobândită, de a evita repetarea activităților și de a înregistra noi progrese; |
| --- | --- |

27.

solicită Comisiei Europene să armonizeze, să coordoneze și să articuleze acest nou demers cu diversele programe, proiecte și instrumente comunitare (2) și cu cele de cooperare euromediteraneeană existente (3), în scopul de a beneficia de experiența dobândită, de a evita repetarea activităților și de a înregistra noi progrese;

| 28. | propune să se studieze fezabilitatea adaptării instrumentelor de sprijin structural existente la contextul mediteraneean, ceea ce ar consta, în principal, într-o politică de coeziune economică și socială prin intermediul căreia cooperarea dintre autoritățile locale și regionale ale Uniunii Europene și ale țărilor din regiunea Mediteranei s-ar baza pe o dimensiune teritorială; |
| --- | --- |

28.

propune să se studieze fezabilitatea adaptării instrumentelor de sprijin structural existente la contextul mediteraneean, ceea ce ar consta, în principal, într-o politică de coeziune economică și socială prin intermediul căreia cooperarea dintre autoritățile locale și regionale ale Uniunii Europene și ale țărilor din regiunea Mediteranei s-ar baza pe o dimensiune teritorială;

| 29. | solicită organelor de guvernanță a Procesului de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana să profite de relansarea acestui proces pentru a înainta pe calea reformei guvernanței locale și a descentralizării în anumite țări din sudul și estul Mediteranei și pentru a iniția, în altele, procesul de descentralizare; |
| --- | --- |

29.

solicită organelor de guvernanță a Procesului de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana să profite de relansarea acestui proces pentru a înainta pe calea reformei guvernanței locale și a descentralizării în anumite țări din sudul și estul Mediteranei și pentru a iniția, în altele, procesul de descentralizare;

| 30. | propune, prin urmare, să se acorde prioritate strategiilor de consolidare instituțională a autorităților locale și regionale și să se pună în aplicare programe de modernizare a administrațiilor și proiecte de formare a resurselor umane locale și regionale; |
| --- | --- |

30.

propune, prin urmare, să se acorde prioritate strategiilor de consolidare instituțională a autorităților locale și regionale și să se pună în aplicare programe de modernizare a administrațiilor și proiecte de formare a resurselor umane locale și regionale;

| 31. | consideră că o mai mare responsabilizare a aleșilor locali și regionali va contribui la instituirea unei guvernanțe pe mai multe niveluri, care va implica diversele niveluri instituționale în procesul de decizie, elaborare, punere în aplicare și evaluare a politicilor publice și a politicilor de dezvoltare; |
| --- | --- |

31.

consideră că o mai mare responsabilizare a aleșilor locali și regionali va contribui la instituirea unei guvernanțe pe mai multe niveluri, care va implica diversele niveluri instituționale în procesul de decizie, elaborare, punere în aplicare și evaluare a politicilor publice și a politicilor de dezvoltare;

| 32. | sugerează mobilizarea resurselor umane locale, tehnice și academice pentru punerea în aplicare a proiectelor, precum și încurajarea participării cât mai largi a cetățenilor, astfel încât aceștia să își însușească procesul de cooperare și proiectele care decurg din acesta; |
| --- | --- |

32.

sugerează mobilizarea resurselor umane locale, tehnice și academice pentru punerea în aplicare a proiectelor, precum și încurajarea participării cât mai largi a cetățenilor, astfel încât aceștia să își însușească procesul de cooperare și proiectele care decurg din acesta;

| 33. | în sfârșit, consideră că dinamica Procesului de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana poate reprezenta o șansă pentru toți actorii, de la diferite niveluri, în ceea ce privește învățarea, stabilirea de noi relații și de noi modalități de recunoaștere reciprocă, favorizând însușirea de către diversele părți implicate (administrații centrale și descentralizate, autorități locale și regionale, societate civilă etc.) a unei noi abordări a dezvoltării și a democrației locale; |
| --- | --- |

33.

în sfârșit, consideră că dinamica Procesului de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana poate reprezenta o șansă pentru toți actorii, de la diferite niveluri, în ceea ce privește învățarea, stabilirea de noi relații și de noi modalități de recunoaștere reciprocă, favorizând însușirea de către diversele părți implicate (administrații centrale și descentralizate, autorități locale și regionale, societate civilă etc.) a unei noi abordări a dezvoltării și a democrației locale;

| 34. | recomandă propriului președinte să prezinte avizul de față Președinției franceze a UE, copreședinției Uniunii pentru Mediterana, Comisiei Europene, Parlamentului European și Comitetului Economic și Social European, Adunării parlamentare euromediteraneene și șefilor de stat și de guvern ai țărilor din sudul și estul Mediteranei. |
| --- | --- |

34.

recomandă propriului președinte să prezinte avizul de față Președinției franceze a UE, copreședinției Uniunii pentru Mediterana, Comisiei Europene, Parlamentului European și Comitetului Economic și Social European, Adunării parlamentare euromediteraneene și șefilor de stat și de guvern ai țărilor din sudul și estul Mediteranei.

Bruxelles, 9 octombrie 2008

Președintele

Comitetului Regiunilor

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Un număr mare de rețele, asociații și centre participă la acțiuni concrete, la studii și cercetări cu privire la țările și la cooperarea euromediteraneeană; activitatea acestora ar trebui inventariată, astfel încât să poată fi asimilată și exploatată, constituind baza oricărei noi inițiative. Se poate cita, spre exemplu, „Raportul mondial al Orașelor și autorităților locale unite privind descentralizarea și democrația locală”, care prezintă situația din țările partenere ale Procesului de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana.

1

Procesului de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana

(2)  Spre exemplu, fondurile de cooperare interregională, politica de extindere a Uniunii Europene spre țările candidate la aderare, cum ar fi Croația și Turcia.

2

(3)  Spre exemplu, politica europeană de vecinătate, programele comunitare, cum ar fi Erasmus Mundus sau programul-cadru de cercetare și dezvoltare, dialogul 5+5 între țările mediteraneene ale Uniunii Europene și țările Maghrebului.

3

---

| 19.12.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 325/56 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 325/56

---

Avizul Comitetului Regiunilor privind guvernarea și parteneriatul la nivel național, regional și de planificare în domeniul politicii regionale

(2008/C 325/09)

COMITETUL REGIUNILOR

| — | solicită ca, în ceea ce privește parteneriatul, autoritățile locale și regionale să nu fie incluse în aceeași categorie cu societatea civilă și partenerii economici și sociali, întrucât autoritățile locale și regionale constituie organe alese, care au o responsabilitate directă față de cetățenii UE; |
| --- | --- |

—

solicită ca, în ceea ce privește parteneriatul, autoritățile locale și regionale să nu fie incluse în aceeași categorie cu societatea civilă și partenerii economici și sociali, întrucât autoritățile locale și regionale constituie organe alese, care au o responsabilitate directă față de cetățenii UE;

| — | subliniază că, în absența unei metodologii comune la nivel european în ceea ce privește recurgerea la parteneriate în vederea elaborării, executării, monitorizării și evaluării documentelor de programare și de planificare în materie de amenajare teritorială, nu este posibil să se evalueze în ce măsură un parteneriat a fost realmente integrat în proces sau a fost invocat numai de formă și nici să se estimeze impactul efectiv al acestuia; |
| --- | --- |

—

subliniază că, în absența unei metodologii comune la nivel european în ceea ce privește recurgerea la parteneriate în vederea elaborării, executării, monitorizării și evaluării documentelor de programare și de planificare în materie de amenajare teritorială, nu este posibil să se evalueze în ce măsură un parteneriat a fost realmente integrat în proces sau a fost invocat numai de formă și nici să se estimeze impactul efectiv al acestuia;

| — | recomandă Comisiei Europene și Parlamentului European să evalueze posibilitățile de utilizare a capacităților autorităților locale și/sau regionale de supraveghere a punerii în aplicare a programelor operaționale și a cheltuielilor efectuate din fondurile structurale sau de coeziune, pentru a controla cheltuielile angajate și rezultatele obținute; |
| --- | --- |

—

recomandă Comisiei Europene și Parlamentului European să evalueze posibilitățile de utilizare a capacităților autorităților locale și/sau regionale de supraveghere a punerii în aplicare a programelor operaționale și a cheltuielilor efectuate din fondurile structurale sau de coeziune, pentru a controla cheltuielile angajate și rezultatele obținute;

| — | este convins că rolul Comitetului Regiunilor în procesul de elaborare, punere în aplicare și monitorizare a politicilor comunitare ar trebui consolidat printr-o participare activă a membrilor Comitetului la dialogul cu cetățenii și organizațiile neguvernamentale de la nivel local și regional; |
| --- | --- |

—

este convins că rolul Comitetului Regiunilor în procesul de elaborare, punere în aplicare și monitorizare a politicilor comunitare ar trebui consolidat printr-o participare activă a membrilor Comitetului la dialogul cu cetățenii și organizațiile neguvernamentale de la nivel local și regional;

| — | se angajează să planifice și să lanseze inițiative menite să popularizeze bunele practici în materie de parteneriate pentru definirea, în statele membre, a priorităților politice. |
| --- | --- |

—

se angajează să planifice și să lanseze inițiative menite să popularizeze bunele practici în materie de parteneriate pentru definirea, în statele membre, a priorităților politice.

| Raportor | : | dl Vladimir KISSIOV (BG-PPE), membru al Consiliului Municipal din Sofia |
| --- | --- | --- |

Raportor

:

dl Vladimir KISSIOV (BG-PPE), membru al Consiliului Municipal din Sofia

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

Observații generale cu privire la parteneriatul în materie de guvernanță la nivel național, regional și local și de planificare în domeniul politicii regionale

| 1. | este pe deplin favorabil inițiativei de examinare și analizare a guvernanței și parteneriatului la nivel național și regional în cadrul procesului de elaborare și punere în aplicare a documentelor de programare și planificare în materie de dezvoltare teritorială; |
| --- | --- |

1.

este pe deplin favorabil inițiativei de examinare și analizare a guvernanței și parteneriatului la nivel național și regional în cadrul procesului de elaborare și punere în aplicare a documentelor de programare și planificare în materie de dezvoltare teritorială;

| 2. | salută eforturile depuse de statele membre și de autoritățile locale și regionale în vederea stabilirii și punerii sistematice în practică a parteneriatelor între instituțiile de stat sau regionale și locale și reprezentanții societății civile, partenerii sociali și întreprinderi în cursul pregătirii documentelor de programare necesare elaborării și punerii în aplicare a politicilor de planificare și de dezvoltare regională; |
| --- | --- |

2.

salută eforturile depuse de statele membre și de autoritățile locale și regionale în vederea stabilirii și punerii sistematice în practică a parteneriatelor între instituțiile de stat sau regionale și locale și reprezentanții societății civile, partenerii sociali și întreprinderi în cursul pregătirii documentelor de programare necesare elaborării și punerii în aplicare a politicilor de planificare și de dezvoltare regională;

| 3. | își exprimă satisfacția cu privire la faptul că, în statele membre, guvernele depun eforturi în vederea promovării dialogului cu autoritățile locale, pentru a determina nu numai obiectivele, prioritățile și resursele dezvoltării teritoriale, ci și modalitățile de punere în aplicare a acesteia, în cadrul politicilor europene și naționale; |
| --- | --- |

3.

își exprimă satisfacția cu privire la faptul că, în statele membre, guvernele depun eforturi în vederea promovării dialogului cu autoritățile locale, pentru a determina nu numai obiectivele, prioritățile și resursele dezvoltării teritoriale, ci și modalitățile de punere în aplicare a acesteia, în cadrul politicilor europene și naționale;

| 4. | subliniază rolul central al orașelor și regiunilor în elaborarea de documente strategice, realizarea programelor și monitorizarea și punerea în aplicare a politicilor UE; |
| --- | --- |

4.

subliniază rolul central al orașelor și regiunilor în elaborarea de documente strategice, realizarea programelor și monitorizarea și punerea în aplicare a politicilor UE;

| 5. | solicită ca, în ceea ce privește parteneriatul, autoritățile locale și regionale să nu fie în continuare incluse în aceeași categorie cu societatea civilă și partenerii economici și sociali, întrucât autoritățile locale și regionale constituie organe alese, care au o responsabilitate directă față de cetățenii UE. Prin urmare, parteneriatul între autoritățile naționale ale statelor membre, instituțiile europene și autoritățile teritoriale se situează la un nivel calitativ diferit de cel oferit de alte forme de parteneriat. Rolul autorităților locale și regionale, alese de către cetățeni și înzestrate cu funcții de autoritate publică trebuie să fie clar bazate pe regulamente și documente generale; |
| --- | --- |

5.

solicită ca, în ceea ce privește parteneriatul, autoritățile locale și regionale să nu fie în continuare incluse în aceeași categorie cu societatea civilă și partenerii economici și sociali, întrucât autoritățile locale și regionale constituie organe alese, care au o responsabilitate directă față de cetățenii UE. Prin urmare, parteneriatul între autoritățile naționale ale statelor membre, instituțiile europene și autoritățile teritoriale se situează la un nivel calitativ diferit de cel oferit de alte forme de parteneriat. Rolul autorităților locale și regionale, alese de către cetățeni și înzestrate cu funcții de autoritate publică trebuie să fie clar bazate pe regulamente și documente generale;

| 6. | își exprimă convingerea cu privire la posibilitatea punerii în practică a principiilor unei bune guvernanțe în domeniul politicii regionale și locale printr-o participare mai susținută a reprezentanților societății civile și a partenerilor economici și sociali; |
| --- | --- |

6.

își exprimă convingerea cu privire la posibilitatea punerii în practică a principiilor unei bune guvernanțe în domeniul politicii regionale și locale printr-o participare mai susținută a reprezentanților societății civile și a partenerilor economici și sociali;

Principalele preocupări privind guvernanța în domeniul politicii structurale

| 7. | promovează o viziune globală asupra guvernanței în ceea ce privește politica structurală, în cadrul sistemului pe mai multe niveluri al UE; |
| --- | --- |

7.

promovează o viziune globală asupra guvernanței în ceea ce privește politica structurală, în cadrul sistemului pe mai multe niveluri al UE;

| 8. | consideră că, pentru a asigura o bună guvernanță în materie de politică regională, este imperios necesar să se acorde prioritate unei abordări integrate a instrumentelor politice, să se prevadă o participare activă a tuturor părților interesate și să se insiste pe punerea în aplicare eficientă și efectivă, bazată pe o integrare pe orizontală și pe verticală a diferitelor instrumente, astfel încât să se poată obține rezultate clare și măsurabile; |
| --- | --- |

8.

consideră că, pentru a asigura o bună guvernanță în materie de politică regională, este imperios necesar să se acorde prioritate unei abordări integrate a instrumentelor politice, să se prevadă o participare activă a tuturor părților interesate și să se insiste pe punerea în aplicare eficientă și efectivă, bazată pe o integrare pe orizontală și pe verticală a diferitelor instrumente, astfel încât să se poată obține rezultate clare și măsurabile;

| 9. | apreciază rolul jucat de politica structurală europeană ca instrument eficient de însoțire a proceselor de descentralizare administrativă în diferitele state membre, în dezvoltarea proceselor de gestionare regionale bazate pe planificare și indicatori, care contribuie în mod remarcabil la îmbunătățirea inițiativelor publice la nivel local și regional; |
| --- | --- |

9.

apreciază rolul jucat de politica structurală europeană ca instrument eficient de însoțire a proceselor de descentralizare administrativă în diferitele state membre, în dezvoltarea proceselor de gestionare regionale bazate pe planificare și indicatori, care contribuie în mod remarcabil la îmbunătățirea inițiativelor publice la nivel local și regional;

| 10. | consideră că modelul actual de guvernanță al politicii structurale constituie o bună bază de pornire pentru orientările viitoare; |
| --- | --- |

10.

consideră că modelul actual de guvernanță al politicii structurale constituie o bună bază de pornire pentru orientările viitoare;

| 11. | subliniază că, în absența unei metodologii comune la nivel european în ceea ce privește recurgerea la parteneriate în vederea elaborării, executării, monitorizării și evaluării documentelor de programare și de planificare în materie de amenajare teritorială, nu este posibil să se evalueze în ce măsură un parteneriat a fost realmente integrat în proces sau a fost invocat numai de formă și nici să se estimeze impactul efectiv al acestuia; |
| --- | --- |

11.

subliniază că, în absența unei metodologii comune la nivel european în ceea ce privește recurgerea la parteneriate în vederea elaborării, executării, monitorizării și evaluării documentelor de programare și de planificare în materie de amenajare teritorială, nu este posibil să se evalueze în ce măsură un parteneriat a fost realmente integrat în proces sau a fost invocat numai de formă și nici să se estimeze impactul efectiv al acestuia;

Dimensiunile politice ale parteneriatului în gestionarea politicii regionale

| 12. | consideră ca fiind o reușită consolidarea parteneriatului în vederea dezvoltării unei politici mai durabile de integrare mai strânsă și mai aprofundată, atât în plan vertical, cât și în plan orizontal, a guvernanței și a parteneriatului la nivel național, regional și local; |
| --- | --- |

12.

consideră ca fiind o reușită consolidarea parteneriatului în vederea dezvoltării unei politici mai durabile de integrare mai strânsă și mai aprofundată, atât în plan vertical, cât și în plan orizontal, a guvernanței și a parteneriatului la nivel național, regional și local;

| 13. | consideră că eforturile depuse de guvernele noilor state membre pentru aplicarea principiilor de bună guvernanță în elaborarea și punerea în aplicare a documentelor de programare reprezintă un progres al democrației; |
| --- | --- |

13.

consideră că eforturile depuse de guvernele noilor state membre pentru aplicarea principiilor de bună guvernanță în elaborarea și punerea în aplicare a documentelor de programare reprezintă un progres al democrației;

| 14. | consideră că autoritățile naționale și regionale și autoritățile administrative ar trebui să elaboreze și să adopte, în vederea punerii în aplicare a parteneriatului în domeniul politicii regionale în ceea ce privește documentele de programare și de planificare, o metodologie care să definească cu claritate funcționarea și cadrul minim al respectivului parteneriat pentru toate etapele acestuia (pregătire, executare, monitorizare și evaluare). În acest context, trebuie să se țină seama de cele două niveluri de parteneriat diferite calitativ:






  — | organismele alese, direct răspunzătoare în fața cetățenilor europeni, respectiv autoritățile locale și regionale; |
| --- | --- | --- |

14.

consideră că autoritățile naționale și regionale și autoritățile administrative ar trebui să elaboreze și să adopte, în vederea punerii în aplicare a parteneriatului în domeniul politicii regionale în ceea ce privește documentele de programare și de planificare, o metodologie care să definească cu claritate funcționarea și cadrul minim al respectivului parteneriat pentru toate etapele acestuia (pregătire, executare, monitorizare și evaluare). În acest context, trebuie să se țină seama de cele două niveluri de parteneriat diferite calitativ:

—

organismele alese, direct răspunzătoare în fața cetățenilor europeni, respectiv autoritățile locale și regionale;

| — | partenerii economici și sociali și societatea civilă. |
| --- | --- |

—

partenerii economici și sociali și societatea civilă.

Partenerii implicați se deosebesc în funcție de domeniile de aplicare, specialitatea, competențele și contribuția lor potențială. În plus, metodologia trebuie să ia în considerare faptul că există grade variabile de descentralizare în interiorul fiecărui stat membru al UE și să verifice în ce măsură autoritățile teritoriale sunt îndrituite să gestioneze anumite programe operaționale;

| 15. | consideră că, oferind modele de bune practici, statele membre mai vechi, în special cele puternic descentralizate, au contribuit substanțial la îmbunătățirea bunei guvernanțe și a sistemului de parteneriate la nivel național, regional și local, precum și la planificarea proiectelor în materie de politică regională și ar putea, prin urmare, să împărtășească și altor țări aceste bune practici; |
| --- | --- |

15.

consideră că, oferind modele de bune practici, statele membre mai vechi, în special cele puternic descentralizate, au contribuit substanțial la îmbunătățirea bunei guvernanțe și a sistemului de parteneriate la nivel național, regional și local, precum și la planificarea proiectelor în materie de politică regională și ar putea, prin urmare, să împărtășească și altor țări aceste bune practici;

| 16. | afirmă că asocierea rețelelor de parteneri la elaborarea și punerea în practică a politicilor de dezvoltare regională oferă diferitelor părți interesate vaste posibilități de manifestare a interesului acestora și de ridicare a nivelului de încredere a cetățenilor în propriul guvern. Cu toate acestea, este indispensabil ca partenerii respectivi să posede un mandat care să le dea dreptul să intervină, precum competența și capacitățile necesare, iar participarea acestora trebuie să constituie o contribuție reală. În plus, aceștia trebuie să dispună de mijloace financiare suficiente pentru a putea participa la dezbateri în mod activ. Aceste resurse financiare ar putea să facă parte integrantă din asistența tehnică și să acopere, de asemenea, cheltuielile inerente realizării de studii întemeiate și cercetării la nivel european, național și local; |
| --- | --- |

16.

afirmă că asocierea rețelelor de parteneri la elaborarea și punerea în practică a politicilor de dezvoltare regională oferă diferitelor părți interesate vaste posibilități de manifestare a interesului acestora și de ridicare a nivelului de încredere a cetățenilor în propriul guvern. Cu toate acestea, este indispensabil ca partenerii respectivi să posede un mandat care să le dea dreptul să intervină, precum competența și capacitățile necesare, iar participarea acestora trebuie să constituie o contribuție reală. În plus, aceștia trebuie să dispună de mijloace financiare suficiente pentru a putea participa la dezbateri în mod activ. Aceste resurse financiare ar putea să facă parte integrantă din asistența tehnică și să acopere, de asemenea, cheltuielile inerente realizării de studii întemeiate și cercetării la nivel european, național și local;

| 17. | având în vedere că numeroase programe operaționale nu prevăd o asemenea măsură, invită Comisia Europeană să autorizeze și să încurajeze autoritățile teritoriale, asociațiile naționale și supranaționale ale acestora și celelalte părți interesate să utilizeze mijloacele consacrate asistenței tehnice în cadrul perioadei de programare actuale. Acești actori vor putea realiza astfel, la scară locală, regională, națională și europeană, studii și analize, în vederea identificării nevoilor și priorităților unei noi politici de coeziune; |
| --- | --- |

17.

având în vedere că numeroase programe operaționale nu prevăd o asemenea măsură, invită Comisia Europeană să autorizeze și să încurajeze autoritățile teritoriale, asociațiile naționale și supranaționale ale acestora și celelalte părți interesate să utilizeze mijloacele consacrate asistenței tehnice în cadrul perioadei de programare actuale. Acești actori vor putea realiza astfel, la scară locală, regională, națională și europeană, studii și analize, în vederea identificării nevoilor și priorităților unei noi politici de coeziune;

| 18. | are convingerea că este din ce în ce mai important să se consolideze parteneriatul în materie de guvernare și planificare la toate nivelurile politicii UE din domeniul dezvoltării locale și regionale: elaborare, punere în practică, monitorizare și evaluare; |
| --- | --- |

18.

are convingerea că este din ce în ce mai important să se consolideze parteneriatul în materie de guvernare și planificare la toate nivelurile politicii UE din domeniul dezvoltării locale și regionale: elaborare, punere în practică, monitorizare și evaluare;

| 19. | consideră că strategia de comunicare a UE ar trebui să acorde un rol mai important guvernanței și parteneriatului în elaborarea, punerea în aplicare, monitorizarea și evaluarea politicii comunitare în materie de dezvoltare teritorială; |
| --- | --- |

19.

consideră că strategia de comunicare a UE ar trebui să acorde un rol mai important guvernanței și parteneriatului în elaborarea, punerea în aplicare, monitorizarea și evaluarea politicii comunitare în materie de dezvoltare teritorială;

| 20. | solicită insistent Parlamentului European și Comisiei Europene să utilizeze mai mult metoda deschisă de coordonare la elaborarea politicilor europene, astfel încât la acest proces să participe cât mai multe părți interesate, în special autoritățile locale și regionale, având în vedere că o parte semnificativă a politicilor comunitare sunt puse în practică la acest nivel. Solicită Comisiei să promoveze desemnarea ca autorități de gestionare a programelor operative a acelor autorități locale sau regionale care doresc și dețin competențele necesare pentru a gestiona programe de dezvoltare regionale europene; |
| --- | --- |

20.

solicită insistent Parlamentului European și Comisiei Europene să utilizeze mai mult metoda deschisă de coordonare la elaborarea politicilor europene, astfel încât la acest proces să participe cât mai multe părți interesate, în special autoritățile locale și regionale, având în vedere că o parte semnificativă a politicilor comunitare sunt puse în practică la acest nivel. Solicită Comisiei să promoveze desemnarea ca autorități de gestionare a programelor operative a acelor autorități locale sau regionale care doresc și dețin competențele necesare pentru a gestiona programe de dezvoltare regionale europene;

| 21. | solicită cu insistență stabilirea unei legături între, pe de o parte, problemele legate de guvernanță și de parteneriat la nivel național și regional în procesul de elaborare de documente privind strategia și programarea la nivel național, regional și local și, pe de altă parte, analizarea și lansarea inițiativelor menite să răspundă diverselor provocări, precum schimbările climatice, transportul urban, evoluția științelor vieții și a biotehnologiilor, dezvoltarea activităților de cercetare științifică și de inovare din UE și din alte regiuni; |
| --- | --- |

21.

solicită cu insistență stabilirea unei legături între, pe de o parte, problemele legate de guvernanță și de parteneriat la nivel național și regional în procesul de elaborare de documente privind strategia și programarea la nivel național, regional și local și, pe de altă parte, analizarea și lansarea inițiativelor menite să răspundă diverselor provocări, precum schimbările climatice, transportul urban, evoluția științelor vieții și a biotehnologiilor, dezvoltarea activităților de cercetare științifică și de inovare din UE și din alte regiuni;

Încurajarea parteneriatului în materie de guvernanță

| 22. | consideră că, în perspectiva pregătirii noii politici de coeziune economică, socială și teritorială, mai ales pentru regiunile cu dezavantaje naturale sau demografice grave și permanente, va fi foarte important în primul rând să se asigure, cât mai curând posibil, asocierea atât a autorităților teritoriale și a asociațiilor naționale și supranaționale ale acestora, cât și a partenerilor economici și sociali și a societății civile, la formularea pozițiilor și priorităților naționale și la elaborarea documentelor, garantându-se totodată luarea în considerare a punctelor de vedere exprimate de acestea; |
| --- | --- |

22.

consideră că, în perspectiva pregătirii noii politici de coeziune economică, socială și teritorială, mai ales pentru regiunile cu dezavantaje naturale sau demografice grave și permanente, va fi foarte important în primul rând să se asigure, cât mai curând posibil, asocierea atât a autorităților teritoriale și a asociațiilor naționale și supranaționale ale acestora, cât și a partenerilor economici și sociali și a societății civile, la formularea pozițiilor și priorităților naționale și la elaborarea documentelor, garantându-se totodată luarea în considerare a punctelor de vedere exprimate de acestea;

| 23. | consideră utilă continuarea studiului detaliat al practicilor și experiențelor statelor membre în materie de parteneriat pentru stabilirea priorităților de dezvoltare la nivel local, regional, național și supranațional. Evaluările vor sprijini introducerea unor modalități mai simple și mai eficiente de comunicare între partenerii de la nivel local și regional; |
| --- | --- |

23.

consideră utilă continuarea studiului detaliat al practicilor și experiențelor statelor membre în materie de parteneriat pentru stabilirea priorităților de dezvoltare la nivel local, regional, național și supranațional. Evaluările vor sprijini introducerea unor modalități mai simple și mai eficiente de comunicare între partenerii de la nivel local și regional;

| 24. | consideră că, date fiind diferitele grade de descentralizare din statele membre, există diferențe atât în organizarea procesului de consultare, cât și în modalitățile de gestionare a planificării proiectelor; |
| --- | --- |

24.

consideră că, date fiind diferitele grade de descentralizare din statele membre, există diferențe atât în organizarea procesului de consultare, cât și în modalitățile de gestionare a planificării proiectelor;

| 25. | recunoaște că, în cursul următoarei perioade de planificare, participanții la procesul de guvernanță și la parteneriatul la nivel național și regional din statele membre trebuie să fie înzestrați, în vederea consultării partenerilor și a organizațiilor societății civile, cu instrumente eficiente și verificate pe teren, precum ghiduri în materie de bune practici, de parteneriate public-privat și de cooperare cu partenerii societății civile în coordonarea activităților legate de planificarea viitoare a dezvoltării la nivel local și regional; |
| --- | --- |

25.

recunoaște că, în cursul următoarei perioade de planificare, participanții la procesul de guvernanță și la parteneriatul la nivel național și regional din statele membre trebuie să fie înzestrați, în vederea consultării partenerilor și a organizațiilor societății civile, cu instrumente eficiente și verificate pe teren, precum ghiduri în materie de bune practici, de parteneriate public-privat și de cooperare cu partenerii societății civile în coordonarea activităților legate de planificarea viitoare a dezvoltării la nivel local și regional;

| 26. | recomandă, în conformitate cu obiectivele Strategiei de la Lisabona, menită să instaureze economia bazată pe cunoaștere, adoptarea de măsuri urmărind implicarea universităților, centrelor de cercetare, institutelor științifice și centrelor tehnologice în procesul de elaborare a pozițiilor naționale pentru noua perioadă de programare, nu numai la nivel național, ci și la nivel regional și local; |
| --- | --- |

26.

recomandă, în conformitate cu obiectivele Strategiei de la Lisabona, menită să instaureze economia bazată pe cunoaștere, adoptarea de măsuri urmărind implicarea universităților, centrelor de cercetare, institutelor științifice și centrelor tehnologice în procesul de elaborare a pozițiilor naționale pentru noua perioadă de programare, nu numai la nivel național, ci și la nivel regional și local;

| 27. | consideră că este imperativ ca, în cadrul eforturilor globale de consolidare a capacităților administrative, să se acorde prioritate introducerii de măsuri orientate, menite să asigure participarea tinerilor, încă de la început, la elaborarea, discutarea și programarea politicilor de dezvoltare teritorială, ceea ce ar aveau un impact profund și pe termen lung asupra realizării politicilor europene și ar încuraja tinerii să participe activ la viața socială; |
| --- | --- |

27.

consideră că este imperativ ca, în cadrul eforturilor globale de consolidare a capacităților administrative, să se acorde prioritate introducerii de măsuri orientate, menite să asigure participarea tinerilor, încă de la început, la elaborarea, discutarea și programarea politicilor de dezvoltare teritorială, ceea ce ar aveau un impact profund și pe termen lung asupra realizării politicilor europene și ar încuraja tinerii să participe activ la viața socială;

| 28. | recunoaște necesitatea continuării procesului de îmbunătățire a parteneriatului activ (la inițiativa autorităților locale și regionale și a organizațiilor neguvernamentale) în cadrul procesului de guvernanță. Consideră că, în acest sens, statele membre ar trebui să întreprindă acțiuni adecvate, adaptate la realităților proprii, pentru a încuraja comunitățile de parteneri să se organizeze în mod autonom, astfel încât să sporească participarea, responsabilitatea și interesul reprezentanților societății civile; |
| --- | --- |

28.

recunoaște necesitatea continuării procesului de îmbunătățire a parteneriatului activ (la inițiativa autorităților locale și regionale și a organizațiilor neguvernamentale) în cadrul procesului de guvernanță. Consideră că, în acest sens, statele membre ar trebui să întreprindă acțiuni adecvate, adaptate la realităților proprii, pentru a încuraja comunitățile de parteneri să se organizeze în mod autonom, astfel încât să sporească participarea, responsabilitatea și interesul reprezentanților societății civile;

| 29. | recomandă Comisiei Europene și Parlamentului European să evalueze posibilitățile de utilizare a capacităților autorităților locale și/sau regionale de supraveghere a punerii în aplicare a programelor operaționale și a cheltuielilor efectuate din fonduri structurale sau de coeziune, pentru a controla cheltuielile angajate și rezultatele obținute; această măsură va contribui la simplificarea procedurilor și la reducerea costurilor; |
| --- | --- |

29.

recomandă Comisiei Europene și Parlamentului European să evalueze posibilitățile de utilizare a capacităților autorităților locale și/sau regionale de supraveghere a punerii în aplicare a programelor operaționale și a cheltuielilor efectuate din fonduri structurale sau de coeziune, pentru a controla cheltuielile angajate și rezultatele obținute; această măsură va contribui la simplificarea procedurilor și la reducerea costurilor;

| 30. | consideră indispensabilă dezvoltarea instrumentelor instituționale de punere în aplicare a abordărilor pe verticală și pe orizontală. Acest obiectiv ar putea fi realizat prin platforme, gestionare regională a politicilor și mese rotunde, ceea ce ar facilita comunicarea în cadrul rețelelor sectoriale la nivel politic și administrativ; |
| --- | --- |

30.

consideră indispensabilă dezvoltarea instrumentelor instituționale de punere în aplicare a abordărilor pe verticală și pe orizontală. Acest obiectiv ar putea fi realizat prin platforme, gestionare regională a politicilor și mese rotunde, ceea ce ar facilita comunicarea în cadrul rețelelor sectoriale la nivel politic și administrativ;

| 31. | consideră că trebuie luat în considerare și, în același timp, încurajat rolul pe care îl joacă grupările europene de cooperare teritorială în materie de guvernanță a politicii regionale. Aceste entități noi sunt nu numai un instrument de gestionare a fondurilor comunitare, ci, mai ales, o modalitate de participare a societății civile din regiuni învecinate la serviciul comun și orizontal; |
| --- | --- |

31.

consideră că trebuie luat în considerare și, în același timp, încurajat rolul pe care îl joacă grupările europene de cooperare teritorială în materie de guvernanță a politicii regionale. Aceste entități noi sunt nu numai un instrument de gestionare a fondurilor comunitare, ci, mai ales, o modalitate de participare a societății civile din regiuni învecinate la serviciul comun și orizontal;

| 32. | consideră că, în cursul evaluărilor parteneriatului din domeniul guvernanței și din cel al planificării proiectelor, criteriile de calitate ar trebui să ocupe un loc din ce în ce mai important în raport cu criteriile de cantitate; așadar, este esențial ca, în cadrul procesului de guvernanță, partenerii autorităților centrale, regional și locale să nu fie evaluați în același mod, ci să fie împărțiți în categorii în funcție de capacitățile și contribuția potențială a acestora; |
| --- | --- |

32.

consideră că, în cursul evaluărilor parteneriatului din domeniul guvernanței și din cel al planificării proiectelor, criteriile de calitate ar trebui să ocupe un loc din ce în ce mai important în raport cu criteriile de cantitate; așadar, este esențial ca, în cadrul procesului de guvernanță, partenerii autorităților centrale, regional și locale să nu fie evaluați în același mod, ci să fie împărțiți în categorii în funcție de capacitățile și contribuția potențială a acestora;

| 33. | având în vedere dificultatea garantării unui impact public al politicilor regionale, este esențial să se dezvolte interfețele necesare la diferite niveluri pentru a conecta aceste politici de diferitele sectoare implicate; |
| --- | --- |

33.

având în vedere dificultatea garantării unui impact public al politicilor regionale, este esențial să se dezvolte interfețele necesare la diferite niveluri pentru a conecta aceste politici de diferitele sectoare implicate;

| 34. | una dintre misiunile principale ale autorităților locale, regionale și centrale trebuie să fie consolidarea și îmbunătățirea constantă a capacităților administrative; ar trebui ca evaluarea anuală a capacităților administrative să devină, din simplă formalitate, o analiză a rezultatelor obținute, care să fie comunicată cetățenilor și să constituie baza dezvoltării ulterioare a capacităților; |
| --- | --- |

34.

una dintre misiunile principale ale autorităților locale, regionale și centrale trebuie să fie consolidarea și îmbunătățirea constantă a capacităților administrative; ar trebui ca evaluarea anuală a capacităților administrative să devină, din simplă formalitate, o analiză a rezultatelor obținute, care să fie comunicată cetățenilor și să constituie baza dezvoltării ulterioare a capacităților;

Rolul Comitetului Regiunilor

| 35. | este convins că rolul Comitetului Regiunilor în procesul de elaborare, punere în aplicare și monitorizare a politicilor comunitare ar trebui consolidat printr-o participare activă a membrilor Comitetului, ca reprezentanți ai intereselor autorităților locale în cadrul dialogului cu cetățenii și organizațiile neguvernamentale de la nivel local și regional. Aceasta este o condiție esențială pentru o planificare reușită a dezvoltării teritoriale, precum și pentru consolidarea și extinderea capacităților de administrare și de comunicare la nivel local și regional, în vederea acoperirii deficitului administrativ, deseori menționat în documentele UE ca un obstacol în calea dezvoltării; |
| --- | --- |

35.

este convins că rolul Comitetului Regiunilor în procesul de elaborare, punere în aplicare și monitorizare a politicilor comunitare ar trebui consolidat printr-o participare activă a membrilor Comitetului, ca reprezentanți ai intereselor autorităților locale în cadrul dialogului cu cetățenii și organizațiile neguvernamentale de la nivel local și regional. Aceasta este o condiție esențială pentru o planificare reușită a dezvoltării teritoriale, precum și pentru consolidarea și extinderea capacităților de administrare și de comunicare la nivel local și regional, în vederea acoperirii deficitului administrativ, deseori menționat în documentele UE ca un obstacol în calea dezvoltării;

| 36. | va elabora anual recomandări pentru îmbunătățirea parteneriatului în materie de guvernanță la nivel local și regional, recomandări care vor fi supuse dezbaterii în cadrul întâlnirilor anuale la nivel înalt; |
| --- | --- |

36.

va elabora anual recomandări pentru îmbunătățirea parteneriatului în materie de guvernanță la nivel local și regional, recomandări care vor fi supuse dezbaterii în cadrul întâlnirilor anuale la nivel înalt;

| 37. | va susține inițiative lansate de statele membre, Parlamentul European și Comisia Europeană în vederea aplicării principiului cooperării cu autoritățile locale și regionale nu numai în faza de monitorizare a punerii în aplicare a politicilor, cât mai ales în faza de elaborare a acestora; |
| --- | --- |

37.

va susține inițiative lansate de statele membre, Parlamentul European și Comisia Europeană în vederea aplicării principiului cooperării cu autoritățile locale și regionale nu numai în faza de monitorizare a punerii în aplicare a politicilor, cât mai ales în faza de elaborare a acestora;

| 38. | consideră că ar fi util să se lanseze inițiative care să sprijine, să încurajeze și să dezvolte parteneriatele cu ONG-urile și angajatorii la nivelurile de bază ale guvernanței, în special în cadrul planificării activităților și al aplicării de măsuri concrete. Autoritățile locale trebuie să se implice în comunicare, întrucât ele sunt cel mai bine plasate pentru a explica cetățenilor rolul Uniunii Europene în viața de zi cu zi a tuturor; |
| --- | --- |

38.

consideră că ar fi util să se lanseze inițiative care să sprijine, să încurajeze și să dezvolte parteneriatele cu ONG-urile și angajatorii la nivelurile de bază ale guvernanței, în special în cadrul planificării activităților și al aplicării de măsuri concrete. Autoritățile locale trebuie să se implice în comunicare, întrucât ele sunt cel mai bine plasate pentru a explica cetățenilor rolul Uniunii Europene în viața de zi cu zi a tuturor;

| 39. | se angajează să planifice și să lanseze inițiative menite să popularizeze bunele practici în materie de parteneriate legate de definirea, în statele membre, a priorităților politice la nivel local, regional, național și supranațional; |
| --- | --- |

39.

se angajează să planifice și să lanseze inițiative menite să popularizeze bunele practici în materie de parteneriate legate de definirea, în statele membre, a priorităților politice la nivel local, regional, național și supranațional;

| 40. | va lua măsurile necesare pentru o utilizare eficientă a mecanismelor destinate coordonării și punerii în aplicare a politicilor europene, naționale și regionale ale grupărilor europene de cooperare teritorială, ca modalitate de cooperare internațională descentralizată, care poate fi de asemenea utilizată în vederea implicării mai eficiente în guvernare a diferitelor grupuri de parteneri. |
| --- | --- |

40.

va lua măsurile necesare pentru o utilizare eficientă a mecanismelor destinate coordonării și punerii în aplicare a politicilor europene, naționale și regionale ale grupărilor europene de cooperare teritorială, ca modalitate de cooperare internațională descentralizată, care poate fi de asemenea utilizată în vederea implicării mai eficiente în guvernare a diferitelor grupuri de parteneri.

Bruxelles, 9 octombrie 2008

Președintele

Comitetului Regiunilor

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 19.12.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 325/60 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 325/60

---

Avizul Comitetului Regiunilor privind emisiile industriale

(2008/C 325/10)

COMITETUL REGIUNILOR

| — | subliniază că reducerea emisiilor industriale este deosebit de importantă în cazul poluării atmosferice; directiva privind emisiile industriale este o măsură europeană esențială, care le va permite statelor membre să își îndeplinească obiectivele în domeniul emisiilor până în 2020; |
| --- | --- |

—

subliniază că reducerea emisiilor industriale este deosebit de importantă în cazul poluării atmosferice; directiva privind emisiile industriale este o măsură europeană esențială, care le va permite statelor membre să își îndeplinească obiectivele în domeniul emisiilor până în 2020;

| — | consideră că, în ceea ce privește poluarea atmosferică, directiva nu este suficient de ambițioasă: și este dezamăgit de valoarea-limită slabă a emisiilor (a se vedea anexa I) pentru instalațiile de ardere de dimensiuni mari; Comitetul dorește să sublinieze și că persistă o diferență semnificativă între valoarea-limită pentru emisii specificată în propunere și cea din documentul BREF (Best Available Technique Reference — Documentele de referință privind cele mai bune tehnici disponibile) privind instalațiile de ardere de dimensiuni mari; aceste valori ar trebui aliniate și consolidate; |
| --- | --- |

—

consideră că, în ceea ce privește poluarea atmosferică, directiva nu este suficient de ambițioasă: și este dezamăgit de valoarea-limită slabă a emisiilor (a se vedea anexa I) pentru instalațiile de ardere de dimensiuni mari; Comitetul dorește să sublinieze și că persistă o diferență semnificativă între valoarea-limită pentru emisii specificată în propunere și cea din documentul BREF (Best Available Technique Reference — Documentele de referință privind cele mai bune tehnici disponibile) privind instalațiile de ardere de dimensiuni mari; aceste valori ar trebui aliniate și consolidate;

| — | recomandă cu fermitate includerea unui sistem practic de revizuire, care să permită revizuirea parțială a directivei (de exemplu, a capitolelor tehnice și a valorilor-limită de emisie) prin procedura de codecizie; își exprimă, de asemenea, îngrijorarea în legătură cu viitoarele adaptări ale legislației care vor fi realizate în conformitate cu procesul de la Sevilla (a se vedea anexa I), care nu este o procedură juridică prevăzută în tratat și nu face obiectul nici unui control democratic; |
| --- | --- |

—

recomandă cu fermitate includerea unui sistem practic de revizuire, care să permită revizuirea parțială a directivei (de exemplu, a capitolelor tehnice și a valorilor-limită de emisie) prin procedura de codecizie; își exprimă, de asemenea, îngrijorarea în legătură cu viitoarele adaptări ale legislației care vor fi realizate în conformitate cu procesul de la Sevilla (a se vedea anexa I), care nu este o procedură juridică prevăzută în tratat și nu face obiectul nici unui control democratic;

| — | își exprimă dezacordul puternic față de propunerea Comisiei de a stabili criterii de acordare a derogărilor pe baza condițiilor locale, în conformitate cu procedura de comitologie;






  — | criteriile de acordare a derogărilor ar fi trebuit definite chiar în directivă (și, astfel, stabilite printr-o procedură de codecizie) și în viitor nu ar trebui definite la nivelul UE prin procedura de comitologie, prin care Comitetul Regiunilor și alți reprezentanți ai autorităților locale și regionale nu sunt consultați; |
| --- | --- | --- |

—

își exprimă dezacordul puternic față de propunerea Comisiei de a stabili criterii de acordare a derogărilor pe baza condițiilor locale, în conformitate cu procedura de comitologie;

—

criteriile de acordare a derogărilor ar fi trebuit definite chiar în directivă (și, astfel, stabilite printr-o procedură de codecizie) și în viitor nu ar trebui definite la nivelul UE prin procedura de comitologie, prin care Comitetul Regiunilor și alți reprezentanți ai autorităților locale și regionale nu sunt consultați;

| — | în ceea ce privește principiul subsidiarității, importanța condițiilor locale de mediu în raport cu costurile și beneficiile ecologice și cu fezabilitatea tehnică ar trebui definite de către autoritățile locale și regionale prin procese democratice desfășurate la nivel local și regional. |
| --- | --- |

—

în ceea ce privește principiul subsidiarității, importanța condițiilor locale de mediu în raport cu costurile și beneficiile ecologice și cu fezabilitatea tehnică ar trebui definite de către autoritățile locale și regionale prin procese democratice desfășurate la nivel local și regional.

| Raportor | : | dl Cor LAMERS, primarul localității Houten (NL-PPE) |
| --- | --- | --- |

Raportor

:

dl Cor LAMERS, primarul localității Houten (NL-PPE)

Texte de referință

Comunicarea Comisiei „Către o politică mai eficientă în domeniul emisiilor industriale”

COM(2007) 843 final

și

propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind emisiile industriale (prevenirea și controlul integrat al poluării)

COM(2007) 844 final — 2007/0286/COD

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

Recomandări generale

| 1. | remarcă faptul că autoritățile locale și regionale din diferitele state membre joacă un rol esențial în punerea în aplicare a politicilor industriale și de mediu și au atribuții extinse în cadrul politicilor de prevenire și de aplicare a controlului poluării; |
| --- | --- |

1.

remarcă faptul că autoritățile locale și regionale din diferitele state membre joacă un rol esențial în punerea în aplicare a politicilor industriale și de mediu și au atribuții extinse în cadrul politicilor de prevenire și de aplicare a controlului poluării;

| 2. | sprijină cu fermitate prevenirea poluării și principiul „poluatorul plătește” și, prin urmare, susține acest obiectiv al Directivei privind emisiile industriale; |
| --- | --- |

2.

sprijină cu fermitate prevenirea poluării și principiul „poluatorul plătește” și, prin urmare, susține acest obiectiv al Directivei privind emisiile industriale;

| 3. | subliniază importanța măsurilor bazate pe sursele de energie. Este esențial să se identifice cauzele poluării și să fie înlăturată sursa emisiilor, în modul cel mai economic și mai ecologic posibil; |
| --- | --- |

3.

subliniază importanța măsurilor bazate pe sursele de energie. Este esențial să se identifice cauzele poluării și să fie înlăturată sursa emisiilor, în modul cel mai economic și mai ecologic posibil;

| 4. | remarcă faptul că, în regiunile urbane și rurale, calitatea aerului, a apei și a solului constituie o problemă directă ce afectează viața zilnică a cetățenilor. Marile instalații industriale din UE sunt încă responsabile de emiterea unei părți considerabile din poluanții atmosferici importanți; |
| --- | --- |

4.

remarcă faptul că, în regiunile urbane și rurale, calitatea aerului, a apei și a solului constituie o problemă directă ce afectează viața zilnică a cetățenilor. Marile instalații industriale din UE sunt încă responsabile de emiterea unei părți considerabile din poluanții atmosferici importanți;

| 5. | remarcă faptul că politicile privind calitatea aerului și a apei au o dimensiune transfrontalieră și necesită acțiuni la nivel UE. Prin urmare, salută Directiva privind emisiile industriale, care va fi un instrument european de reducere la sursă a emisiilor industriale; |
| --- | --- |

5.

remarcă faptul că politicile privind calitatea aerului și a apei au o dimensiune transfrontalieră și necesită acțiuni la nivel UE. Prin urmare, salută Directiva privind emisiile industriale, care va fi un instrument european de reducere la sursă a emisiilor industriale;

Beneficiile ecologice

| 6. | crede cu tărie că propunerea cuprinde măsuri care sunt necesare și care au un potențial considerabil de a crea beneficii ecologice. Din acest punct de vedere, CoR apreciază utilizarea îmbunătățită a documentelor BREF (Best Available Techniques Reference Documents — documente de referință privind cele mai bune tehnici disponibile, a se vedea anexa 1), astfel cum propune directiva, întrucât aceasta va spori beneficiile ecologice; |
| --- | --- |

6.

crede cu tărie că propunerea cuprinde măsuri care sunt necesare și care au un potențial considerabil de a crea beneficii ecologice. Din acest punct de vedere, CoR apreciază utilizarea îmbunătățită a documentelor BREF (Best Available Techniques Reference Documents — documente de referință privind cele mai bune tehnici disponibile, a se vedea anexa 1), astfel cum propune directiva, întrucât aceasta va spori beneficiile ecologice;

| 7. | subliniază că reducerea emisiilor industriale este importantă cu precădere în cazul poluării atmosferice. Directiva privind emisiile industriale este o măsură europeană esențială, care le va permite statelor membre să își îndeplinească obiectivele în domeniul emisiilor până în 2020. Includerea unei categorii de instalații de ardere cu capacitate mai redusă și anume cele de la 20 la 50 megawați (MW), reprezintă, prin urmare, un aspect important al noii directive; |
| --- | --- |

7.

subliniază că reducerea emisiilor industriale este importantă cu precădere în cazul poluării atmosferice. Directiva privind emisiile industriale este o măsură europeană esențială, care le va permite statelor membre să își îndeplinească obiectivele în domeniul emisiilor până în 2020. Includerea unei categorii de instalații de ardere cu capacitate mai redusă și anume cele de la 20 la 50 megawați (MW), reprezintă, prin urmare, un aspect important al noii directive;

| 8. | consideră că, în ceea ce privește poluarea atmosferică, directiva nu este suficient de ambițioasă:






  — | este dezamăgit de pragul destul de ridicat al a emisiilor (a se vedea anexa I) pentru instalațiile de ardere de dimensiuni mari. Trebuie subliniat că există încă o diferență semnificativă între valoarea-limită pentru emisii specificată în propunere și cea din documentul BREF privind instalațiile de ardere de dimensiuni mari (a se vedea anexa 1). Aceste valori ar trebui aliniate și consolidate; |
| --- | --- | --- |

8.

consideră că, în ceea ce privește poluarea atmosferică, directiva nu este suficient de ambițioasă:

—

este dezamăgit de pragul destul de ridicat al a emisiilor (a se vedea anexa I) pentru instalațiile de ardere de dimensiuni mari. Trebuie subliniat că există încă o diferență semnificativă între valoarea-limită pentru emisii specificată în propunere și cea din documentul BREF privind instalațiile de ardere de dimensiuni mari (a se vedea anexa 1). Aceste valori ar trebui aliniate și consolidate;

| — | nu este de acord cu perioada de punere în aplicare de cinci ani pentru instalațiile de ardere de dimensiuni mari și propune punerea în aplicare într-o perioadă de trei ani, similară cu cea din alte capitole ale directivei; |
| --- | --- |

—

nu este de acord cu perioada de punere în aplicare de cinci ani pentru instalațiile de ardere de dimensiuni mari și propune punerea în aplicare într-o perioadă de trei ani, similară cu cea din alte capitole ale directivei;

| 9. | prin urmare, este preocupat și chiar îngrijorat de faptul că directiva ar putea să producă numai beneficii pe termen scurt, iar beneficiile pe termen lung ar putea fi foarte limitate (a se vedea alineatul 17); |
| --- | --- |

9.

prin urmare, este preocupat și chiar îngrijorat de faptul că directiva ar putea să producă numai beneficii pe termen scurt, iar beneficiile pe termen lung ar putea fi foarte limitate (a se vedea alineatul 17);

Sistemul IPPC curent

| 10. | subliniază că permisele IPPC (prevenirea și controlul integrat al poluării) (a se vedea anexa I) ar trebui să se bazeze în continuare pe o abordare integrată, care să țină seama de mediu, de producție, de fezabilitatea tehnică, de rentabilitate și, la fel de important, de condițiile locale; |
| --- | --- |

10.

subliniază că permisele IPPC (prevenirea și controlul integrat al poluării) (a se vedea anexa I) ar trebui să se bazeze în continuare pe o abordare integrată, care să țină seama de mediu, de producție, de fezabilitatea tehnică, de rentabilitate și, la fel de important, de condițiile locale;

| 11. | este de acord cu Comisia Europeană că Directiva IPPC nu este pusă în aplicare în mod corect în toate statele membre. Directiva IPPC a fost destul de greu de pus în aplicare, iar documentele BREF nu au fost utilizate întotdeauna, și din cauza naturii lor tehnice și destul de greoaie; |
| --- | --- |

11.

este de acord cu Comisia Europeană că Directiva IPPC nu este pusă în aplicare în mod corect în toate statele membre. Directiva IPPC a fost destul de greu de pus în aplicare, iar documentele BREF nu au fost utilizate întotdeauna, și din cauza naturii lor tehnice și destul de greoaie;

| 12. | a observat că permisele reflectă într-o mai mare măsură standardele și cerințele centralizate și omogene necesare. Chiar dacă acest aspect pare pozitiv, consecința este că este din ce în ce mai dificil să se stabilească, printr-o simplă examinare a permiselor, ceea ce fac, produc, tratează sau optimizează aceste întreprinderi; |
| --- | --- |

12.

a observat că permisele reflectă într-o mai mare măsură standardele și cerințele centralizate și omogene necesare. Chiar dacă acest aspect pare pozitiv, consecința este că este din ce în ce mai dificil să se stabilească, printr-o simplă examinare a permiselor, ceea ce fac, produc, tratează sau optimizează aceste întreprinderi;

| 13. | este de părere că Directiva privind emisiile industriale (care include o revizuire a Directivei IPPC) a fost prezentată la doar câteva săptămâni după intrarea în vigoare a legislației IPPC actuale, care a avut loc la 31 octombrie 2007. Cu alte cuvinte, revizuirea apare înainte ca legislația IPPC în vigoare să fi avut șansa de a-și demonstra gradul de funcționalitate și eficiență și, cel mai important, impactul în ceea ce privește reducerea emisiilor; |
| --- | --- |

13.

este de părere că Directiva privind emisiile industriale (care include o revizuire a Directivei IPPC) a fost prezentată la doar câteva săptămâni după intrarea în vigoare a legislației IPPC actuale, care a avut loc la 31 octombrie 2007. Cu alte cuvinte, revizuirea apare înainte ca legislația IPPC în vigoare să fi avut șansa de a-și demonstra gradul de funcționalitate și eficiență și, cel mai important, impactul în ceea ce privește reducerea emisiilor;

Consolidarea a șapte directive într-una singură

| 14. | consideră că ideea de a consolida șapte directive într-un singură este extrem de ambițioasă și crede că o abordare pas cu pas sau o directivă-cadru cu mai multe directive-fiică ar putea fi de preferat. O directivă-cadru ar reprezenta o posibilitate de a include alte directive, direct legate de aceasta — cum ar fi Directiva privind apele reziduale urbane — fără să se compromită revizuirile ulterioare ale directivei-cadru; |
| --- | --- |

14.

consideră că ideea de a consolida șapte directive într-un singură este extrem de ambițioasă și crede că o abordare pas cu pas sau o directivă-cadru cu mai multe directive-fiică ar putea fi de preferat. O directivă-cadru ar reprezenta o posibilitate de a include alte directive, direct legate de aceasta — cum ar fi Directiva privind apele reziduale urbane — fără să se compromită revizuirile ulterioare ale directivei-cadru;

| 15. | se declară în favoarea principiului mai bunei reglementări. Propunerea Comisiei de a consolida șapte directive pare să corespundă acestei principiu. Într-o anumită măsură, noua directivă simplifică procedurile de eliberare a autorizațiilor. Cu toate acestea, consideră că diferitele părți ale directivei nu sunt complet consolidate și că, întrucât există încă diferențe considerabile între directivă și documentele BREF, nu toate chestiunile practice au fost soluționate; |
| --- | --- |

15.

se declară în favoarea principiului mai bunei reglementări. Propunerea Comisiei de a consolida șapte directive pare să corespundă acestei principiu. Într-o anumită măsură, noua directivă simplifică procedurile de eliberare a autorizațiilor. Cu toate acestea, consideră că diferitele părți ale directivei nu sunt complet consolidate și că, întrucât există încă diferențe considerabile între directivă și documentele BREF, nu toate chestiunile practice au fost soluționate;

| 16. | se întreabă dacă neconcordanțele și ambiguitățile actuale din definiții sunt clarificate prin această propunere. De exemplu, nu este clar care va fi efectul noii definiții a BAT (de la cea mai bună tehnologie disponibilă la cea mai bună tehnică disponibilă). Faptul de a lua în considerare tehnologia, adică o perspectivă mai largă, — și nu doar tehnica — va permite o mai bună legătură cu investițiile, va contribui la asigurarea de condiții de concurență echitabilă și va genera, prin urmare, mai multe soluții creative pentru problemele de protecția mediului; |
| --- | --- |

16.

se întreabă dacă neconcordanțele și ambiguitățile actuale din definiții sunt clarificate prin această propunere. De exemplu, nu este clar care va fi efectul noii definiții a BAT (de la cea mai bună tehnologie disponibilă la cea mai bună tehnică disponibilă). Faptul de a lua în considerare tehnologia, adică o perspectivă mai largă, — și nu doar tehnica — va permite o mai bună legătură cu investițiile, va contribui la asigurarea de condiții de concurență echitabilă și va genera, prin urmare, mai multe soluții creative pentru problemele de protecția mediului;

| 17. | este foarte îngrijorat în ceea ce privește consecințele pe care le-ar putea avea consolidarea asupra viitoarelor revizuiri. Propunerea cuprinde acum mai multe domenii de expertiză diferite. Lungimea și, mai ales, complexitatea sa vor face foarte dificilă, dacă nu cumva cu totul imposibilă, revizuirea directivei în viitor și adaptarea legislației la necesitățile și evoluțiile tehnice viitoare, prin introducerea unor cerințe de funcționare mai stricte, cum ar fi valorile-limită de emisie; |
| --- | --- |

17.

este foarte îngrijorat în ceea ce privește consecințele pe care le-ar putea avea consolidarea asupra viitoarelor revizuiri. Propunerea cuprinde acum mai multe domenii de expertiză diferite. Lungimea și, mai ales, complexitatea sa vor face foarte dificilă, dacă nu cumva cu totul imposibilă, revizuirea directivei în viitor și adaptarea legislației la necesitățile și evoluțiile tehnice viitoare, prin introducerea unor cerințe de funcționare mai stricte, cum ar fi valorile-limită de emisie;

| 18. | înțelege că propunerea Comisiei de abordare a problemei legate de dificultatea revizuirilor ulterioare prin legarea directivei de documentele BREF. Directiva stabilește standardele minime care trebuie respectate, iar documentele BREF, care pot fi revizuite cu ușurință, vor actualiza sistemul conform evoluției tehnologice și a valorilor-limită de emisie mai stricte asociate acestuia (BAT — valorile limită de emisie asociate, a se vedea anexa I). CoR este foarte preocupat de diferențele care pot apărea pe viitor între BAT — valorile limită de emisie asociate (din documentele BREF care pot face obiectul revizuirii) și valorile-limită de emisie (din directivă). Există un risc semnificativ ca sistemul să nu poată ține pasul și, astfel, să contribuie prea puțin la evoluțiile ecologice viitoare; |
| --- | --- |

18.

înțelege că propunerea Comisiei de abordare a problemei legate de dificultatea revizuirilor ulterioare prin legarea directivei de documentele BREF. Directiva stabilește standardele minime care trebuie respectate, iar documentele BREF, care pot fi revizuite cu ușurință, vor actualiza sistemul conform evoluției tehnologice și a valorilor-limită de emisie mai stricte asociate acestuia (BAT — valorile limită de emisie asociate, a se vedea anexa I). CoR este foarte preocupat de diferențele care pot apărea pe viitor între BAT — valorile limită de emisie asociate (din documentele BREF care pot face obiectul revizuirii) și valorile-limită de emisie (din directivă). Există un risc semnificativ ca sistemul să nu poată ține pasul și, astfel, să contribuie prea puțin la evoluțiile ecologice viitoare;

| 19. | recomandă cu fermitate includerea unui sistem practic de revizuire, care să permită revizuirea parțială a directivei (de exemplu, a capitolelor tehnice și a valorilor-limită de emisie) prin procedura de codecizie. Își exprimă, de asemenea, îngrijorarea în legătură cu viitoarele adaptări ale legislației realizate în conformitate cu procesul de la Sevilla (a se vedea anexa I), care nu este o procedură juridică prevăzută în tratat și nu face obiectul nici unui control democratic; |
| --- | --- |

19.

recomandă cu fermitate includerea unui sistem practic de revizuire, care să permită revizuirea parțială a directivei (de exemplu, a capitolelor tehnice și a valorilor-limită de emisie) prin procedura de codecizie. Își exprimă, de asemenea, îngrijorarea în legătură cu viitoarele adaptări ale legislației realizate în conformitate cu procesul de la Sevilla (a se vedea anexa I), care nu este o procedură juridică prevăzută în tratat și nu face obiectul nici unui control democratic;

Noul statut al documentelor BREF

| 20. | este mulțumit de recenta îmbunătățire a documentelor BREF și le apreciază ca documente de referință foarte utile. Cu toate acestea, partea principală a documentelor BREF este disponibilă numai în limba engleză, ceea ce poate crea dificultăți autorităților locale și regionale care eliberează autorizații și efectuează controale. Prin urmare, solicită traducerea capitolelor importante din documentele BREF (de exemplu, a celor care stabilesc cele mai bune tehnici disponibile — BAT, a se vedea anexa I — pentru un sector anume) în toate limbile din UE; |
| --- | --- |

20.

este mulțumit de recenta îmbunătățire a documentelor BREF și le apreciază ca documente de referință foarte utile. Cu toate acestea, partea principală a documentelor BREF este disponibilă numai în limba engleză, ceea ce poate crea dificultăți autorităților locale și regionale care eliberează autorizații și efectuează controale. Prin urmare, solicită traducerea capitolelor importante din documentele BREF (de exemplu, a celor care stabilesc cele mai bune tehnici disponibile — BAT, a se vedea anexa I — pentru un sector anume) în toate limbile din UE;

| 21. | consideră nejustificat faptul că documentele BREF nu se folosesc mai des în UE și recomandă utilizarea lor mai intensă. CoR este de acord cu noul statut al documentelor BREF și cu obligația utilizării lor pe viitor în cadrul procedurii de autorizare și interpretează noul statut ca fiind mai constrângător, întrucât aceste documente (care, în prezent, sunt doar documente de referință, trebuind consultate, dar nu neapărat urmate cu strictețe) vor deveni practic în totalitate obligatorii; |
| --- | --- |

21.

consideră nejustificat faptul că documentele BREF nu se folosesc mai des în UE și recomandă utilizarea lor mai intensă. CoR este de acord cu noul statut al documentelor BREF și cu obligația utilizării lor pe viitor în cadrul procedurii de autorizare și interpretează noul statut ca fiind mai constrângător, întrucât aceste documente (care, în prezent, sunt doar documente de referință, trebuind consultate, dar nu neapărat urmate cu strictețe) vor deveni practic în totalitate obligatorii;

| 22. | constată că documentele BREF pot fi îmbunătățite. Ceea ce lipsește uneori sunt inovațiile și îmbunătățirile în ceea ce privește procesul de producție. De exemplu, monitorizarea variațiilor la eșantionare servește în prezent la penalizarea întreprinderilor, când, de fapt, ar putea să fie utilizată pentru a îmbunătăți tehnicile. Un alt exemplu este nepotrivirea dintre capitolul din directivă referitor la compușii organici volatili și documentul BREF corespunzător. În consecință, există temerea că abordarea cea mai puțin poluantă ar putea să nu aibă întotdeauna prioritate. Ar trebui ca inovațiile pentru îmbunătățirea calității mediului la nivel local să fie întotdeauna promovate de către autoritățile locale, atunci când este posibil, iar documentele BREF ar trebui să fie de o calitate suficientă pentru a fi utile autorităților competente; |
| --- | --- |

22.

constată că documentele BREF pot fi îmbunătățite. Ceea ce lipsește uneori sunt inovațiile și îmbunătățirile în ceea ce privește procesul de producție. De exemplu, monitorizarea variațiilor la eșantionare servește în prezent la penalizarea întreprinderilor, când, de fapt, ar putea să fie utilizată pentru a îmbunătăți tehnicile. Un alt exemplu este nepotrivirea dintre capitolul din directivă referitor la compușii organici volatili și documentul BREF corespunzător. În consecință, există temerea că abordarea cea mai puțin poluantă ar putea să nu aibă întotdeauna prioritate. Ar trebui ca inovațiile pentru îmbunătățirea calității mediului la nivel local să fie întotdeauna promovate de către autoritățile locale, atunci când este posibil, iar documentele BREF ar trebui să fie de o calitate suficientă pentru a fi utile autorităților competente;

| 23. | consideră că noul statut al documentelor BREF va îmbunătăți consecvența politicilor în ceea ce privește eliberarea autorizațiilor de mediu și, astfel, va contribui la crearea de condiții de concurență echitabile pentru întreprinderile europene concurente; |
| --- | --- |

23.

consideră că noul statut al documentelor BREF va îmbunătăți consecvența politicilor în ceea ce privește eliberarea autorizațiilor de mediu și, astfel, va contribui la crearea de condiții de concurență echitabile pentru întreprinderile europene concurente;

| 24. | consideră procesul de la Sevilla (a se vedea anexa I) un proces necesar și bine stabilit. La Sevilla se creează și se actualizează documentele BREF, în urma unor ședințe între reprezentanți ai Comisiei Europene și experți din statele membre, sectoare industriale și ONG-uri. Colaborarea dintre toate aceste părți este vitală pentru stabilirea celor mai bune tehnici disponibile (BAT) și pentru crearea sau revizuirea documentelor BREF. Prin urmare, acest proces ar trebui extins și la directivă, așa cum se face în prezent; |
| --- | --- |

24.

consideră procesul de la Sevilla (a se vedea anexa I) un proces necesar și bine stabilit. La Sevilla se creează și se actualizează documentele BREF, în urma unor ședințe între reprezentanți ai Comisiei Europene și experți din statele membre, sectoare industriale și ONG-uri. Colaborarea dintre toate aceste părți este vitală pentru stabilirea celor mai bune tehnici disponibile (BAT) și pentru crearea sau revizuirea documentelor BREF. Prin urmare, acest proces ar trebui extins și la directivă, așa cum se face în prezent;

| 25. | remarcă faptul că reprezentanții autorităților locale și regionale nu sunt incluși în procesul de la Sevilla și solicită includerea lor. În calitate de autorități competente pentru eliberarea autorizațiilor și/sau de organisme responsabile cu inspecțiile, autoritățile locale și regionale dețin cunoștințe valoroase privind cele mai bune tehnici disponibile; în consecință, procesul de la Sevilla poate fi îmbunătățit prin participarea reprezentanților autorităților locale și regionale; |
| --- | --- |

25.

remarcă faptul că reprezentanții autorităților locale și regionale nu sunt incluși în procesul de la Sevilla și solicită includerea lor. În calitate de autorități competente pentru eliberarea autorizațiilor și/sau de organisme responsabile cu inspecțiile, autoritățile locale și regionale dețin cunoștințe valoroase privind cele mai bune tehnici disponibile; în consecință, procesul de la Sevilla poate fi îmbunătățit prin participarea reprezentanților autorităților locale și regionale;

| 26. | ar dori să remarce că noul statut al documentelor BREF ar putea avea un impact negativ asupra procesului de la Sevilla (a se vedea anexa I). Ajungerea la un consens în privința BAT va fi o provocare și mai mare, dat fiind caracterul obligatoriu al documentelor BREF, astfel că statele membre, sectoarele industriale și ONG-urile ar putea adopta o abordare mai strategică la determinarea unei noi BREF. Din cauza costurilor de producție, sectoarele industriale ar beneficia de pe urma unor standarde mai puțin inovatoare în cadrul documentelor BREF. În acest caz, procesul de la Sevilla ar putea deveni însă o acțiune politică lentă și opacă în locul unei căutări de soluții tehnice mai bune; |
| --- | --- |

26.

ar dori să remarce că noul statut al documentelor BREF ar putea avea un impact negativ asupra procesului de la Sevilla (a se vedea anexa I). Ajungerea la un consens în privința BAT va fi o provocare și mai mare, dat fiind caracterul obligatoriu al documentelor BREF, astfel că statele membre, sectoarele industriale și ONG-urile ar putea adopta o abordare mai strategică la determinarea unei noi BREF. Din cauza costurilor de producție, sectoarele industriale ar beneficia de pe urma unor standarde mai puțin inovatoare în cadrul documentelor BREF. În acest caz, procesul de la Sevilla ar putea deveni însă o acțiune politică lentă și opacă în locul unei căutări de soluții tehnice mai bune;

| 27. | crede că această situație ar putea duce la adoptarea unor documente mai puțin consistente. Ca rezultat, există pericolul de a avea un instrument slab, depășit, care nu stimulează spiritul inovator și nu îmbunătățește calitatea mediului, ci dimpotrivă, slăbește aplicarea noii directive privind emisiile industriale; |
| --- | --- |

27.

crede că această situație ar putea duce la adoptarea unor documente mai puțin consistente. Ca rezultat, există pericolul de a avea un instrument slab, depășit, care nu stimulează spiritul inovator și nu îmbunătățește calitatea mediului, ci dimpotrivă, slăbește aplicarea noii directive privind emisiile industriale;

Elaborarea politicilor: flexibilitate și condiții de mediu locale

| 28. | este de acord cu obiectivul noii directive privind emisiile industriale de a stimula consecvența politicilor de eliberare a autorizațiilor de mediu; |
| --- | --- |

28.

este de acord cu obiectivul noii directive privind emisiile industriale de a stimula consecvența politicilor de eliberare a autorizațiilor de mediu;

| 29. | ar dori să sublinieze că există diferențe de la un stat membru la altul în ceea ce privește atribuțiile autorităților locale și regionale în domeniul eliberării de autorizații. De exemplu, în Danemarca, competența de eliberare a autorizațiilor revine atât autorităților locale, cât și guvernului național. În Țările de Jos, municipalitățile și administrațiile provinciilor eliberează autorizații poluatorilor, în timp ce, în Regatul Unit, poluarea aerului provenită de la o sursă majoră este de competența administrației publice centrale. Modelul dominant de implicare a autorităților locale și regionale în această politică din cadrul UE este stabilirea standardelor la nivel național și punerea lor în aplicare la nivel local sau regional; |
| --- | --- |

29.

ar dori să sublinieze că există diferențe de la un stat membru la altul în ceea ce privește atribuțiile autorităților locale și regionale în domeniul eliberării de autorizații. De exemplu, în Danemarca, competența de eliberare a autorizațiilor revine atât autorităților locale, cât și guvernului național. În Țările de Jos, municipalitățile și administrațiile provinciilor eliberează autorizații poluatorilor, în timp ce, în Regatul Unit, poluarea aerului provenită de la o sursă majoră este de competența administrației publice centrale. Modelul dominant de implicare a autorităților locale și regionale în această politică din cadrul UE este stabilirea standardelor la nivel național și punerea lor în aplicare la nivel local sau regional;

| 30. | subliniază că inovarea în materie de producție mai puțin poluantă are loc la nivelul comunităților locale. Dezvoltarea unor produse mai puțin poluante implică participarea unor actori diferiți, cum ar fi ONG-urile, întreprinderile și autoritățile competente. În prezent, autoritățile locale se ocupă în numeroase cazuri doar de monitorizare. Ar trebui ca directiva să ofere posibilități de cooperare între diferitele părți (administrații locale și întreprinderi), ceea ce le-ar permite acestora să stimuleze inovarea. Există exemple bune în acest sens, atât în Țările de Jos și Danemarca, cât și în țările est-europene — de exemplu în România; |
| --- | --- |

30.

subliniază că inovarea în materie de producție mai puțin poluantă are loc la nivelul comunităților locale. Dezvoltarea unor produse mai puțin poluante implică participarea unor actori diferiți, cum ar fi ONG-urile, întreprinderile și autoritățile competente. În prezent, autoritățile locale se ocupă în numeroase cazuri doar de monitorizare. Ar trebui ca directiva să ofere posibilități de cooperare între diferitele părți (administrații locale și întreprinderi), ceea ce le-ar permite acestora să stimuleze inovarea. Există exemple bune în acest sens, atât în Țările de Jos și Danemarca, cât și în țările est-europene — de exemplu în România;

| 31. | subliniază necesitatea păstrării unei anumite flexibilități. Circumstanțele locale variază, iar instalațiile, chiar dacă realizează produse similare, funcționează diferit în cadrul UE, date fiind diferențele între condițiile locale. Autoritățile locale și regionale creează soluții personalizate pentru zona lor geografică. La nivel regional și local, există întotdeauna o preocupare pentru menținerea echilibrului între protejarea adecvată a mediului și factorii economici. Chiar dacă îmbunătățirea calității mediului este obiectivul general al politicii, în viața de zi cu zi, autoritățile locale și regionale decid între diferiți parametri de mediu și adesea realizează compensări între efectele asupra mediului ale diferitelor măsuri. La eliberarea de autorizații, este importantă acordarea de derogări de la valorile-limită de emisie asociate BAT, în special pentru regiunile din acele state membre în care există o tradiție a acordurilor voluntare cu sectorul industrial și în care flexibilitatea administrativă nu a fost drastic limitată de legislație; |
| --- | --- |

31.

subliniază necesitatea păstrării unei anumite flexibilități. Circumstanțele locale variază, iar instalațiile, chiar dacă realizează produse similare, funcționează diferit în cadrul UE, date fiind diferențele între condițiile locale. Autoritățile locale și regionale creează soluții personalizate pentru zona lor geografică. La nivel regional și local, există întotdeauna o preocupare pentru menținerea echilibrului între protejarea adecvată a mediului și factorii economici. Chiar dacă îmbunătățirea calității mediului este obiectivul general al politicii, în viața de zi cu zi, autoritățile locale și regionale decid între diferiți parametri de mediu și adesea realizează compensări între efectele asupra mediului ale diferitelor măsuri. La eliberarea de autorizații, este importantă acordarea de derogări de la valorile-limită de emisie asociate BAT, în special pentru regiunile din acele state membre în care există o tradiție a acordurilor voluntare cu sectorul industrial și în care flexibilitatea administrativă nu a fost drastic limitată de legislație;

| 32. | cu toate acestea, crede cu tărie că flexibilitatea trebuie să fie limitată și că trebuie să existe un echilibru între asigurarea unor condiții echitabile de concurență și libertatea de decizie la nivel local. Prin urmare, este mulțumit de includerea în directivă a valorilor-limită de emisie, ceea ce va duce la o protecție generală a mediului în întreaga UE. Flexibilitatea poate duce la abuz și, prin urmare, își exprimă satisfacția că procedura privind evaluarea locală include suficiente garanții pentru a preveni abuzul, întrucât autoritățile care eliberează autorizații pot acorda derogări numai pe baza unei evaluări de impact [articolul 16 alineatul (3)] și au obligația de a prezenta publicului justificarea aferentă [articolul 26 alineatul (3) litera (f)]; |
| --- | --- |

32.

cu toate acestea, crede cu tărie că flexibilitatea trebuie să fie limitată și că trebuie să existe un echilibru între asigurarea unor condiții echitabile de concurență și libertatea de decizie la nivel local. Prin urmare, este mulțumit de includerea în directivă a valorilor-limită de emisie, ceea ce va duce la o protecție generală a mediului în întreaga UE. Flexibilitatea poate duce la abuz și, prin urmare, își exprimă satisfacția că procedura privind evaluarea locală include suficiente garanții pentru a preveni abuzul, întrucât autoritățile care eliberează autorizații pot acorda derogări numai pe baza unei evaluări de impact [articolul 16 alineatul (3)] și au obligația de a prezenta publicului justificarea aferentă [articolul 26 alineatul (3) litera (f)];

| 33. | își exprimă dezacordul total față de propunerea Comisiei de a stabili criterii de acordare a derogărilor pe baza condițiilor locale, în conformitate cu procedura de comitologie [articolul 16 alineatul (3)], din următoarele motive:






  — | criteriile de acordare a derogărilor ar fi trebuit definite în directivă (și, astfel, decise printr-o procedură de codecizie) și nu ar trebui definite, în viitor, la nivelul UE prin procedura de comitologie, prin care Comitetul Regiunilor și alți reprezentanți ai autorităților locale și regionale nu sunt consultați; |
| --- | --- | --- |

33.

își exprimă dezacordul total față de propunerea Comisiei de a stabili criterii de acordare a derogărilor pe baza condițiilor locale, în conformitate cu procedura de comitologie [articolul 16 alineatul (3)], din următoarele motive:

—

criteriile de acordare a derogărilor ar fi trebuit definite în directivă (și, astfel, decise printr-o procedură de codecizie) și nu ar trebui definite, în viitor, la nivelul UE prin procedura de comitologie, prin care Comitetul Regiunilor și alți reprezentanți ai autorităților locale și regionale nu sunt consultați;

| — | dată fiind larga varietate de condiții locale și regionale, este foarte greu, dacă nu imposibil, să se stabilească criterii uniforme la nivelul întregii UE; |
| --- | --- |

—

dată fiind larga varietate de condiții locale și regionale, este foarte greu, dacă nu imposibil, să se stabilească criterii uniforme la nivelul întregii UE;

| — | CoR crede cu fermitate că procedura de derogare, astfel cum este menționată la alineatul (29), cuprinde suficiente garanții pentru prevenirea abuzurilor; |
| --- | --- |

—

CoR crede cu fermitate că procedura de derogare, astfel cum este menționată la alineatul (29), cuprinde suficiente garanții pentru prevenirea abuzurilor;

| — | în ceea ce privește principiul subsidiarității, importanța condițiilor locale de mediu în raport cu costurile și beneficiile ecologice, precum și fezabilitatea tehnică ar trebui definite de către autoritățile locale și regionale prin procese democratice desfășurate la nivel local și regional; |
| --- | --- |

—

în ceea ce privește principiul subsidiarității, importanța condițiilor locale de mediu în raport cu costurile și beneficiile ecologice, precum și fezabilitatea tehnică ar trebui definite de către autoritățile locale și regionale prin procese democratice desfășurate la nivel local și regional;

Inovațiile și tehnologiile ecologice

| 34. | sprijină ideea stimulării inovării, dar se îndoiește că noua directivă creează o bază solidă pentru o astfel de evoluție; |
| --- | --- |

34.

sprijină ideea stimulării inovării, dar se îndoiește că noua directivă creează o bază solidă pentru o astfel de evoluție;

| 35. | salută faptul că autorizațiile trebuie reînnoite frecvent. Adaptarea continuă a cerințelor privind autorizațiile va contribui la adoptarea de tehnologii mai ecologice și, astfel, va duce la reducerea impactului asupra mediului a emisiilor industriale. Pentru a garanta că inovarea are cu adevărat loc, trebuie îndeplinite două condiții. Prima condiție este securitatea juridică, care să garanteze disponibilitatea capitalului pentru investiții. Trebuie respectate ciclurile comerciale, iar practica obișnuită în statele membre este menținerea condițiilor pentru autorizații pe o perioadă de opt ani. Dispozițiile privind adaptarea condițiilor de autorizare în funcție de documentele BREF noi sau actualizate [articolul 22 alineatul (3)] trebuie să reflecte acest lucru. A doua condiție este prevederea de posibilități de derogare care să permită testarea adecvată a tehnologiilor noi sau emergente. În opinia CoR, constrângerea temporală impusă conform articolului 16 alineatul (5) ar putea fi prea rigidă în anumite situații, cel puțin timp de patru ani de la punerea la dispoziție a noului document BREF; |
| --- | --- |

35.

salută faptul că autorizațiile trebuie reînnoite frecvent. Adaptarea continuă a cerințelor privind autorizațiile va contribui la adoptarea de tehnologii mai ecologice și, astfel, va duce la reducerea impactului asupra mediului a emisiilor industriale. Pentru a garanta că inovarea are cu adevărat loc, trebuie îndeplinite două condiții. Prima condiție este securitatea juridică, care să garanteze disponibilitatea capitalului pentru investiții. Trebuie respectate ciclurile comerciale, iar practica obișnuită în statele membre este menținerea condițiilor pentru autorizații pe o perioadă de opt ani. Dispozițiile privind adaptarea condițiilor de autorizare în funcție de documentele BREF noi sau actualizate [articolul 22 alineatul (3)] trebuie să reflecte acest lucru. A doua condiție este prevederea de posibilități de derogare care să permită testarea adecvată a tehnologiilor noi sau emergente. În opinia CoR, constrângerea temporală impusă conform articolului 16 alineatul (5) ar putea fi prea rigidă în anumite situații, cel puțin timp de patru ani de la punerea la dispoziție a noului document BREF;

| 36. | este preocupat de faptul că noul statut al documentelor BREF ar putea pune obstacole în calea inovației industriale, din cauză că durabilitatea este recompensată modest. Sectoarele industriale europene nu vor fi încurajate să devină și să rămână lideri mondiali în domeniul tehnologiilor noi și ecologice, iar problemele de mediu existente în UE vor fi și mai dificil de abordat; |
| --- | --- |

36.

este preocupat de faptul că noul statut al documentelor BREF ar putea pune obstacole în calea inovației industriale, din cauză că durabilitatea este recompensată modest. Sectoarele industriale europene nu vor fi încurajate să devină și să rămână lideri mondiali în domeniul tehnologiilor noi și ecologice, iar problemele de mediu existente în UE vor fi și mai dificil de abordat;

| 37. | preferă ca directiva să fie aplicată într-o manieră care să nu încurajeze în mod indirect relocalizarea semnificativă a industriei existente spre zone de „paradis al poluării” din străinătate; |
| --- | --- |

37.

preferă ca directiva să fie aplicată într-o manieră care să nu încurajeze în mod indirect relocalizarea semnificativă a industriei existente spre zone de „paradis al poluării” din străinătate;

| 38. | dorește să sublinieze că, deși includerea unei categorii de instalații de ardere cu capacitate mai redusă, și anume cele de la 20 la 50 de megawați (MW), este un aspect important al noii directive; în ceea ce privește fermele este totuși îndoielnic că includerea unor ferme zootehnice mai mici va aduce beneficii suficient de importante în ceea ce privește protecția mediului pentru a putea justifica sarcinile administrative astfel create; |
| --- | --- |

38.

dorește să sublinieze că, deși includerea unei categorii de instalații de ardere cu capacitate mai redusă, și anume cele de la 20 la 50 de megawați (MW), este un aspect important al noii directive; în ceea ce privește fermele este totuși îndoielnic că includerea unor ferme zootehnice mai mici va aduce beneficii suficient de importante în ceea ce privește protecția mediului pentru a putea justifica sarcinile administrative astfel create;

Costurile administrative

| 39. | este de părere că mai buna reglementare, pe lângă simplificarea legislativă, implică și o eficientizare a costurilor și o reducere a sarcinilor administrative. CoR se întreabă dacă prezenta propunere întrunește aceste din urmă condiții; |
| --- | --- |

39.

este de părere că mai buna reglementare, pe lângă simplificarea legislativă, implică și o eficientizare a costurilor și o reducere a sarcinilor administrative. CoR se întreabă dacă prezenta propunere întrunește aceste din urmă condiții;

| 40. | este preocupat de numeroasele cerințe cu privire la inspectarea, monitorizarea și revizuirea condițiilor de autorizare și la raportarea conformității; |
| --- | --- |

40.

este preocupat de numeroasele cerințe cu privire la inspectarea, monitorizarea și revizuirea condițiilor de autorizare și la raportarea conformității;

| 41. | consideră inspecțiile o parte importantă din aplicarea adecvată a directivei. Salută faptul că acest lucru este recunoscut în cadrul directivei. Cu toate acestea, rămâne sub semnul întrebării măsura în care acest lucru trebuie specificat în directiva propriu-zisă, în loc să fie specificat în Recomandările privind criteriile minime pentru inspecțiile de mediu (RMCEI). Acest lucru va limita posibilele discordanțe dintre prevederile directivei și cele ale RMCEI (în curs de revizuire); |
| --- | --- |

41.

consideră inspecțiile o parte importantă din aplicarea adecvată a directivei. Salută faptul că acest lucru este recunoscut în cadrul directivei. Cu toate acestea, rămâne sub semnul întrebării măsura în care acest lucru trebuie specificat în directiva propriu-zisă, în loc să fie specificat în Recomandările privind criteriile minime pentru inspecțiile de mediu (RMCEI). Acest lucru va limita posibilele discordanțe dintre prevederile directivei și cele ale RMCEI (în curs de revizuire);

| 42. | consideră că propunerea indică faptul că raportul anual privind conformitatea cu cele mai bune tehnici disponibile (articolul 8) ar trebui să includă o comparație cu cele mai bune tehnici disponibile (articolul 24). Acest lucru pare să fie o sarcină administrativă inutilă. Întrucât toate cerințele privind autorizațiile trebuie să se bazeze pe cele mai bune tehnici disponibile, raportul privind conformitatea ar trebui să fie suficient. Majoritatea datelor de monitorizare conțin aspecte neclare, de aceea raportarea acestor date nu va duce la îmbunătățiri constructive cu privire la tehnicile utilizate. În consecință, este îndoielnic că se va contribui astfel la o mai bună reglementare; |
| --- | --- |

42.

consideră că propunerea indică faptul că raportul anual privind conformitatea cu cele mai bune tehnici disponibile (articolul 8) ar trebui să includă o comparație cu cele mai bune tehnici disponibile (articolul 24). Acest lucru pare să fie o sarcină administrativă inutilă. Întrucât toate cerințele privind autorizațiile trebuie să se bazeze pe cele mai bune tehnici disponibile, raportul privind conformitatea ar trebui să fie suficient. Majoritatea datelor de monitorizare conțin aspecte neclare, de aceea raportarea acestor date nu va duce la îmbunătățiri constructive cu privire la tehnicile utilizate. În consecință, este îndoielnic că se va contribui astfel la o mai bună reglementare;

| 43. | remarcă faptul că statele membre transmit rapoarte privind conformitatea cu directiva la fiecare trei ani. Chiar dacă se elaborează doar o dată la trei ani, acestea reprezintă o sarcină administrativă semnificativă pentru autoritățile locale și regionale. Prin urmare, CoR recomandă cu fermitate ca statele membre să aibă un fișier de date intern, care să cuprindă toate datele relevante și pe care Comisia să îl poată consulta oricând. Acesta ar trebui să înlocuiască sistemul de rapoarte și va fi conform principiilor mai bunei reglementări; |
| --- | --- |

43.

remarcă faptul că statele membre transmit rapoarte privind conformitatea cu directiva la fiecare trei ani. Chiar dacă se elaborează doar o dată la trei ani, acestea reprezintă o sarcină administrativă semnificativă pentru autoritățile locale și regionale. Prin urmare, CoR recomandă cu fermitate ca statele membre să aibă un fișier de date intern, care să cuprindă toate datele relevante și pe care Comisia să îl poată consulta oricând. Acesta ar trebui să înlocuiască sistemul de rapoarte și va fi conform principiilor mai bunei reglementări;

| 44. | remarcă faptul că, la încetarea definitivă a activităților, operatorul trebuie să remedieze amplasamentul și să-l readucă la starea inițială, astfel cum este descrisă în raportul de bază (articolul 23). CoR interpretează aceasta ca o stare a solului mai curată decât cea de dinainte de începerea activităților. Consideră, de asemenea, că ar trebui remediată contaminarea solului în conformitate cu următorul nivel de utilizare viitoare a amplasamentului. Această abordare ar corespunde mai îndeaproape principiului „poluatorul plătește”; |
| --- | --- |

44.

remarcă faptul că, la încetarea definitivă a activităților, operatorul trebuie să remedieze amplasamentul și să-l readucă la starea inițială, astfel cum este descrisă în raportul de bază (articolul 23). CoR interpretează aceasta ca o stare a solului mai curată decât cea de dinainte de începerea activităților. Consideră, de asemenea, că ar trebui remediată contaminarea solului în conformitate cu următorul nivel de utilizare viitoare a amplasamentului. Această abordare ar corespunde mai îndeaproape principiului „poluatorul plătește”;

| 45. | consideră că propunerea impune o monitorizare regulată a solului și a pânzei freatice înainte și în timpul funcționării instalației. Cu toate acestea, autorizația se va baza deja pe o protecție suficientă a solului și a pânzei freatice. În anumite cazuri particulare, pot și trebuie să existe motive serioase de monitorizare suplimentară, însă aceasta nu ar trebui să fie obligatorie în toate cazurile; |
| --- | --- |

45.

consideră că propunerea impune o monitorizare regulată a solului și a pânzei freatice înainte și în timpul funcționării instalației. Cu toate acestea, autorizația se va baza deja pe o protecție suficientă a solului și a pânzei freatice. În anumite cazuri particulare, pot și trebuie să existe motive serioase de monitorizare suplimentară, însă aceasta nu ar trebui să fie obligatorie în toate cazurile;

| 46. | este de acord că publicului ar trebui să i se ofere informații suficiente cu privire la instalațiile IPPC. CoR subliniază că aceste informații ar trebui să fie disponibile în permanență, dar numai la cerere; |
| --- | --- |

46.

este de acord că publicului ar trebui să i se ofere informații suficiente cu privire la instalațiile IPPC. CoR subliniază că aceste informații ar trebui să fie disponibile în permanență, dar numai la cerere;

| 47. | nu poate susține utilizarea propusă a comitologiei pentru stabilirea mai multor criterii, cum ar cele pentru fi monitorizarea solului și a pânzei freatice sau pentru analizele de risc, ci este de părere că aceste criterii ar trebui stabilite de către directiva propriu-zisă și dezbătute acum, în cadrul procedurii legislative în curs; |
| --- | --- |

47.

nu poate susține utilizarea propusă a comitologiei pentru stabilirea mai multor criterii, cum ar cele pentru fi monitorizarea solului și a pânzei freatice sau pentru analizele de risc, ci este de părere că aceste criterii ar trebui stabilite de către directiva propriu-zisă și dezbătute acum, în cadrul procedurii legislative în curs;

II.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Amendamentul 1

Articolul 6

Valorile limită de emisie, parametrii echivalenți și măsurile tehnice

| Proiect de aviz | Amendament |
| --- | --- |
| Autoritatea competentă eliberează o autorizație în cazul în care instalația îndeplinește cerințele prezentei directive | Autoritatea competentă eliberează o autoriza
  ție în cazul în care instalația îndeplinește cerințele prezentei directive


  Fără a aduce atingere altor cerin
  țe stabilite de legislaț
  ia internă sau comunitară, autoritatea competentă eliberează o autoriza
  ție care cuprinde condiț
  iile prin care se garantează faptul că instala
  ția corespunde cerințelor prezentei directive. |

Proiect de aviz

Amendament

Autoritatea competentă eliberează o autorizație în cazul în care instalația îndeplinește cerințele prezentei directive

Autoritatea competentă eliberează o autoriza
  ție în cazul în care instalația îndeplinește cerințele prezentei directive

Fără a aduce atingere altor cerin
  țe stabilite de legislaț
  ia internă sau comunitară, autoritatea competentă eliberează o autoriza
  ție care cuprinde condiț
  iile prin care se garantează faptul că instala
  ția corespunde cerințelor prezentei directive.

Expunere de motive:

Abordarea adoptată în propunerea de modificare a Directivei IPPC este în dezacord cu dispozițiile Directivei-cadru privind apa și, prin urmare, nu concordă cu legislația comunitară în vigoare. Astfel, dispozițiile de la articolul 11 alineatul (3) din Directiva-cadru privind apa referitoare la atingerea obiectivelor de gestionare se bazează pe un drept cuprinzător de gestionare al statului.

Amendamentul 2

Articolul 16 alineatul (3)

Valorile limită de emisie, parametrii echivalenți și măsurile tehnice

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Prin derogare de la alineatul (2) al doilea paragraf, autoritatea competentă poate stabili, în cazuri specifice, pe baza unei evaluări a costurilor și beneficiilor ecologice și economice și luând în considerare caracteristicile tehnice ale instalației în cauză, amplasarea geografică a acesteia și condițiile locale de mediu, valori-limită de emisie care depășesc nivelurile de emisie asociate celor mai bune tehnici disponibile, astfel cum acestea sunt prezentate în documentele de referință BAT.
  Aceste valori-limită de emisie nu depășesc însă valorile limită de emisie stabilite în anexele V-VIII, după caz.
  Comisia poate stabili criterii pentru acordarea derogării prevăzute la acest alineat.
  Respectivele măsuri, care vizează modificarea unor elemente neesențiale ale prezentei directive prin completarea acesteia, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 69 alineatul (2). | Prin derogare de la alineatul (2) al doilea paragraf, autoritatea competentă poate stabili, în cazuri specifice, pe baza unei evaluări a costurilor și beneficiilor ecologice și economice și luând în considerare caracteristicile tehnice ale instalației în cauză, amplasarea geografică a acesteia și condițiile locale de mediu, valori-limită de emisie care depășesc nivelurile de emisie asociate celor mai bune tehnici disponibile, astfel cum acestea sunt prezentate în documentele de referință BAT.
  Aceste valori-limită de emisie nu depășesc însă valorile limită de emisie stabilite în anexele V-VIII, după caz.

  Comisia poate stabili criterii pentru acordarea derogării prevăzute la acest alineat.


  Respe
  ctivele măsuri, care vizează modificarea unor elemente neesen
  ț
  iale ale prezentei directive prin completarea acesteia, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control men
  ț
  ionată la articolul 69 alineatul (2). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Prin derogare de la alineatul (2) al doilea paragraf, autoritatea competentă poate stabili, în cazuri specifice, pe baza unei evaluări a costurilor și beneficiilor ecologice și economice și luând în considerare caracteristicile tehnice ale instalației în cauză, amplasarea geografică a acesteia și condițiile locale de mediu, valori-limită de emisie care depășesc nivelurile de emisie asociate celor mai bune tehnici disponibile, astfel cum acestea sunt prezentate în documentele de referință BAT.

Aceste valori-limită de emisie nu depășesc însă valorile limită de emisie stabilite în anexele V-VIII, după caz.

Comisia poate stabili criterii pentru acordarea derogării prevăzute la acest alineat.

Respectivele măsuri, care vizează modificarea unor elemente neesențiale ale prezentei directive prin completarea acesteia, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 69 alineatul (2).

Prin derogare de la alineatul (2) al doilea paragraf, autoritatea competentă poate stabili, în cazuri specifice, pe baza unei evaluări a costurilor și beneficiilor ecologice și economice și luând în considerare caracteristicile tehnice ale instalației în cauză, amplasarea geografică a acesteia și condițiile locale de mediu, valori-limită de emisie care depășesc nivelurile de emisie asociate celor mai bune tehnici disponibile, astfel cum acestea sunt prezentate în documentele de referință BAT.

Aceste valori-limită de emisie nu depășesc însă valorile limită de emisie stabilite în anexele V-VIII, după caz.

Comisia poate stabili criterii pentru acordarea derogării prevăzute la acest alineat.

Respe
  ctivele măsuri, care vizează modificarea unor elemente neesen
  ț
  iale ale prezentei directive prin completarea acesteia, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control men
  ț
  ionată la articolul 69 alineatul (2).

Expunere de motive:

Comitetul Regiunilor își exprimă dezacordul total față de propunerea Comisiei de a stabili criterii de acordare a derogărilor pe baza condițiilor locale în conformitate cu procedura de comitologie [articolul 16 alineatul (3)]. Criteriile de acordare a derogărilor ar fi trebuit definite în directivă (și, astfel, decise printr-o procedură de codecizie) și nu ar trebui definite, în viitor, la nivelul UE prin procedura de comitologie, prin care CoR și alți reprezentanți ai autorităților locale și regionale nu sunt consultați. Dată fiind larga varietate de condiții locale și regionale, este foarte greu, dacă nu imposibil, să se stabilească criterii uniforme la nivelul întregii UE. Procedura de derogare include suficiente garanții pentru a preveni abuzul, întrucât autoritățile care eliberează autorizații pot acorda derogări numai pe baza unei evaluări de impact [articolul 16 alineatul (3)] și au obligația de a prezenta publicului justificarea aferentă [articolul 26 alineatul (3) litera (f)]. În ceea ce privește principiul subsidiarității, importanța condițiilor locale de mediu în raport cu costurile și beneficiile ecologice, precum și fezabilitatea tehnică ar trebui definite de către autoritățile locale și regionale prin procese democratice desfășurate la nivel local și regional.

Bruxelles, 9 octombrie 2008

Președintele

Comitetului Regiunilor

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 19.12.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 325/66 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 325/66

---

Avizul Comitetului Regiunilor privind planul de acțiune european privind mobilitatea profesională (2007-2010)

(2008/C 325/11)

COMITETUL REGIUNILOR

| — | sprijină întrutotul punctul de vedere al Comisiei, conform căruia „mobilitatea lucrătorilor reprezintă un instrument fundamental pentru funcționarea eficientă a pieței unice și este esențială pentru a permite mai multor persoane să găsească un loc de muncă mai bun, unul dintre obiectivele principale al Strategiei de la Lisabona”; |
| --- | --- |

—

sprijină întrutotul punctul de vedere al Comisiei, conform căruia „mobilitatea lucrătorilor reprezintă un instrument fundamental pentru funcționarea eficientă a pieței unice și este esențială pentru a permite mai multor persoane să găsească un loc de muncă mai bun, unul dintre obiectivele principale al Strategiei de la Lisabona”;

| — | subliniază că în acest context „mobilitatea” trebuie înțeleasă și promovată atât ca mobilitate geografică (în interiorul statelor UE și între acestea), cât și ca mobilitate socială și mobilitate între locurile de muncă; |
| --- | --- |

—

subliniază că în acest context „mobilitatea” trebuie înțeleasă și promovată atât ca mobilitate geografică (în interiorul statelor UE și între acestea), cât și ca mobilitate socială și mobilitate între locurile de muncă;

| — | împărtășește obiectivul Comisiei de a promova în rândul publicului larg un grad mai înalt de conștientizare a posibilităților și avantajelor mobilității și subliniază rolul special pe care autoritățile locale și regionale pot să-l joace în diseminarea informațiilor relevante; |
| --- | --- |

—

împărtășește obiectivul Comisiei de a promova în rândul publicului larg un grad mai înalt de conștientizare a posibilităților și avantajelor mobilității și subliniază rolul special pe care autoritățile locale și regionale pot să-l joace în diseminarea informațiilor relevante;

| — | solicită eliminarea obstacolelor juridice și administrative din calea liberei circulații a forței de muncă până în 2011, la sfârșitul Planului de acțiune curent:






  — | inclusiv eliminarea tuturor obstacolelor din calea liberei circulații a lucrătorilor din cele 10 state membre care au aderat în 2004 și din Bulgaria și din România; |
| --- | --- | --- |

—

solicită eliminarea obstacolelor juridice și administrative din calea liberei circulații a forței de muncă până în 2011, la sfârșitul Planului de acțiune curent:

—

inclusiv eliminarea tuturor obstacolelor din calea liberei circulații a lucrătorilor din cele 10 state membre care au aderat în 2004 și din Bulgaria și din România;

| — | noilor state membre nu ar trebui să li se aplice nici o restricție în momentul aderării la UE; |
| --- | --- |

—

noilor state membre nu ar trebui să li se aplice nici o restricție în momentul aderării la UE;

| — | recomandă ca autoritățile locale și regionale să mărească posibilitățile de stagiu pe termen scurt sau mediu pentru cetățenii altor state membre; |
| --- | --- |

—

recomandă ca autoritățile locale și regionale să mărească posibilitățile de stagiu pe termen scurt sau mediu pentru cetățenii altor state membre;

| — | consideră că autoritățile locale și regionale trebuie să aibă competența juridică necesară pentru îndeplinirea acestor roluri legate de mobilitatea profesională, în special în diseminarea informațiilor la nivel local și regional, atât în rândul angajaților, cât și al angajatorilor. De asemenea, este important ca această competență să fie acordată, după caz, de către organisme naționale și europene. |
| --- | --- |

—

consideră că autoritățile locale și regionale trebuie să aibă competența juridică necesară pentru îndeplinirea acestor roluri legate de mobilitatea profesională, în special în diseminarea informațiilor la nivel local și regional, atât în rândul angajaților, cât și al angajatorilor. De asemenea, este important ca această competență să fie acordată, după caz, de către organisme naționale și europene.

| Raportor | : | dl Dave QUAYLE (UK/PSE), membru al Consiliului metropolitan Trafford |
| --- | --- | --- |

Raportor

:

dl Dave QUAYLE (UK/PSE), membru al Consiliului metropolitan Trafford

Text de referință

Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor — Mobilitatea, un instrument pentru locuri de muncă mai multe și mai bune: Planul de acțiune european privind mobilitatea locurilor de muncă (2007-2010)

COM(2007) 773 final

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

Observații generale

| 1. | sprijină întrutotul punctul de vedere al Comisiei, conform căruia „mobilitatea lucrătorilor reprezintă un instrument fundamental pentru funcționarea eficientă a pieței unice și este esențială pentru a permite mai multor persoane să găsească un loc de muncă mai bun, unul dintre obiectivele principale al Strategiei de la Lisabona”; |
| --- | --- |

1.

sprijină întrutotul punctul de vedere al Comisiei, conform căruia „mobilitatea lucrătorilor reprezintă un instrument fundamental pentru funcționarea eficientă a pieței unice și este esențială pentru a permite mai multor persoane să găsească un loc de muncă mai bun, unul dintre obiectivele principale al Strategiei de la Lisabona”;

| 2. | subliniază că în acest context „mobilitatea” trebuie înțeleasă și promovată atât ca mobilitate geografică (în interiorul statelor UE și între acestea), cât și ca mobilitate socială și mobilitate între locurile de muncă; |
| --- | --- |

2.

subliniază că în acest context „mobilitatea” trebuie înțeleasă și promovată atât ca mobilitate geografică (în interiorul statelor UE și între acestea), cât și ca mobilitate socială și mobilitate între locurile de muncă;

| 3. | accentuează faptul că, în spiritul principiilor acceptate ale flexicurității, mobilitatea ar trebui exercitată ca opțiune a lucrătorilor și că aceasta trebuie sprijinită pentru a minimiza riscurile asociate și a maximiza avantajele atât pentru lucrători, cât și pentru angajatori; |
| --- | --- |

3.

accentuează faptul că, în spiritul principiilor acceptate ale flexicurității, mobilitatea ar trebui exercitată ca opțiune a lucrătorilor și că aceasta trebuie sprijinită pentru a minimiza riscurile asociate și a maximiza avantajele atât pentru lucrători, cât și pentru angajatori;

Monitorizarea Planului de acțiune 2002

| 4. | sprijină procesul prin care se urmărește ca sistemul de învățământ și formare să răspundă mai bine nevoilor existente pe piața forței de muncă și să pregătească mai bine indivizii în vederea mobilității, prin învățarea de limbi străine și dezvoltarea competențelor; |
| --- | --- |

4.

sprijină procesul prin care se urmărește ca sistemul de învățământ și formare să răspundă mai bine nevoilor existente pe piața forței de muncă și să pregătească mai bine indivizii în vederea mobilității, prin învățarea de limbi străine și dezvoltarea competențelor;

| 5. | sprijină eliminarea obstacolelor juridice și administrative și promovarea recunoașterii transfrontaliere a calificărilor; |
| --- | --- |

5.

sprijină eliminarea obstacolelor juridice și administrative și promovarea recunoașterii transfrontaliere a calificărilor;

| 6. | sprijină instituirea unui portal de tip ghișeu unic pentru informațiile privitoare la mobilitate, bazat pe sistemul EURES de anunțare a posturilor vacante; |
| --- | --- |

6.

sprijină instituirea unui portal de tip ghișeu unic pentru informațiile privitoare la mobilitate, bazat pe sistemul EURES de anunțare a posturilor vacante;

Planul de acțiune privind mobilitatea profesională 2007-2010

| 7. | sprijină intențiile de a îmbunătăți practicile legislative și administrative existente cu privire la mobilitatea lucrătorilor, pentru a garanta că exercitarea dreptului la mobilitate nu atrage după sine pierderea protecției oferite de asigurările sociale sau alte riscuri disproporționate; |
| --- | --- |

7.

sprijină intențiile de a îmbunătăți practicile legislative și administrative existente cu privire la mobilitatea lucrătorilor, pentru a garanta că exercitarea dreptului la mobilitate nu atrage după sine pierderea protecției oferite de asigurările sociale sau alte riscuri disproporționate;

| 8. | recunoaște necesitatea de a asigura sprijinirea strategică a obiectivului mobilității profesionale de către autoritățile de la toate nivelurile: local, regional, național și european; |
| --- | --- |

8.

recunoaște necesitatea de a asigura sprijinirea strategică a obiectivului mobilității profesionale de către autoritățile de la toate nivelurile: local, regional, național și european;

| 9. | este de acord cu necesitatea consolidării EURES ca instrument de facilitare a mobilității lucrătorilor și a familiilor lor; |
| --- | --- |

9.

este de acord cu necesitatea consolidării EURES ca instrument de facilitare a mobilității lucrătorilor și a familiilor lor;

| 10. | împărtășește obiectivul Comisiei de a promova în rândul publicului larg un grad mai înalt de conștientizare a posibilităților și avantajelor mobilității și subliniază rolul special pe care autoritățile locale și regionale pot să-l joace în diseminarea informațiilor relevante; |
| --- | --- |

10.

împărtășește obiectivul Comisiei de a promova în rândul publicului larg un grad mai înalt de conștientizare a posibilităților și avantajelor mobilității și subliniază rolul special pe care autoritățile locale și regionale pot să-l joace în diseminarea informațiilor relevante;

| 11. | salută crearea Parteneriatului european pentru mobilitate profesională, o inițiativă care găzduiește o rețea de părți interesate, angajate să dezvolte mobilitatea profesională în UE (Acțiunea 14) și includerea în Programul PROGRESS a unor ajutoare pentru a finanța activități pilot, schimbul de bune practici, diseminarea rezultatelor referitoare la noile evoluții și pentru a crea mecanisme inovatoare în domeniu. (Acțiunea 15); |
| --- | --- |

11.

salută crearea Parteneriatului european pentru mobilitate profesională, o inițiativă care găzduiește o rețea de părți interesate, angajate să dezvolte mobilitatea profesională în UE (Acțiunea 14) și includerea în Programul PROGRESS a unor ajutoare pentru a finanța activități pilot, schimbul de bune practici, diseminarea rezultatelor referitoare la noile evoluții și pentru a crea mecanisme inovatoare în domeniu. (Acțiunea 15);

| 12. | solicită eliminarea obstacolelor juridice și administrative din calea liberei circulații a forței de muncă până în 2011, la sfârșitul Planului de acțiune curent:






  (i) | inclusiv eliminarea tuturor obstacolelor din calea liberei circulații a lucrătorilor din cele 10 state membre care au aderat în 2004 și din Bulgaria și din România; |
| --- | --- | --- |

12.

solicită eliminarea obstacolelor juridice și administrative din calea liberei circulații a forței de muncă până în 2011, la sfârșitul Planului de acțiune curent:

(i)

inclusiv eliminarea tuturor obstacolelor din calea liberei circulații a lucrătorilor din cele 10 state membre care au aderat în 2004 și din Bulgaria și din România;

| (ii) | noilor state membre nu ar trebui să li se aplice nici o restricție în momentul aderării la UE; |
| --- | --- |

(ii)

noilor state membre nu ar trebui să li se aplice nici o restricție în momentul aderării la UE;

| 13. | pentru a asigura succesul strategiei, astfel încât mobilitatea să devină o realitate pentru toți lucrătorii care caută un loc de muncă în alt stat membru:






  (i) | informațiile privind posturile vacante din alte state membre ar trebui furnizate prin EURES, serviciile naționale de ocupare a forței de muncă și, la nivel local și regional, prin autoritățile locale sau regionale; |
| --- | --- | --- |

13.

pentru a asigura succesul strategiei, astfel încât mobilitatea să devină o realitate pentru toți lucrătorii care caută un loc de muncă în alt stat membru:

(i)

informațiile privind posturile vacante din alte state membre ar trebui furnizate prin EURES, serviciile naționale de ocupare a forței de muncă și, la nivel local și regional, prin autoritățile locale sau regionale;

| (ii) | statele membre ar trebui încurajate să includă mobilitatea geografică și de la un loc de muncă la altul ca prioritate în planurile naționale de ocupare a forței de muncă și în strategiile de învățare pe tot parcursul vieții (Acțiunea 5); |
| --- | --- |

(ii)

statele membre ar trebui încurajate să includă mobilitatea geografică și de la un loc de muncă la altul ca prioritate în planurile naționale de ocupare a forței de muncă și în strategiile de învățare pe tot parcursul vieții (Acțiunea 5);

| (iii) | lucrătorii trebuie să fie ajutați să-și înțeleagă dreptul de a-și căuta un loc de muncă în alte state membre și să cunoască aspectele practice ale procesului respectiv, precum și modul de a proceda pentru a-și păstra drepturile de asigurări sociale în acest caz; |
| --- | --- |

(iii)

lucrătorii trebuie să fie ajutați să-și înțeleagă dreptul de a-și căuta un loc de muncă în alte state membre și să cunoască aspectele practice ale procesului respectiv, precum și modul de a proceda pentru a-și păstra drepturile de asigurări sociale în acest caz;

| (iv) | angajatorii, în special cei din IMM-urile de la nivel local, trebuie ajutați să-și înțeleagă dreptul de a recruta lucrători din alte state membre și potențialele avantaje care decurg din această acțiune, cu condiția de a respecta cu strictețe legislația muncii și dispozițiile privind protecția muncii și protecția socială aflate în vigoare; |
| --- | --- |

(iv)

angajatorii, în special cei din IMM-urile de la nivel local, trebuie ajutați să-și înțeleagă dreptul de a recruta lucrători din alte state membre și potențialele avantaje care decurg din această acțiune, cu condiția de a respecta cu strictețe legislația muncii și dispozițiile privind protecția muncii și protecția socială aflate în vigoare;

| (v) | trebuie pus un accent mai puternic pe învățarea limbilor străine și pe promovarea multilingvismului; |
| --- | --- |

(v)

trebuie pus un accent mai puternic pe învățarea limbilor străine și pe promovarea multilingvismului;

| (vi) | ar trebui să existe o mai mare recunoaștere transfrontalieră a calificărilor, inclusiv a celor din învățământul profesional; |
| --- | --- |

(vi)

ar trebui să existe o mai mare recunoaștere transfrontalieră a calificărilor, inclusiv a celor din învățământul profesional;

| (vii) | partenerii sociali trebuie implicați în toate aspectele legate de mobilitatea profesională; |
| --- | --- |

(vii)

partenerii sociali trebuie implicați în toate aspectele legate de mobilitatea profesională;

| (viii) | sunt esențiale dispoziția privind transferabilitatea pensiei și dispozițiile privind asigurările sociale mai flexibile în și între statele membre; |
| --- | --- |

(viii)

sunt esențiale dispoziția privind transferabilitatea pensiei și dispozițiile privind asigurările sociale mai flexibile în și între statele membre;

| (ix) | trebuie asigurată formarea corespunzătoare a funcționarilor publici de la nivelurile local, regional și național care lucrează în domeniu, cu privire la toate aspectele legate de mobilitatea lucrătorilor, pentru a le da posibilitatea să furnizeze informații corecte și rapide lucrătorilor care caută un loc de muncă în altă țară și pentru a-i ajuta pe aceștia să comunice cu autoritățile competente din țara gazdă în legătură cu exercitarea dreptului lor la protecție socială; |
| --- | --- |

(ix)

trebuie asigurată formarea corespunzătoare a funcționarilor publici de la nivelurile local, regional și național care lucrează în domeniu, cu privire la toate aspectele legate de mobilitatea lucrătorilor, pentru a le da posibilitatea să furnizeze informații corecte și rapide lucrătorilor care caută un loc de muncă în altă țară și pentru a-i ajuta pe aceștia să comunice cu autoritățile competente din țara gazdă în legătură cu exercitarea dreptului lor la protecție socială;

| 14. | consideră că, pentru ca mobilitatea să nu conducă la tensiuni și la instabilitate socială în comunitățile-gazdă, este necesar:






  (i) | să fie sprijinită Comisia Europeană în promovarea conceptului de „mobilitate echitabilă”; |
| --- | --- | --- |

14.

consideră că, pentru ca mobilitatea să nu conducă la tensiuni și la instabilitate socială în comunitățile-gazdă, este necesar:

(i)

să fie sprijinită Comisia Europeană în promovarea conceptului de „mobilitate echitabilă”;

| (ii) | să combată în continuare munca nedeclarată și dumpingul social (Acțiunea 6); |
| --- | --- |

(ii)

să combată în continuare munca nedeclarată și dumpingul social (Acțiunea 6);

| (iii) | să fie sprijinit principiul general conform căruia muncitorii migranți beneficiază de același salariu, termeni contractuali și condiții de muncă ca și lucrătorii din statul membru gazdă angajați în același domeniu sau în același loc de muncă; |
| --- | --- |

(iii)

să fie sprijinit principiul general conform căruia muncitorii migranți beneficiază de același salariu, termeni contractuali și condiții de muncă ca și lucrătorii din statul membru gazdă angajați în același domeniu sau în același loc de muncă;

| (iv) | să fie sprijinit conceptul solidarității și incluziunii sociale între lucrătorii migranți și cei din statul membru gazdă; |
| --- | --- |

(iv)

să fie sprijinit conceptul solidarității și incluziunii sociale între lucrătorii migranți și cei din statul membru gazdă;

Rolul autorităților locale și regionale în promovarea mobilității profesionale

| 15. | consideră că autoritățile locale și regionale, în parteneriat cu alte agenții naționale și europene, au un rol-cheie în furnizarea informațiilor despre posturile vacante din alte state membre și despre aspectele practice ale accesului la acestea; |
| --- | --- |

15.

consideră că autoritățile locale și regionale, în parteneriat cu alte agenții naționale și europene, au un rol-cheie în furnizarea informațiilor despre posturile vacante din alte state membre și despre aspectele practice ale accesului la acestea;

| 16. | consideră că este necesar să fie ajutați angajatorii locali, în special din IMM-uri, să-și înțeleagă dreptul de a angaja lucrători din întreaga UE și, în plus, să se ofere sprijin și consiliere suplimentare dacă aceștia le solicită; |
| --- | --- |

16.

consideră că este necesar să fie ajutați angajatorii locali, în special din IMM-uri, să-și înțeleagă dreptul de a angaja lucrători din întreaga UE și, în plus, să se ofere sprijin și consiliere suplimentare dacă aceștia le solicită;

| 17. | recunoaște că autoritățile locale și regionale sunt principalii furnizori de învățământ la nivelurile primar și secundar și consideră că acesta ar trebui să includă învățarea de limbi străine, promovarea multilingvismului și dezvoltarea unor competențe interculturale, necesare pentru a pregăti indivizii să trăiască și să lucreze în medii culturale diferite; |
| --- | --- |

17.

recunoaște că autoritățile locale și regionale sunt principalii furnizori de învățământ la nivelurile primar și secundar și consideră că acesta ar trebui să includă învățarea de limbi străine, promovarea multilingvismului și dezvoltarea unor competențe interculturale, necesare pentru a pregăti indivizii să trăiască și să lucreze în medii culturale diferite;

| 18. | subliniază că autoritățile locale și regionale promovează și furnizează învățarea pe tot parcursul vieții (deseori în parteneriat cu alte agenții); |
| --- | --- |

18.

subliniază că autoritățile locale și regionale promovează și furnizează învățarea pe tot parcursul vieții (deseori în parteneriat cu alte agenții);

| 19. | atrage atenția asupra faptului că autoritățile locale și regionale sunt angajatori importanți și că ar trebui încurajate să caute lucrători pentru a ocupa posturile vacante din toate statele membre UE. Recomandă ca autoritățile locale și regionale să mărească posibilitățile de stagiu pe termen scurt sau mediu pentru cetățenii altor state membre; |
| --- | --- |

19.

atrage atenția asupra faptului că autoritățile locale și regionale sunt angajatori importanți și că ar trebui încurajate să caute lucrători pentru a ocupa posturile vacante din toate statele membre UE. Recomandă ca autoritățile locale și regionale să mărească posibilitățile de stagiu pe termen scurt sau mediu pentru cetățenii altor state membre;

Pentru a îndeplini aceste sarcini și pentru a fi implicate în general în mobilitatea profesională, autoritățile locale și regionale au nevoie de următoarele:

—   Temeiul juridic și baza de competență

| 20. | consideră că autoritățile locale și regionale trebuie să aibă competența juridică necesară pentru îndeplinirea acestor roluri legate de mobilitatea profesională, în special în diseminarea informațiilor la nivel local și regional, atât în rândul angajaților, cât și al angajatorilor. De asemenea, este important ca această competență să fie acordată, după caz, de către organisme naționale și europene; |
| --- | --- |

20.

consideră că autoritățile locale și regionale trebuie să aibă competența juridică necesară pentru îndeplinirea acestor roluri legate de mobilitatea profesională, în special în diseminarea informațiilor la nivel local și regional, atât în rândul angajaților, cât și al angajatorilor. De asemenea, este important ca această competență să fie acordată, după caz, de către organisme naționale și europene;

—   Resursele

| 21. | autoritățile locale și regionale pot fi supuse unor presiuni atunci când un mare număr de lucrători migranți se instalează și se angajează în regiunea respectivă, în special dacă acest lucru se petrece brusc. Presiunea se manifestă în special în serviciile sociale, învățământ, asistența medicală și domeniul imobiliar; prin urmare, trebuie făcute disponibile resursele necesare pentru a face față situației. Acest lucru nu numai că vine în sprijinul noilor sosiți, ci și diminuează potențialul de tensiune dintre lucrătorii migranți și comunitatea gazdă. Prin urmare, CoR sprijină eforturile de a colecta date statistice despre nevoile diferitelor segmente ale pieței forței de muncă și de a face schimb de informații la nivel european, pentru a îmbunătăți planificarea și gestionarea circulației forței de muncă. Autoritățile naționale, regionale și locale trebuie să planifice dinainte, împreună, modul în care vor fi concepute aceste servicii sociale, astfel încât să gestioneze mai bine afluxul de migranți europeni. Aceasta se impune, pe de o parte, deoarece migrația intraeuropeană a forței de muncă va crește semnificativ în viitor și, pe de altă parte, deoarece lipsa planificării și, în consecință, tensiunea socială și relațiile defectuoase din cadrul comunităților vor aduce prejudicii migrației intraeuropene și ar putea compromite însăși unitatea europeană; |
| --- | --- |

21.

autoritățile locale și regionale pot fi supuse unor presiuni atunci când un mare număr de lucrători migranți se instalează și se angajează în regiunea respectivă, în special dacă acest lucru se petrece brusc. Presiunea se manifestă în special în serviciile sociale, învățământ, asistența medicală și domeniul imobiliar; prin urmare, trebuie făcute disponibile resursele necesare pentru a face față situației. Acest lucru nu numai că vine în sprijinul noilor sosiți, ci și diminuează potențialul de tensiune dintre lucrătorii migranți și comunitatea gazdă. Prin urmare, CoR sprijină eforturile de a colecta date statistice despre nevoile diferitelor segmente ale pieței forței de muncă și de a face schimb de informații la nivel european, pentru a îmbunătăți planificarea și gestionarea circulației forței de muncă. Autoritățile naționale, regionale și locale trebuie să planifice dinainte, împreună, modul în care vor fi concepute aceste servicii sociale, astfel încât să gestioneze mai bine afluxul de migranți europeni. Aceasta se impune, pe de o parte, deoarece migrația intraeuropeană a forței de muncă va crește semnificativ în viitor și, pe de altă parte, deoarece lipsa planificării și, în consecință, tensiunea socială și relațiile defectuoase din cadrul comunităților vor aduce prejudicii migrației intraeuropene și ar putea compromite însăși unitatea europeană;

| 22. | de asemenea, trebuie disponibilizate resursele necesare pentru a furniza informații legate de mobilitatea profesională și a extinde învățarea limbilor străine; |
| --- | --- |

22.

de asemenea, trebuie disponibilizate resursele necesare pentru a furniza informații legate de mobilitatea profesională și a extinde învățarea limbilor străine;

—   Conștientizarea și accesul la „bunele practici”

| 23. | subliniază voința CoR și a membrilor săi de a continua să fie activi în domeniul mobilității profesionale atât prin promovarea acesteia, cât și prin găsirea cazurilor de bune practici și punerea rezultatelor la dispoziția altor autorități locale și regionale; |
| --- | --- |

23.

subliniază voința CoR și a membrilor săi de a continua să fie activi în domeniul mobilității profesionale atât prin promovarea acesteia, cât și prin găsirea cazurilor de bune practici și punerea rezultatelor la dispoziția altor autorități locale și regionale;

| 24. | Încurajează autoritățile locale și regionale din fiecare stat membru să se alăture instituțiilor corespunzătoare din celelalte state membre și să dezvolte „bune practici” în domeniu, pe care să le promoveze la nivel național și comunitar (Acțiunile 7 și 15); |
| --- | --- |

24.

Încurajează autoritățile locale și regionale din fiecare stat membru să se alăture instituțiilor corespunzătoare din celelalte state membre și să dezvolte „bune practici” în domeniu, pe care să le promoveze la nivel național și comunitar (Acțiunile 7 și 15);

În ceea ce privește EURES

| 25. | sprijină Comisia în intenția sa de a dezvolta și a consolida EURES, „ca instrument unic destinat să faciliteze mobilitatea lucrătorilor și a familiilor lor”. Cu toate acestea, în respectul subsidiarității, acest instrument trebuie să fie integrat structurilor existente la nivel local, regional și național; |
| --- | --- |

25.

sprijină Comisia în intenția sa de a dezvolta și a consolida EURES, „ca instrument unic destinat să faciliteze mobilitatea lucrătorilor și a familiilor lor”. Cu toate acestea, în respectul subsidiarității, acest instrument trebuie să fie integrat structurilor existente la nivel local, regional și național;

| 26. | se declară de acord cu punctul de vedere al Comisiei conform căruia o sarcină-cheie pentru EURES este să sensibilizeze opinia publică în legătură cu principiul tratamentului egal și al respectării normelor de muncă de pe piața forței de muncă europene (Acțiunea 9); |
| --- | --- |

26.

se declară de acord cu punctul de vedere al Comisiei conform căruia o sarcină-cheie pentru EURES este să sensibilizeze opinia publică în legătură cu principiul tratamentului egal și al respectării normelor de muncă de pe piața forței de muncă europene (Acțiunea 9);

| 27. | se declară de acord cu necesitatea ca EURES să-și îmbunătățească „serviciile, în vederea satisfacerii nevoilor unor categorii specifice de lucrători (șomeri pe termen lung, lucrători tineri, lucrători mai în vârstă, femei etc.)” Acțiunea 10. |
| --- | --- |

27.

se declară de acord cu necesitatea ca EURES să-și îmbunătățească „serviciile, în vederea satisfacerii nevoilor unor categorii specifice de lucrători (șomeri pe termen lung, lucrători tineri, lucrători mai în vârstă, femei etc.)” Acțiunea 10.

Bruxelles, 9 octombrie 2008

Președintele

Comitetului Regiunilor

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 19.12.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 325/70 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 325/70

---

Avizul Comitetului Regiunilor privind „Competența mediatică” și „Conținutul creativ online”

(2008/C 325/12)

COMITETUL REGIUNILOR

| — | solicită Consiliului și Parlamentului European promovarea în continuare a dezvoltării competenței mediatice în cadrul UE (pe baza unor obiective strategice și cu monitorizarea progresului) și adoptarea unei recomandări privind competența mediatică, care să ia în considerare avizul CoR și principiul subsidiarității. La viitorul program MEDIA, ar trebui adăugată o secțiune specială privind competența mediatică. În paralel sau ca o alternativă, solicită Comisiei lansarea unor proiecte-pilot în sprijinul competenței mediatice, cu finanțare UE; |
| --- | --- |

—

solicită Consiliului și Parlamentului European promovarea în continuare a dezvoltării competenței mediatice în cadrul UE (pe baza unor obiective strategice și cu monitorizarea progresului) și adoptarea unei recomandări privind competența mediatică, care să ia în considerare avizul CoR și principiul subsidiarității. La viitorul program MEDIA, ar trebui adăugată o secțiune specială privind competența mediatică. În paralel sau ca o alternativă, solicită Comisiei lansarea unor proiecte-pilot în sprijinul competenței mediatice, cu finanțare UE;

| — | subliniază faptul că rapoartele, așa cum sunt prevăzute la articolul 26 din Directiva privind serviciile mass-media audiovizuale, și activitățile conexe ale Comisiei și ale statelor membre trebuie să permită evaluarea discrepanțelor și a progreselor realizate în materie de competență mediatică la nivel regional, în Europa, și să prezinte exemple de bune practici de la nivelul autorităților locale și regionale și al altor părți interesate; |
| --- | --- |

—

subliniază faptul că rapoartele, așa cum sunt prevăzute la articolul 26 din Directiva privind serviciile mass-media audiovizuale, și activitățile conexe ale Comisiei și ale statelor membre trebuie să permită evaluarea discrepanțelor și a progreselor realizate în materie de competență mediatică la nivel regional, în Europa, și să prezinte exemple de bune practici de la nivelul autorităților locale și regionale și al altor părți interesate;

| — | îndeamnă autoritățile naționale, regionale și locale să susțină dezvoltarea competențelor mediatice și să faciliteze în special implicarea societății civile. Recomandă autoritățile locale și regionale să dezvolte proiecte de colaborare pe termen lung în sprijinul competenței mediatice, în domeniul educației și al formării, atât formale, cât și informale, destinate cetățenilor și, mai ales, copiilor și tinerilor, persoanelor cu handicap și grupurilor sociale cu risc de excluziune socială; |
| --- | --- |

—

îndeamnă autoritățile naționale, regionale și locale să susțină dezvoltarea competențelor mediatice și să faciliteze în special implicarea societății civile. Recomandă autoritățile locale și regionale să dezvolte proiecte de colaborare pe termen lung în sprijinul competenței mediatice, în domeniul educației și al formării, atât formale, cât și informale, destinate cetățenilor și, mai ales, copiilor și tinerilor, persoanelor cu handicap și grupurilor sociale cu risc de excluziune socială;

| — | invită autoritățile locale și regionale să joace un rol decisiv în gestionarea patrimoniului cultural și lingvistic propriu, prin intermediul conținutului creativ online, promovând noi modele de întreprinderi creative sau mass-media, încurajând operele creative (co)finanțate de organizații ale mass-media și, de asemenea, aplicând e-guvernarea (eGovernment); |
| --- | --- |

—

invită autoritățile locale și regionale să joace un rol decisiv în gestionarea patrimoniului cultural și lingvistic propriu, prin intermediul conținutului creativ online, promovând noi modele de întreprinderi creative sau mass-media, încurajând operele creative (co)finanțate de organizații ale mass-media și, de asemenea, aplicând e-guvernarea (eGovernment);

| — | critică neglijența Comisiei Europene, care nu a luat în considerare implicațiile culturale și sociale ale sectorului conținutului creativ online, sector care câștigă în importanță, și nu a propus măsurile care se impuneau pentru a include diversitatea culturală în sfera de aplicare a propunerii de recomandare și a „platformei de conținut creativ”. |
| --- | --- |

—

critică neglijența Comisiei Europene, care nu a luat în considerare implicațiile culturale și sociale ale sectorului conținutului creativ online, sector care câștigă în importanță, și nu a propus măsurile care se impuneau pentru a include diversitatea culturală în sfera de aplicare a propunerii de recomandare și a „platformei de conținut creativ”.

| Raportor | : | dna Evangelia SCHOINARAKI-ILIAKI (EL-PSE), prefectul prefecturii Heraklion |
| --- | --- | --- |

Raportor

:

dna Evangelia SCHOINARAKI-ILIAKI (EL-PSE), prefectul prefecturii Heraklion

Texte de referință

Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor „O abordare europeană a competenței mediatice în mediul digital”

COM(2007) 833 final

Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind conținutul creativ online pe piața unică

COM(2007) 836 final

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

A.   Competența mediatică (1)

| 1. | având în vedere misiunea sa de promovare a coeziunii sociale la nivel regional — ceea ce implică în mod esențial realizarea convergenței digitale —, salută publicarea comunicării Comisiei pe tema competenței mediatice în mediul digital și, în special, modul cuprinzător în care este definită competența mediatică. Această definiție cuprinde, într-adevăr, atât capacitatea și posibilitatea de a avea acces la mijloacele de comunicare în masă, cât și înțelegerea modului lor de funcționare și evaluarea critică a conținutului acestora; |
| --- | --- |

1.

având în vedere misiunea sa de promovare a coeziunii sociale la nivel regional — ceea ce implică în mod esențial realizarea convergenței digitale —, salută publicarea comunicării Comisiei pe tema competenței mediatice în mediul digital și, în special, modul cuprinzător în care este definită competența mediatică. Această definiție cuprinde, într-adevăr, atât capacitatea și posibilitatea de a avea acces la mijloacele de comunicare în masă, cât și înțelegerea modului lor de funcționare și evaluarea critică a conținutului acestora;

| 2. | este de acord cu prioritățile și obiectivele stabilite de Comisie în comunicarea menționată și subliniază, în special, că, în opinia sa, competența mediatică implică:






  a) | sprijinirea cetățenilor pentru ca aceștia să utilizeze mass-media în mod activ și creativ, în special a tinerei generații, care este în același timp consumatoare și producătoare de conținut creativ, precum și dezvoltarea și menținerea competenței mediatice la persoanele vârstnice și la cele de vârstă activă; |
| --- | --- | --- |

2.

este de acord cu prioritățile și obiectivele stabilite de Comisie în comunicarea menționată și subliniază, în special, că, în opinia sa, competența mediatică implică:

a)

sprijinirea cetățenilor pentru ca aceștia să utilizeze mass-media în mod activ și creativ, în special a tinerei generații, care este în același timp consumatoare și producătoare de conținut creativ, precum și dezvoltarea și menținerea competenței mediatice la persoanele vârstnice și la cele de vârstă activă;

| b) | sprijinirea unei abordări critice de către cetățeni a tuturor mijloacelor de comunicare în masă; |
| --- | --- |

b)

sprijinirea unei abordări critice de către cetățeni a tuturor mijloacelor de comunicare în masă;

| c) | încurajarea diversității punctelor de vedere în mass-media; |
| --- | --- |

c)

încurajarea diversității punctelor de vedere în mass-media;

| d) | participarea la dezbaterea privind materialele publicitare și aspectele legate de respectarea și de protecția vieții private; |
| --- | --- |

d)

participarea la dezbaterea privind materialele publicitare și aspectele legate de respectarea și de protecția vieții private;

| e) | încurajarea unei participări active a cetățenilor, având în vedere că mijloacele de comunicare în masă au o importanță decisivă în ceea ce privește promovarea patrimoniului audiovizual european, a identității locale și regionale, a dialogului intercultural și a democrației; |
| --- | --- |

e)

încurajarea unei participări active a cetățenilor, având în vedere că mijloacele de comunicare în masă au o importanță decisivă în ceea ce privește promovarea patrimoniului audiovizual european, a identității locale și regionale, a dialogului intercultural și a democrației;

| f) | promovarea integrării sociale; |
| --- | --- |

f)

promovarea integrării sociale;

| g) | garantarea egalității în ceea ce privește accesul la noile mijloace de comunicare și la noile tehnologii, ținând seama de faptul că telecomunicațiile și mass-media capătă o importanță din ce în ce mai mare în aproape toate domeniile vieții; |
| --- | --- |

g)

garantarea egalității în ceea ce privește accesul la noile mijloace de comunicare și la noile tehnologii, ținând seama de faptul că telecomunicațiile și mass-media capătă o importanță din ce în ce mai mare în aproape toate domeniile vieții;

| 3. | dorește să facă referire la concluziile Consiliului din 21 mai 2008 (2) și, în acest context:






  — | amintește că, încă din 2004, CoR a atribuit competenței mediatice un caracter prioritar; |
| --- | --- | --- |

3.

dorește să facă referire la concluziile Consiliului din 21 mai 2008 (2) și, în acest context:

—

amintește că, încă din 2004, CoR a atribuit competenței mediatice un caracter prioritar;

| — | recunoaște eforturile depuse de Consiliu pentru a promova competența mediatică, deși există diferențe între statele membre în ceea ce privește practicile și progresele înregistrate; |
| --- | --- |

—

recunoaște eforturile depuse de Consiliu pentru a promova competența mediatică, deși există diferențe între statele membre în ceea ce privește practicile și progresele înregistrate;

| — | este de acord cu opinia Consiliului potrivit căreia, pentru a dezvolta competența mediatică, schimbul de informații și de bune practici este important, dar subliniază pe de altă parte că acest schimb poate fi asociat cu acțiuni ale autorităților locale și regionale, care pot juca un rol important în acest domeniu; |
| --- | --- |

—

este de acord cu opinia Consiliului potrivit căreia, pentru a dezvolta competența mediatică, schimbul de informații și de bune practici este important, dar subliniază pe de altă parte că acest schimb poate fi asociat cu acțiuni ale autorităților locale și regionale, care pot juca un rol important în acest domeniu;

| — | consideră că se poate încuraja competența mediatică prin creșterea mijloacelor financiare care îi sunt atribuite — în cadrul inițiativelor existente, dar și în cadrul unor noi inițiative; |
| --- | --- |

—

consideră că se poate încuraja competența mediatică prin creșterea mijloacelor financiare care îi sunt atribuite — în cadrul inițiativelor existente, dar și în cadrul unor noi inițiative;

Promovarea competenței mediatice la nivelul UE

| 4. | reamintește că, încă din 2004 (3), solicitase Comisiei să acorde o deosebită atenție promovării competenței mediatice în toate statele membre ale UE și să garanteze un nivel minim de informare în fiecare dintre acestea. Din această perspectivă, Comitetul felicită Comisia pentru lansarea unei politici comunitare privind competența mediatică, prin intermediul comunicării care face obiectul prezentului aviz; |
| --- | --- |

4.

reamintește că, încă din 2004 (3), solicitase Comisiei să acorde o deosebită atenție promovării competenței mediatice în toate statele membre ale UE și să garanteze un nivel minim de informare în fiecare dintre acestea. Din această perspectivă, Comitetul felicită Comisia pentru lansarea unei politici comunitare privind competența mediatică, prin intermediul comunicării care face obiectul prezentului aviz;

| 5. | încurajează Comisia să dezvolte în continuare politica privind competența mediatică (prin programe care să conțină obiective strategice și o monitorizare a progreselor înregistrate), în colaborare cu toate instituțiile UE și cu autoritățile locale și regionale și să consolideze cooperarea în domeniu cu UNESCO și cu Consiliul Europei; |
| --- | --- |

5.

încurajează Comisia să dezvolte în continuare politica privind competența mediatică (prin programe care să conțină obiective strategice și o monitorizare a progreselor înregistrate), în colaborare cu toate instituțiile UE și cu autoritățile locale și regionale și să consolideze cooperarea în domeniu cu UNESCO și cu Consiliul Europei;

| 6. | solicită Consiliului și Parlamentului European adoptarea unei recomandări privind competența mediatică — așa cum se menționează în comunicare — care să ia în considerare prezentul aviz, principiul subsidiarității, precum și responsabilitățile stabilite la nivel local și regional în UE în ceea ce privește aspectele legate de competența mediatică; |
| --- | --- |

6.

solicită Consiliului și Parlamentului European adoptarea unei recomandări privind competența mediatică — așa cum se menționează în comunicare — care să ia în considerare prezentul aviz, principiul subsidiarității, precum și responsabilitățile stabilite la nivel local și regional în UE în ceea ce privește aspectele legate de competența mediatică;

| 7. | își exprimă satisfacția în legătură cu obligația Comisiei de a prezenta rapoarte, așa cum prevede articolul 26 din noua directivă privind serviciile mass-media audiovizuale; observă totuși că, în cadrul acestor rapoarte și a activităților conexe ale Comisiei și ale statelor membre, este necesară evaluarea discrepanțelor și a progreselor realizate în materie de competență mediatică la nivel regional, în Europa, precum și prezentarea de exemple de bune practici de la nivelul autorităților locale și regionale și al altor părți interesate; |
| --- | --- |

7.

își exprimă satisfacția în legătură cu obligația Comisiei de a prezenta rapoarte, așa cum prevede articolul 26 din noua directivă privind serviciile mass-media audiovizuale; observă totuși că, în cadrul acestor rapoarte și a activităților conexe ale Comisiei și ale statelor membre, este necesară evaluarea discrepanțelor și a progreselor realizate în materie de competență mediatică la nivel regional, în Europa, precum și prezentarea de exemple de bune practici de la nivelul autorităților locale și regionale și al altor părți interesate;

| 8. | salută organizarea de către Comisie a unui număr sporit de activități, cu scopul de a valorifica expertiza acumulată prin programele locale și regionale din întreaga Europă referitoare la competența mediatică, prin promovarea platformelor de dialog și de schimb de experiență și a rețelelor de schimburi de bune practici; |
| --- | --- |

8.

salută organizarea de către Comisie a unui număr sporit de activități, cu scopul de a valorifica expertiza acumulată prin programele locale și regionale din întreaga Europă referitoare la competența mediatică, prin promovarea platformelor de dialog și de schimb de experiență și a rețelelor de schimburi de bune practici;

| 9. | solicită instituțiilor UE să adauge în viitorul program MEDIA o secțiune specială privind competența mediatică, având în vedere că, în forma sa actuală, programul nu contribuie decât în mică măsură la dezvoltarea acestui tip de competență; în paralel sau ca o alternativă, solicită Comisiei lansarea unor proiecte-pilot în sprijinul competenței mediatice, cu finanțare UE; |
| --- | --- |

9.

solicită instituțiilor UE să adauge în viitorul program MEDIA o secțiune specială privind competența mediatică, având în vedere că, în forma sa actuală, programul nu contribuie decât în mică măsură la dezvoltarea acestui tip de competență; în paralel sau ca o alternativă, solicită Comisiei lansarea unor proiecte-pilot în sprijinul competenței mediatice, cu finanțare UE;

| 10. | subliniază că programele existente și inițiativele UE — de exemplu cele care încurajează creșterea siguranței pe internet — au un potențial foarte limitat pentru dezvoltarea de bune practici în materie de competență mediatică și împărtășire a acestora; prin urmare, solicită Comisiei să armonizeze aceste programe în momentul în care vor fi revizuite și să se asigure că vor conține teme legate de acest tip de competență; |
| --- | --- |

10.

subliniază că programele existente și inițiativele UE — de exemplu cele care încurajează creșterea siguranței pe internet — au un potențial foarte limitat pentru dezvoltarea de bune practici în materie de competență mediatică și împărtășire a acestora; prin urmare, solicită Comisiei să armonizeze aceste programe în momentul în care vor fi revizuite și să se asigure că vor conține teme legate de acest tip de competență;

Promovarea competenței mediatice la nivel național, regional și local

| 11. | încurajează autoritățile naționale, regionale și locale să susțină inițiative, proiecte și programe referitoare la competența mediatică care să urmărească, în special:






  a) | colaborarea tuturor părților interesate, și anume industria audiovizualului (cinematografie, televiziune, radio, furnizorii și producătorii de conținut online), organizațiile mass-media, instituțiile de învățământ, organismele de reglementare, institutele de cercetare, institutele culturale și organizațiile sociale; |
| --- | --- | --- |

11.

încurajează autoritățile naționale, regionale și locale să susțină inițiative, proiecte și programe referitoare la competența mediatică care să urmărească, în special:

a)

colaborarea tuturor părților interesate, și anume industria audiovizualului (cinematografie, televiziune, radio, furnizorii și producătorii de conținut online), organizațiile mass-media, instituțiile de învățământ, organismele de reglementare, institutele de cercetare, institutele culturale și organizațiile sociale;

| b) | buna funcționare a serviciilor de promovare a competenței mediatice; |
| --- | --- |

b)

buna funcționare a serviciilor de promovare a competenței mediatice;

| c) | evaluarea progreselor înregistrate în materie de competență mediatică la nivel local și regional; |
| --- | --- |

c)

evaluarea progreselor înregistrate în materie de competență mediatică la nivel local și regional;

| d) | realizarea de campanii de informare privind competența mediatică, promovarea „birourilor mass-media” (centre de informare cu privire la programul MEDIA) și crearea unor centre de informare la nivel regional, care vor aborda teme legate de competența mediatică; |
| --- | --- |

d)

realizarea de campanii de informare privind competența mediatică, promovarea „birourilor mass-media” (centre de informare cu privire la programul MEDIA) și crearea unor centre de informare la nivel regional, care vor aborda teme legate de competența mediatică;

| e) | oferirea de stimulente și promovarea unor politici în favoarea producerii și difuzării de conținuturi europene, dar și a dezvoltării unor mijloace de comunicare de către societatea civilă; |
| --- | --- |

e)

oferirea de stimulente și promovarea unor politici în favoarea producerii și difuzării de conținuturi europene, dar și a dezvoltării unor mijloace de comunicare de către societatea civilă;

| f) | participarea la rețelele de cooperare de la nivel național și comunitar; |
| --- | --- |

f)

participarea la rețelele de cooperare de la nivel național și comunitar;

| 12. | îndeamnă autoritățile publice să faciliteze, în mod deosebit, participarea societății civile, având în vedere că, în prezent, la dezbaterile privind competența mediatică nu participă decât un număr redus de organizații din societatea civilă; sprijină, totodată, participarea mai amplă a autorităților de reglementare din statele membre și de la nivelul regiunilor; |
| --- | --- |

12.

îndeamnă autoritățile publice să faciliteze, în mod deosebit, participarea societății civile, având în vedere că, în prezent, la dezbaterile privind competența mediatică nu participă decât un număr redus de organizații din societatea civilă; sprijină, totodată, participarea mai amplă a autorităților de reglementare din statele membre și de la nivelul regiunilor;

| 13. | constată cu satisfacție menționarea explicită de către Comisie a rolului esențial al autorităților locale și regionale de sprijinire a inițiativelor din domeniul educației informale, dar adaugă că, în numeroase cazuri, autoritățile locale și regionale sunt responsabile, de asemenea, de integrarea competenței mediatice în învățământul oficial, la toate nivelurile acestuia; |
| --- | --- |

13.

constată cu satisfacție menționarea explicită de către Comisie a rolului esențial al autorităților locale și regionale de sprijinire a inițiativelor din domeniul educației informale, dar adaugă că, în numeroase cazuri, autoritățile locale și regionale sunt responsabile, de asemenea, de integrarea competenței mediatice în învățământul oficial, la toate nivelurile acestuia;

| 14. | încurajează autoritățile locale și regionale să integreze temele referitoare la competența mediatică în formarea profesorilor și a educatorilor, în programele școlare și în formele de învățare pe tot parcursul vieții și să încurajeze acea parte din mass-media care are obiective educaționale, precum și dezvoltarea aptitudinilor elevilor și studenților în materie de utilizare și de producție de conținuturi multimedia; |
| --- | --- |

14.

încurajează autoritățile locale și regionale să integreze temele referitoare la competența mediatică în formarea profesorilor și a educatorilor, în programele școlare și în formele de învățare pe tot parcursul vieții și să încurajeze acea parte din mass-media care are obiective educaționale, precum și dezvoltarea aptitudinilor elevilor și studenților în materie de utilizare și de producție de conținuturi multimedia;

| 15. | îndeamnă autoritățile locale și regionale să dezvolte modalități de cooperare pe termen lung în sprijinul competenței mediatice, între părțile interesate din sectorul public și cele din sectorul privat, în domeniul educației și al formării, atât formale, cât și informale (de exemplu, editurile ziarelor locale/regionale care promovează studiul presei și jurnalismul electronic în școli, festivalurile de cinema care cuprind activități de competență mediatică, precum și campaniile de promovare a competenței mediatice organizate de canalele de radioteleviziune publice și de societățile producătoare de hardware și de software); |
| --- | --- |

15.

îndeamnă autoritățile locale și regionale să dezvolte modalități de cooperare pe termen lung în sprijinul competenței mediatice, între părțile interesate din sectorul public și cele din sectorul privat, în domeniul educației și al formării, atât formale, cât și informale (de exemplu, editurile ziarelor locale/regionale care promovează studiul presei și jurnalismul electronic în școli, festivalurile de cinema care cuprind activități de competență mediatică, precum și campaniile de promovare a competenței mediatice organizate de canalele de radioteleviziune publice și de societățile producătoare de hardware și de software);

| 16. | încurajează statele membre să promoveze într-o mai mare măsură competența mediatică prin punerea în aplicare a Recomandării Parlamentului European și a Consiliului privind patrimoniul cinematografic și competitivitatea activităților industriale conexe industriei cinematografice (4), precum și Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului privind protecția minorilor și a demnității umane și la dreptul la replică în contextul competitivității industriei europene a serviciilor audiovizuale și de informare online (5); |
| --- | --- |

16.

încurajează statele membre să promoveze într-o mai mare măsură competența mediatică prin punerea în aplicare a Recomandării Parlamentului European și a Consiliului privind patrimoniul cinematografic și competitivitatea activităților industriale conexe industriei cinematografice (4), precum și Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului privind protecția minorilor și a demnității umane și la dreptul la replică în contextul competitivității industriei europene a serviciilor audiovizuale și de informare online (5);

Competența mediatică referitoare la comunicarea în scopuri comerciale (publicitate)

| 17. | își menține poziția exprimată în avizul său privind noua directivă a serviciilor mass-media audiovizuale (6), în care a solicitat examinarea posibilității de a interzice întreruperea emisiunilor pentru copii și a jurnalelor televizate în scopul difuzării de mesaje publicitare, un punct de vedere care, din păcate, nu a fost luat în considerare; își exprimă, pe de altă parte, dezacordul față de abordarea Comisiei, care consideră că metoda promovării competenței mediatice este mai mult mai indicată decât interzicerea mesajelor publicitare (7). Fără îndoială, este nevoie să se îmbunătățească educația cetățenilor, în special a copiilor și a tinerilor, astfel încât aceștia să aibă o abordare rațională și critică față de mass-media; cu toate acestea, Comitetul Regiunilor și-a manifestat deja îngrijorarea în legătură cu capacitatea copiilor de a face distincția între emisiunea propriu-zisă și publicitate sau de a evalua în mod corect mesajele publicitare; de aceea, susține opțiunea reglementării și consolidării dispozițiilor de reglementare din statele membre; |
| --- | --- |

17.

își menține poziția exprimată în avizul său privind noua directivă a serviciilor mass-media audiovizuale (6), în care a solicitat examinarea posibilității de a interzice întreruperea emisiunilor pentru copii și a jurnalelor televizate în scopul difuzării de mesaje publicitare, un punct de vedere care, din păcate, nu a fost luat în considerare; își exprimă, pe de altă parte, dezacordul față de abordarea Comisiei, care consideră că metoda promovării competenței mediatice este mai mult mai indicată decât interzicerea mesajelor publicitare (7). Fără îndoială, este nevoie să se îmbunătățească educația cetățenilor, în special a copiilor și a tinerilor, astfel încât aceștia să aibă o abordare rațională și critică față de mass-media; cu toate acestea, Comitetul Regiunilor și-a manifestat deja îngrijorarea în legătură cu capacitatea copiilor de a face distincția între emisiunea propriu-zisă și publicitate sau de a evalua în mod corect mesajele publicitare; de aceea, susține opțiunea reglementării și consolidării dispozițiilor de reglementare din statele membre;

| 18. | împărtășește punctul de vedere al Comisiei, care remarcă necesitatea de a dezvolta și de a face schimb de bune practici în acest domeniu. Acestea se referă la elaborarea și la punerea în aplicare a unor coduri deontologice și, dacă este cazul, a unor cadre de autoreglementare și de coreglementare. Este, de asemenea, necesar să fie apărate drepturile consumatorilor cu privire la serviciile de conținuturi, astfel încât calitatea acestor servicii să răspundă criteriilor de fiabilitate și valabilitate; |
| --- | --- |

18.

împărtășește punctul de vedere al Comisiei, care remarcă necesitatea de a dezvolta și de a face schimb de bune practici în acest domeniu. Acestea se referă la elaborarea și la punerea în aplicare a unor coduri deontologice și, dacă este cazul, a unor cadre de autoreglementare și de coreglementare. Este, de asemenea, necesar să fie apărate drepturile consumatorilor cu privire la serviciile de conținuturi, astfel încât calitatea acestor servicii să răspundă criteriilor de fiabilitate și valabilitate;

| 19. | încurajează realizarea de programe de educație mediatică, la toate nivelurile de guvernare, cu finanțare publică sau privată, cu condiția evidentă ca acestea să fie transparente, astfel încât să se poată distinge în mod clar care sunt interesele participanților (și mai ales ale celor care provin din sectorul privat); |
| --- | --- |

19.

încurajează realizarea de programe de educație mediatică, la toate nivelurile de guvernare, cu finanțare publică sau privată, cu condiția evidentă ca acestea să fie transparente, astfel încât să se poată distinge în mod clar care sunt interesele participanților (și mai ales ale celor care provin din sectorul privat);

Competența mediatică în ceea ce privește operele audiovizuale și conținutul online

| 20. | invită autoritățile locale și regionale să promoveze, cu sprijinul statelor membre și al UE, activități bazate pe prioritățile definite în comunicarea Comisiei. Aceste activități destinate cetățenilor și, mai ales, copiilor și tinerilor, persoanelor cu handicap și grupurilor sociale cu risc de excluziune socială, cuprind:






  a) | familiarizarea cetățenilor cu patrimoniul cultural al Europei și creșterea interesului pentru operele audiovizuale europene; |
| --- | --- | --- |

20.

invită autoritățile locale și regionale să promoveze, cu sprijinul statelor membre și al UE, activități bazate pe prioritățile definite în comunicarea Comisiei. Aceste activități destinate cetățenilor și, mai ales, copiilor și tinerilor, persoanelor cu handicap și grupurilor sociale cu risc de excluziune socială, cuprind:

a)

familiarizarea cetățenilor cu patrimoniul cultural al Europei și creșterea interesului pentru operele audiovizuale europene;

| b) | posibilitatea ca cetățenii să observe îndeaproape modul în care sunt produse operele și serviciile audiovizuale și să își însușească aptitudini în materie de creativitate, precum și prilejuri de a se exprima și de a-și pune întrebări cu privire la propria identitate culturală; |
| --- | --- |

b)

posibilitatea ca cetățenii să observe îndeaproape modul în care sunt produse operele și serviciile audiovizuale și să își însușească aptitudini în materie de creativitate, precum și prilejuri de a se exprima și de a-și pune întrebări cu privire la propria identitate culturală;

| c) | înțelegerea importanței drepturilor de proprietate intelectuală; |
| --- | --- |

c)

înțelegerea importanței drepturilor de proprietate intelectuală;

| d) | evaluarea critică a conținutului online și o mai bună folosire a motoarelor de căutare pe internet de către utilizatori; |
| --- | --- |

d)

evaluarea critică a conținutului online și o mai bună folosire a motoarelor de căutare pe internet de către utilizatori;

| e) | încurajarea e-incluziunii cetățenilor, așa cum a subliniat Comitetul în avizul pe care l-a elaborat pe această temă (8); |
| --- | --- |

e)

încurajarea e-incluziunii cetățenilor, așa cum a subliniat Comitetul în avizul pe care l-a elaborat pe această temă (8);

| 21. | subliniază necesitatea integrării patrimoniului audiovizual european în politicile educative și culturale ale statelor membre, ale regiunilor și ale orașelor, precum și a sprijinirii și promovării tinerilor creatori, care reprezintă, de fapt, viitorul sectorului audiovizual european; în acest context, în recomandările pe care le-a formulat anterior (9), Comitetul s-a exprimat în favoarea creșterii ajutoarelor financiare și a sprijinului acordat festivalurilor audiovizuale regionale și locale, cu scopul de a consolida promovarea operelor tinerilor creatori europeni și de a îmbunătăți formarea profesioniștilor din sectorul audiovizualului din țările și regiunile cu o producție audiovizuală redusă și/sau cu o suprafață geografică sau zonă lingvistică limitată; |
| --- | --- |

21.

subliniază necesitatea integrării patrimoniului audiovizual european în politicile educative și culturale ale statelor membre, ale regiunilor și ale orașelor, precum și a sprijinirii și promovării tinerilor creatori, care reprezintă, de fapt, viitorul sectorului audiovizual european; în acest context, în recomandările pe care le-a formulat anterior (9), Comitetul s-a exprimat în favoarea creșterii ajutoarelor financiare și a sprijinului acordat festivalurilor audiovizuale regionale și locale, cu scopul de a consolida promovarea operelor tinerilor creatori europeni și de a îmbunătăți formarea profesioniștilor din sectorul audiovizualului din țările și regiunile cu o producție audiovizuală redusă și/sau cu o suprafață geografică sau zonă lingvistică limitată;

B.   Conținutul creativ online pe piața unică (10)

| 22. | salută comunicarea Comisiei privind conținutul creativ online pe piața unică și împărtășește punctul de vedere al Comisiei conform căruia transferul de servicii de conținuturi creative către mediul online reprezintă o schimbare radicală, dat fiind că tehnologiile digitale facilitează crearea de opere audiovizuale și permit distribuirea conținutului creativ pe o piață audiovizuală fără frontiere, facilitând totodată accesul la conținutul creativ prin intermediul aparatelor, al rețelelor și al serviciilor. Acest conținut cuprinde creațiile audiovizuale online, cum ar fi filmele, televiziunea, muzica, radioul, jocurile online, publicațiile online, conținutul educațional online, precum și conținutul creat de către utilizatori; |
| --- | --- |

22.

salută comunicarea Comisiei privind conținutul creativ online pe piața unică și împărtășește punctul de vedere al Comisiei conform căruia transferul de servicii de conținuturi creative către mediul online reprezintă o schimbare radicală, dat fiind că tehnologiile digitale facilitează crearea de opere audiovizuale și permit distribuirea conținutului creativ pe o piață audiovizuală fără frontiere, facilitând totodată accesul la conținutul creativ prin intermediul aparatelor, al rețelelor și al serviciilor. Acest conținut cuprinde creațiile audiovizuale online, cum ar fi filmele, televiziunea, muzica, radioul, jocurile online, publicațiile online, conținutul educațional online, precum și conținutul creat de către utilizatori;

| 23. | subliniază că sunt necesare mai multe măsuri pentru a exploata pe deplin potențialul conținutului creativ european, cu scopul de a consolida atât producția, cât și disponibilitatea și circulația operelor europene cu caracter inovator și de calitate, de a promova diversitatea culturală europeană și de a crește competitivitatea europeană; |
| --- | --- |

23.

subliniază că sunt necesare mai multe măsuri pentru a exploata pe deplin potențialul conținutului creativ european, cu scopul de a consolida atât producția, cât și disponibilitatea și circulația operelor europene cu caracter inovator și de calitate, de a promova diversitatea culturală europeană și de a crește competitivitatea europeană;

| 24. | subliniază că provocările existente trebuie abordate nu numai de către UE, statele membre, întreprinderile care produc și distribuie conținuturi, societățile care exploatează rețelele, titularii drepturilor, consumatori și autoritățile independente de reglementare, ci și de către autoritățile locale și regionale; |
| --- | --- |

24.

subliniază că provocările existente trebuie abordate nu numai de către UE, statele membre, întreprinderile care produc și distribuie conținuturi, societățile care exploatează rețelele, titularii drepturilor, consumatori și autoritățile independente de reglementare, ci și de către autoritățile locale și regionale;

| 25. | invită autoritățile locale și regionale să joace un rol decisiv în gestionarea patrimoniului cultural și lingvistic propriu, să promoveze noi modele antreprenoriale la nivelul industriilor creative și a mass-mediei locale, să încurajeze operele creative (co)finanțate de institute și de organizații ale mass-media și să pună în aplicare, de asemenea, e-guvernarea (eGovernment), furnizând servicii pe canale multiple; |
| --- | --- |

25.

invită autoritățile locale și regionale să joace un rol decisiv în gestionarea patrimoniului cultural și lingvistic propriu, să promoveze noi modele antreprenoriale la nivelul industriilor creative și a mass-mediei locale, să încurajeze operele creative (co)finanțate de institute și de organizații ale mass-media și să pună în aplicare, de asemenea, e-guvernarea (eGovernment), furnizând servicii pe canale multiple;

| 26. | sprijină cele două inițiative esențiale anunțate în comunicarea Comisiei, respectiv a) propunerea de recomandare a Parlamentului European și a Consiliului privind conținutul creativ online și b) crearea unei platforme de discuții și de colaborare între părțile interesate, denumită „platforma de conținut online”, pentru a încuraja dialogul pe această temă; în plus, solicită garantarea reprezentării nivelului local și a celui regional; |
| --- | --- |

26.

sprijină cele două inițiative esențiale anunțate în comunicarea Comisiei, respectiv a) propunerea de recomandare a Parlamentului European și a Consiliului privind conținutul creativ online și b) crearea unei platforme de discuții și de colaborare între părțile interesate, denumită „platforma de conținut online”, pentru a încuraja dialogul pe această temă; în plus, solicită garantarea reprezentării nivelului local și a celui regional;

Conținutul creativ online și diversitatea culturală

| 27. | adoptă o poziție critică față de neglijența Comisiei, care nu a luat în considerare implicațiile culturale și sociale ale sectorului conținutului creativ online, sector care câștigă în importanță, și nu a propus măsurile care se impuneau pentru a promova diversitatea culturală și a garanta accesul tuturor la avantajele tehnologiei informației și comunicațiilor (TIC). Așa cum a menționat deja în avizul său pe tema i-2010 (11), Comitetul este de părere că politicile referitoare la noile servicii și mijloace de comunicare digitale, precum și la conținutul creativ nu trebuie să fie elaborate numai pe baza unor criterii economice, ci să ia în considerare și criteriile culturale și sociale. Prin urmare, conținuturile creative inovatoare trebuie să sprijine coeziunea și incluziunea socială, în special în ceea ce privește anumite grupuri expuse riscului de excluziune (femei, tineri, persoane cu handicap); |
| --- | --- |

27.

adoptă o poziție critică față de neglijența Comisiei, care nu a luat în considerare implicațiile culturale și sociale ale sectorului conținutului creativ online, sector care câștigă în importanță, și nu a propus măsurile care se impuneau pentru a promova diversitatea culturală și a garanta accesul tuturor la avantajele tehnologiei informației și comunicațiilor (TIC). Așa cum a menționat deja în avizul său pe tema i-2010 (11), Comitetul este de părere că politicile referitoare la noile servicii și mijloace de comunicare digitale, precum și la conținutul creativ nu trebuie să fie elaborate numai pe baza unor criterii economice, ci să ia în considerare și criteriile culturale și sociale. Prin urmare, conținuturile creative inovatoare trebuie să sprijine coeziunea și incluziunea socială, în special în ceea ce privește anumite grupuri expuse riscului de excluziune (femei, tineri, persoane cu handicap);

| 28. | constată că, în ceea ce privește politica și legislația referitoare la conținutul creativ online, trebuie să se ajungă la un echilibru între importanța acestui conținut ca bun cultural, și importanța sa ca bun de natură economică. Ca urmare a creșterii interdependenței dintre sectorul culturii, cel al audiovizualului și cel al TIC, este necesară elaborarea unei politici coerente în ceea ce privește industria, întreprinderile creatoare de conținut și conținutul online; |
| --- | --- |

28.

constată că, în ceea ce privește politica și legislația referitoare la conținutul creativ online, trebuie să se ajungă la un echilibru între importanța acestui conținut ca bun cultural, și importanța sa ca bun de natură economică. Ca urmare a creșterii interdependenței dintre sectorul culturii, cel al audiovizualului și cel al TIC, este necesară elaborarea unei politici coerente în ceea ce privește industria, întreprinderile creatoare de conținut și conținutul online;

| 29. | solicită Comisiei să integreze protecția diversității culturale în cadrul conținutului online și să analizeze în acest scop următoarele aspecte:






  a) | extinderea domeniului de aplicare al propunerii de recomandare a Parlamentului European și a Consiliului privind conținutul creativ online și a „platformei de conținut creativ”, astfel încât acesta să cuprindă și diversitatea culturală; |
| --- | --- | --- |

29.

solicită Comisiei să integreze protecția diversității culturale în cadrul conținutului online și să analizeze în acest scop următoarele aspecte:

a)

extinderea domeniului de aplicare al propunerii de recomandare a Parlamentului European și a Consiliului privind conținutul creativ online și a „platformei de conținut creativ”, astfel încât acesta să cuprindă și diversitatea culturală;

| b) | modul în care UE preconizează punerea în aplicare a Convenției UNESCO pentru protecția și promovarea diversității expresiilor culturale. În avizul său pe tema „O agendă europeană pentru cultură”, Comitetul a invitat Comisia Europeană să ia măsuri pentru punerea în aplicare a acestei convenții încheiate la nivel mondial, în conformitate cu principiul subsidiarității (12); |
| --- | --- |

b)

modul în care UE preconizează punerea în aplicare a Convenției UNESCO pentru protecția și promovarea diversității expresiilor culturale. În avizul său pe tema „O agendă europeană pentru cultură”, Comitetul a invitat Comisia Europeană să ia măsuri pentru punerea în aplicare a acestei convenții încheiate la nivel mondial, în conformitate cu principiul subsidiarității (12);

| c) | modul în care UE pune în aplicare clauza compatibilității culturale (articolul 151 TCE) în acest domeniu politic; |
| --- | --- |

c)

modul în care UE pune în aplicare clauza compatibilității culturale (articolul 151 TCE) în acest domeniu politic;

| d) | punerea în comun a informațiilor de către statele membre și schimbul de bune practici în acest domeniu; |
| --- | --- |

d)

punerea în comun a informațiilor de către statele membre și schimbul de bune practici în acest domeniu;

| 30. | își stabilește ca obiectiv garantarea, pe viitor, a respectării diversității și identității culturale într-o societate europeană pluralistă în viitorul mediu digital și, prin urmare, reamintește solicitările formulate anterior (13), și anume:






  a) | garantarea accesului la conținut și servicii în toate limbile, având în vedere utilizarea crescândă a unei singure limbi în ceea ce privește conținutul creativ online; |
| --- | --- | --- |

30.

își stabilește ca obiectiv garantarea, pe viitor, a respectării diversității și identității culturale într-o societate europeană pluralistă în viitorul mediu digital și, prin urmare, reamintește solicitările formulate anterior (13), și anume:

a)

garantarea accesului la conținut și servicii în toate limbile, având în vedere utilizarea crescândă a unei singure limbi în ceea ce privește conținutul creativ online;

| b) | sprijinirea digitalizării, a dublajului, a subtitrării și a producerii de versiuni multilingve a operelor audiovizuale europene; |
| --- | --- |

b)

sprijinirea digitalizării, a dublajului, a subtitrării și a producerii de versiuni multilingve a operelor audiovizuale europene;

| c) | garantarea promovării de către furnizorii de servicii mass-media offline a operelor realizate de producători europeni și de structuri europene de producție independente, precum și a accesului la aceste creații; |
| --- | --- |

c)

garantarea promovării de către furnizorii de servicii mass-media offline a operelor realizate de producători europeni și de structuri europene de producție independente, precum și a accesului la aceste creații;

| d) | „discriminarea pozitivă”, mai precis măsurile comunitare de susținere în favoarea țărilor care dispun de o capacitate de producție limitată în ceea ce privește conținutul creativ online și/sau de o suprafață sau o arie lingvistică redusă; |
| --- | --- |

d)

„discriminarea pozitivă”, mai precis măsurile comunitare de susținere în favoarea țărilor care dispun de o capacitate de producție limitată în ceea ce privește conținutul creativ online și/sau de o suprafață sau o arie lingvistică redusă;

| e) | luarea în considerare a necesităților utilizatorilor din diferite regiuni lingvistice atunci când se creează biblioteci digitale, al căror conținut digital ar trebui să fie disponibil în afara granițelor naționale, fără a aduce atingere drepturilor de utilizare; |
| --- | --- |

e)

luarea în considerare a necesităților utilizatorilor din diferite regiuni lingvistice atunci când se creează biblioteci digitale, al căror conținut digital ar trebui să fie disponibil în afara granițelor naționale, fără a aduce atingere drepturilor de utilizare;

Acțiuni specifice

| 31. | împărtășește îngrijorarea Comisiei în ceea ce privește operele „orfane” și faptul că numeroși artiști continuă să ezite să autorizeze difuzarea creațiilor proprii pe internet de teama pierderii controlului asupra acestora din cauza copiilor ilegale. Acest fapt constituie un obstacol în calea creării unor noi piețe pentru creațiile europene și a promovării diversității culturale din mediul digital. În consecință, Comitetul îndeamnă statele membre și autoritățile locale și regionale să faciliteze dialogul dintre părțile interesate, în vederea identificării unor soluții adecvate în ceea ce privește termenii acordului dintre titularii drepturilor și distribuitorii pe internet, dar și a consolidării angajamentelor acestora cu privire la Carta europeană a filmului online (European Film Online Charter) din 2006; |
| --- | --- |

31.

împărtășește îngrijorarea Comisiei în ceea ce privește operele „orfane” și faptul că numeroși artiști continuă să ezite să autorizeze difuzarea creațiilor proprii pe internet de teama pierderii controlului asupra acestora din cauza copiilor ilegale. Acest fapt constituie un obstacol în calea creării unor noi piețe pentru creațiile europene și a promovării diversității culturale din mediul digital. În consecință, Comitetul îndeamnă statele membre și autoritățile locale și regionale să faciliteze dialogul dintre părțile interesate, în vederea identificării unor soluții adecvate în ceea ce privește termenii acordului dintre titularii drepturilor și distribuitorii pe internet, dar și a consolidării angajamentelor acestora cu privire la Carta europeană a filmului online (European Film Online Charter) din 2006;

| 32. | constată existența unei contradicții între faptul că furnizorii de servicii de conținut online se pot adresa publicului din întreaga lume și faptul că drepturile de proprietate intelectuală sunt asociate, în mod tradițional, cu o anumită zonă geografică; constată, de asemenea, existența unei dihotomii între obiectivul politic și cultural de creștere a schimbului și difuzării de conținut creativ european online și faptul că numeroși titulari ai drepturilor nu încearcă să obțină licențe decât pentru un număr limitat de state membre, acolo unde acestea prezintă un interes economic pentru ei; |
| --- | --- |

32.

constată existența unei contradicții între faptul că furnizorii de servicii de conținut online se pot adresa publicului din întreaga lume și faptul că drepturile de proprietate intelectuală sunt asociate, în mod tradițional, cu o anumită zonă geografică; constată, de asemenea, existența unei dihotomii între obiectivul politic și cultural de creștere a schimbului și difuzării de conținut creativ european online și faptul că numeroși titulari ai drepturilor nu încearcă să obțină licențe decât pentru un număr limitat de state membre, acolo unde acestea prezintă un interes economic pentru ei;

| 33. | salută, în cazul de față, intenția Comisiei de a oferi mai multe precizări referitoare la opțiunile sale în ceea ce privește îmbunătățirea mecanismelor existente, inclusiv cel al licențelor multiteritoriale, înainte de a continua analiza acestei teme complexe în cadrul propunerii de recomandare anunțate; |
| --- | --- |

33.

salută, în cazul de față, intenția Comisiei de a oferi mai multe precizări referitoare la opțiunile sale în ceea ce privește îmbunătățirea mecanismelor existente, inclusiv cel al licențelor multiteritoriale, înainte de a continua analiza acestei teme complexe în cadrul propunerii de recomandare anunțate;

| 34. | constată, așa cum a făcut-o deja într-un aviz anterior (14), contribuția Comisiei la dezvoltarea unui cadru pentru gestionarea drepturilor digitale (DRM), prin invitația adresată părților interesate de a participa la discuții comune, în cadrul cărora titularii de drepturi digitale vor fi încurajați să se pună de acord cu privire la gradul de interoperabilitate; |
| --- | --- |

34.

constată, așa cum a făcut-o deja într-un aviz anterior (14), contribuția Comisiei la dezvoltarea unui cadru pentru gestionarea drepturilor digitale (DRM), prin invitația adresată părților interesate de a participa la discuții comune, în cadrul cărora titularii de drepturi digitale vor fi încurajați să se pună de acord cu privire la gradul de interoperabilitate;

| 35. | consideră că, deși o mare parte a patrimoniului cultural european mai vechi face parte din domeniul public și, ca atare, este disponibil pe internet, este deosebit de importantă reformarea legislației cu privire la drepturile de proprietate intelectuală referitoare la patrimoniul cultural de dată mai recentă (15); |
| --- | --- |

35.

consideră că, deși o mare parte a patrimoniului cultural european mai vechi face parte din domeniul public și, ca atare, este disponibil pe internet, este deosebit de importantă reformarea legislației cu privire la drepturile de proprietate intelectuală referitoare la patrimoniul cultural de dată mai recentă (15);

| 36. | sprijină intenția Comisiei de a lansa proceduri de cooperare (coduri deontologice) între furnizorii de acces/servicii, producătorii de conținuturi, titularii de drepturi și, în special, consumatori, astfel încât să se garanteze adoptarea unor măsuri favorabile consumatorului, cu obiectivul de a proteja în mod corespunzător operele care fac obiectul drepturilor de autor, de a respecta drepturile creatorilor și de a combate pirateria și copiile ilegale; |
| --- | --- |

36.

sprijină intenția Comisiei de a lansa proceduri de cooperare (coduri deontologice) între furnizorii de acces/servicii, producătorii de conținuturi, titularii de drepturi și, în special, consumatori, astfel încât să se garanteze adoptarea unor măsuri favorabile consumatorului, cu obiectivul de a proteja în mod corespunzător operele care fac obiectul drepturilor de autor, de a respecta drepturile creatorilor și de a combate pirateria și copiile ilegale;

| 37. | solicită autorităților locale și regionale să sprijine activitățile formale și informale în materie de educație și de sensibilizare în ceea ce privește importanța drepturilor de proprietate intelectuală pentru disponibilitatea conținutului online; |
| --- | --- |

37.

solicită autorităților locale și regionale să sprijine activitățile formale și informale în materie de educație și de sensibilizare în ceea ce privește importanța drepturilor de proprietate intelectuală pentru disponibilitatea conținutului online;

| 38. | propune instituțiilor UE să prevadă, în cadrul Anului european 2009 al creativității și inovării, organizarea unor acțiuni la nivel local și regional legate de cunoașterea și înțelegerea aspectelor privind accesul la conținutul creativ online, respectarea drepturilor de proprietate intelectuală și lupta împotriva pirateriei; |
| --- | --- |

38.

propune instituțiilor UE să prevadă, în cadrul Anului european 2009 al creativității și inovării, organizarea unor acțiuni la nivel local și regional legate de cunoașterea și înțelegerea aspectelor privind accesul la conținutul creativ online, respectarea drepturilor de proprietate intelectuală și lupta împotriva pirateriei;

| 39. | consideră că inițierea de către instituțiile europene a unor acțiuni care urmăresc consolidarea și promovarea producției și difuzării de conținut creativ online trebuie să fie însoțită de inițiative corespunzătoare în favoarea competenței mediatice. |
| --- | --- |

39.

consideră că inițierea de către instituțiile europene a unor acțiuni care urmăresc consolidarea și promovarea producției și difuzării de conținut creativ online trebuie să fie însoțită de inițiative corespunzătoare în favoarea competenței mediatice.

Bruxelles, 9 octombrie 2008

Președintele

Comitetului Regiunilor

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  În urma unor ample discuții cu cetățenii și cu anumite părți interesate, raportorul este de părere că termenul „γραμματισμός”, echivalentul în limba greacă al termenului englez „literacy”, nu este adecvat, întrucât nu traduce în mod clar această noțiune, nici conținutul ei. În consecință, raportorul propune ca în versiunea în limba greacă a avizului să nu se folosească termenul „γραμματισμός” ci termenul „αγωγή” („competență mediatică”). (Nota traducătorului: această modificare terminologică în versiunea în limba greacă nu are consecințe asupra versiunii în limba română, care utilizează terminologia Comisiei).

1

(2)  Concluziile Consiliului privind abordarea europeană a competenței mediatice în mediul digital — a 2868-a ședință a Consiliului Educație, Tineret și Cultură, de la Bruxelles, din 21 mai 2008.

2

(3)  CdR 67/2004 final.

3

(4)  Recomandarea 2005/865/CE.

4

(5)  Recomandarea 2006/952/CE.

5

(6)  CdR 106/2006 final.

6

(7)  A se vedea declarația dnei comisar Reding și comunicatul de presă al Comisiei IP/07/1970.

7

(8)  CdR 5/2008 final.

8

(9)  CdR 303/2004 final.

9

(10)  În urma unor ample discuții cu cetățenii și cu anumite părți interesate, raportorul este de părere că termenul „επιγραμμικό” echivalentul în limba greacă al termenului englez „online” nu este adecvat, întrucât nu traduce în mod clar această noțiune pentru publicul larg. În consecință, raportorul propune ca în versiunea în limba greacă a avizului să nu se folosească termenul „επιγραμμικό”, ci termenul „διαδικτυακό” (internet). (Nota traducătorului: această modificare terminologică în versiunea în limba greacă nu are consecințe asupra versiunii în limba română, care utilizează terminologia Comisiei).

10

(11)  CdR 252/2005 final.

11

(12)  CdR 172/2007 final.

12

(13)  CdR 106/2006 final, CdR 33/2006 final, CdR 252/2005 final, CdR 303/2004 final, CdR 67/2004 final.

13

(14)  CdR 252/2005 final.

14

(15)  CdR 32/2006 final.

15

---

| 19.12.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 325/76 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 325/76

---

Avizul din proprie inițiativă al Comitetului Regiunilor privind drepturile cetățenilor: promovarea drepturilor fundamentale și a drepturilor care derivă din cetățenia Uniunii Europene

(2008/C 325/13)

COMITETUL REGIUNILOR

| — | subliniază rolul semnificativ jucat până în prezent de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii, ce reprezintă piatra de temelie în procesul de garantare a drepturilor fundamentale și un punct esențial de referință în definirea și interpretarea drepturilor pe care UE este chemată să le respecte, și subliniază vocația specifică a Cartei drepturilor fundamentale de a reprezenta un instrument la dispoziția tuturor; |
| --- | --- |

—

subliniază rolul semnificativ jucat până în prezent de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii, ce reprezintă piatra de temelie în procesul de garantare a drepturilor fundamentale și un punct esențial de referință în definirea și interpretarea drepturilor pe care UE este chemată să le respecte, și subliniază vocația specifică a Cartei drepturilor fundamentale de a reprezenta un instrument la dispoziția tuturor;

| — | subliniază că exercitarea drepturilor legate de cetățenie implică și obligația respectării unor „datorii” specifice față de comunitatea locală sau regională; |
| --- | --- |

—

subliniază că exercitarea drepturilor legate de cetățenie implică și obligația respectării unor „datorii” specifice față de comunitatea locală sau regională;

| — | insistă asupra responsabilității tuturor nivelurilor de guvernare în legătură cu crearea unei „culturi a drepturilor fundamentale”, prin sporirea nivelului de conștientizare de către cetățeni a propriilor drepturi; subliniază deci necesitatea unor eforturi comune de promovare a drepturilor cetățeanului, care, trebuie să facă parte integrantă din politica de informare și comunicare a Comisiei Europene; consideră că, în acest scop, trebuie alocate resurse specifice și programate acțiuni care să implice efectiv autoritățile locale și regionale; |
| --- | --- |

—

insistă asupra responsabilității tuturor nivelurilor de guvernare în legătură cu crearea unei „culturi a drepturilor fundamentale”, prin sporirea nivelului de conștientizare de către cetățeni a propriilor drepturi; subliniază deci necesitatea unor eforturi comune de promovare a drepturilor cetățeanului, care, trebuie să facă parte integrantă din politica de informare și comunicare a Comisiei Europene; consideră că, în acest scop, trebuie alocate resurse specifice și programate acțiuni care să implice efectiv autoritățile locale și regionale;

| — | intenționează să valorifice fructuoasa cooperare interinstituțională existentă în materie de drepturi fundamentale, confirmată la seminarul de la Reggio Emilia din septembrie 2008, și va lua serios în considerare propunerea Comisiei de organizare a unui eveniment anual comun, care să promoveze a abordare a drepturilor fundamentale orientată către cetățeni, precum și o analiză comparativă a acestor drepturi la diferite niveluri de guvernare; |
| --- | --- |

—

intenționează să valorifice fructuoasa cooperare interinstituțională existentă în materie de drepturi fundamentale, confirmată la seminarul de la Reggio Emilia din septembrie 2008, și va lua serios în considerare propunerea Comisiei de organizare a unui eveniment anual comun, care să promoveze a abordare a drepturilor fundamentale orientată către cetățeni, precum și o analiză comparativă a acestor drepturi la diferite niveluri de guvernare;

| — | reînnoiește solicitarea de participare a unui reprezentant al autorităților locale și regionale în consiliul de administrație al Agenției UE pentru Drepturi Fundamentale; |
| --- | --- |

—

reînnoiește solicitarea de participare a unui reprezentant al autorităților locale și regionale în consiliul de administrație al Agenției UE pentru Drepturi Fundamentale;

| — | solicită Comisiei să îl invite pe președintele Comitetului Regiunilor să participe cu regularitate la lucrările grupului comisarilor pe tema „Drepturi fundamentale, lupta împotriva discriminării și egalitatea de șanse”, care trasează orientările politice și veghează asupra coerenței inițiativelor în acest domeniu. |
| --- | --- |

—

solicită Comisiei să îl invite pe președintele Comitetului Regiunilor să participe cu regularitate la lucrările grupului comisarilor pe tema „Drepturi fundamentale, lupta împotriva discriminării și egalitatea de șanse”, care trasează orientările politice și veghează asupra coerenței inițiativelor în acest domeniu.

| Raportor | : | dna Sonia MASINI (IT/PSE), președinta provinciei Reggio Emilia |
| --- | --- | --- |

Raportor

:

dna Sonia MASINI (IT/PSE), președinta provinciei Reggio Emilia

Document de referință

Raportul Comisiei — Al cincilea raport privind cetățenia Uniunii

(1 mai 2004-30 iunie 2007)

COM(2008) 85 final

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

Observații generale

| 1. | reamintește că Tratatul privind Uniunea Europeană recunoaște faptul că Uniunea se întemeiază pe principiile libertății, democrației și statului de drept și pe respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, principii care sunt comune tradițiilor constituționale ale statelor membre și sunt garantate de Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, semnată la Roma, la 4 noiembrie 1950; |
| --- | --- |

1.

reamintește că Tratatul privind Uniunea Europeană recunoaște faptul că Uniunea se întemeiază pe principiile libertății, democrației și statului de drept și pe respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, principii care sunt comune tradițiilor constituționale ale statelor membre și sunt garantate de Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, semnată la Roma, la 4 noiembrie 1950;

| 2. | subliniază importanța pe care a avut-o până în prezent Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, proclamată la Nisa, la 7 decembrie 2000, de către Parlament, Consiliu și Comisie, în consacrarea importanței și amplorii drepturilor fundamentale astfel apărate; cu toate că până în prezent nu a avut caracter juridic obligatoriu, Carta constituie o piatră de hotar în procesul de garantare a drepturilor fundamentale și un important punct de referință pentru definirea și interpretarea drepturilor pe care UE are obligația de a le respecta; |
| --- | --- |

2.

subliniază importanța pe care a avut-o până în prezent Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, proclamată la Nisa, la 7 decembrie 2000, de către Parlament, Consiliu și Comisie, în consacrarea importanței și amplorii drepturilor fundamentale astfel apărate; cu toate că până în prezent nu a avut caracter juridic obligatoriu, Carta constituie o piatră de hotar în procesul de garantare a drepturilor fundamentale și un important punct de referință pentru definirea și interpretarea drepturilor pe care UE are obligația de a le respecta;

| 3. | pune în evidență excepționala relevanță a Cartei, în cadrul instrumentelor privind drepturile omului, întrucât aceasta aduce laolaltă, într-un text unic, drepturile universale ale omului (drepturi civile și politice) care derivă din dezvoltarea istorică în Europa a drepturilor la libertate și integritate ale persoanei, pe de o parte, și, pe de altă parte, drepturile economice și sociale care au luat naștere din experiența europeană de realizare a unei „economii sociale de piață”, precum și unele dispoziții de o noutate remarcabilă ca, de exemplu, drepturile persoanelor și ale celor cu dizabilități, care decurg din modelul european al statului bunăstării; |
| --- | --- |

3.

pune în evidență excepționala relevanță a Cartei, în cadrul instrumentelor privind drepturile omului, întrucât aceasta aduce laolaltă, într-un text unic, drepturile universale ale omului (drepturi civile și politice) care derivă din dezvoltarea istorică în Europa a drepturilor la libertate și integritate ale persoanei, pe de o parte, și, pe de altă parte, drepturile economice și sociale care au luat naștere din experiența europeană de realizare a unei „economii sociale de piață”, precum și unele dispoziții de o noutate remarcabilă ca, de exemplu, drepturile persoanelor și ale celor cu dizabilități, care decurg din modelul european al statului bunăstării;

| 4. | subliniază vocația specifică a Cartei drepturilor fundamentale de a reprezenta un instrument la dispoziția tuturor; |
| --- | --- |

4.

subliniază vocația specifică a Cartei drepturilor fundamentale de a reprezenta un instrument la dispoziția tuturor;

| 5. | salută așadar faptul că, odată cu intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, Carta drepturilor fundamentale, în versiunea modificată, adoptată la 12 decembrie 2007 la Lisabona, urmează să dobândească valoare juridică obligatorie și pune în evidență mai ales faptul că ea are „valoare juridică echivalentă celei a tratatelor”, acestea reprezentând, conform precizărilor Curții Europene de Justiție, „carta constituțională” a sistemului legislativ al UE; |
| --- | --- |

5.

salută așadar faptul că, odată cu intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, Carta drepturilor fundamentale, în versiunea modificată, adoptată la 12 decembrie 2007 la Lisabona, urmează să dobândească valoare juridică obligatorie și pune în evidență mai ales faptul că ea are „valoare juridică echivalentă celei a tratatelor”, acestea reprezentând, conform precizărilor Curții Europene de Justiție, „carta constituțională” a sistemului legislativ al UE;

| 6. | subliniază faptul că, deși drepturile care derivă din cetățenie reprezintă un progres important, dificultățile de punere a lor în aplicare persistă (Al cincilea raport al Comisiei privind cetățenia Uniunii); trebuie subliniat faptul că numeroase categorii de cetățeni se distanțează de instituțiile UE, această realitate trebuind combătută și depășită; subliniază că, în această privință, regiunile și autoritățile locale pot juca un rol de legătură între instituții și cetățeni; |
| --- | --- |

6.

subliniază faptul că, deși drepturile care derivă din cetățenie reprezintă un progres important, dificultățile de punere a lor în aplicare persistă (Al cincilea raport al Comisiei privind cetățenia Uniunii); trebuie subliniat faptul că numeroase categorii de cetățeni se distanțează de instituțiile UE, această realitate trebuind combătută și depășită; subliniază că, în această privință, regiunile și autoritățile locale pot juca un rol de legătură între instituții și cetățeni;

| 7. | evidențiază necesitatea promovării din nou a Cartei drepturilor fundamentale, în vederea dobândirii de către aceasta a unui caracter obligatoriu; aceasta înseamnă că se pot face eforturi în vederea dezvoltării, în special în instituțiile de învățământ, a unei „educații civice europene”; în legătură cu aceasta, subliniază rolul regiunilor și al autorităților locale, inclusiv din punctul de vedere al difuzării informației și al schimbului de experiență și de idei de proiecte; |
| --- | --- |

7.

evidențiază necesitatea promovării din nou a Cartei drepturilor fundamentale, în vederea dobândirii de către aceasta a unui caracter obligatoriu; aceasta înseamnă că se pot face eforturi în vederea dezvoltării, în special în instituțiile de învățământ, a unei „educații civice europene”; în legătură cu aceasta, subliniază rolul regiunilor și al autorităților locale, inclusiv din punctul de vedere al difuzării informației și al schimbului de experiență și de idei de proiecte;

| 8. | observă că Uniunea, pe de o parte, garantează drepturi „universale” pentru toți cei care se află sub jurisdicția sa (cetățean european, al unui stat terț sau apatrid) și, pe de altă parte, conferă drepturi specifice „cetățenilor europeni”, cu care se află într-un raport special de apartenență; |
| --- | --- |

8.

observă că Uniunea, pe de o parte, garantează drepturi „universale” pentru toți cei care se află sub jurisdicția sa (cetățean european, al unui stat terț sau apatrid) și, pe de altă parte, conferă drepturi specifice „cetățenilor europeni”, cu care se află într-un raport special de apartenență;

| 9. | reamintește că drepturile fundamentale universale și drepturile cetățenilor Uniunii trebuie să fie recunoscute și aplicate nu numai de instituțiile și de organele Uniunii, inclusiv de Comitetul Regiunilor, ci și de autoritățile naționale și de cele regionale și locale; |
| --- | --- |

9.

reamintește că drepturile fundamentale universale și drepturile cetățenilor Uniunii trebuie să fie recunoscute și aplicate nu numai de instituțiile și de organele Uniunii, inclusiv de Comitetul Regiunilor, ci și de autoritățile naționale și de cele regionale și locale;

| 10. | reamintește principiul formulat în preambulul Cartei drepturilor fundamentale, potrivit căruia valorile comune ale Uniunii trebuie dezvoltate, cu respectarea diversității culturilor și tradițiilor popoarelor europene, a identității naționale a statelor membre și a organizării autorităților publice la nivel național, regional și local, și se felicită pentru o astfel de trimitere explicită la autonomia locală și regională și la democrația de proximitate; |
| --- | --- |

10.

reamintește principiul formulat în preambulul Cartei drepturilor fundamentale, potrivit căruia valorile comune ale Uniunii trebuie dezvoltate, cu respectarea diversității culturilor și tradițiilor popoarelor europene, a identității naționale a statelor membre și a organizării autorităților publice la nivel național, regional și local, și se felicită pentru o astfel de trimitere explicită la autonomia locală și regională și la democrația de proximitate;

| 11. | subliniază că, potrivit tratatului, cetățenia Uniunii implică nu numai drepturi, ci și obligații; |
| --- | --- |

11.

subliniază că, potrivit tratatului, cetățenia Uniunii implică nu numai drepturi, ci și obligații;

| 12. | subliniază mai ales obligația cetățenilor Uniunii de a respecta legile Uniunii, ale statului de reședință, ca și celelalte culturi; |
| --- | --- |

12.

subliniază mai ales obligația cetățenilor Uniunii de a respecta legile Uniunii, ale statului de reședință, ca și celelalte culturi;

| 13. | atrage atenția asupra faptului că multe dintre drepturile înscrise în Cartă țin de competențe care, în diferite state membre, au fost atribuite în mare măsură autorităților regionale și locale (de exemplu, în domenii precum învățământul, asistența sanitară și protecția mediului, politicile sociale) sau care se referă la chestiuni de ordin general care privesc autoritățile publice (bună administrare, transparență și acces la documente; drepturile copiilor, ale persoanelor în vârstă, ale persoanelor cu dizabilități); |
| --- | --- |

13.

atrage atenția asupra faptului că multe dintre drepturile înscrise în Cartă țin de competențe care, în diferite state membre, au fost atribuite în mare măsură autorităților regionale și locale (de exemplu, în domenii precum învățământul, asistența sanitară și protecția mediului, politicile sociale) sau care se referă la chestiuni de ordin general care privesc autoritățile publice (bună administrare, transparență și acces la documente; drepturile copiilor, ale persoanelor în vârstă, ale persoanelor cu dizabilități);

| 14. | subliniază deci necesitatea asigurării unei protecții la mai multe niveluri a drepturilor fundamentale și își exprimă satisfacția pentru faptul că s-a făcut referire la acest principiu în cadrul lucrărilor de redactare a raportului Catania al Parlamentului European, privind situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

14.

subliniază deci necesitatea asigurării unei protecții la mai multe niveluri a drepturilor fundamentale și își exprimă satisfacția pentru faptul că s-a făcut referire la acest principiu în cadrul lucrărilor de redactare a raportului Catania al Parlamentului European, privind situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană;

| 15. | subliniază mai ales faptul că cetățeanul intră în contact cu administrația publică și se folosește de structurile și de serviciile administrative în primul rând la nivel local și regional; |
| --- | --- |

15.

subliniază mai ales faptul că cetățeanul intră în contact cu administrația publică și se folosește de structurile și de serviciile administrative în primul rând la nivel local și regional;

| 16. | pune în evidență faptul că promovarea drepturilor omului și ale cetățeanului implică politici active, un drept ajungând să fie „exercitat” doar atunci când există condiții obiective care să permită acest lucru; |
| --- | --- |

16.

pune în evidență faptul că promovarea drepturilor omului și ale cetățeanului implică politici active, un drept ajungând să fie „exercitat” doar atunci când există condiții obiective care să permită acest lucru;

| 17. | în legătură cu aceasta, observă că Uniunea trebuie să-și promoveze în continuare propriile politici, menite să asigure o mai mare coerență economică, socială și teritorială, și întâmpină cu satisfacție mențiunea expresă din Tratatul de la Lisabona referitoare la „coeziunea teritorială” ca obiectiv al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

17.

în legătură cu aceasta, observă că Uniunea trebuie să-și promoveze în continuare propriile politici, menite să asigure o mai mare coerență economică, socială și teritorială, și întâmpină cu satisfacție mențiunea expresă din Tratatul de la Lisabona referitoare la „coeziunea teritorială” ca obiectiv al Uniunii Europene;

| 18. | întâmpină cu satisfacție adoptarea, în anexa Tratatului de la Lisabona, a Protocolului privind serviciile de interes economic general, în care sunt subliniate importanța, pentru cetățeni, a organizării de servicii publice eficiente, accesibile tuturor și care să corespundă exigențelor fiecăruia, precum și rolul esențial al autorităților locale și regionale și deplina libertate de acțiune de care dispun acestea în organizarea, furnizarea și contractarea prestării acestor servicii; |
| --- | --- |

18.

întâmpină cu satisfacție adoptarea, în anexa Tratatului de la Lisabona, a Protocolului privind serviciile de interes economic general, în care sunt subliniate importanța, pentru cetățeni, a organizării de servicii publice eficiente, accesibile tuturor și care să corespundă exigențelor fiecăruia, precum și rolul esențial al autorităților locale și regionale și deplina libertate de acțiune de care dispun acestea în organizarea, furnizarea și contractarea prestării acestor servicii;

| 19. | reamintește că, în conformitate cu Carta drepturilor fundamentale, Uniunea respectă diversitatea culturală, religioasă și lingvistică și își exprimă satisfacția pentru faptul că, în Tratatul de la Lisabona, respectarea diversității culturale și lingvistice este inclusă printre obiectivele Uniunii, cu aplicarea, evident, a regulilor democratice stabilite; |
| --- | --- |

19.

reamintește că, în conformitate cu Carta drepturilor fundamentale, Uniunea respectă diversitatea culturală, religioasă și lingvistică și își exprimă satisfacția pentru faptul că, în Tratatul de la Lisabona, respectarea diversității culturale și lingvistice este inclusă printre obiectivele Uniunii, cu aplicarea, evident, a regulilor democratice stabilite;

| 20. | subliniază rolul central pe care îl dețin organizațiile neguvernamentale, partenerii firești ai autorităților locale și regionale, în deplina respectare a drepturilor individuale; |
| --- | --- |

20.

subliniază rolul central pe care îl dețin organizațiile neguvernamentale, partenerii firești ai autorităților locale și regionale, în deplina respectare a drepturilor individuale;

| 21. | atrage atenția asupra faptului că autoritățile locale și regionale — care sunt aproape de cetățeni, de exigențele și sentimentele lor — au percepția cea mai promptă și mai realistă cu privire la aplicarea efectivă a drepturilor consacrate de Uniune și, în consecință, subliniază rolul pe care Comitetul Regiunilor și-l poate asuma ca observator al condițiilor concrete de respectare a acestor drepturi și speră ca acest potențial al Comitetului Regiunilor să fie pus în valoare la adoptarea textelor legislative de către Comisie și Parlamentul European, în acord cu viziunea autorităților locale și regionale asupra diferitelor situații; |
| --- | --- |

21.

atrage atenția asupra faptului că autoritățile locale și regionale — care sunt aproape de cetățeni, de exigențele și sentimentele lor — au percepția cea mai promptă și mai realistă cu privire la aplicarea efectivă a drepturilor consacrate de Uniune și, în consecință, subliniază rolul pe care Comitetul Regiunilor și-l poate asuma ca observator al condițiilor concrete de respectare a acestor drepturi și speră ca acest potențial al Comitetului Regiunilor să fie pus în valoare la adoptarea textelor legislative de către Comisie și Parlamentul European, în acord cu viziunea autorităților locale și regionale asupra diferitelor situații;

| 22. | solicită Comisiei să îl invite pe președintele Comitetului Regiunilor să participe cu regularitate la lucrările grupului comisarilor pe tema „Drepturi fundamentale, lupta împotriva discriminării și egalitatea de șanse”, care trasează orientările politice și veghează asupra coerenței inițiativelor în acest domeniu; |
| --- | --- |

22.

solicită Comisiei să îl invite pe președintele Comitetului Regiunilor să participe cu regularitate la lucrările grupului comisarilor pe tema „Drepturi fundamentale, lupta împotriva discriminării și egalitatea de șanse”, care trasează orientările politice și veghează asupra coerenței inițiativelor în acest domeniu;

| 23. | ia notă de adoptarea Deciziei 2007/252/CE, care stabilește programul special „Drepturi fundamentale și cetățenie” pentru perioada 2007-2013, și propune Comisiei să implice Comitetul în procesul de revizuire a programului pe perioada 2014-2020; |
| --- | --- |

23.

ia notă de adoptarea Deciziei 2007/252/CE, care stabilește programul special „Drepturi fundamentale și cetățenie” pentru perioada 2007-2013, și propune Comisiei să implice Comitetul în procesul de revizuire a programului pe perioada 2014-2020;

Drepturile universale ale omului

| 24. | subliniază din nou poziția centrală pe care o ocupă principiul respectării drepturilor fundamentale ale persoanei, care rezultă din tradiția constituțională comună a statelor membre, din Declarația universală a drepturilor omului, adoptată de Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite, din Convenția Europeană a Drepturilor Omului și din celelalte convenții adoptate la nivel internațional (îndeosebi în cadrul Organizației Națiunilor Unite) și ratificate de statele membre ale Uniunii; |
| --- | --- |

24.

subliniază din nou poziția centrală pe care o ocupă principiul respectării drepturilor fundamentale ale persoanei, care rezultă din tradiția constituțională comună a statelor membre, din Declarația universală a drepturilor omului, adoptată de Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite, din Convenția Europeană a Drepturilor Omului și din celelalte convenții adoptate la nivel internațional (îndeosebi în cadrul Organizației Națiunilor Unite) și ratificate de statele membre ale Uniunii;

| 25. | observă că modelul european de protecție a drepturilor fundamentale, astfel cum este instituit de Cartă, este unul dintre cele mai avansate, deoarece încorporează atât drepturi civile și politice, cât și drepturi economice, sociale și culturale, și este întemeiat pe o reglementare și un sistem de valori proprii care, în contextul drepturilor universale, respectă diversitatea și dialectica dintre diferitele culturi, religii sau convingeri, în contextul regulilor stabilite de sistemele democratice europene; |
| --- | --- |

25.

observă că modelul european de protecție a drepturilor fundamentale, astfel cum este instituit de Cartă, este unul dintre cele mai avansate, deoarece încorporează atât drepturi civile și politice, cât și drepturi economice, sociale și culturale, și este întemeiat pe o reglementare și un sistem de valori proprii care, în contextul drepturilor universale, respectă diversitatea și dialectica dintre diferitele culturi, religii sau convingeri, în contextul regulilor stabilite de sistemele democratice europene;

| 26. | atrage atenția asupra posibilelor conflicte care pot apărea între respectarea dreptului individual la viața privată și garantarea altor drepturi fundamentale, precum cel la siguranță, și invită la aprofundarea acestei tematici, luând în considerare și experiențele autorităților regionale și locale, ca și rolul-cheie al acestora în ceea ce privește protecția datelor pe care le dețin, referitoare la cetățenii rezidenți; |
| --- | --- |

26.

atrage atenția asupra posibilelor conflicte care pot apărea între respectarea dreptului individual la viața privată și garantarea altor drepturi fundamentale, precum cel la siguranță, și invită la aprofundarea acestei tematici, luând în considerare și experiențele autorităților regionale și locale, ca și rolul-cheie al acestora în ceea ce privește protecția datelor pe care le dețin, referitoare la cetățenii rezidenți;

| 27. | reafirmă că este necesar ca Uniunea să-și asume promovarea democrației și a drepturilor omului și în țările terțe și reamintește, în legătură cu aceasta, cele afirmate în avizul său privind Documentul de strategie 2007-2010, referitor la Inițiativa Europeană pentru Democrație și Drepturile Omului (IEDDO), raportor: dna Heini Utunen Ziv; |
| --- | --- |

27.

reafirmă că este necesar ca Uniunea să-și asume promovarea democrației și a drepturilor omului și în țările terțe și reamintește, în legătură cu aceasta, cele afirmate în avizul său privind Documentul de strategie 2007-2010, referitor la Inițiativa Europeană pentru Democrație și Drepturile Omului (IEDDO), raportor: dna Heini Utunen Ziv;

| 28. | reafirmă necesitatea respectării drepturilor fundamentale și ale statului de drept în cadrul politicilor destinate realizării unui spațiu de libertate, securitate și justiție și, în același timp, reamintește că, prin aceste acțiuni ale sale, Uniunea trebuie să garanteze „un nivel ridicat de siguranță” a cetățeanului; |
| --- | --- |

28.

reafirmă necesitatea respectării drepturilor fundamentale și ale statului de drept în cadrul politicilor destinate realizării unui spațiu de libertate, securitate și justiție și, în același timp, reamintește că, prin aceste acțiuni ale sale, Uniunea trebuie să garanteze „un nivel ridicat de siguranță” a cetățeanului;

| 29. | întâmpină favorabil eliminarea din Tratatul de la Lisabona a structurii Uniunii bazate pe piloni și, implicit, subsumarea acțiunilor din domeniul spațiului de libertate, securitate și justiție la regulile generale ale politicilor Uniunii, mai ales în ceea ce privește controlul jurisdicțional exercitat de Curtea de Justiție; |
| --- | --- |

29.

întâmpină favorabil eliminarea din Tratatul de la Lisabona a structurii Uniunii bazate pe piloni și, implicit, subsumarea acțiunilor din domeniul spațiului de libertate, securitate și justiție la regulile generale ale politicilor Uniunii, mai ales în ceea ce privește controlul jurisdicțional exercitat de Curtea de Justiție;

| 30. | întâmpină favorabil noile dispoziții ale Tratatului de la Lisabona privind consolidarea rolului Parlamentului European în elaborarea, punerea în aplicare și evaluarea politicilor privind spațiul de libertate, securitate și justiție, precum și recunoașterea participării parlamentelor naționale la mecanismele de evaluare a rezultatelor obținute în acest domeniu; |
| --- | --- |

30.

întâmpină favorabil noile dispoziții ale Tratatului de la Lisabona privind consolidarea rolului Parlamentului European în elaborarea, punerea în aplicare și evaluarea politicilor privind spațiul de libertate, securitate și justiție, precum și recunoașterea participării parlamentelor naționale la mecanismele de evaluare a rezultatelor obținute în acest domeniu;

| 31. | intenționează să valorifice fructuoasa cooperare interinstituțională existentă în materie de drepturi fundamentale, confirmată la seminarul de la Reggio Emilia din septembrie 2008, și va lua serios în considerare propunerea Comisiei de organizare a unui eveniment anual comun, care să promoveze a abordare a drepturilor fundamentale orientată către cetățeni, precum și o analiză comparativă a acestor drepturi la diferite niveluri de guvernare; |
| --- | --- |

31.

intenționează să valorifice fructuoasa cooperare interinstituțională existentă în materie de drepturi fundamentale, confirmată la seminarul de la Reggio Emilia din septembrie 2008, și va lua serios în considerare propunerea Comisiei de organizare a unui eveniment anual comun, care să promoveze a abordare a drepturilor fundamentale orientată către cetățeni, precum și o analiză comparativă a acestor drepturi la diferite niveluri de guvernare;

| 32. | salută înființarea Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene și inițierea activităților acesteia; |
| --- | --- |

32.

salută înființarea Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene și inițierea activităților acesteia;

| 33. | confirmă voința Comitetului Regiunilor, precum și a autorităților locale și regionale, de a fi implicate activ în activitățile Agenției pentru Drepturi Fundamentale și în programarea multianuală a acestora și își exprimă satisfacția pentru formele de cooperare aflate deja în desfășurare; |
| --- | --- |

33.

confirmă voința Comitetului Regiunilor, precum și a autorităților locale și regionale, de a fi implicate activ în activitățile Agenției pentru Drepturi Fundamentale și în programarea multianuală a acestora și își exprimă satisfacția pentru formele de cooperare aflate deja în desfășurare;

| 34. | reînnoiește solicitarea de participare a unui reprezentant al autorităților locale și regionale în consiliul de administrație al Agenției; |
| --- | --- |

34.

reînnoiește solicitarea de participare a unui reprezentant al autorităților locale și regionale în consiliul de administrație al Agenției;

| 35. | se oferă să colaboreze cu Agenția, atât în privința colectării și diseminării exemplelor de bune practici și a experiențelor deosebit de semnificative în domeniul protecției și promovării drepturilor fundamentale la nivel local și regional, cât și în privința transmiterii de date relevante, culese pe plan local și regional; |
| --- | --- |

35.

se oferă să colaboreze cu Agenția, atât în privința colectării și diseminării exemplelor de bune practici și a experiențelor deosebit de semnificative în domeniul protecției și promovării drepturilor fundamentale la nivel local și regional, cât și în privința transmiterii de date relevante, culese pe plan local și regional;

| 36. | subliniază că autoritățile locale și regionale se dovedesc a fi cele mai în măsură să joace un rol activ în promovarea drepturilor minorilor, precum și să contribuie la monitorizarea condițiilor efective de exercitare a acestor drepturi; |
| --- | --- |

36.

subliniază că autoritățile locale și regionale se dovedesc a fi cele mai în măsură să joace un rol activ în promovarea drepturilor minorilor, precum și să contribuie la monitorizarea condițiilor efective de exercitare a acestor drepturi;

| 37. | reamintește că a evidențiat rolul important pe care și-l asumă autoritățile locale și regionale în aplicarea drepturilor fundamentale ale femeilor și a principiului egalității de șanse; |
| --- | --- |

37.

reamintește că a evidențiat rolul important pe care și-l asumă autoritățile locale și regionale în aplicarea drepturilor fundamentale ale femeilor și a principiului egalității de șanse;

| 38. | subliniază, referindu-se în special la femeile migrante, că integrarea presupune asumarea în comun și respectarea îndatoririlor și drepturilor fundamentale ale omului, care fac parte integrantă din patrimoniul juridic european, și reamintește importanța politicilor de primire, bazate pe recunoașterea diversității culturale, asumate de bună voie de către indivizi (CdR 396/2006); |
| --- | --- |

38.

subliniază, referindu-se în special la femeile migrante, că integrarea presupune asumarea în comun și respectarea îndatoririlor și drepturilor fundamentale ale omului, care fac parte integrantă din patrimoniul juridic european, și reamintește importanța politicilor de primire, bazate pe recunoașterea diversității culturale, asumate de bună voie de către indivizi (CdR 396/2006);

| 39. | subliniază că mass-media joacă un rol important în dezvăluirea situațiilor de încălcare a drepturilor omului și ale cetățeanului, dar și faptul că acestea ar trebui să prezinte și bune practici, precum și experiențe deosebit de relevante în garantarea drepturilor omului și ale cetățeanului; |
| --- | --- |

39.

subliniază că mass-media joacă un rol important în dezvăluirea situațiilor de încălcare a drepturilor omului și ale cetățeanului, dar și faptul că acestea ar trebui să prezinte și bune practici, precum și experiențe deosebit de relevante în garantarea drepturilor omului și ale cetățeanului;

Drepturile care derivă din cetățenia Uniunii

| 40. | reamintește că, potrivit celor afirmate de Curtea Europeană de Justiție, cetățenia Uniunii reprezintă în prezent statutul fundamental al individului, subiect politic al procesului de integrare europeană; |
| --- | --- |

40.

reamintește că, potrivit celor afirmate de Curtea Europeană de Justiție, cetățenia Uniunii reprezintă în prezent statutul fundamental al individului, subiect politic al procesului de integrare europeană;

| 41. | de aceea, își exprimă satisfacția pentru faptul că Tratatul de la Lisabona include dispozițiile generale privind cetățenia Uniunii în noul Tratat privind Uniunea Europeană, mai precis în titlul care conține dispoziții referitoare la principiile democrației și în care se reiterează principiul conform căruia deciziile trebuie luate în cel mai deschis mod cu putință și cât mai aproape de cetățeni (democrație de proximitate); |
| --- | --- |

41.

de aceea, își exprimă satisfacția pentru faptul că Tratatul de la Lisabona include dispozițiile generale privind cetățenia Uniunii în noul Tratat privind Uniunea Europeană, mai precis în titlul care conține dispoziții referitoare la principiile democrației și în care se reiterează principiul conform căruia deciziile trebuie luate în cel mai deschis mod cu putință și cât mai aproape de cetățeni (democrație de proximitate);

| 42. | cu toate acestea, regretă faptul că nu a fost făcută o mențiune specială cu privire la rolul pe care îl au, în acest sens, autoritățile locale și regionale; |
| --- | --- |

42.

cu toate acestea, regretă faptul că nu a fost făcută o mențiune specială cu privire la rolul pe care îl au, în acest sens, autoritățile locale și regionale;

| 43. | reafirmă deosebita importanță pe care o dobândește, între drepturile care decurg din cetățenia europeană, libera circulație și libertatea de ședere, aceasta și din perspectiva unei mai bune cunoașteri reciproce a popoarelor Uniunii; |
| --- | --- |

43.

reafirmă deosebita importanță pe care o dobândește, între drepturile care decurg din cetățenia europeană, libera circulație și libertatea de ședere, aceasta și din perspectiva unei mai bune cunoașteri reciproce a popoarelor Uniunii;

| 44. | constată progresele făcute în ceea ce privește exercitarea acestei libertăți, datorită adoptării și intrării în vigoare a Directivei 2004/38 privind dreptul cetățenilor Uniunii și al membrilor familiilor lor la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre; |
| --- | --- |

44.

constată progresele făcute în ceea ce privește exercitarea acestei libertăți, datorită adoptării și intrării în vigoare a Directivei 2004/38 privind dreptul cetățenilor Uniunii și al membrilor familiilor lor la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre;

| 45. | invită statele membre să colaboreze în vederea asigurării securității cetățenilor și combaterii infracțiunilor; |
| --- | --- |

45.

invită statele membre să colaboreze în vederea asigurării securității cetățenilor și combaterii infracțiunilor;

| 46. | subliniază ferm, inclusiv în lumina experienței dobândite prin punerea în aplicare a Directivei 2004/38, responsabilitățile fundamentale pe care și le asumă autoritățile locale și regionale cu privire la gestionarea problemelor legate de circulația și, mai ales, de șederea cetățenilor europeni, aceasta nu numai în privința formalităților și practicilor administrative pe care le presupune șederea, ci și, mai ales, în privința politicilor de primire; |
| --- | --- |

46.

subliniază ferm, inclusiv în lumina experienței dobândite prin punerea în aplicare a Directivei 2004/38, responsabilitățile fundamentale pe care și le asumă autoritățile locale și regionale cu privire la gestionarea problemelor legate de circulația și, mai ales, de șederea cetățenilor europeni, aceasta nu numai în privința formalităților și practicilor administrative pe care le presupune șederea, ci și, mai ales, în privința politicilor de primire;

| 47. | regretă deci faptul că Al cincilea raport al Comisiei privind cetățenia Uniunii nu menționează responsabilitățile speciale ale autorităților locale și regionale în ceea ce privește primirea; |
| --- | --- |

47.

regretă deci faptul că Al cincilea raport al Comisiei privind cetățenia Uniunii nu menționează responsabilitățile speciale ale autorităților locale și regionale în ceea ce privește primirea;

| 48. | reamintește că, în conformitate cu dispozițiile Directivei 2004/38, dreptul de ședere într-un stat-gazdă al unui cetățean al Uniunii care nu este lucrător salariat sau lucrător care desfășoară activități independente se menține atâta timp cât acesta nu reprezintă o problemă sau o povară excesivă pentru sistemul de asigurări sociale al acestui stat, cu condiția ca, în situația prelungirii șederii peste trei luni, cetățeanul să dispună de resurse economice suficiente pentru sine și pentru membrii familiei sale, ca și de o asigurare de sănătate completă în statul-gazdă; |
| --- | --- |

48.

reamintește că, în conformitate cu dispozițiile Directivei 2004/38, dreptul de ședere într-un stat-gazdă al unui cetățean al Uniunii care nu este lucrător salariat sau lucrător care desfășoară activități independente se menține atâta timp cât acesta nu reprezintă o problemă sau o povară excesivă pentru sistemul de asigurări sociale al acestui stat, cu condiția ca, în situația prelungirii șederii peste trei luni, cetățeanul să dispună de resurse economice suficiente pentru sine și pentru membrii familiei sale, ca și de o asigurare de sănătate completă în statul-gazdă;

| 49. | ia notă de interpretarea acestor condiții de către Curtea Europeană de Justiție și subliniază impactul pe care o astfel de interpretare îl poate avea asupra responsabilităților autorităților locale și regionale, precum și sarcinile financiare pe care aceasta le poate genera; |
| --- | --- |

49.

ia notă de interpretarea acestor condiții de către Curtea Europeană de Justiție și subliniază impactul pe care o astfel de interpretare îl poate avea asupra responsabilităților autorităților locale și regionale, precum și sarcinile financiare pe care aceasta le poate genera;

| 50. | reamintește dreptul și îndatorirea autorităților naționale de a combate cazurile de exercitare abuzivă a drepturilor recunoscute de directivă sau cazurile de fraudă, ca, de exemplu, căsătorii sau uniuni libere fictive ori comportamente prin care se încalcă legea; |
| --- | --- |

50.

reamintește dreptul și îndatorirea autorităților naționale de a combate cazurile de exercitare abuzivă a drepturilor recunoscute de directivă sau cazurile de fraudă, ca, de exemplu, căsătorii sau uniuni libere fictive ori comportamente prin care se încalcă legea;

| 51. | întâmpină favorabil inițiativele Comisiei destinate promovării cunoașterii noilor reglementări cuprinse în Directiva 2004/38, precum publicarea „Ghidului pentru Directiva 2004/38/CE”, și invită Comisia să profite de poziția privilegiată a autorităților regionale și locale, ca vectori de transmitere a acestor informații; |
| --- | --- |

51.

întâmpină favorabil inițiativele Comisiei destinate promovării cunoașterii noilor reglementări cuprinse în Directiva 2004/38, precum publicarea „Ghidului pentru Directiva 2004/38/CE”, și invită Comisia să profite de poziția privilegiată a autorităților regionale și locale, ca vectori de transmitere a acestor informații;

| 52. | subliniază că exercitarea drepturilor legate de cetățenie implică și obligația respectării unor „datorii” specifice față de comunitatea locală sau regională; |
| --- | --- |

52.

subliniază că exercitarea drepturilor legate de cetățenie implică și obligația respectării unor „datorii” specifice față de comunitatea locală sau regională;

| 53. | subliniază importanța, ca principiu, a dreptului cetățenilor Uniunii de a vota și de a candida, în statul de reședință, la alegerile locale și la cele pentru Parlamentul European; |
| --- | --- |

53.

subliniază importanța, ca principiu, a dreptului cetățenilor Uniunii de a vota și de a candida, în statul de reședință, la alegerile locale și la cele pentru Parlamentul European;

| 54. | în legătură cu aceasta, subliniază în special faptul că instituțiile politice locale reprezintă un electorat „european”, constituind, așadar, primele organe europene de guvernare autentice; |
| --- | --- |

54.

în legătură cu aceasta, subliniază în special faptul că instituțiile politice locale reprezintă un electorat „european”, constituind, așadar, primele organe europene de guvernare autentice;

| 55. | își exprimă satisfacția pentru creșterea participării cetățenilor Uniunii care trăiesc în alt stat decât cel de origine la alegerile pentru Parlamentul European, dar ia notă cu îngrijorare de scăderea treptată, în general, a participării la alegerile pentru Parlamentul European; |
| --- | --- |

55.

își exprimă satisfacția pentru creșterea participării cetățenilor Uniunii care trăiesc în alt stat decât cel de origine la alegerile pentru Parlamentul European, dar ia notă cu îngrijorare de scăderea treptată, în general, a participării la alegerile pentru Parlamentul European;

| 56. | invită așadar din nou la intensificarea activităților de informare și de educare cu privire la alegerile europene, cu exploatarea pe deplin, în acest proces, a atuurilor autorităților regionale și locale; |
| --- | --- |

56.

invită așadar din nou la intensificarea activităților de informare și de educare cu privire la alegerile europene, cu exploatarea pe deplin, în acest proces, a atuurilor autorităților regionale și locale;

| 57. | își reafirmă interesul cu privire la dezvoltarea partidelor politice europene (CdR 280/2004) și subliniază rolul esențial pe care reprezentanții aleși la nivel local și regional ar trebui să-l dețină în funcționarea acestor partide și în elaborarea strategiilor necesare, îndeosebi în scopul stabilirii unei legături între diferitele niveluri de guvernanță (europeană, națională, regională și locală); |
| --- | --- |

57.

își reafirmă interesul cu privire la dezvoltarea partidelor politice europene (CdR 280/2004) și subliniază rolul esențial pe care reprezentanții aleși la nivel local și regional ar trebui să-l dețină în funcționarea acestor partide și în elaborarea strategiilor necesare, îndeosebi în scopul stabilirii unei legături între diferitele niveluri de guvernanță (europeană, națională, regională și locală);

| 58. | își exprimă satisfacția pentru introducerea în Tratatul de la Lisabona a dreptului cetățenilor Uniunii (în număr de cel puțin un milion și provenind dintr-un număr semnificativ de state membre) de a invita Comisia să prezinte propuneri de acte normative; |
| --- | --- |

58.

își exprimă satisfacția pentru introducerea în Tratatul de la Lisabona a dreptului cetățenilor Uniunii (în număr de cel puțin un milion și provenind dintr-un număr semnificativ de state membre) de a invita Comisia să prezinte propuneri de acte normative;

| 59. | subliniază rolul fundamental pe care și l-a asumat Ombudsmanul European, mai ales din perspectiva experienței dobândite, în vederea remedierii situațiilor de proastă administrare din partea instituțiilor și organelor comunitare; |
| --- | --- |

59.

subliniază rolul fundamental pe care și l-a asumat Ombudsmanul European, mai ales din perspectiva experienței dobândite, în vederea remedierii situațiilor de proastă administrare din partea instituțiilor și organelor comunitare;

| 60. | se bucură de posibilitatea oferită cetățenilor europeni de a prezenta petiții Parlamentului European și de a înainta reclamații Ombudsmanului, pe cale electronică; |
| --- | --- |

60.

se bucură de posibilitatea oferită cetățenilor europeni de a prezenta petiții Parlamentului European și de a înainta reclamații Ombudsmanului, pe cale electronică;

| 61. | reamintește dreptul cetățenilor Uniunii, aflați pe teritoriul unei țări terțe în care statul membru de care aparțin nu este reprezentat, de a face apel la protecția autorităților diplomatice și consulare ale oricărui stat membru, în aceleași condiții ca și cetățenii acestuia, și subliniază importanța acestei dispoziții, inclusiv ca principiu, în măsura în care ea tinde să recunoască cetățeniei Uniunii o dimensiune externă; |
| --- | --- |

61.

reamintește dreptul cetățenilor Uniunii, aflați pe teritoriul unei țări terțe în care statul membru de care aparțin nu este reprezentat, de a face apel la protecția autorităților diplomatice și consulare ale oricărui stat membru, în aceleași condiții ca și cetățenii acestuia, și subliniază importanța acestei dispoziții, inclusiv ca principiu, în măsura în care ea tinde să recunoască cetățeniei Uniunii o dimensiune externă;

| 62. | împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia acquis-ul în domeniul protecției diplomatice și consulare este insuficient, întâmpină favorabil prezentarea, de către aceasta, a planului de acțiune pentru perioada 2007-2009, în vederea dezvoltării acestui acquis, și invită Consiliul și statele membre să întreprindă demersurile necesare în această privință, inclusiv pe plan internațional; |
| --- | --- |

62.

împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia acquis-ul în domeniul protecției diplomatice și consulare este insuficient, întâmpină favorabil prezentarea, de către aceasta, a planului de acțiune pentru perioada 2007-2009, în vederea dezvoltării acestui acquis, și invită Consiliul și statele membre să întreprindă demersurile necesare în această privință, inclusiv pe plan internațional;

| 63. | în acest sens, subliniază competențele și experiența autorităților regionale și locale în domenii precum turismul, politica de sănătate, înhumarea și incinerarea persoanelor decedate și, prin urmare, invită instituțiile Uniunii să consulte Comitetul Regiunilor în cursul elaborării și adoptării de decizii în acest domeniu; |
| --- | --- |

63.

în acest sens, subliniază competențele și experiența autorităților regionale și locale în domenii precum turismul, politica de sănătate, înhumarea și incinerarea persoanelor decedate și, prin urmare, invită instituțiile Uniunii să consulte Comitetul Regiunilor în cursul elaborării și adoptării de decizii în acest domeniu;

| 64. | întâmpină favorabil recunoașterea, prin Tratatul de la Lisabona, a personalității internaționale a Uniunii și speră că aceasta va putea acționa în sensul protejării cetățenilor ei pe plan internațional; |
| --- | --- |

64.

întâmpină favorabil recunoașterea, prin Tratatul de la Lisabona, a personalității internaționale a Uniunii și speră că aceasta va putea acționa în sensul protejării cetățenilor ei pe plan internațional;

| 65. | ia notă de datele prezentate în Al cincilea raport al Comisiei privind cetățenia Uniunii (1 mai 2004-30 iunie 2007), potrivit cărora cetățenii Uniunii ar dori să-și cunoască mai bine drepturile, dar de fapt, mai puțin de o treime dintre persoanele consultate consideră că sunt „bine informate asupra drepturilor lor în calitate de cetățeni ai Uniunii”; |
| --- | --- |

65.

ia notă de datele prezentate în Al cincilea raport al Comisiei privind cetățenia Uniunii (1 mai 2004-30 iunie 2007), potrivit cărora cetățenii Uniunii ar dori să-și cunoască mai bine drepturile, dar de fapt, mai puțin de o treime dintre persoanele consultate consideră că sunt „bine informate asupra drepturilor lor în calitate de cetățeni ai Uniunii”;

| 66. | insistă asupra responsabilității tuturor nivelurilor de guvernare în legătură cu crearea unei „culturi a drepturilor fundamentale”, prin sporirea nivelului de conștientizare de către cetățeni a propriilor drepturi; subliniază deci necesitatea unor eforturi comune de promovare a drepturilor cetățeanului, care trebuie să facă parte integrantă din politica de informare și comunicare a Comisiei Europene; |
| --- | --- |

66.

insistă asupra responsabilității tuturor nivelurilor de guvernare în legătură cu crearea unei „culturi a drepturilor fundamentale”, prin sporirea nivelului de conștientizare de către cetățeni a propriilor drepturi; subliniază deci necesitatea unor eforturi comune de promovare a drepturilor cetățeanului, care trebuie să facă parte integrantă din politica de informare și comunicare a Comisiei Europene;

| 67. | consideră că, în acest scop, trebuie alocate resurse specifice și desfășurate acțiuni care să implice efectiv autoritățile locale și regionale. |
| --- | --- |

67.

consideră că, în acest scop, trebuie alocate resurse specifice și desfășurate acțiuni care să implice efectiv autoritățile locale și regionale.

Bruxelles, 9 octombrie 2008

Președintele

Comitetului Regiunilor

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 19.12.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 325/81 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 325/81

---

Avizul Comitetului Regiunilor privind programul pentru un internet mai sigur (2009-2013)

(2008/C 325/14)

COMITETUL REGIUNILOR

| — | consideră că acțiunile desfășurate până în prezent trebuie adaptate la noile cerințe rezultate din apariția noilor tehnologii și servicii, care generează noi riscuri și le amplifică pe cele existente; |
| --- | --- |

—

consideră că acțiunile desfășurate până în prezent trebuie adaptate la noile cerințe rezultate din apariția noilor tehnologii și servicii, care generează noi riscuri și le amplifică pe cele existente;

| — | recomandă să se ajungă măcar la un consens de bază privind „conținutul ilegal” prin compararea dispozițiilor în materie penală, pentru a identifica elementele comune. Acțiunile întreprinse ar trebui să sprijine și elaborarea unei „liste negre” a conținutului ilegal și al promovării acestuia de către furnizorii de internet; |
| --- | --- |

—

recomandă să se ajungă măcar la un consens de bază privind „conținutul ilegal” prin compararea dispozițiilor în materie penală, pentru a identifica elementele comune. Acțiunile întreprinse ar trebui să sprijine și elaborarea unei „liste negre” a conținutului ilegal și al promovării acestuia de către furnizorii de internet;

| — | solicită ca activitățile cu scop de sensibilizare a utilizatorilor finali să implice explicit autoritățile și administrațiile locale, care sunt cele mai apropiate de grupurile-țintă și au cel mai mare potențial de difuzare a informației și de punere în aplicare a unor programe și proiecte concrete; |
| --- | --- |

—

solicită ca activitățile cu scop de sensibilizare a utilizatorilor finali să implice explicit autoritățile și administrațiile locale, care sunt cele mai apropiate de grupurile-țintă și au cel mai mare potențial de difuzare a informației și de punere în aplicare a unor programe și proiecte concrete;

| — | recomandă ca centrele de sensibilizare să urmărească strategii definite pentru abordarea copiilor, părinților și profesorilor, asigurându-se că măsurile luate sunt de bună calitate. Acest program trebuie să promoveze o implicare mai activă a mass-media în campaniile de sensibilizare; |
| --- | --- |

—

recomandă ca centrele de sensibilizare să urmărească strategii definite pentru abordarea copiilor, părinților și profesorilor, asigurându-se că măsurile luate sunt de bună calitate. Acest program trebuie să promoveze o implicare mai activă a mass-media în campaniile de sensibilizare;

| — | consideră că este deosebit de importantă colaborarea cât mai strânsă dintre liniile de informare (hotline), organismele judiciare și furnizorii de internet și asigurarea unei implicări a altor actori, cum ar fi organizațiile sociale și ONG-urile corespunzătoare; |
| --- | --- |

—

consideră că este deosebit de importantă colaborarea cât mai strânsă dintre liniile de informare (hotline), organismele judiciare și furnizorii de internet și asigurarea unei implicări a altor actori, cum ar fi organizațiile sociale și ONG-urile corespunzătoare;

| — | solicită realizarea de acțiuni de creare de material didactic în domeniile tehnologiei informației și cunoștințelor media, care să abordeze mediile online sigure. Acțiunile ar trebui să aibă ca scop nu numai protecția copiilor, ci și inducerea unui mod sigur de utilizare a internetului (abilitare). |
| --- | --- |

—

solicită realizarea de acțiuni de creare de material didactic în domeniile tehnologiei informației și cunoștințelor media, care să abordeze mediile online sigure. Acțiunile ar trebui să aibă ca scop nu numai protecția copiilor, ci și inducerea unui mod sigur de utilizare a internetului (abilitare).

| Raportor | : | Ján ORAVEC (SK/PPE), primarul orașului Štúrovo |
| --- | --- | --- |

Raportor

:

Ján ORAVEC (SK/PPE), primarul orașului Štúrovo

Text de referință

Propunere de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unui program comunitar multianual privind protecția copiilor care utilizează internetul și alte tehnologii de comunicare

COM(2008) 106 final — 2008/0047 (COD)

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

Observații generale

Observații generale privind programul

| 1. | admite faptul că, de la lansarea Planului de acțiune pentru un internet mai sigur, atât tehnologiile cât și utilizările acestora s-au modificat considerabil. Copiii sunt utilizatori activi ai tehnologiilor on-line, iar acest fenomen se amplifică. Protejarea lor de conținuturile dăunătoare, reducerea gradului de diseminare a conținuturilor cu caracter ilegal, precum și o educație în spiritul unei utilizări conștiente și critice a internetului reprezintă o preocupare continuă și care trebuie abordată în mod proactiv de către legislatori, de factorii de decizie în materie de politică, de sectorul în cauză și de utilizatorii finali, ca și, în special, de către părinți, educatori și persoanele care au grijă de copii; |
| --- | --- |

1.

admite faptul că, de la lansarea Planului de acțiune pentru un internet mai sigur, atât tehnologiile cât și utilizările acestora s-au modificat considerabil. Copiii sunt utilizatori activi ai tehnologiilor on-line, iar acest fenomen se amplifică. Protejarea lor de conținuturile dăunătoare, reducerea gradului de diseminare a conținuturilor cu caracter ilegal, precum și o educație în spiritul unei utilizări conștiente și critice a internetului reprezintă o preocupare continuă și care trebuie abordată în mod proactiv de către legislatori, de factorii de decizie în materie de politică, de sectorul în cauză și de utilizatorii finali, ca și, în special, de către părinți, educatori și persoanele care au grijă de copii;

| 2. | consideră că printre cele mai serioase riscuri la care sunt supuși copiii din perspectiva tehnologiilor on-line sunt: cazurile în care copiii sunt afectați direct, ca victime ale abuzurilor sexuale în timpul cărora se fac fotografii, filme sau fișiere audio, care sunt transmise apoi pe internet; cazurile în care sunt contactați de persoane care se împrietenesc cu ei în scopul comiterii de abuzuri sexuale (manipulare psihologică) sau când sunt victimele hărțuirii în mediul on-line (hărțuire pe internet); |
| --- | --- |

2.

consideră că printre cele mai serioase riscuri la care sunt supuși copiii din perspectiva tehnologiilor on-line sunt: cazurile în care copiii sunt afectați direct, ca victime ale abuzurilor sexuale în timpul cărora se fac fotografii, filme sau fișiere audio, care sunt transmise apoi pe internet; cazurile în care sunt contactați de persoane care se împrietenesc cu ei în scopul comiterii de abuzuri sexuale (manipulare psihologică) sau când sunt victimele hărțuirii în mediul on-line (hărțuire pe internet);

| 3. | ia notă de rezultatele evaluării finale a Planului de acțiune pentru un internet mai sigur; |
| --- | --- |

3.

ia notă de rezultatele evaluării finale a Planului de acțiune pentru un internet mai sigur;

| 4. | subliniază că programele comunitare pentru un internet mai sigur sunt unica inițiativă paneuropeană care abordează aspecte legate de protecția copiilor în mediul on-line; |
| --- | --- |

4.

subliniază că programele comunitare pentru un internet mai sigur sunt unica inițiativă paneuropeană care abordează aspecte legate de protecția copiilor în mediul on-line;

| 5. | recunoaște faptul că acțiunile întreprinse au fost eficiente, dar consideră că acestea trebuie adaptate la noile cerințe rezultate din apariția noilor tehnologii și servicii, care generează noi riscuri și le amplifică pe cele existente; |
| --- | --- |

5.

recunoaște faptul că acțiunile întreprinse au fost eficiente, dar consideră că acestea trebuie adaptate la noile cerințe rezultate din apariția noilor tehnologii și servicii, care generează noi riscuri și le amplifică pe cele existente;

| 6. | salută faptul că noul program va facilita cooperarea și schimburile de experiențe și bune practici la toate nivelurile, cu privire la siguranța copiilor în mediul on-line, sporind astfel valoarea adăugată la nivel european; |
| --- | --- |

6.

salută faptul că noul program va facilita cooperarea și schimburile de experiențe și bune practici la toate nivelurile, cu privire la siguranța copiilor în mediul on-line, sporind astfel valoarea adăugată la nivel european;

| 7. | este conștient de dificultățile pe care le presupune ajungerea la un consens în ceea ce privește definirea termenului de „conținut ilegal” și „conținut dăunător”, care variază de la o țară și de la o cultură la alta; |
| --- | --- |

7.

este conștient de dificultățile pe care le presupune ajungerea la un consens în ceea ce privește definirea termenului de „conținut ilegal” și „conținut dăunător”, care variază de la o țară și de la o cultură la alta;

| 8. | recomandă, cu toate acestea, să se ajungă la un acord de bază cel puțin în ceea ce privește definirea „conținutului ilegal”, comparând dispozițiile în materie penală și identificând elementele comune ale acestora; |
| --- | --- |

8.

recomandă, cu toate acestea, să se ajungă la un acord de bază cel puțin în ceea ce privește definirea „conținutului ilegal”, comparând dispozițiile în materie penală și identificând elementele comune ale acestora;

| 9. | consideră că măsurile propuse vor contribui la protejarea copiilor care utilizează internetul și alte tehnologii de comunicare și, ca reacție la noile evoluții, vor reduce volumul conținutului ilegal on-line, în special diseminarea on-line a materialelor care conțin abuzuri sexuale împotriva copiilor, manipulare psihologică și hărțuire pe internet; |
| --- | --- |

9.

consideră că măsurile propuse vor contribui la protejarea copiilor care utilizează internetul și alte tehnologii de comunicare și, ca reacție la noile evoluții, vor reduce volumul conținutului ilegal on-line, în special diseminarea on-line a materialelor care conțin abuzuri sexuale împotriva copiilor, manipulare psihologică și hărțuire pe internet;

| 10. | speră ca viitoarele activități să vizeze stimularea și încurajarea creării și aplicării de soluții tehnice pentru combaterea conținutului ilegal și a comportamentului dăunător din mediul on-line, precum și promovarea cooperării și schimburilor de bune practici între o gamă largă de factori interesați la nivel local, regional, european și internațional; |
| --- | --- |

10.

speră ca viitoarele activități să vizeze stimularea și încurajarea creării și aplicării de soluții tehnice pentru combaterea conținutului ilegal și a comportamentului dăunător din mediul on-line, precum și promovarea cooperării și schimburilor de bune practici între o gamă largă de factori interesați la nivel local, regional, european și internațional;

| 11. | propune organizarea în fiecare an a unor conferințe de orientare, cu participarea părților interesate de la nivel național, european și internațional, în vederea asigurării posibilității de dezbatere a provocărilor și problemelor momentului și pentru promovarea cooperării; |
| --- | --- |

11.

propune organizarea în fiecare an a unor conferințe de orientare, cu participarea părților interesate de la nivel național, european și internațional, în vederea asigurării posibilității de dezbatere a provocărilor și problemelor momentului și pentru promovarea cooperării;

| 12. | își exprimă decepția cu privire la faptul că acțiunile menite să sporească gradul de conștientizare al publicului, în special al copiilor, părinților, educatorilor și persoanelor care îngrijesc copii, cu privire la oportunitățile și riscurile pe care le prezintă utilizarea tehnologiilor on-line, precum și la modalitățile de obținere a siguranței on-line, nu implică în mod explicit autoritățile locale și regionale, care se află mai aproape de grupurile-țintă și au posibilități mai mari de comunicare a informațiilor importante, precum și de implementare a unor programe și proiecte concrete; |
| --- | --- |

12.

își exprimă decepția cu privire la faptul că acțiunile menite să sporească gradul de conștientizare al publicului, în special al copiilor, părinților, educatorilor și persoanelor care îngrijesc copii, cu privire la oportunitățile și riscurile pe care le prezintă utilizarea tehnologiilor on-line, precum și la modalitățile de obținere a siguranței on-line, nu implică în mod explicit autoritățile locale și regionale, care se află mai aproape de grupurile-țintă și au posibilități mai mari de comunicare a informațiilor importante, precum și de implementare a unor programe și proiecte concrete;

| 13. | sprijină crearea și dezvoltarea continuă a unei baze de cunoștințe destinate eliminării riscurilor existente și a celor emergente, precum și rezolvării problemelor pe care le poate genera utilizarea internetului; |
| --- | --- |

13.

sprijină crearea și dezvoltarea continuă a unei baze de cunoștințe destinate eliminării riscurilor existente și a celor emergente, precum și rezolvării problemelor pe care le poate genera utilizarea internetului;

| 14. | recomandă coordonarea activităților de cercetare în domeniile corespunzătoare, atât în Uniunea Europeană cât și în afara ei, și sporirea cunoștințelor privind evoluția modalităților de utilizare a tehnologiilor on-line de către copii, riscurile aferente și posibilele efecte dăunătoare ale utilizării tehnologiilor on-line asupra acestora, inclusiv aspectele tehnice, psihologice și sociale, precum și prezentarea unor exemple pozitive privind educația în spiritul unei utilizări critice a mijloacelor de informare; |
| --- | --- |

14.

recomandă coordonarea activităților de cercetare în domeniile corespunzătoare, atât în Uniunea Europeană cât și în afara ei, și sporirea cunoștințelor privind evoluția modalităților de utilizare a tehnologiilor on-line de către copii, riscurile aferente și posibilele efecte dăunătoare ale utilizării tehnologiilor on-line asupra acestora, inclusiv aspectele tehnice, psihologice și sociale, precum și prezentarea unor exemple pozitive privind educația în spiritul unei utilizări critice a mijloacelor de informare;

| 15. | sprijină cu hotărâre continuarea și îmbunătățirea proiectului „Safer internet plus”; |
| --- | --- |

15.

sprijină cu hotărâre continuarea și îmbunătățirea proiectului „Safer internet plus”;

| 16. | invită instituțiile comunitare și guvernele statelor membre să acorde atenția cuvenită acestei chestiuni, în măsura competențelor lor; |
| --- | --- |

16.

invită instituțiile comunitare și guvernele statelor membre să acorde atenția cuvenită acestei chestiuni, în măsura competențelor lor;

| 17. | speră că punerea în aplicare a acestor măsuri va contribui considerabil la reducerea amenințărilor la adresa copiilor care utilizează internetul și alte tehnologii de comunicare. |
| --- | --- |

17.

speră că punerea în aplicare a acestor măsuri va contribui considerabil la reducerea amenințărilor la adresa copiilor care utilizează internetul și alte tehnologii de comunicare.

II.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Amendamentul 1

Anexa I — Acțiunea 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1. | Punerea la dispoziția publicului a unor puncte de contact unde pot semnala conținuturile ilegale și comportamentele dăunătoare din mediul on-line. Activitățile ar trebui să asigure faptul că aceste puncte de contact sunt eficace și vizibile pentru public, se află în strânsă legătură cu alte acțiuni de la nivel național și cooperează la nivel european pentru a rezolva problemele transfrontaliere și a realiza schimburi de bune practici. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

1.

Punerea la dispoziția publicului a unor puncte de contact unde pot semnala conținuturile ilegale și comportamentele dăunătoare din mediul on-line. Activitățile ar trebui să asigure faptul că aceste puncte de contact sunt eficace și vizibile pentru public, se află în strânsă legătură cu alte acțiuni de la nivel național și cooperează la nivel european pentru a rezolva problemele transfrontaliere și a realiza schimburi de bune practici.

| 1. | Punerea la dispoziția publicului a unor puncte de contact unde pot semnala conținuturile ilegale și comportamentele dăunătoare din mediul on-line. Activitățile ar trebui să asigure faptul că aceste puncte de contact sunt eficace și vizibile pentru public, se află în strânsă legătură cu alte acțiuni de la nivel național și cooperează la nivel european pentru a rezolva problemele transfrontaliere și a realiza schimburi de bune practici. Ar trebui sprijinite acțiunile de popularizare a liniilor de asistenț
  ă telefonică în rândul utilizatorilor finali
  ș
  i ar trebui exploatate posibilită
  ț
  ile autorită
  ților locale de diseminare de informații importante. |
| --- | --- |

1.

Punerea la dispoziția publicului a unor puncte de contact unde pot semnala conținuturile ilegale și comportamentele dăunătoare din mediul on-line. Activitățile ar trebui să asigure faptul că aceste puncte de contact sunt eficace și vizibile pentru public, se află în strânsă legătură cu alte acțiuni de la nivel național și cooperează la nivel european pentru a rezolva problemele transfrontaliere și a realiza schimburi de bune practici. Ar trebui sprijinite acțiunile de popularizare a liniilor de asistenț
  ă telefonică în rândul utilizatorilor finali
  ș
  i ar trebui exploatate posibilită
  ț
  ile autorită
  ților locale de diseminare de informații importante.

Expunere de motive

Punctele de contact și liniile de asistență telefonică nu își pot îndeplini misiunea decât dacă un număr cât mai mare de utilizatori sunt conștienți de existența acestora. De aceea, ele trebuie să facă obiectul unor campanii de publicitate cât mai ample, autoritățile locale dispunând de capacitățile necesare în acest sens.

Amendamentul 2

Anexa I — Acțiunea 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 2. | Atacarea problemei comportamentelor dăunătoare din mediul on-line, în special manipularea psihologică și hărțuirea. Activitățile vor avea ca scop atacarea problemei pe care o reprezintă manipularea psihologică în mediul on-line — procesul prin care un adult se împrietenește cu un copil cu intenția de a comite abuzuri sexuale asupra acestuia — precum și hărțuirea. Acțiunile vor aborda aspecte de ordin tehnic, psihologic și sociologic legate de aceste probleme și vor promova cooperarea și coordonarea între factorii implicați. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

2.

Atacarea problemei comportamentelor dăunătoare din mediul on-line, în special manipularea psihologică și hărțuirea. Activitățile vor avea ca scop atacarea problemei pe care o reprezintă manipularea psihologică în mediul on-line — procesul prin care un adult se împrietenește cu un copil cu intenția de a comite abuzuri sexuale asupra acestuia — precum și hărțuirea. Acțiunile vor aborda aspecte de ordin tehnic, psihologic și sociologic legate de aceste probleme și vor promova cooperarea și coordonarea între factorii implicați.

| 2. | Atacarea problemei comportamentelor dăunătoare din mediul on-line, în special manipularea psihologică și hărțuirea. Activitățile vor avea ca scop atacarea problemei pe care o reprezintă manipularea psihologică în mediul on-line — procesul prin care un adult se împrietenește cu un copil cu intenția de a comite abuzuri sexuale asupra acestuia — precum și hărțuirea. Acțiunile vor aborda aspecte de ordin tehnic, psihologic și sociologic legate de aceste probleme și vor promova cooperarea și coordonarea între factorii implicați. Este deosebit de important să existe o colaborare cât mai strânsă între liniile de asisten
  ț
  ă telefonică, organele de aplicare a legii
  și furnizorii de servicii de internet, pe de o parte, ș
  i să fie implica
  ți și alți actori, de exemplu organizații sociale ș
  i ONG-uri specializate, pe de altă parte. |
| --- | --- |

2.

Atacarea problemei comportamentelor dăunătoare din mediul on-line, în special manipularea psihologică și hărțuirea. Activitățile vor avea ca scop atacarea problemei pe care o reprezintă manipularea psihologică în mediul on-line — procesul prin care un adult se împrietenește cu un copil cu intenția de a comite abuzuri sexuale asupra acestuia — precum și hărțuirea. Acțiunile vor aborda aspecte de ordin tehnic, psihologic și sociologic legate de aceste probleme și vor promova cooperarea și coordonarea între factorii implicați. Este deosebit de important să existe o colaborare cât mai strânsă între liniile de asisten
  ț
  ă telefonică, organele de aplicare a legii
  și furnizorii de servicii de internet, pe de o parte, ș
  i să fie implica
  ți și alți actori, de exemplu organizații sociale ș
  i ONG-uri specializate, pe de altă parte.

Expunere de motive

În vederea întreprinderii de măsuri de combatere eficiente, este foarte important ca informațiile culese de liniile de asistență telefonică să fie transmise rapid și continuu celorlalți actori implicați în lupta împotriva conținutului ilegal și comportamentului dăunător.

Amendamentul 3

Anexa I — Acțiunea 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 3. | Stimularea utilizării de soluții tehnice pentru a aborda în mod adecvat problemele pe care le reprezintă conținutul ilegal și comportamentele dăunătoare din mediul on-line. Activitățile ar trebui să încurajeze dezvoltarea sau adaptarea de instrumente tehnologice eficace pentru rezolvarea în mod adecvat a problemelor pe care le reprezintă conținutul ilegal și comportamentele dăunătoare din mediul on-line, care să fie utilizate de factorii interesați. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

3.

Stimularea utilizării de soluții tehnice pentru a aborda în mod adecvat problemele pe care le reprezintă conținutul ilegal și comportamentele dăunătoare din mediul on-line. Activitățile ar trebui să încurajeze dezvoltarea sau adaptarea de instrumente tehnologice eficace pentru rezolvarea în mod adecvat a problemelor pe care le reprezintă conținutul ilegal și comportamentele dăunătoare din mediul on-line, care să fie utilizate de factorii interesați.

| 3. | Sprijinirea și s
  Stimularea utilizării de soluții tehnice pentru a aborda în mod adecvat problemele pe care le reprezintă conținutul ilegal și comportamentele dăunătoare din mediul on-line. Activitățile ar trebui să încurajeze dezvoltarea sau adaptarea de instrumente tehnologice eficace pentru rezolvarea în mod adecvat a problemelor pe care le reprezintă conținutul ilegal și comportamentele dăunătoare din mediul on-line, care să fie utilizate de factorii interesați. Acț
  iunile vor trebui să sprijine coordonarea eforturilor în vederea elaborării unei liste negre europene a con
  ținutului ilegal ș
  i promovarea utilizării acesteia de către furnizorii de servicii de internet. |
| --- | --- |

3.

Sprijinirea și s
  Stimularea utilizării de soluții tehnice pentru a aborda în mod adecvat problemele pe care le reprezintă conținutul ilegal și comportamentele dăunătoare din mediul on-line. Activitățile ar trebui să încurajeze dezvoltarea sau adaptarea de instrumente tehnologice eficace pentru rezolvarea în mod adecvat a problemelor pe care le reprezintă conținutul ilegal și comportamentele dăunătoare din mediul on-line, care să fie utilizate de factorii interesați. Acț
  iunile vor trebui să sprijine coordonarea eforturilor în vederea elaborării unei liste negre europene a con
  ținutului ilegal ș
  i promovarea utilizării acesteia de către furnizorii de servicii de internet.

Expunere de motive

Noile soluții tehnice trebuie să fie nu doar stimulate, ci și sprijinite. O listă neagră europeană ar contribui la prevenirea conținutului ilegal sau, dacă este cazul, la adoptarea de măsuri împotriva acestuia.

Amendamentul 4

Anexa I — Acțiunea 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 3. | Stimularea implicării copiilor și tinerilor în crearea unui mediu on-line mai sigur. Acțiunile vor avea ca obiectiv implicarea copiilor și tinerilor, cu scopul de a înțelege mai bine experiențele și modul în care aceștia percep utilizarea tehnologiilor on-line, precum și modul în care se poate promova un mediu on-line mai sigur pentru copii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

3.

Stimularea implicării copiilor și tinerilor în crearea unui mediu on-line mai sigur. Acțiunile vor avea ca obiectiv implicarea copiilor și tinerilor, cu scopul de a înțelege mai bine experiențele și modul în care aceștia percep utilizarea tehnologiilor on-line, precum și modul în care se poate promova un mediu on-line mai sigur pentru copii.

| 3. | Stimularea implicării copiilor și tinerilor în crearea unui mediu on-line mai sigur. Acțiunile vor avea ca obiectiv implicarea copiilor și tinerilor, cu scopul de a înțelege mai bine experiențele și modul în care aceștia percep utilizarea tehnologiilor on-line, precum și modul în care se poate promova un mediu on-line mai sigur pentru copii. Alte acț
  iuni ar trebui să includă crea
  rea de material didactic în domeniul tehnologiei informației și al competenț
  ei mediatice, care să abordeze tematica unui mediu on-line sigur
  și a pericolelor legate de conținutul ilegal ș
  i de comportamentele dăunătoare. În plus, ac
  ț
  iunile ar trebui să vize
  ze nu doar protecția copiilor, ci și însuș
  irea de către ace
  știa a unor deprinderi active de utilizare în siguranț
  ă a internetului (proces de

  empowerment

  ). |
| --- | --- |

3.

Stimularea implicării copiilor și tinerilor în crearea unui mediu on-line mai sigur. Acțiunile vor avea ca obiectiv implicarea copiilor și tinerilor, cu scopul de a înțelege mai bine experiențele și modul în care aceștia percep utilizarea tehnologiilor on-line, precum și modul în care se poate promova un mediu on-line mai sigur pentru copii. Alte acț
  iuni ar trebui să includă crea
  rea de material didactic în domeniul tehnologiei informației și al competenț
  ei mediatice, care să abordeze tematica unui mediu on-line sigur
  și a pericolelor legate de conținutul ilegal ș
  i de comportamentele dăunătoare. În plus, ac
  ț
  iunile ar trebui să vize
  ze nu doar protecția copiilor, ci și însuș
  irea de către ace
  știa a unor deprinderi active de utilizare în siguranț
  ă a internetului (proces de

  empowerment

  ).

Expunere de motive

Un profesor format în acest sens poate folosi metode de predare interactive pentru a avertiza copiii cu privire la pericolele legate de utilizarea internetului, și, analizând reacțiile acestora, poate trage în același timp concluzii în ceea ce privește experiențele lor și modul în care ei percep utilizarea tehnologiilor on-line.

Amendamentul 5

Anexa I — Acțiunea 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 4. | Sporirea gradului de informare cu privire la instrumentele adecvate pentru lupta împotriva conținutului dăunător din mediul on-line. Activitățile vor avea ca scop sporirea gradului de informare cu privire la performanțele și eficacitatea instrumentelor care servesc la combaterea conținutului potențial dăunător din mediul on-line și dotarea utilizatorilor cu informații, instrumente și aplicații adecvate, care să le fie de ajutor în combaterea conținuturilor dăunătoare în contextul diferitelor platforme. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

4.

Sporirea gradului de informare cu privire la instrumentele adecvate pentru lupta împotriva conținutului dăunător din mediul on-line. Activitățile vor avea ca scop sporirea gradului de informare cu privire la performanțele și eficacitatea instrumentelor care servesc la combaterea conținutului potențial dăunător din mediul on-line și dotarea utilizatorilor cu informații, instrumente și aplicații adecvate, care să le fie de ajutor în combaterea conținuturilor dăunătoare în contextul diferitelor platforme.

| 4. | Sporirea gradului de informare cu privire la instrumentele adecvate pentru lupta împotriva conținutului dăunător din mediul on-line ș
  i informarea utilizatorilor finali în legătură cu mijloacele disponibile de filtrare a con
  ț
  inutului dăunător. Activitățile vor avea ca scop sporirea gradului de informare cu privire la performanțele și eficacitatea instrumentelor care servesc la combaterea conținutului potențial dăunător din mediul on-line și dotarea utilizatorilor cu informații, instrumente și aplicații adecvate, care să le fie de ajutor în combaterea conținuturilor dăunătoare în contextul diferitelor platforme. |
| --- | --- |

4.

Sporirea gradului de informare cu privire la instrumentele adecvate pentru lupta împotriva conținutului dăunător din mediul on-line ș
  i informarea utilizatorilor finali în legătură cu mijloacele disponibile de filtrare a con
  ț
  inutului dăunător. Activitățile vor avea ca scop sporirea gradului de informare cu privire la performanțele și eficacitatea instrumentelor care servesc la combaterea conținutului potențial dăunător din mediul on-line și dotarea utilizatorilor cu informații, instrumente și aplicații adecvate, care să le fie de ajutor în combaterea conținuturilor dăunătoare în contextul diferitelor platforme.

Expunere de motive

Informarea cu privire la mijloacele corespunzătoare sau noi de combatere a conținutului dăunător este importantă nu doar pentru specialiștii din domeniu, ci și, practic, pentru toți utilizatorii finali, astfel încât aceștia să poată reacționa într-un mod cât mai adecvat și mai eficient la noile pericole.

Amendamentul 6

Anexa I — Acțiunea 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1. | Sporirea gradului de conștientizare la nivel public și diseminarea de informații privind utilizarea în condiții de siguranță sporită a tehnologiilor on-line. Activitățile vor promova conștientizarea la nivel public, prin furnizarea, în mod coordonat în întreaga Europă, de informații adecvate în ceea ce privește posibilitățile, riscurile și metodele de combatere a acestora. Activitățile vor încuraja mijloacele rentabile de diseminare către un număr mare de utilizatori a informațiilor vizând conștientizarea. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

1.

Sporirea gradului de conștientizare la nivel public și diseminarea de informații privind utilizarea în condiții de siguranță sporită a tehnologiilor on-line. Activitățile vor promova conștientizarea la nivel public, prin furnizarea, în mod coordonat în întreaga Europă, de informații adecvate în ceea ce privește posibilitățile, riscurile și metodele de combatere a acestora. Activitățile vor încuraja mijloacele rentabile de diseminare către un număr mare de utilizatori a informațiilor vizând conștientizarea.

| 1. | Sporirea gradului de conștientizare la nivel public și diseminarea de informații privind utilizarea în condiții de siguranță sporită a tehnologiilor on-line, precum ș
  i promovarea unei implicări mai active a mass-media în campaniile de sensibilizare a publicului. Activitățile vor promova conștientizarea la nivel public, prin furnizarea, în mod coordonat în întreaga Europă, de informații adecvate în ceea ce privește posibilitățile, riscurile și metodele de combatere a acestora. Activitățile vor încuraja mijloacele rentabile de diseminare către un număr mare de utilizatori a informațiilor vizând conștientizarea. |
| --- | --- |

1.

Sporirea gradului de conștientizare la nivel public și diseminarea de informații privind utilizarea în condiții de siguranță sporită a tehnologiilor on-line, precum ș
  i promovarea unei implicări mai active a mass-media în campaniile de sensibilizare a publicului. Activitățile vor promova conștientizarea la nivel public, prin furnizarea, în mod coordonat în întreaga Europă, de informații adecvate în ceea ce privește posibilitățile, riscurile și metodele de combatere a acestora. Activitățile vor încuraja mijloacele rentabile de diseminare către un număr mare de utilizatori a informațiilor vizând conștientizarea.

Expunere de motive

Atât mass-media locale, cât și cele naționale, joacă un rol vital în diseminarea de informații privind utilizarea în condiții de siguranță sporită a tehnologiilor on-line. Prin urmare, ar trebui încurajată includerea acestora în procesul și în campaniile de sensibilizare a publicului.

Amendamentul 7

Anexa I — Acțiunea 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 2. | Asigurarea unor puncte de contact unde părinții și copiii pot primi răspunsuri la întrebări privind navigarea pe internet în condiții de siguranță. Activitățile vor viza „responsabilizarea” utilizatorilor în direcția realizării unor alegeri responsabile și în cunoștință de cauză, oferindu-le acestora sfaturi cu privire la informații relevante și măsuri de precauție care trebuie luate pentru asigurarea siguranței în mediul on-line. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

2.

Asigurarea unor puncte de contact unde părinții și copiii pot primi răspunsuri la întrebări privind navigarea pe internet în condiții de siguranță. Activitățile vor viza „responsabilizarea” utilizatorilor în direcția realizării unor alegeri responsabile și în cunoștință de cauză, oferindu-le acestora sfaturi cu privire la informații relevante și măsuri de precauție care trebuie luate pentru asigurarea siguranței în mediul on-line.

| 2. | Asigurarea unor puncte de contact unde părinții și copiii pot primi răspunsuri la întrebări privind navigarea pe internet în condiții de siguranță. Activitățile vor
  ar trebui să vizeze
  a„responsabilizarea” utilizatorilor în direcția realizării unor alegeri responsabile și în cunoștință de cauză, oferindu-le acestora sfaturi cu privire la informații relevante și măsuri de precauție care trebuie luate pentru asigurarea siguranței în mediul on-line. Acț
  iunile ar trebui să vizeze un grad cât mai înalt de sensibilizare a publicului cu privire la aceste puncte de contact. |
| --- | --- |

2.

Asigurarea unor puncte de contact unde părinții și copiii pot primi răspunsuri la întrebări privind navigarea pe internet în condiții de siguranță. Activitățile vor
  ar trebui să vizeze
  a„responsabilizarea” utilizatorilor în direcția realizării unor alegeri responsabile și în cunoștință de cauză, oferindu-le acestora sfaturi cu privire la informații relevante și măsuri de precauție care trebuie luate pentru asigurarea siguranței în mediul on-line. Acț
  iunile ar trebui să vizeze un grad cât mai înalt de sensibilizare a publicului cu privire la aceste puncte de contact.

Expunere de motive

Punctele de contact nu își pot îndeplini rolul decât dacă publicul larg și utilizatorii finali sunt conștienți de existența acestora și, prin urmare, știu cui să se adreseze pentru a obține informații și răspunsuri la întrebări.

Amendamentul 8

Anexa I — Acțiunea 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 3. | Încurajarea dezvoltării unor metode și instrumente eficiente și rentabile de sporire a gradului de conștientizare. Acțiunile vor viza îmbunătățirea metodelor și instrumentelor relevante pentru sporirea gradului de conștientizare, pentru a le face mai eficiente și mai rentabile pe termen lung. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

3.

Încurajarea dezvoltării unor metode și instrumente eficiente și rentabile de sporire a gradului de conștientizare. Acțiunile vor viza îmbunătățirea metodelor și instrumentelor relevante pentru sporirea gradului de conștientizare, pentru a le face mai eficiente și mai rentabile pe termen lung.

| 3. | Impunerea unor strategii bine definite pe care centrele care au ca obiectiv sensibilizarea publicului vor trebui să le urmeze în ceea ce prive
  ș
  te modul în care se adresează copiilor, părin
  ților și profesorilor.
  Încur
  ajarea dezvoltării unor metode
  și instrumente eficiente și rentabile de sporire a gradului de conștientizare. Acțiunile ar trebui să
  vor vizeze
  a îmbunătățirea metodelor și instrumentelor relevante pentru sporirea gradului de conștientizare, în scopul creșterii eficienței și rentabilității acestor instrumente pe termen lung, cu garantarea în acelaș
  i timp a calită
  ții acțiunilor. |
| --- | --- |

3.

Impunerea unor strategii bine definite pe care centrele care au ca obiectiv sensibilizarea publicului vor trebui să le urmeze în ceea ce prive
  ș
  te modul în care se adresează copiilor, părin
  ților și profesorilor.
  Încur
  ajarea dezvoltării unor metode
  și instrumente eficiente și rentabile de sporire a gradului de conștientizare. Acțiunile ar trebui să
  vor vizeze
  a îmbunătățirea metodelor și instrumentelor relevante pentru sporirea gradului de conștientizare, în scopul creșterii eficienței și rentabilității acestor instrumente pe termen lung, cu garantarea în acelaș
  i timp a calită
  ții acțiunilor.

Expunere de motive

Centrele care au ca obiectiv sensibilizarea publicului joacă un rol esențial în ceea ce privește sporirea gradului de conștientizare al publicului, dat fiind că informațiile pe care acestea le pun la dispoziție vor fi transmise mai departe, în mod direct sau prin intermediul a diferite canale de informare, publicului larg. Prin urmare, acestea trebuie să fie capabile să atenționeze cu privire la pericolele existente și să ofere soluții. Din acest punct de vedere, este esențială coordonarea eforturilor și cooperarea strânsă cu experți în domeniul competenței mediatice.

Bruxelles, 9 octombrie 2008

Președintele

Comitetului Regiunilor

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 19.12.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 325/87 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 325/87

---

Avizul Comitetului Regiunilor privind Comunicarea Comisiei privind consolidarea politicii europene de vecinătate

(2008/C 325/15)

COMITETUL REGIUNILOR

| — | își reiterează convingerea că o vecinătate prosperă și sigură se poate realiza doar printr-o cooperare eficientă la nivel local și regional. Autoritățile locale și regionale sunt plasate cel mai bine pentru a identifica și aborda nevoile cetățenilor și pentru a oferi serviciile adecvate; |
| --- | --- |

—

își reiterează convingerea că o vecinătate prosperă și sigură se poate realiza doar printr-o cooperare eficientă la nivel local și regional. Autoritățile locale și regionale sunt plasate cel mai bine pentru a identifica și aborda nevoile cetățenilor și pentru a oferi serviciile adecvate;

| — | subliniază nevoia de a crea forumuri regionale ale autorităților locale și regionale pentru a asigura conformitatea cu abordarea regională prezentă în PEV (dimensiunea mediteraneană, dimensiunea nordică și dimensiunea Mării Negre) și de a promova cooperarea regională și descentralizată; |
| --- | --- |

—

subliniază nevoia de a crea forumuri regionale ale autorităților locale și regionale pentru a asigura conformitatea cu abordarea regională prezentă în PEV (dimensiunea mediteraneană, dimensiunea nordică și dimensiunea Mării Negre) și de a promova cooperarea regională și descentralizată;

| — | salută propunerea prezentată la întâlnirea din 26 mai 2008 a miniștrilor afacerilor externe din UE de a întări legăturile cu vecinii UE de la est, și anume cu Armenia, Azerbaidjan, Belarus, Georgia, Republica Moldova și Ucraina; |
| --- | --- |

—

salută propunerea prezentată la întâlnirea din 26 mai 2008 a miniștrilor afacerilor externe din UE de a întări legăturile cu vecinii UE de la est, și anume cu Armenia, Azerbaidjan, Belarus, Georgia, Republica Moldova și Ucraina;

| — | salută relansarea Parteneriatului euro-mediteranean și accentuează importanța de a-i conferi acestuia o dimensiune teritorială și de a sprijini dialogul între autoritățile locale și regionale din statele membre UE și țările partenere PEV din sudul Mării Mediterane; |
| --- | --- |

—

salută relansarea Parteneriatului euro-mediteranean și accentuează importanța de a-i conferi acestuia o dimensiune teritorială și de a sprijini dialogul între autoritățile locale și regionale din statele membre UE și țările partenere PEV din sudul Mării Mediterane;

| — | salută noul instrument european de vecinătate și parteneriat (ENPI), care a început să funcționeze în 2007, și în special dimensiunea transfrontalieră a acestuia, care permite cooperarea cu regiuni vecine cu UE (finanțate de Fondul European de Dezvoltare Regională și ENPI); |
| --- | --- |

—

salută noul instrument european de vecinătate și parteneriat (ENPI), care a început să funcționeze în 2007, și în special dimensiunea transfrontalieră a acestuia, care permite cooperarea cu regiuni vecine cu UE (finanțate de Fondul European de Dezvoltare Regională și ENPI);

| — | solicită Comisiei Europene să creeze un nou fond tematic în cadrul bugetului UE (pe lângă Fondul European de Integrare), pentru a ajuta autoritățile locale din statele membre UE confruntate cu un flux deosebit de mare de migranți din țări terțe să facă față eficient provocării actuale reprezentată de populația migrantă pentru serviciile locale. |
| --- | --- |

—

solicită Comisiei Europene să creeze un nou fond tematic în cadrul bugetului UE (pe lângă Fondul European de Integrare), pentru a ajuta autoritățile locale din statele membre UE confruntate cu un flux deosebit de mare de migranți din țări terțe să facă față eficient provocării actuale reprezentată de populația migrantă pentru serviciile locale.

| Raportor | : | dna Sharon TAYLOR (UK/PSE), Membră a Consiliului Local din Stevenage Borough |
| --- | --- | --- |

Raportor

:

dna Sharon TAYLOR (UK/PSE), Membră a Consiliului Local din Stevenage Borough

Text de referință

Comunicarea Comisiei privind consolidarea politicii europene de vecinătate

(COM(2007) 774 final)

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

Dialog politic și reforme de descentralizare

| 1. | își reiterează convingerea că o vecinătate prosperă și sigură se poate realiza doar printr-o cooperare eficientă la nivel local și regional. Autoritățile locale și regionale sunt plasate cel mai bine pentru a identifica și aborda nevoile cetățenilor și pentru a oferi serviciile adecvate; |
| --- | --- |

1.

își reiterează convingerea că o vecinătate prosperă și sigură se poate realiza doar printr-o cooperare eficientă la nivel local și regional. Autoritățile locale și regionale sunt plasate cel mai bine pentru a identifica și aborda nevoile cetățenilor și pentru a oferi serviciile adecvate;

| 2. | invită țările PEV să organizeze alegeri legitime și să extindă această practică, precum și să accepte pe teritoriul lor observatori internaționali, cu ocazia organizării diferitelor alegeri, pentru a spori transparența procesului electoral și, deci, pentru a crește nivelul încrederii cetățenilor în procedurile democratice; |
| --- | --- |

2.

invită țările PEV să organizeze alegeri legitime și să extindă această practică, precum și să accepte pe teritoriul lor observatori internaționali, cu ocazia organizării diferitelor alegeri, pentru a spori transparența procesului electoral și, deci, pentru a crește nivelul încrederii cetățenilor în procedurile democratice;

| 3. | solicită să se ridice gradul de sensibilizare cu privire la PEV în rândul cetățenilor atât din țările UE, cât și din țările PEV, cu implicarea cât mai intensă a autorităților regionale și locale, prin programe sau acțiuni specifice; |
| --- | --- |

3.

solicită să se ridice gradul de sensibilizare cu privire la PEV în rândul cetățenilor atât din țările UE, cât și din țările PEV, cu implicarea cât mai intensă a autorităților regionale și locale, prin programe sau acțiuni specifice;

| 4. | în conformitate cu abordarea regională prezentă în PEV (dimensiunea mediteraneană, dimensiunea nordică, dimensiunea atlantică și dimensiunea Mării Negre) și de a promova cooperarea regională și descentralizată, întărind programele de parteneriat și dezvoltare prin acțiuni integrate în regiunile respective. La activitățile fiecărui forum ar trebui să ia parte reprezentanți ai CoR; |
| --- | --- |

4.

în conformitate cu abordarea regională prezentă în PEV (dimensiunea mediteraneană, dimensiunea nordică, dimensiunea atlantică și dimensiunea Mării Negre) și de a promova cooperarea regională și descentralizată, întărind programele de parteneriat și dezvoltare prin acțiuni integrate în regiunile respective. La activitățile fiecărui forum ar trebui să ia parte reprezentanți ai CoR;

| 5. | salută propunerea comună suedezo-polonă privind „parteneriatul estic”, prezentată Consiliului European; |
| --- | --- |

5.

salută propunerea comună suedezo-polonă privind „parteneriatul estic”, prezentată Consiliului European;

| 6. | dorește să poată participa, asemenea Comisiei Europene, la procesul de elaborare și evaluare a programelor ENPI, pentru a promova mai buna integrare a aspectelor care privesc dimensiunea teritorială în cadrul operațional al ENPI (Instrumentul european de vecinătate și parteneriat); |
| --- | --- |

6.

dorește să poată participa, asemenea Comisiei Europene, la procesul de elaborare și evaluare a programelor ENPI, pentru a promova mai buna integrare a aspectelor care privesc dimensiunea teritorială în cadrul operațional al ENPI (Instrumentul european de vecinătate și parteneriat);

| 7. | cheamă Comisia Europeană să sprijine alte programe care se concentrează pe dezvoltarea și susținerea mass-media independente și profesioniste din țările PEV; |
| --- | --- |

7.

cheamă Comisia Europeană să sprijine alte programe care se concentrează pe dezvoltarea și susținerea mass-media independente și profesioniste din țările PEV;

| 8. | cheamă Comisia Europeană să accentueze mai mult dezvoltarea economică locală din planurile naționale de acțiune și să aloce fondurile adecvate prin intermediul ENPI; |
| --- | --- |

8.

cheamă Comisia Europeană să accentueze mai mult dezvoltarea economică locală din planurile naționale de acțiune și să aloce fondurile adecvate prin intermediul ENPI;

| 9. | subliniază că comitetele de monitorizare a programelor de cooperare transfrontalieră reprezintă un mecanism consultativ important de rezolvare a dificultăților care ar putea surveni cu privire la procedurilor operaționale, inclusiv a gestionării fondurilor; |
| --- | --- |

9.

subliniază că comitetele de monitorizare a programelor de cooperare transfrontalieră reprezintă un mecanism consultativ important de rezolvare a dificultăților care ar putea surveni cu privire la procedurilor operaționale, inclusiv a gestionării fondurilor;

| 10. | cheamă guvernele țărilor partenere să acționeze în direcția creșterii transparenței și responsabilității, precum și a dezvoltării unei suficiente capacități administrative, și solicită Comisiei Europene să monitorizeze strict nivelul general al corupției și a măsurilor de prevenire a corupției, în țările partenere în care corupția rămâne un obstacol pe drumul către democrație, transparență și responsabilitate și să evalueze în cadrul măsurilor de sprijin și de promovare în ce măsură se obțin progrese în aceste domenii; |
| --- | --- |

10.

cheamă guvernele țărilor partenere să acționeze în direcția creșterii transparenței și responsabilității, precum și a dezvoltării unei suficiente capacități administrative, și solicită Comisiei Europene să monitorizeze strict nivelul general al corupției și a măsurilor de prevenire a corupției, în țările partenere în care corupția rămâne un obstacol pe drumul către democrație, transparență și responsabilitate și să evalueze în cadrul măsurilor de sprijin și de promovare în ce măsură se obțin progrese în aceste domenii;

| 11. | invită guvernele Israelului, Georgiei, Tunisiei și Ucrainei să ratifice Convenția ONU împotriva corupției, alăturându-se astfel celorlalte țări PEV, care au ratificat-o deja; |
| --- | --- |

11.

invită guvernele Israelului, Georgiei, Tunisiei și Ucrainei să ratifice Convenția ONU împotriva corupției, alăturându-se astfel celorlalte țări PEV, care au ratificat-o deja;

| 12. | salută înființarea la Minsk, Belarus, a unui birou al Comisiei Europene și își exprimă speranța că acest birou va putea să acționeze în direcția consolidării societății civile și a democrației locale și regionale și pentru sporirea interesului publicului larg față de Uniunea Europeană, instituțiile și valorile sale comune; |
| --- | --- |

12.

salută înființarea la Minsk, Belarus, a unui birou al Comisiei Europene și își exprimă speranța că acest birou va putea să acționeze în direcția consolidării societății civile și a democrației locale și regionale și pentru sporirea interesului publicului larg față de Uniunea Europeană, instituțiile și valorile sale comune;

| 13. | cheamă Comisia Europeană să pună urgent la dispoziție un sprijin mai eficient pentru societatea civilă din Belarus, pentru mass-media independentă și profesionistă, precum și pentru partidele politice care sunt în favoarea democrației și a reformelor; |
| --- | --- |

13.

cheamă Comisia Europeană să pună urgent la dispoziție un sprijin mai eficient pentru societatea civilă din Belarus, pentru mass-media independentă și profesionistă, precum și pentru partidele politice care sunt în favoarea democrației și a reformelor;

| 14. | reamintește că unul dintre principiile-cheie ale PEV este că această politică este diferită de procesul de extindere a UE și de politica de extindere, precum și de aspectele legate de apartenența la UE. Acest lucru nu trebuie însă să aducă atingere unei eventuale evoluții a relațiilor dintre țările partenere și UE; |
| --- | --- |

14.

reamintește că unul dintre principiile-cheie ale PEV este că această politică este diferită de procesul de extindere a UE și de politica de extindere, precum și de aspectele legate de apartenența la UE. Acest lucru nu trebuie însă să aducă atingere unei eventuale evoluții a relațiilor dintre țările partenere și UE;

| 15. | invită statele membre ale UE și Comisia Europeană să ofere Ucrainei și Republicii Moldova posibilitatea unei perspective europene în cadrul noilor acorduri, ca urmare a expirării acordurilor de parteneriat și cooperare care au acoperit o perioadă de zece ani; |
| --- | --- |

15.

invită statele membre ale UE și Comisia Europeană să ofere Ucrainei și Republicii Moldova posibilitatea unei perspective europene în cadrul noilor acorduri, ca urmare a expirării acordurilor de parteneriat și cooperare care au acoperit o perioadă de zece ani;

| 16. | salută propunerea prezentată la întâlnirea din 26 mai 2008 a miniștrilor afacerilor externe din UE de a întări legăturile cu vecinii UE de la est, și anume cu Armenia, Azerbaidjan, Belarus, Georgia, Republica Moldova și Ucraina; |
| --- | --- |

16.

salută propunerea prezentată la întâlnirea din 26 mai 2008 a miniștrilor afacerilor externe din UE de a întări legăturile cu vecinii UE de la est, și anume cu Armenia, Azerbaidjan, Belarus, Georgia, Republica Moldova și Ucraina;

| 17. | recunoaște eforturile Președinției franceze pentru relansarea dialogului și cooperării multilaterale cu țările vecine UE din sudul și estul Mediteranei, contribuind astfel la consolidarea Procesului de la Barcelona; |
| --- | --- |

17.

recunoaște eforturile Președinției franceze pentru relansarea dialogului și cooperării multilaterale cu țările vecine UE din sudul și estul Mediteranei, contribuind astfel la consolidarea Procesului de la Barcelona;

| 18. | salută continuarea acțiunilor de punere în aplicare a planurilor de acțiune convenite, deoarece acestea reprezintă instrumente excelente de promovare a reformelor interne din aceste țări; cheamă UE să lucreze la elaborarea de planuri de acțiune pentru toate celelalte țări; |
| --- | --- |

18.

salută continuarea acțiunilor de punere în aplicare a planurilor de acțiune convenite, deoarece acestea reprezintă instrumente excelente de promovare a reformelor interne din aceste țări; cheamă UE să lucreze la elaborarea de planuri de acțiune pentru toate celelalte țări;

| 19. | salută revizuirea planurilor de acțiune intrate în vigoare la începutul anului 2005 și solicită dezvoltarea acordurilor extinse cu Republica Moldova și Israel; |
| --- | --- |

19.

salută revizuirea planurilor de acțiune intrate în vigoare la începutul anului 2005 și solicită dezvoltarea acordurilor extinse cu Republica Moldova și Israel;

| 20. | cheamă Comisia Europeană, acolo unde este posibil, să includă în procesul de monitorizare a evoluției planurilor de acțiune PEV membri ai societății civile din țările PEV, pentru a beneficia de o evaluare directă și imparțială a unor aspecte legate de punerea în aplicare a planurilor naționale de acțiune; |
| --- | --- |

20.

cheamă Comisia Europeană, acolo unde este posibil, să includă în procesul de monitorizare a evoluției planurilor de acțiune PEV membri ai societății civile din țările PEV, pentru a beneficia de o evaluare directă și imparțială a unor aspecte legate de punerea în aplicare a planurilor naționale de acțiune;

| 21. | solicită Comisiei Europene să includă reprezentanți ai autorităților locale și regionale din statele membre în procesul de monitorizare a elaborării și punerii în aplicare a planurilor naționale de acțiune; |
| --- | --- |

21.

solicită Comisiei Europene să includă reprezentanți ai autorităților locale și regionale din statele membre în procesul de monitorizare a elaborării și punerii în aplicare a planurilor naționale de acțiune;

| 22. | recomandă să se definească atent prioritățile cooperării transfrontaliere în părțile de nord și de est, precum și în partea de sud, pentru a maximiza sinergiile și a lucra mai eficient întru îndeplinirea obiectivelor stabilite în planurile de acțiune, acolo unde acestea există; |
| --- | --- |

22.

recomandă să se definească atent prioritățile cooperării transfrontaliere în părțile de nord și de est, precum și în partea de sud, pentru a maximiza sinergiile și a lucra mai eficient întru îndeplinirea obiectivelor stabilite în planurile de acțiune, acolo unde acestea există;

| 23. | afirmă din nou că este nevoie de mai mult sprijin tehnic și politic, pentru a asigura continuitatea cooperării transfrontaliere și internaționale între statele membre UE și țările vecine, de-a lungul frontierei comune; |
| --- | --- |

23.

afirmă din nou că este nevoie de mai mult sprijin tehnic și politic, pentru a asigura continuitatea cooperării transfrontaliere și internaționale între statele membre UE și țările vecine, de-a lungul frontierei comune;

| 24. | salută noul instrument european de vecinătate și parteneriat (ENPI), care a început să funcționeze în 2007, și în special dimensiunea transfrontalieră a acestuia, care permite cooperarea cu regiuni vecine cu UE (finanțate de Fondul European de Dezvoltare Regională și ENPI); |
| --- | --- |

24.

salută noul instrument european de vecinătate și parteneriat (ENPI), care a început să funcționeze în 2007, și în special dimensiunea transfrontalieră a acestuia, care permite cooperarea cu regiuni vecine cu UE (finanțate de Fondul European de Dezvoltare Regională și ENPI);

| 25. | salută începerea procesului de punere în aplicare a programului de cooperare transfrontalieră (CTF) în conformitate cu instrument european de vecinătate și parteneriat, fiind pregătit să coopereze în programele de supraveghere. Solicită Comisiei și părților participante să asigure finalizarea și adoptarea la timp a tuturor programelor de CTF. Subliniază nevoia asigurării faptului că toate resursele prevăzute pentru cooperarea transfrontalieră în cadrul PEV să fie exploatate prin redistribuirea acestora, acolo unde este cazul, către programele aflate în curs, într-o zonă de vecinătate; |
| --- | --- |

25.

salută începerea procesului de punere în aplicare a programului de cooperare transfrontalieră (CTF) în conformitate cu instrument european de vecinătate și parteneriat, fiind pregătit să coopereze în programele de supraveghere. Solicită Comisiei și părților participante să asigure finalizarea și adoptarea la timp a tuturor programelor de CTF. Subliniază nevoia asigurării faptului că toate resursele prevăzute pentru cooperarea transfrontalieră în cadrul PEV să fie exploatate prin redistribuirea acestora, acolo unde este cazul, către programele aflate în curs, într-o zonă de vecinătate;

| 26. | salută majorarea finanțării destinate cooperării transfrontaliere la frontierele externe ale UE pentru perioada 2007-2013. Cu toate acestea, solicită Comisiei Europene să continue să sporească, după anul 2013, în cadrul noii politicii de coeziune a UE, finanțarea INTERREG pentru cooperarea transfrontalieră între autoritățile locale și regionale din statele membre UE și țările PEV, pentru a găsi soluții problemelor comune, specifice regiunilor din care fac parte aceste țări; |
| --- | --- |

26.

salută majorarea finanțării destinate cooperării transfrontaliere la frontierele externe ale UE pentru perioada 2007-2013. Cu toate acestea, solicită Comisiei Europene să continue să sporească, după anul 2013, în cadrul noii politicii de coeziune a UE, finanțarea INTERREG pentru cooperarea transfrontalieră între autoritățile locale și regionale din statele membre UE și țările PEV, pentru a găsi soluții problemelor comune, specifice regiunilor din care fac parte aceste țări;

| 27. | solicită statelor membre și țărilor participante să utilizeze pe deplin programul TAIEX și activitățile de înfrățire, pentru a oferi politici direcționate și/sau consultanță juridică autorităților locale și regionale din țările PEV, în contextul apropierii legislației de acquis-ul comunitar; |
| --- | --- |

27.

solicită statelor membre și țărilor participante să utilizeze pe deplin programul TAIEX și activitățile de înfrățire, pentru a oferi politici direcționate și/sau consultanță juridică autorităților locale și regionale din țările PEV, în contextul apropierii legislației de acquis-ul comunitar;

| 28. | își reiterează sprijinul în favoarea euroregiunii emergente a Mării Negre, cu obiectivul de a promova cooperarea la nivel local și regional între țările din bazinul Mării Negre și de a sprijini astfel democrația locală, stabilitatea, buna guvernanță și dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

28.

își reiterează sprijinul în favoarea euroregiunii emergente a Mării Negre, cu obiectivul de a promova cooperarea la nivel local și regional între țările din bazinul Mării Negre și de a sprijini astfel democrația locală, stabilitatea, buna guvernanță și dezvoltarea durabilă;

| 29. | salută faptul că țările PEV pot fi implicate deja în fluxurile tematice existente de finanțare UE, precum PC7 și DAPHNE; |
| --- | --- |

29.

salută faptul că țările PEV pot fi implicate deja în fluxurile tematice existente de finanțare UE, precum PC7 și DAPHNE;

| 30. | cheamă autoritățile locale și regionale din țările Spațiului Economic European (Islanda, Norvegia și Liechtenstein) să-și utilizeze experiența considerabilă privind construirea instituțiilor democratice din țările unei viitoare extinderi și să ofere ajutor autorităților locale și regionale din țările PEV, pentru ca acestea să-și consolideze capacitatea democratică și să-și dezvolte economia; |
| --- | --- |

30.

cheamă autoritățile locale și regionale din țările Spațiului Economic European (Islanda, Norvegia și Liechtenstein) să-și utilizeze experiența considerabilă privind construirea instituțiilor democratice din țările unei viitoare extinderi și să ofere ajutor autorităților locale și regionale din țările PEV, pentru ca acestea să-și consolideze capacitatea democratică și să-și dezvolte economia;

| 31. | solicită Comisiei Europene și statelor membre să creeze un mecanism de schimb de informații privind eforturile individuale și colective de sprijinire a societății civile din țările PEV, cu scopul de a evita suprapunerile și de a spori sinergiile dintre viitoarele programe; |
| --- | --- |

31.

solicită Comisiei Europene și statelor membre să creeze un mecanism de schimb de informații privind eforturile individuale și colective de sprijinire a societății civile din țările PEV, cu scopul de a evita suprapunerile și de a spori sinergiile dintre viitoarele programe;

| 32. | salută continuarea unor programe ca Tempus, Erasmus Mundus și a altor programe de cooperare universitară în perioada 2007-2010, deoarece acestea oferă studenților din țările PEV o ocazie de a studia; |
| --- | --- |

32.

salută continuarea unor programe ca Tempus, Erasmus Mundus și a altor programe de cooperare universitară în perioada 2007-2010, deoarece acestea oferă studenților din țările PEV o ocazie de a studia;

| 33. | solicită Comisiei Europene să sprijine continuarea cooperării dintre institutele de cercetare și think-tank-urile din țările PEV și din statele membre UE, deoarece aceste organisme oferă un forum de dezbatere pe diferite teme care ar putea fi sensibile pentru guvernele acestor țări; |
| --- | --- |

33.

solicită Comisiei Europene să sprijine continuarea cooperării dintre institutele de cercetare și think-tank-urile din țările PEV și din statele membre UE, deoarece aceste organisme oferă un forum de dezbatere pe diferite teme care ar putea fi sensibile pentru guvernele acestor țări;

| 34. | observă că, odată cu accentuarea mobilității și a utilizării transporturilor, vor crește și emisiile de CO2 și de gaze cu efect de seră și solicită țărilor PEV să considere politica de mediu ca fiind esențială pentru o dezvoltare economică durabilă. Autoritățile locale și regionale din țările PEV au o mare importanță în asigurarea unei comunicări și planificări care să țină seama de aspectele legate de schimbările climatice. Autoritățile locale și regionale din statele membre UE ar trebui să susțină un dialog bidirecțional pe aceste teme; |
| --- | --- |

34.

observă că, odată cu accentuarea mobilității și a utilizării transporturilor, vor crește și emisiile de CO2 și de gaze cu efect de seră și solicită țărilor PEV să considere politica de mediu ca fiind esențială pentru o dezvoltare economică durabilă. Autoritățile locale și regionale din țările PEV au o mare importanță în asigurarea unei comunicări și planificări care să țină seama de aspectele legate de schimbările climatice. Autoritățile locale și regionale din statele membre UE ar trebui să susțină un dialog bidirecțional pe aceste teme;

| 35. | salută relansarea Parteneriatului euro-mediteranean și accentuează importanța de a-i conferi acestuia o dimensiune teritorială și de a sprijini dialogul între autoritățile locale și regionale din statele membre UE și țările partenere PEV din sudul Mării Mediterane; consideră că ENPI (Instrumentul european de vecinătate și parteneriat), ca instrument de sprijin al acestui proces, va trebui să se adapteze Procesului Barcelona reînnoit; |
| --- | --- |

35.

salută relansarea Parteneriatului euro-mediteranean și accentuează importanța de a-i conferi acestuia o dimensiune teritorială și de a sprijini dialogul între autoritățile locale și regionale din statele membre UE și țările partenere PEV din sudul Mării Mediterane; consideră că ENPI (Instrumentul european de vecinătate și parteneriat), ca instrument de sprijin al acestui proces, va trebui să se adapteze Procesului Barcelona reînnoit;

| 36. | solicită înființarea de forumuri ale autorităților locale și regionale din statele membre UE și din țările partenere PEV pentru dimensiunea de est; |
| --- | --- |

36.

solicită înființarea de forumuri ale autorităților locale și regionale din statele membre UE și din țările partenere PEV pentru dimensiunea de est;

| 37. | reamintește sprijinul acordat, în declarația sa politică privind cooperarea transfrontalieră în regiunile din nordul Europei (CdR 313/2006), inițiativei Parlamentului European de a organiza un forum parlamentar privind dimensiunea de nord și repetă propunerea de a înființa un organ permanent adecvat, care să discute aspecte importante la nivel local și regional pentru politica privind dimensiunea de nord; |
| --- | --- |

37.

reamintește sprijinul acordat, în declarația sa politică privind cooperarea transfrontalieră în regiunile din nordul Europei (CdR 313/2006), inițiativei Parlamentului European de a organiza un forum parlamentar privind dimensiunea de nord și repetă propunerea de a înființa un organ permanent adecvat, care să discute aspecte importante la nivel local și regional pentru politica privind dimensiunea de nord;

| 38. | ia notă cu satisfacție de importanța adecvată acordată de Comisie extinderii coridoarelor de transport importante până în țările vecine ale UE, în cadrul PEV. O rețea de transport integrată și cu perspective de viitor este de importanță fundamentală pentru dezvoltarea componentelor economice ale PEV; |
| --- | --- |

38.

ia notă cu satisfacție de importanța adecvată acordată de Comisie extinderii coridoarelor de transport importante până în țările vecine ale UE, în cadrul PEV. O rețea de transport integrată și cu perspective de viitor este de importanță fundamentală pentru dezvoltarea componentelor economice ale PEV;

Mobilitate și migrație

| 39. | reafirmă că mobilitatea și contactele dintre persoane sporesc capacitatea țărilor PEV de a profita de integrarea economică și că evoluția înspre o înțelegere reciprocă ar fi foarte dificilă dacă nu ar spori, pentru cetățenii din țările PEV, posibilitățile de a călători în țările UE; |
| --- | --- |

39.

reafirmă că mobilitatea și contactele dintre persoane sporesc capacitatea țărilor PEV de a profita de integrarea economică și că evoluția înspre o înțelegere reciprocă ar fi foarte dificilă dacă nu ar spori, pentru cetățenii din țările PEV, posibilitățile de a călători în țările UE;

| 40. | salută posibilitatea continuării schimburilor de stagiari și de funcționari detașați între autoritățile locale și regionale din statele membre UE, țările unei viitoare extinderi și țările PEV; |
| --- | --- |

40.

salută posibilitatea continuării schimburilor de stagiari și de funcționari detașați între autoritățile locale și regionale din statele membre UE, țările unei viitoare extinderi și țările PEV;

| 41. | solicită statelor membre UE să îmbunătățească procesul de eliberare a vizelor pentru a spori mobilitatea cetățenilor. O atenție deosebită ar trebui să se acorde studenților, schimburilor culturale și universitare și reprezentanților societății civile. Promovarea contactelor interpersonale va fi mai ușoară dacă se reduc costurile vizelor și se simplifică procedurile; |
| --- | --- |

41.

solicită statelor membre UE să îmbunătățească procesul de eliberare a vizelor pentru a spori mobilitatea cetățenilor. O atenție deosebită ar trebui să se acorde studenților, schimburilor culturale și universitare și reprezentanților societății civile. Promovarea contactelor interpersonale va fi mai ușoară dacă se reduc costurile vizelor și se simplifică procedurile;

| 42. | solicită statelor membre UE să îmbunătățească eficiența serviciilor consulare din țările PEV și încurajează crearea, în aceste țări, a unor centre comune de examinare a cererilor pentru viza Schengen; |
| --- | --- |

42.

solicită statelor membre UE să îmbunătățească eficiența serviciilor consulare din țările PEV și încurajează crearea, în aceste țări, a unor centre comune de examinare a cererilor pentru viza Schengen;

| 43. | salută încheierea cu Ucraina și cu Republica Moldova a unui acord privind facilitarea obținerii vizelor și readmisia; solicită Comisiei Europene să utilizeze experiența dobândită cu țările care au aderat recent la UE și să înceapă să negocieze acorduri similare cu alte țări PEV; |
| --- | --- |

43.

salută încheierea cu Ucraina și cu Republica Moldova a unui acord privind facilitarea obținerii vizelor și readmisia; solicită Comisiei Europene să utilizeze experiența dobândită cu țările care au aderat recent la UE și să înceapă să negocieze acorduri similare cu alte țări PEV;

| 44. | subliniază faptul că mobilitatea nu poate exista decât într-un mediu de securitate. Aceasta presupune o răspundere comună a tuturor țărilor de a face față provocărilor migrației, în cadrul noului sistem privind parteneriatele pentru mobilitate. Pentru aceasta este necesar ca și țările partenere PEV să își asume obligația de a face mai mult pentru securitate și justiție. Noul sistem ar trebui să includă măsuri de combatere a migrației ilegale și să ofere mai multe oportunități pentru migrația legală dinspre țările PEV către UE; |
| --- | --- |

44.

subliniază faptul că mobilitatea nu poate exista decât într-un mediu de securitate. Aceasta presupune o răspundere comună a tuturor țărilor de a face față provocărilor migrației, în cadrul noului sistem privind parteneriatele pentru mobilitate. Pentru aceasta este necesar ca și țările partenere PEV să își asume obligația de a face mai mult pentru securitate și justiție. Noul sistem ar trebui să includă măsuri de combatere a migrației ilegale și să ofere mai multe oportunități pentru migrația legală dinspre țările PEV către UE;

| 45. | își reafirmă convingerea că autoritățile locale și regionale sunt în prima linie atunci când este vorba despre gestionarea problemelor legate de migrație. Acest lucru este valabil atât pentru migrația ilegală, atunci când autoritățile locale și regionale trebuie să gestioneze primirea și consecințele în materie de muncă ilegală, cât și pentru migrația legală, atunci când autoritățile locale și regionale sunt responsabile de furnizarea de servicii locale; |
| --- | --- |

45.

își reafirmă convingerea că autoritățile locale și regionale sunt în prima linie atunci când este vorba despre gestionarea problemelor legate de migrație. Acest lucru este valabil atât pentru migrația ilegală, atunci când autoritățile locale și regionale trebuie să gestioneze primirea și consecințele în materie de muncă ilegală, cât și pentru migrația legală, atunci când autoritățile locale și regionale sunt responsabile de furnizarea de servicii locale;

| 46. | recunoaște cooperarea dintre FRONTEX (1) și autoritățile locale în vederea prevenirii migrației ilegale și solicită continuarea și intensificarea cooperării cu autoritățile locale și regionale din statele membre frontaliere; |
| --- | --- |

46.

recunoaște cooperarea dintre FRONTEX (1) și autoritățile locale în vederea prevenirii migrației ilegale și solicită continuarea și intensificarea cooperării cu autoritățile locale și regionale din statele membre frontaliere;

| 47. | solicită Comisiei Europene să încurajeze și să contribuie la elaborarea unor soluții practice în vederea consolidării gestionării frontierelor externe maritime sudice și îmbunătățirii capacității Comunității, statelor sale membre și autorităților locale și regionale de a face față situațiilor critice, cum ar fi fluxul masiv de imigranți ilegali (2), prin cooperarea cu țările de origine; |
| --- | --- |

47.

solicită Comisiei Europene să încurajeze și să contribuie la elaborarea unor soluții practice în vederea consolidării gestionării frontierelor externe maritime sudice și îmbunătățirii capacității Comunității, statelor sale membre și autorităților locale și regionale de a face față situațiilor critice, cum ar fi fluxul masiv de imigranți ilegali (2), prin cooperarea cu țările de origine;

| 48. | solicită Comisiei Europene să creeze un nou fond tematic în cadrul bugetului UE (pe lângă Fondul European de Integrare), pentru a ajuta autoritățile locale din statele membre UE confruntate cu un flux deosebit de mare de migranți din țări terțe să facă față eficient provocării actuale reprezentată de populația migrantă pentru serviciile locale; |
| --- | --- |

48.

solicită Comisiei Europene să creeze un nou fond tematic în cadrul bugetului UE (pe lângă Fondul European de Integrare), pentru a ajuta autoritățile locale din statele membre UE confruntate cu un flux deosebit de mare de migranți din țări terțe să facă față eficient provocării actuale reprezentată de populația migrantă pentru serviciile locale;

| 49. | cheamă Comisia Europeană să conceapă mijloacele necesare pentru a permite autorităților locale din țările de origine a migranților, care suferă în mod deosebit de emigrarea mâinii de lucru calificate, să dezvolte oportunități de atragere a persoanelor calificate și educate și să asigure dezvoltarea economică și culturală locală; |
| --- | --- |

49.

cheamă Comisia Europeană să conceapă mijloacele necesare pentru a permite autorităților locale din țările de origine a migranților, care suferă în mod deosebit de emigrarea mâinii de lucru calificate, să dezvolte oportunități de atragere a persoanelor calificate și educate și să asigure dezvoltarea economică și culturală locală;

| 50. | solicită Comisiei Europene să sporească, după anul 2013, în cadrul noii politicii de coeziune a UE, finanțarea INTERREG pentru cooperarea transfrontalieră între autoritățile locale și regionale din statele membre UE și din țările PEV, pentru a face față problemelor comune, specifice regiunilor din care fac parte aceste țări; |
| --- | --- |

50.

solicită Comisiei Europene să sporească, după anul 2013, în cadrul noii politicii de coeziune a UE, finanțarea INTERREG pentru cooperarea transfrontalieră între autoritățile locale și regionale din statele membre UE și din țările PEV, pentru a face față problemelor comune, specifice regiunilor din care fac parte aceste țări;

| 51. | solicită statelor membre UE să utilizeze regulile privind traficul frontalier local care le-ar permite să încheie acorduri bilaterale cu țări terțe învecinate și să îmbunătățească contactele transfrontaliere; statele membre UE ar trebui să accelereze și să simplifice procesul de eliberare a vizelor pentru solicitanții care în trecut îndepliniseră deja cerințele respective; |
| --- | --- |

51.

solicită statelor membre UE să utilizeze regulile privind traficul frontalier local care le-ar permite să încheie acorduri bilaterale cu țări terțe învecinate și să îmbunătățească contactele transfrontaliere; statele membre UE ar trebui să accelereze și să simplifice procesul de eliberare a vizelor pentru solicitanții care în trecut îndepliniseră deja cerințele respective;

Drepturile omului și traficul de persoane

| 52. | observă progresele considerabile obținute, de la lansarea PEV și a programului de Parteneriat euro-mediteranean, în privința drepturilor omului și a democrației și cheamă guvernele din țările PEV să respecte în continuare drepturile universale ale omului și principiile democrației, deoarece acestea constituie valorile fundamentale ale UE; |
| --- | --- |

52.

observă progresele considerabile obținute, de la lansarea PEV și a programului de Parteneriat euro-mediteranean, în privința drepturilor omului și a democrației și cheamă guvernele din țările PEV să respecte în continuare drepturile universale ale omului și principiile democrației, deoarece acestea constituie valorile fundamentale ale UE;

| 53. | solicită Comisiei Europene să continue să lucreze cu autoritățile locale și regionale și cu societatea civilă din țările PEV, pentru a îmbunătăți drepturile omului, drepturile minorităților, drepturile femeilor și ale copiilor. Solicită guvernelor țărilor PEV să dovedească o deschidere mai mare față de contribuțiile din partea societății civile; |
| --- | --- |

53.

solicită Comisiei Europene să continue să lucreze cu autoritățile locale și regionale și cu societatea civilă din țările PEV, pentru a îmbunătăți drepturile omului, drepturile minorităților, drepturile femeilor și ale copiilor. Solicită guvernelor țărilor PEV să dovedească o deschidere mai mare față de contribuțiile din partea societății civile;

| 54. | salută măsurile luate de toate țările PEV pentru a spori participarea femeilor la viața politică, socială și economică și pentru a promova egalitatea în drepturi pentru femei și bărbați, însă observă că discriminarea femeilor și violența în familie sunt încă foarte prezente; cheamă prin urmare țările participante să-și intensifice eforturile de promovare a drepturilor femeilor; |
| --- | --- |

54.

salută măsurile luate de toate țările PEV pentru a spori participarea femeilor la viața politică, socială și economică și pentru a promova egalitatea în drepturi pentru femei și bărbați, însă observă că discriminarea femeilor și violența în familie sunt încă foarte prezente; cheamă prin urmare țările participante să-și intensifice eforturile de promovare a drepturilor femeilor;

| 55. | recunoaște că traficul de persoane între unele țări PEV și statele membre UE rămâne o problemă deosebit de gravă; |
| --- | --- |

55.

recunoaște că traficul de persoane între unele țări PEV și statele membre UE rămâne o problemă deosebit de gravă;

| 56. | solicită guvernului Republicii Belarus să ratifice Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale și protocoalele aferente și să înceapă să dialogheze constructiv cu UE și să participe pe deplin la PEV; |
| --- | --- |

56.

solicită guvernului Republicii Belarus să ratifice Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale și protocoalele aferente și să înceapă să dialogheze constructiv cu UE și să participe pe deplin la PEV;

| 57. | reiterează importanța dialogului social și invită Iordania, Libanul și Marocul să ratifice principalele convenții ale OIM privind libertatea de asociere și negocierile contractelor colective de muncă; |
| --- | --- |

57.

reiterează importanța dialogului social și invită Iordania, Libanul și Marocul să ratifice principalele convenții ale OIM privind libertatea de asociere și negocierile contractelor colective de muncă;

| 58. | solicită Comisiei Europene să înscrie printre prioritățile politicii sale de vecinătate protecția victimelor traficului de persoane, în conformitate cu respectarea drepturilor omului, principiu fundamental al UE; |
| --- | --- |

58.

solicită Comisiei Europene să înscrie printre prioritățile politicii sale de vecinătate protecția victimelor traficului de persoane, în conformitate cu respectarea drepturilor omului, principiu fundamental al UE;

| 59. | subliniază că autoritățile locale și regionale joacă un rol important în combaterea traficului de persoane. Recomandă deci, în conformitate cu cadrele juridice naționale respective, ca autoritățile locale și regionale din țările PEV să elaboreze și să pună în aplicare planuri de acțiune și strategii locale și regionale privind combaterea traficului de persoane, în colaborare strânsă cu guvernele centrale și celelalte state membre, pentru a împiedica traficul și a proteja victimele; |
| --- | --- |

59.

subliniază că autoritățile locale și regionale joacă un rol important în combaterea traficului de persoane. Recomandă deci, în conformitate cu cadrele juridice naționale respective, ca autoritățile locale și regionale din țările PEV să elaboreze și să pună în aplicare planuri de acțiune și strategii locale și regionale privind combaterea traficului de persoane, în colaborare strânsă cu guvernele centrale și celelalte state membre, pentru a împiedica traficul și a proteja victimele;

| 60. | solicită autorităților locale și regionale din statele membre UE să ajute autoritățile locale și regionale din țările PEV să elaboreze planuri de acțiune care ar putea include înființarea, la nivel local și/sau regional, a unui centru de resurse specializat sau a unei unități de sprijin pentru realizarea de acțiuni împotriva traficului de persoane, lansarea de campanii promoționale, organizarea de cursuri specializate pentru poliție și profesiile care intră în contact direct cu victimele traficului, îmbunătățirea oportunităților pentru femei și copii etc.; |
| --- | --- |

60.

solicită autorităților locale și regionale din statele membre UE să ajute autoritățile locale și regionale din țările PEV să elaboreze planuri de acțiune care ar putea include înființarea, la nivel local și/sau regional, a unui centru de resurse specializat sau a unei unități de sprijin pentru realizarea de acțiuni împotriva traficului de persoane, lansarea de campanii promoționale, organizarea de cursuri specializate pentru poliție și profesiile care intră în contact direct cu victimele traficului, îmbunătățirea oportunităților pentru femei și copii etc.;

| 61. | salută faptul că toate țările PEV au semnat Convenția ONU privind criminalitatea organizată transfrontalieră și invită guvernele Israelului, Marocului și Iordaniei să semneze și să ratifice primul și al doilea protocol privind traficul de persoane și, respectiv, traficul de migranți; |
| --- | --- |

61.

salută faptul că toate țările PEV au semnat Convenția ONU privind criminalitatea organizată transfrontalieră și invită guvernele Israelului, Marocului și Iordaniei să semneze și să ratifice primul și al doilea protocol privind traficul de persoane și, respectiv, traficul de migranți;

| 62. | este de acord cu concluziile Președinției formulate cu ocazia reuniunii Consiliului European de la 1 septembrie privind conflictul din Georgia și dorește totodată să menționeze rolul important pe care autoritățile locale și regionale îl pot juca în rezolvarea conflictului și în reconstrucția din perioada ulterioară conflictului; solicită guvernelor Georgiei, Federației Ruse și autorităților din Oseția de Sud să întreprindă urgent demersurile necesare pentru a permite reîntoarcerea sigură și durabilă a tuturor refugiaților și a persoanelor strămutate în interiorul țării, ca urmare a războiului din Oseția de Sud; |
| --- | --- |

62.

este de acord cu concluziile Președinției formulate cu ocazia reuniunii Consiliului European de la 1 septembrie privind conflictul din Georgia și dorește totodată să menționeze rolul important pe care autoritățile locale și regionale îl pot juca în rezolvarea conflictului și în reconstrucția din perioada ulterioară conflictului; solicită guvernelor Georgiei, Federației Ruse și autorităților din Oseția de Sud să întreprindă urgent demersurile necesare pentru a permite reîntoarcerea sigură și durabilă a tuturor refugiaților și a persoanelor strămutate în interiorul țării, ca urmare a războiului din Oseția de Sud;

Conflicte regionale

| 63. | reafirmă faptul că UE are un interes direct să lucreze cu țările PEV pentru a contribui la rezolvarea așa-numitelor „conflicte înghețate” (3), deoarece acestea pot submina chiar securitatea Europei prin extinderea la nivel regional, prin fluxuri de migrație greu de controlat, prin întreruperi în aprovizionarea cu energie etc.; |
| --- | --- |

63.

reafirmă faptul că UE are un interes direct să lucreze cu țările PEV pentru a contribui la rezolvarea așa-numitelor „conflicte înghețate” (3), deoarece acestea pot submina chiar securitatea Europei prin extinderea la nivel regional, prin fluxuri de migrație greu de controlat, prin întreruperi în aprovizionarea cu energie etc.;

| 64. | afirmă din nou că va fi greu ca PEV să-și demonstreze întregul potențial dacă nu se vor rezolva conflictele din cauza cărora cooperarea regională este extrem de dificilă sau chiar imposibilă. De ambele părți ale frontierei, persoanele și comunitățile locale suferă cel mai mult din cauza incapacității guvernelor lor centrale de a demara un dialog și de a încerca să rezolve conflictul în mod constructiv; |
| --- | --- |

64.

afirmă din nou că va fi greu ca PEV să-și demonstreze întregul potențial dacă nu se vor rezolva conflictele din cauza cărora cooperarea regională este extrem de dificilă sau chiar imposibilă. De ambele părți ale frontierei, persoanele și comunitățile locale suferă cel mai mult din cauza incapacității guvernelor lor centrale de a demara un dialog și de a încerca să rezolve conflictul în mod constructiv;

| 65. | cheamă UE să se implice mai activ în rezolvarea așa-numitelor „conflicte înghețate” prin sprijinirea unor programe diverse de consolidare a încrederii, prin gestionarea conflictelor, prin contacte interpersonale, prin „diplomația orașelor”, precum și prin consolidarea organizațiilor societății civile din teritoriile separatiste. UE ar trebui să mențină problemele privind aceste conflicte pe ordinea de zi a ședințelor cu organizațiile internaționale competente și cu țările implicate; |
| --- | --- |

65.

cheamă UE să se implice mai activ în rezolvarea așa-numitelor „conflicte înghețate” prin sprijinirea unor programe diverse de consolidare a încrederii, prin gestionarea conflictelor, prin contacte interpersonale, prin „diplomația orașelor”, precum și prin consolidarea organizațiilor societății civile din teritoriile separatiste. UE ar trebui să mențină problemele privind aceste conflicte pe ordinea de zi a ședințelor cu organizațiile internaționale competente și cu țările implicate;

| 66. | solicită Comisiei Europene să sprijine programele de gestionare a frontierelor și măsurile de consolidare a încrederii între comunitățile locale aflate de ambele părți ale frontierei, în regiunile „separatiste”. Promovarea convergenței dintre sistemele politice, economice și juridice va facilita incluziunea socială și reabilitarea infrastructurii. În această privință, deosebit de importante sunt proiectele care generează venituri la nivel local; |
| --- | --- |

66.

solicită Comisiei Europene să sprijine programele de gestionare a frontierelor și măsurile de consolidare a încrederii între comunitățile locale aflate de ambele părți ale frontierei, în regiunile „separatiste”. Promovarea convergenței dintre sistemele politice, economice și juridice va facilita incluziunea socială și reabilitarea infrastructurii. În această privință, deosebit de importante sunt proiectele care generează venituri la nivel local;

| 67. | solicită Comisiei Europene să tragă învățămintele necesare din recentul proces de extindere a UE și să facă din relațiile de bună vecinătate o precondiție pentru exploatarea deplină a beneficiilor și potențialului PEV. Comisia ar trebui să le solicite țărilor implicate în „conflicte înghețate” să depună eforturi reînnoite și sincere pentru a găsi soluții durabile și acceptabile de-o parte și de alta. |
| --- | --- |

67.

solicită Comisiei Europene să tragă învățămintele necesare din recentul proces de extindere a UE și să facă din relațiile de bună vecinătate o precondiție pentru exploatarea deplină a beneficiilor și potențialului PEV. Comisia ar trebui să le solicite țărilor implicate în „conflicte înghețate” să depună eforturi reînnoite și sincere pentru a găsi soluții durabile și acceptabile de-o parte și de alta.

Bruxelles, 9 octombrie 2008

Președintele

Comitetului Regiunilor

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  FRONTEX (Agenția Europeană pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale Uniunii Europene) este agenția Uniunii Europene responsabilă cu securitatea frontierelor externe.

1

(2)  CdR 64/2007 fin.

2

(3)  Conflictele din Transnistria, Abhazia, Oseția de Sud, Nagorno-Karabah, Orientul Mijlociu și Africa de Vest sunt descrise ca fiind „conflicte înghețate”.

3

---

19.12.2008

| 19.12.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 325/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 325/s3

---

AVIZ CITITORILOR

Instituțiile au hotărât să nu mai menționeze, în textele lor, ultima modificare a actelor citate.

În lipsa unor dispoziții contrare, actele la care se face trimitere în textele publicate se consideră ca fiind actele în versiunea în vigoare a acestora.

---