# Uradni list C 268/2008

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 268 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5123. oktober 2008 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 268

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5123. oktober 2008

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Svet |
| 2008/C 268/01 | Resolucija Sveta z dne 26. septembra 2008Nadaljnji razvoj evropske vesoljske politike | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Svet

2008/C 268/01

Resolucija Sveta z dne 26. septembra 2008Nadaljnji razvoj evropske vesoljske politike

1

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2008/C 268/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5219 – VWAG/OFH/VWGI) (
  1
  ) | 7 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2008/C 268/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5219 – VWAG/OFH/VWGI) (
  1
  )

1

7

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2008/C 268/03 | Menjalni tečaji eura | 8 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2008/C 268/04 | Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001 | 9 |
| | INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM |
| | Nadzorni organ Efte |
| 2008/C 268/05 | Umik priglasitve zahteve na podlagi člena 30 Direktive 2004/17/ES | 14 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2008/C 268/03

Menjalni tečaji eura

8

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2008/C 268/04

Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001

9

INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorni organ Efte

2008/C 268/05

Umik priglasitve zahteve na podlagi člena 30 Direktive 2004/17/ES

14

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Evropski urad za izbor osebja (EPSO) |
| 2008/C 268/06 | Razpis javnega natečaja EPSO/AD/138/08 | 15 |
| | Evropska agencija za varnost hrane |
| 2008/C 268/07 | Razpis za prijavo interesa za članstvo v znanstvenih svetih Evropske agencije za varnost hrane (Parma, Italija) | 16 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE |
| | Komisija |
| 2008/C 268/08 | Državna pomoč – Nemčija – Državna pomoč št. C 28/08 (prej N 345/06) – Dodatek za MSP za naložbo podjetja M.A.L. Magdeburger Artolith GmbH – Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES (
  1
  ) | 23 |
| 2008/C 268/09 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5345 – Terex Corporation/Fantuzzi Group) (
  1
  ) | 33 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropski urad za izbor osebja (EPSO)

2008/C 268/06

Razpis javnega natečaja EPSO/AD/138/08

15

Evropska agencija za varnost hrane

2008/C 268/07

Razpis za prijavo interesa za članstvo v znanstvenih svetih Evropske agencije za varnost hrane (Parma, Italija)

16

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

2008/C 268/08

Državna pomoč – Nemčija – Državna pomoč št. C 28/08 (prej N 345/06) – Dodatek za MSP za naložbo podjetja M.A.L. Magdeburger Artolith GmbH – Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES (
  1
  )

1

23

2008/C 268/09

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5345 – Terex Corporation/Fantuzzi Group) (
  1
  )

1

33

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 268/10 | Opomba bralcu(glej notranjo stran zadnje strani ovitka) | s3 |

2008/C 268/10

Opomba bralcu(glej notranjo stran zadnje strani ovitka)

Opomba bralcu

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Svet

| 23.10.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 268/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 268/1

---

RESOLUCIJA SVETA

z dne 26. septembra 2008

„Nadaljnji razvoj evropske vesoljske politike“

(2008/C 268/01)

SVET –

OB UPOŠTEVANJU Okvirnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Evropsko vesoljsko agencijo (ESA), ki je začel veljati maja 2004, in vse bolj okrepljenega sodelovanja med pogodbenicama,

OB SKLICEVANJU na smernice, ki jih je Svet za vesolje sprejel na sejah 25. novembra 2004, 7. junija 2005 in 28. novembra 2005,

OB POUDARJAJU Resolucije Sveta za vesolje z dne 22. maja 2007, ki pozdravlja in podpira evropsko vesoljsko politiko ter je politična osnova za dejavnosti Evrope v vesolju,

OB UGOTAVLJANJU, da so bili Evropska komisija, generalni direktor ESA ter države članice Evropske unije in ESA v resoluciji pozvani, da na podlagi okvirnega sporazuma spremljajo in ocenijo izvajanje politike, vključno z izvajanjem ključnih vprašanj, opredeljenih v prilogah k resoluciji,

OB UGOTAVLJANJU, da so države članice na podlagi izvedbenega načrta za evropsko vesoljsko politiko za prednostni področji ukrepanja izbrale dve programski vsebini, in sicer uspešno izvajanje programa Galileo in programa GMES (Globalno nadzorovanje okolja in varnosti), ter določile več horizontalnih vprašanj,

GLEDE NA znatni napredek, ki je bil dosežen na teh področjih in je opisan v skupnem poročilu o napredku ES in ESA, in OB ZADOVOLJSTVU zaradi napredka, doseženega pri uresničevanju evropske strategije mednarodnih odnosov na področju vesolja –

v tem okviru POTRJUJE, da mora Evropa ohraniti neodvisen dostop do vesolja, znanstveni program na svetovni ravni in vodilno vlogo na področju storitev satelitskih aplikacij za operativne komunikacije na meteorološkem in komercialnem področju ter trajno in inovativno tehnološko podlago,

POUDARJA, kako pomembno je povečati usklajenost ES in ESA na področju razvojnih programov za vesoljsko tehnologijo, zlasti v primeru vesoljske tehnologije, ki je ključna za strateško neodvisnost Evrope,

OPOZARJA na razprave evropskih ministrov, ki so pristojni za vesolje in so se 21. in 22. julija 2008 sestali na neuradnem srečanju v evropskem vesoljskem izstrelišču v Kourouju.

I.   EVROPSKA VIZIJA ZA VESOLJE

OB ZAVEDANJU, da je bila z evropsko vesoljsko politiko izražena vizija, da bi Evropa okrepila svojo vlogo glavnega akterja na področju vesoljske politike na svetovni ravni; ta vizija naj bi upoštevala potrebe evropskih politik in ciljev, kar zadeva aplikacije, storitve in s tem povezane infrastrukture, z njo naj bi poveeali moe Evrope v družbenem, kulturnem, gospodarskem in znanstvenem smislu, razvili njen industrijski in znanstveni potencial ter ji na utemeljen, skladen in stvaren naein zagotovili politieno in tehnološko neodvisnost,

OB PRIZNAVANJU, da bi se morala ta politika, v katero so vključene EU, ESA in njune države članice, ki sodelujejo v evropskem vesoljskem programu, še naprej izvajati in razvijati, pri tem pa bi bilo treba ohraniti velikopotezne cilje, ki se lahko dosežejo s sredstvi, ki so že na voljo za raziskovalne in operativne aplikacije,

POUDARJA, da vse evropske vesoljske dejavnosti prispevajo k ciljem pogodbe Združenih narodov o vesolju in v celoti spoštujejo načela, določena v tej pogodbi, zlasti:

| — | raziskovanje in raba vesolja v korist in v interesu vseh držav ter priznavanje, da vesolje pripada celotnemu človeštvu, |
| --- | --- |

—

raziskovanje in raba vesolja v korist in v interesu vseh držav ter priznavanje, da vesolje pripada celotnemu človeštvu,

| — | raba vesolja izključno v miroljubne namene, |
| --- | --- |

—

raba vesolja izključno v miroljubne namene,

| — | spodbujanje mednarodnega sodelovanja pri raziskovanju in rabi vesolja, |
| --- | --- |

—

spodbujanje mednarodnega sodelovanja pri raziskovanju in rabi vesolja,

| — | ter da Evropa podpira stalna prizadevanja Odbora Združenih narodov za miroljubno rabo vesolja (United Nations' Committee on the Peaceful Uses of Outer Space – COPUOS) za zmanjšanje in preprečevanje vesoljskih odpadkov, |
| --- | --- |

—

ter da Evropa podpira stalna prizadevanja Odbora Združenih narodov za miroljubno rabo vesolja (United Nations' Committee on the Peaceful Uses of Outer Space – COPUOS) za zmanjšanje in preprečevanje vesoljskih odpadkov,

OB POUDARJANJU, da je treba povečati podporo javnosti za razvoj vesoljskih tehnologij ter zagotoviti dopolnjevanje ukrepov in karseda povečati sinergije z novostmi zunaj vesoljske politike,

OB PRIZNAVANJU, da so Evropska unija, ESA in njune države članice trije najpomembnejši akterji evropske vesoljske politike, ter OB POUDARJANJU, da Evropska unija pri vprašanjih glede vesolja prevzema vse večjo odgovornost, zlasti v zvezi z vesoljskimi aplikacijami, kar je povezano z njeno vlogo svetovnega akterja, ter da agenciji ESA in državam članicam prinaša dodano vrednost, obenem pa spoštuje njihovo vlogo in odgovornosti,

OB UPOŠTEVANJU, da so v sedanjih razmerah in v okviru evropske vesoljske politike Evropska unija, ESA in njune države članice glavni akterji na področju vesolja, zaradi česa bo Evropa postala vodilna vesoljska velesila na mednarodni ravni. S tem v zvezi je Svet DOLOČIL vprašanja, ki bi jih bilo treba obravnavati:

| — | v skladu s strategijo mednarodnih odnosov bi bilo treba spodbujati skladen pristop k mednarodnemu sodelovanju v okviru vesoljskih programov zaradi njihove svetovne razsežnosti, ob tem pa je treba upoštevati, da bo Evropa morala biti sposobna soočiti se s svetovno konkurenco. Raziskave sončnega sistema, okolje in trajnostni razvoj so prednostne naloge mednarodnega sodelovanja, |
| --- | --- |

—

v skladu s strategijo mednarodnih odnosov bi bilo treba spodbujati skladen pristop k mednarodnemu sodelovanju v okviru vesoljskih programov zaradi njihove svetovne razsežnosti, ob tem pa je treba upoštevati, da bo Evropa morala biti sposobna soočiti se s svetovno konkurenco. Raziskave sončnega sistema, okolje in trajnostni razvoj so prednostne naloge mednarodnega sodelovanja,

| — | vsem državam članicam EU in ESA je treba zagotoviti odprt in pravičen dostop do ugodnosti, ki izhajajo iz vesoljskih dejavnosti in so povezane z javno politiko, znanstvenimi podatki, tehnološkim razvojem, gospodarskimi dejavnostmi in storitvami, |
| --- | --- |

—

vsem državam članicam EU in ESA je treba zagotoviti odprt in pravičen dostop do ugodnosti, ki izhajajo iz vesoljskih dejavnosti in so povezane z javno politiko, znanstvenimi podatki, tehnološkim razvojem, gospodarskimi dejavnostmi in storitvami,

| — | okrepiti bi bilo treba obstoječe mehanizme za koordinacijo evropskega znanja ter evropskih vlaganj v vesolje, ki se financirajo s sredstvi na ravni Skupnosti, medvladni in nacionalni ravni, ter vzpostaviti mehanizme za večje sinergije med civilnimi in vojaškimi vesoljskimi programi, ob tem pa upoštevati posebne zahteve obeh sektorjev, vključno s pristojnostmi pri odločanju in finančnimi shemami, |
| --- | --- |

—

okrepiti bi bilo treba obstoječe mehanizme za koordinacijo evropskega znanja ter evropskih vlaganj v vesolje, ki se financirajo s sredstvi na ravni Skupnosti, medvladni in nacionalni ravni, ter vzpostaviti mehanizme za večje sinergije med civilnimi in vojaškimi vesoljskimi programi, ob tem pa upoštevati posebne zahteve obeh sektorjev, vključno s pristojnostmi pri odločanju in finančnimi shemami,

| — | zagotoviti bi morali stalen ter neodvisen, zanesljiv in stroškovno učinkovit dostop do vesolja pod pogoji, ki so sprejemljivi za EU, ESA in njune države članice, ob tem pa tudi zagotoviti ustrezno in konkurenčno opremo za izstrelitev svetovnega ranga ter operativno evropsko vesoljsko izstrelišče, |
| --- | --- |

—

zagotoviti bi morali stalen ter neodvisen, zanesljiv in stroškovno učinkovit dostop do vesolja pod pogoji, ki so sprejemljivi za EU, ESA in njune države članice, ob tem pa tudi zagotoviti ustrezno in konkurenčno opremo za izstrelitev svetovnega ranga ter operativno evropsko vesoljsko izstrelišče,

| — | na ravni EU bi morali na pregleden način zbrati zahteve glede vesoljskih aplikacij ob upoštevanju potreb politik EU ter držav članic EU in ESA, tako da bi EU lahko prepoznala zahteve uporabnikov, določila prednostne naloge in zagotovila kontinuiteto storitev. Vzdrževanje potrebne opreme za zagotovitev teh storitev in financiranje bi morala potekati v partnerstvu z zadevnimi interesnimi skupinami oziroma operaterji, |
| --- | --- |

—

na ravni EU bi morali na pregleden način zbrati zahteve glede vesoljskih aplikacij ob upoštevanju potreb politik EU ter držav članic EU in ESA, tako da bi EU lahko prepoznala zahteve uporabnikov, določila prednostne naloge in zagotovila kontinuiteto storitev. Vzdrževanje potrebne opreme za zagotovitev teh storitev in financiranje bi morala potekati v partnerstvu z zadevnimi interesnimi skupinami oziroma operaterji,

| — | spodbujati bi morali vzpostavitev ustreznega regulativnega okvira, s čimer bi omogočili nemoten razvoj inovativnih in konkurenčnih storitev za uporabnike, zlasti s ciljem, da bi zagotovili trajen dostop do spektra za vse aplikacije na osnovi vesoljskih tehnologij, |
| --- | --- |

—

spodbujati bi morali vzpostavitev ustreznega regulativnega okvira, s čimer bi omogočili nemoten razvoj inovativnih in konkurenčnih storitev za uporabnike, zlasti s ciljem, da bi zagotovili trajen dostop do spektra za vse aplikacije na osnovi vesoljskih tehnologij,

| — | pripraviti bi morali organizacijsko shemo vodenja vesolja, ki bi bila skladna z resolucijo, sprejeto na četrti seji Sveta za vesolje, ter s političnimi prizadevanji EU, ESA in njunih držav članic, zlasti pa bi v Svetu Evropske unije in drugih institucijah EU morali karseda izboljšati postopek odločanja o zadevah, povezanih z vesoljem, |
| --- | --- |

—

pripraviti bi morali organizacijsko shemo vodenja vesolja, ki bi bila skladna z resolucijo, sprejeto na četrti seji Sveta za vesolje, ter s političnimi prizadevanji EU, ESA in njunih držav članic, zlasti pa bi v Svetu Evropske unije in drugih institucijah EU morali karseda izboljšati postopek odločanja o zadevah, povezanih z vesoljem,

| — | na ravni EU bi morali pripraviti ustrezne instrumente in sisteme financiranja, pri tem pa upoštevati posebnosti tega sektorja, potrebo po večji konkurenčnosti na splošno in konkurenčnosti vesoljske industrije ter zahteve po uravnoteženi industrijski strukturi; poleg tega bi morali v korist Evrope in njenih državljanov dovoliti tudi ustrezna dolgoročna vlaganja Skupnosti v raziskave vesolja in delovanje trajnostnih aplikacij na osnovi vesoljskih tehnologij, zlasti s preučitvijo vseh posledic ukrepov na področju vesolja v okviru naslednje finančne perspektive, |
| --- | --- |

—

na ravni EU bi morali pripraviti ustrezne instrumente in sisteme financiranja, pri tem pa upoštevati posebnosti tega sektorja, potrebo po večji konkurenčnosti na splošno in konkurenčnosti vesoljske industrije ter zahteve po uravnoteženi industrijski strukturi; poleg tega bi morali v korist Evrope in njenih državljanov dovoliti tudi ustrezna dolgoročna vlaganja Skupnosti v raziskave vesolja in delovanje trajnostnih aplikacij na osnovi vesoljskih tehnologij, zlasti s preučitvijo vseh posledic ukrepov na področju vesolja v okviru naslednje finančne perspektive,

| — | okrepiti bi morali sodelovanje z državami v razvoju – |
| --- | --- |

—

okrepiti bi morali sodelovanje z državami v razvoju –

OPOZARJA na dodano vrednot, ki bi jo ministri držav članic EU in ESA, pristojni za vesolje, prinesli s srečanji, ki bi se organizirali glede na potrebe, na njih pa bi na podlagi ustreznega načrta razpravljali o ključnih političnih vprašanjih.

II.   SEDANJE PREDNOSTNE NALOGE

POZDRAVLJA velik napredek, dosežen v okviru programov Galileo in GMES, in sicer:

| — | uspešno izstrelitev in validacijo satelita GIOVE-B v orbiti, s čimer so bile predstavljene ključne nove tehnologije, potrebne za delovanje sistema Galileo, |
| --- | --- |

—

uspešno izstrelitev in validacijo satelita GIOVE-B v orbiti, s čimer so bile predstavljene ključne nove tehnologije, potrebne za delovanje sistema Galileo,

| — | sklepe Sveta EU iz novembra 2007 in naknadno sprejetje uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nadaljnjem izvajanju evropskih programov GNSS, ki jasno določajo javno vodenje faze nameščanja programa Galileo in delovanje EGNOS ter vpliv ukrepov na financiranje iz programa Galileo, |
| --- | --- |

—

sklepe Sveta EU iz novembra 2007 in naknadno sprejetje uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nadaljnjem izvajanju evropskih programov GNSS, ki jasno določajo javno vodenje faze nameščanja programa Galileo in delovanje EGNOS ter vpliv ukrepov na financiranje iz programa Galileo,

| — | odločitev držav članic ESA, da začnejo vesoljsko komponento GMES, sklenitev sporazuma med ES in ESA o prispevku Skupnosti za ta program ter zagotovitev sredstev ES za začetek delovanja z izvajanjem pripravljanjih ukrepov za GMES v letu 2008, |
| --- | --- |

—

odločitev držav članic ESA, da začnejo vesoljsko komponento GMES, sklenitev sporazuma med ES in ESA o prispevku Skupnosti za ta program ter zagotovitev sredstev ES za začetek delovanja z izvajanjem pripravljanjih ukrepov za GMES v letu 2008,

| — | predstavitev predoperativnih storitev GMES na forumu GMES v Lillu, |
| --- | --- |

—

predstavitev predoperativnih storitev GMES na forumu GMES v Lillu,

| — | vzpostavitev partnerstva med GMES in Afriko z „lizbonskim procesom za GMES in Afriko“, da bi koristili tudi afriškim uporabnikom, |
| --- | --- |

—

vzpostavitev partnerstva med GMES in Afriko z „lizbonskim procesom za GMES in Afriko“, da bi koristili tudi afriškim uporabnikom,

| — | predlagano temeljno arhitekturo GMES, ki je opisana v münchenskem načrtu, |
| --- | --- |

—

predlagano temeljno arhitekturo GMES, ki je opisana v münchenskem načrtu,

PONOVNO POTRJUJE, da hitro izvajanje programov Galileo in GMES ostaja prednostna naloga.

A.   Galileo

OB PRIZNAVANJU, da je Galileo prvi vesoljski program, s katerim je EU prevzela vodilno vlogo –

POZIVA Komisijo, naj upošteva in preuči pretekle težave, da bi se iz njih lahko kar največ naučili,

Z ZANIMANJEM PRIČAKUJE vzpostavitev medinstitucionalnega odbora za Galileo,

POUDARJA, da se morajo Evropska komisija, ESA in njune države članice bolje uskladiti na področju raziskav in razvoja sistemov, storitev in aplikacij satelitske navigacije,

OPOZARJA na stalno sodelovanje z mednarodnimi partnerji pri reševanju vprašanj, povezanih s kompatibilnostjo in interoperabilnostjo sistemov,

POZIVA Komisijo, naj preuči pravne posledice lastništva Evropske skupnosti nad opredmetenimi in neopredmetenimi sredstvi, ki jih ES financira v zvezi z vesoljskimi aplikacijami, kot na primer pri programih Galileo in EGNOS, pri tem pa je treba zlasti preučiti vprašanje odgovornosti.

B.   GMES

OB OPOZARJANJU, da je GMES pobuda, namenjena uporabnikom, s katero naj bi karseda izkoristili obstoječe vesoljske in nevesoljske centre, zmogljivosti in storitve za opazovanje Zemlje v Evropi, vključno z EUMETSAT, satelitskim centrom EU itd. –

POUDARJA, da so infrastrukture za opazovanje Zemlje na mestu samem, ki jih podpirajo države članice, ter infrastrukture za opazovanje vesolja ključni del zmogljivosti za opazovanje Zemlje in bi morale biti programu GMES stalno na voljo,

POUDARJA, da je kontinuiteta zagotavljanja podatkov in storitev nujna in da jo mora Evropska unija uresničiti zlasti z dolgoročnim financiranjem, ki temelji na partnerstvih za različne komponente programa GMES,

POTRJUJE, da je ESA agencija, ki skrbi za razvoj in oskrbo ciljnih kontrolnih misij GMES ter koordinacijo celotne vesoljske komponente GMES, vključno s prispevki držav članic, EUMETSAT in drugih partnerjev GMES,

POZIVA Komisijo, da za program GMES opredeli ustrezen pravni okvir, pri čemer naj po potrebi sodeluje z generalnim sekretariatom Sveta, poleg tega pa tudi, da preuči posledice certificiranja podatkov, daljinsko zaznanih prek satelitov,

POUDARJA, da je veliko informacijskih storitev GMES evropska javna dobrina, zato morajo biti razpoložljive po načelu prostega dostopa brez vsakršnih omejitev ob upoštevanju nekaterih omejitev, kot je varnost,

UGOTAVLJA, da je treba pripraviti akcijski načrt za vzpostavitev programa GMES v okviru EU, da bi zagotovili kontinuiteto storitev GMES in ključnih podatkov opazovanj, ki so potrebni za te storitve; ta akcijski načrt naj bi vključeval naslednje:

| — | pristop glede splošnega vodenja programa GMES in vseh njegovih komponent, na podlagi česar bi lahko določili pristojne akterje in njihovo vlogo ter pristojnosti, pristop pa naj bi temeljil na več partnerstvih GMES, vključeval naj bi tudi ureditev za ustrezno sodelovanje držav članic ESA, ki niso države članice EU, |
| --- | --- |

—

pristop glede splošnega vodenja programa GMES in vseh njegovih komponent, na podlagi česar bi lahko določili pristojne akterje in njihovo vlogo ter pristojnosti, pristop pa naj bi temeljil na več partnerstvih GMES, vključeval naj bi tudi ureditev za ustrezno sodelovanje držav članic ESA, ki niso države članice EU,

| — | načrt za trajnostno financiranje programa GMES, ki naj bi temeljil na oceni vseh potreb po financiranju, ki izhajajo iz programa GMES, ter na določitvi proračunske strategije na nacionalni in evropski ravni, pri tem pa se upoštevajo tri zaporedne faze: faza raziskav in razvoja, ki se financira iz dodeljenih proračunskih sredstev za raziskave in razvoj; prehodna faza s skupnim financiranjem iz sredstev za raziskave in razvoj ter iz operativnih sredstev; operativna faza s posebnim financiranjem za operacije, ki zadevajo uporabnike, |
| --- | --- |

—

načrt za trajnostno financiranje programa GMES, ki naj bi temeljil na oceni vseh potreb po financiranju, ki izhajajo iz programa GMES, ter na določitvi proračunske strategije na nacionalni in evropski ravni, pri tem pa se upoštevajo tri zaporedne faze: faza raziskav in razvoja, ki se financira iz dodeljenih proračunskih sredstev za raziskave in razvoj; prehodna faza s skupnim financiranjem iz sredstev za raziskave in razvoj ter iz operativnih sredstev; operativna faza s posebnim financiranjem za operacije, ki zadevajo uporabnike,

| — | določitev mehanizmov za zagotavljanje operativnih storitev za vse storitve GMES, vključno z določitvijo operaterjev, |
| --- | --- |

—

določitev mehanizmov za zagotavljanje operativnih storitev za vse storitve GMES, vključno z določitvijo operaterjev,

| — | EU in države članice določijo postopek za formalizacijo svojih zavez glede prispevkov v program GMES prek obstoječih infrastruktur za opazovanje in storitev na mestu samem, |
| --- | --- |

—

EU in države članice določijo postopek za formalizacijo svojih zavez glede prispevkov v program GMES prek obstoječih infrastruktur za opazovanje in storitev na mestu samem,

| — | določitev vloge pobude GEO in drugih medvladnih ali večstranskih pobud, kot je CEOS, zlasti kar zadeva dostop do različnih vrst razpoložljivih podatkov, ter določitev prispevka programa GMES k tem mednarodnim prizadevanjem, |
| --- | --- |

—

določitev vloge pobude GEO in drugih medvladnih ali večstranskih pobud, kot je CEOS, zlasti kar zadeva dostop do različnih vrst razpoložljivih podatkov, ter določitev prispevka programa GMES k tem mednarodnim prizadevanjem,

| — | proces, ki bo vodil do vzpostavitve celovite politike ravnanja z vsemi podatki, pridobljenimi s sistemom GMES, vključno z ustreznim označevanjem, in politike varovanja podatkov, ki bo zagotovila popolno zaščito in varovanje vseh občutljivih podatkov, |
| --- | --- |

—

proces, ki bo vodil do vzpostavitve celovite politike ravnanja z vsemi podatki, pridobljenimi s sistemom GMES, vključno z ustreznim označevanjem, in politike varovanja podatkov, ki bo zagotovila popolno zaščito in varovanje vseh občutljivih podatkov,

POZDRAVLJA:

| — | predlog Evropske komisije za nov pripravljalni ukrep v okviru predhodnega predloga proračuna za leto 2009, ki naj bi olajšal prihodnje financiranje operativne faze programa GMES, |
| --- | --- |

—

predlog Evropske komisije za nov pripravljalni ukrep v okviru predhodnega predloga proračuna za leto 2009, ki naj bi olajšal prihodnje financiranje operativne faze programa GMES,

| — | namero Komisije, da vsa ta vprašanja obravnava v sporočilu, ki naj bi ga sprejela konec oktobra 2008 po posvetovanju s ključnimi interesnimi skupinami in zlasti po doseženem dogovoru z ESA glede splošnega programskega pristopa za vesoljsko komponento programa GMES, |
| --- | --- |

—

namero Komisije, da vsa ta vprašanja obravnava v sporočilu, ki naj bi ga sprejela konec oktobra 2008 po posvetovanju s ključnimi interesnimi skupinami in zlasti po doseženem dogovoru z ESA glede splošnega programskega pristopa za vesoljsko komponento programa GMES,

| — | namero generalnega direktorja ESA, za katero se je odločil po posvetovanju z državami članicami ESA in Komisijo, in sicer da na seji Sveta ESA, ki bo novembra 2008 zasedal na ministrski ravni, predstavi predlog v zvezi z drugim segmentom programa v okviru vesoljske komponente GMES. |
| --- | --- |

—

namero generalnega direktorja ESA, za katero se je odločil po posvetovanju z državami članicami ESA in Komisijo, in sicer da na seji Sveta ESA, ki bo novembra 2008 zasedal na ministrski ravni, predstavi predlog v zvezi z drugim segmentom programa v okviru vesoljske komponente GMES.

III.   NOVE PREDNOSTNE NALOGE EVROPSKE VESOLJSKE POLITIKE

POUDARJA, da je Evropski svet 14. marca 2008 pozdravil skupno poročilo visokega predstavnika in Evropske komisije o podnebnih spremembah in mednarodni varnosti, v katerem sta avtorja zlasti opozorila, da je bila v letu 2007 večina nujnih pozivov ZN za humanitarno pomoč vezana na podnebje, podnebne spremembe pa sta opredelila kot množitelj groženj, ki vplivajo na varnost,

OPOZARJA, da je Evropski svet pozval Svet Evropske unije, naj pripravi priporočila o ustreznem nadaljnjem ukrepanju na tem področju,

DOLOČA naslednja štiri prednostna področja pri izvajanju evropske vesoljske politike v prihodnjem obdobju:

A.   VESOLJE IN PODNEBNE SPREMEMBE

OB UPOŠTEAVNJU svetovne razsežnosti izzivov podnebnih sprememb za človeštvo in glede na dejstvo, da EU zaradi odzivanja na te izzive prilagaja svoje politike –

POUDARJA cilj, da bi se morali bolje zavedati razsežnosti podnebnih sprememb in njihovih posledic z vidika njihovih lastnosti in obsega, ter opozarja na potrebo po stalnem in večjem prispevanju Evrope k razumevanju tega vprašanja in k oblikovanju ustreznih modelov, da bi tako pridobili dokaze, na podlagi katerih bi lahko sprejeli ključne odločitve glede okoljske politike,

SE ZAVEDA edinstvene vloge vesoljskih programov, ki s svojimi zmogljivostmi za opazovanje sveta in dolgoročnim obsegom zagotavljajo vrsto podatkov, ki jih znanost potrebuje za raziskovanje podnebnih sprememb, s tem pa dopolnjujejo druge instrumente opazovanja in meritev,

SE ZAVEDA, da program ESA „Živi planet“, nacionalne vesoljske misije za preučevanje Zemlje, operativni programi EUMETSAT in infrastrukture vesoljske komponente GMES prispevajo k vsem opazovanjem, na podlagi katerih bo Evropa lahko ugotovila časovno razporejenost podnebnih parametrov in razumela glavne podnebne pojave,

POZIVA znanost naj, skupaj z Evropsko komisijo, ESA in EUMETSAT, določi, kako bi lahko z različnimi storitvami GMES in evropskimi arhivi opazovanja vesolja izboljšali pridobivanje podatkov, vključno s ključnimi podnebnimi spremenljivkami, za namene znanstvenih raziskav,

POZIVA Komisijo, naj opravi raziskavo, da bi lahko ocenila potrebe po dostopu do vseh standardiziranih podatkov in večji računalniški zmogljivosti ter sredstvih za izpolnitev takšnih potreb, pri tem pa naj upošteva zmogljivosti in mreže, ki v Evropi že obstajajo,

POZDRAVLJA predlog programa za tretjo generacijo satelitov Meteosat (MTG), ki sta ga skupaj pripravili ESA in EUMETSAT in naj bi bil predstavljen v Svetu ESA, ko bo novembra 2008 zasedal na ministrski ravni, nato pa še v Svetu EUMETSAT; glavna tema programa MTG je operativna meteorologija, prispeva pa tudi k pobudi GMES, k spremljanju podnebja, s tem pa tudi k zaznavanju globalnih podnebnih sprememb.

B.   PRISPEVEK VESOLJSKIH DEJAVNOSTI K LIZBONSKI STRATEGIJI

POUDARJA, da vesolje kot visokotehnološko področje raziskav in razvoja s svojimi rezultati, ki se uporabljajo v gospodarstvu, lahko prispeva k uresničevanju lizbonskih ciljev, s čimer bi lahko izpolnili cilje EU na področju gospodarstva, izobraževanja, sociale in okolja ter pričakovanja njenih državljanov, obenem pa dosegli cilje glede rasti in delovnih mest, saj se odpirajo nove poslovne priložnosti in ponujajo inovativne rešitve za različne storitve po vsej Evropi, kar prispeva k teritorialni koheziji,

MENI, da je EU priznala vesolje kot eno od prednostnih nalog in ključnih gradnikov evropske družbe znanja s tem, ko sta Evropski parlament in Svet 18. decembra 2006 sprejela Sedmi okvirni program Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti, z njim pa novo tematsko poglavje „vesolje“ kot del posebnega programa „sodelovanje“,

POUDARJA, da bi z vesoljskimi aplikacijami, kot so satelitske telekomunikacije, sistema EGNOS in Galileo ter program GMES, lahko ustvarili pomembne tržne priložnosti na svetovni ravni, zlasti za MSP, in sicer z razvojem storitev z dodano vrednostjo za uporabnike; poudarja tudi, da morajo EU in ESA ter njune države članice zato zagotoviti čim večjo dodano vrednot, ki jo omogoča njihova vesoljska oprema. Takšno rast bi morali spodbujati za odpiranje novih poslovnih priložnosti in razvoj storitev, ki so nepretrgano integrirane na satelitske sisteme za navigacijo, opazovanje in komunikacijo ter jih povezujejo z zemeljskimi omrežji. Za uresničitev navedenega moramo zagotoviti ustrezen regulativni okvir, neprekinjen dostop do frekvenčnega spektra za vesoljske aplikacije in razvoj standardov na zadevnih področjih,

SE ZAVEDA, da bi se zato vesoljske dejavnosti lahko vključile v pobudo za vodilni trg.

C.   VESOLJE IN VARNOST

POUDARJA pomen vesoljskih dejavnosti za SZVP/EVOP ter peterburške naloge, posledično pa za varnost evropskih državljanov,

OPOZARJA, da so vesoljska sredstva postala nujno potrebna za naše gospodarstvo, zato jih je treba zaščititi; POUDARJA, da mora Evropa v skladu s prizadevanji, da okrepi vodilno vlogo na področju vesolja na svetovni ravni, razviti zmogljivosti Evrope, da bo lahko spremljala in nadzirala lastne vesoljske infrastrukture in vesoljske odpadke, ki v osnovi temeljijo na obstoječih nacionalnih in evropskih sredstvih, ob tem pa izkoristiti povezave, ki jih lahko vzpostavi z drugimi partnerskimi narodi in njihovimi zmogljivostmi,

MENI, da bo Evropska unija v sodelovanju z ESA in njunimi državami članicami ter ob upoštevanju mednarodne in politične narave takšnih zmogljivosti prevzela pobudo za postopno vzpostavitev teh zmogljivosti in ustrezno strukturo vodenja,

POUDARJA, da mora Evropa biti sposobna odkriti nespoštovanje mednarodnih pogodb in obveznosti, ki so ključni instrument pri varovanju in spodbujanju evropskih vrednot,

POZDRAVLJA dejstvo, da se je v okviru pristojnosti pri odločanju in finančnih shem obstoječega okvira začel strukturiran dialog med akterji evropskih institucij v skladu z resolucijo Sveta za vesolje iz leta 2007, v katerega so vključeni Evropska komisija, generalni sekretariat Sveta, Evropska obrambna agencija, ESA in države članice, da bi bolje uskladili dejavnosti na področju vesolja, varnosti in obrambe,

OPOZARJA, da je program GMES zasnovan na zmogljivostih za opazovanje z dvojno rabo ter da bodo Galileo, program GMES in sistemi satelitske komunikacije zagotavljali storitve, ki bi se lahko uporabljale za nekatere varnostne aplikacije,

SE ZAVEDA, da morajo vsi vojaški uporabniki uporabljati Galileo ali GMES skladno z načelom, da sta Galileo in GMES civilna sistema pod civilnim nadzorom ter da bi bila zato za vsako spremembo tega načela potrebna preučitev v skladu z naslovom V Pogodbe EU in zlasti členoma 17 in 23 Pogodbe ter v skladu s Konvencijo o ESA.

POUDARJA, da je treba:

| — | določiti, kako bi lahko izboljšali koordinacijo med civilnimi in vojaškimi vesoljskimi programi v primeru dolgoročne ureditve, |
| --- | --- |

—

določiti, kako bi lahko izboljšali koordinacijo med civilnimi in vojaškimi vesoljskimi programi v primeru dolgoročne ureditve,

| — | razviti zmogljivosti, na podlagi katerih bi lahko izpolnili zahteve evropskih uporabnikov po popolnem razumevanju okolja v vesolju prek usklajenih dejavnosti v Evropi in po možnosti z drugimi partnerji, |
| --- | --- |

—

razviti zmogljivosti, na podlagi katerih bi lahko izpolnili zahteve evropskih uporabnikov po popolnem razumevanju okolja v vesolju prek usklajenih dejavnosti v Evropi in po možnosti z drugimi partnerji,

| — | priznati odvisnost Evrope od čezmorskih dobaviteljev nekaterih ključnih vesoljskih tehnologij in komponent, oblikovati strategije za preprečevanje, s katerimi bi Evropi omogočili zagotovljen dostop, in sprejeti praktične ukrepe, da bi zmanjšali odvisnost Evrope, |
| --- | --- |

—

priznati odvisnost Evrope od čezmorskih dobaviteljev nekaterih ključnih vesoljskih tehnologij in komponent, oblikovati strategije za preprečevanje, s katerimi bi Evropi omogočili zagotovljen dostop, in sprejeti praktične ukrepe, da bi zmanjšali odvisnost Evrope,

POUDARJA prednosti uporabe zmogljivosti in infrastruktur, ki že obstajajo na nacionalni in evropski ravni,

JE SEZNANJEN z namero generalnega direktorja ESA, da na seji Sveta ESA na ministrski ravni, ki bo potekala novembra 2008, predstavi predlog programa „space situational awareness“, ki bo osnova za operativne zmogljivosti in v katerem bo upoštevana vloga Evropske obrambne agencije ter držav članic EU in ESA.

D.   RAZISKOVANJE VESOLJA

POZDRAVLJA uspešen začetek delovanja laboratorija ESA Columbus in uspešno predstavitev samodejnega tovornega vesoljskega plovila „Jules Verne“, ki veljata za resničen evropski razvojno tehnološki projekt in sta ključna pri zagotavljanju dostopa Evropi do mednarodne vesoljske postaje ISS in pri njeni stalni uporabi,

POTRJUJE, da gre pri raziskovanju vesolja za politično in globalno prizadevanje in da bi Evropa morala ukrepati v okviru programov svetovne razsežnosti, brez najmanjšega monopola ali obveznosti ene države; sodelovati bi morali različni akterji s svojimi zmogljivostmi in prednostnimi nalogami,

POUDARJA, da mora Evropa razviti skupno vizijo in dolgoročen strateški načrt raziskovanja ter si tako zagotoviti ključna izhodišča, ki bi bila zato zasnovana na njenih področjih odličnosti; zaradi tega morajo Evropska unija in ESA ter njune države članice, vsaka v svoji vlogi in v tesnem medsebojnem sodelovanju, nadalje razvijati in spodbujati politični dialog na mednarodnem prizorišču z drugimi državami, ki sodelujejo pri svetovnem raziskovalnem programu,

POZDRAVLJA predlog Komisije, da organizira politično konferenco na visoki ravni o dolgoročni globalni viziji za raziskovanje vesolja, ki bo sprožila javno razpravo o vlogi Evrope v tem podvigu svetovne razsežnosti in temeljila na ustreznih pripravljalnih študijah, narejenih v sodelovanju z ESA, da bi ocenili evropska področja odličnosti ter pripravili različne scenarije za prispevanje Evrope, skupaj s posledičnimi stroške in načrtovanjem,

JE SEZNANJEN z globalno raziskovalno strategijo, ki določa smernice za usklajevanje načrtov glavnih velesil na svetovni ravni na področju človeškega raziskovanja vesolja in raziskovanja z roboti, vključno z naknadno možnostjo človeške odprave na Mars,

POTRJUJE, da je Evropa na podlagi uspešnega raziskovanja za namene znanosti v zadnjih nekaj desetletjih odločena prevzeti pomembno vlogo pri mednarodnih prizadevanjih za raziskovanje sončnega sistema in poglobljeno poznavanje življenjskih pogojev onkraj našega planeta, ter PRIZNAVA, da bo Evropa lahko postavila temelje takšnim dejavnostim le s stalnimi vlaganji,

SE ZAVEDA, da je treba tehnologije, ki se razvijajo, najprej natančno preučiti, da bi lahko nato sprejeli ključne odločitve, in POUDARJA, da bi to lahko trajno vplivalo na način, kako svet dojema evropske znanstvene in tehnološke zmogljivosti, ter na način, kako evropski državljani dojemajo sami sebe,

POUDARJA pomen raziskovanja vesolja pri spodbujanju mladih Evropejcev, da se odločijo za poklic na področju znanosti in tehnologije ter da to znanje pridobijo v Evropi.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 23.10.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 268/7 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 268/7

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.5219 – VWAG/OFH/VWGI)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 268/02)

Dne 25. septembra 2008 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij, |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij,

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32008M5219. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32008M5219. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 23.10.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 268/8 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 268/8

---

Menjalni tečaji eura (1)

22. oktobra 2008

(2008/C 268/03)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,2843 |
| JPY | japonski jen | 126,88 |
| DKK | danska krona | 7,4534 |
| GBP | funt šterling | 0,78815 |
| SEK | švedska krona | 10,1225 |
| CHF | švicarski frank | 1,4991 |
| ISK | islandska krona | 305 |
| NOK | norveška krona | 9,0135 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,485 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 275,55 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7095 |
| PLN | poljski zlot | 3,764 |
| RON | romunski leu | 3,58 |
| SKK | slovaška krona | 30,475 |
| TRY | turška lira | 2,1097 |
| AUD | avstralski dolar | 1,9073 |
| CAD | kanadski dolar | 1,6088 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,9566 |
| NZD | novozelandski dolar | 2,1554 |
| SGD | singapurski dolar | 1,9241 |
| KRW | južnokorejski won | 1 785,18 |
| ZAR | južnoafriški rand | 14,0926 |
| CNY | kitajski juan | 8,777 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,2259 |
| IDR | indonezijska rupija | 12 714,57 |
| MYR | malezijski ringit | 4,5541 |
| PHP | filipinski peso | 62,35 |
| RUB | ruski rubelj | 34,6084 |
| THB | tajski bat | 44,334 |
| BRL | brazilski real | 3,0008 |
| MXN | mehiški peso | 17,4408 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,2843

JPY

japonski jen

126,88

DKK

danska krona

7,4534

GBP

funt šterling

0,78815

SEK

švedska krona

10,1225

CHF

švicarski frank

1,4991

ISK

islandska krona

305

NOK

norveška krona

9,0135

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,485

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

275,55

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7095

PLN

poljski zlot

3,764

RON

romunski leu

3,58

SKK

slovaška krona

30,475

TRY

turška lira

2,1097

AUD

avstralski dolar

1,9073

CAD

kanadski dolar

1,6088

HKD

hongkonški dolar

9,9566

NZD

novozelandski dolar

2,1554

SGD

singapurski dolar

1,9241

KRW

južnokorejski won

1 785,18

ZAR

južnoafriški rand

14,0926

CNY

kitajski juan

8,777

HRK

hrvaška kuna

7,2259

IDR

indonezijska rupija

12 714,57

MYR

malezijski ringit

4,5541

PHP

filipinski peso

62,35

RUB

ruski rubelj

34,6084

THB

tajski bat

44,334

BRL

brazilski real

3,0008

MXN

mehiški peso

17,4408

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 23.10.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 268/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 268/9

---

Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001

(2008/C 268/04)

Številka XA: XA 241/08

Država članica: Italija

Regija: Regione Autonoma Valle d'Aosta

Naziv sheme pomoči: Incentivi per il risanamento degli allevamenti da epizoozie e altre malattie

Pravna podlaga: Legge regionale 22 aprile 2002, n. 3 «Incentivi regionali per l'attuazione degli interventi sanitari a favore del bestiame di interesse zootecnico» e successive modificazioni e integrazioni [in particolare, l'articolo 2 comma 1 lett. a), comma 2 e comma 4 bis] e deliberazione della Giunta regionale del 13 giugno 2008, n. 1814 «Precisazioni in merito alla concessione degli incentivi previsti per il settore della zootecnia dalle leggi regionali 4 settembre 2001, n. 21 e 22 aprile 2002, n. 3, e successive modificazioni e integrazioni»

Načrtovani letni izdatki po shemi: 3 300 000 EUR

Največja intenzivnost pomoči:

| 1. | 100 % stroškov za preprečevanje in izkoreninjenje živalskih in drugih bolezni, zdravstvene preglede, testiranje in druge ukrepe spremljanja, nakup in uporabo cepiva, zdravil in fitofarmacevtskih sredstev, zakol in uničenje živali v okviru javnega programa na ravni Skupnosti, nacionalni ali regionalni ravni. |
| --- | --- |

1.

100 % stroškov za preprečevanje in izkoreninjenje živalskih in drugih bolezni, zdravstvene preglede, testiranje in druge ukrepe spremljanja, nakup in uporabo cepiva, zdravil in fitofarmacevtskih sredstev, zakol in uničenje živali v okviru javnega programa na ravni Skupnosti, nacionalni ali regionalni ravni.

| 2. | 100 % stroškov za nadomestilo za izgube, nastale zaradi preprečevanja in izkoreninjenja živalskih in drugih bolezni v okviru javnega programa na ravni Skupnosti, nacionalni ali regionalni ravni |
| --- | --- |

2.

100 % stroškov za nadomestilo za izgube, nastale zaradi preprečevanja in izkoreninjenja živalskih in drugih bolezni v okviru javnega programa na ravni Skupnosti, nacionalni ali regionalni ravni

Datum začetka izvajanja: Od datuma objave registracijske številke prošnje za izvzetje na spletni strani Generalnega direktorata Evropske komisije za kmetijstvo in razvoj podeželja

Trajanje sheme pomoči: V skladu s shemo se pomoč lahko dodeli do 31. decembra 2013 in še šest mesecev po tem roku

Cilj pomoči: Spodbujanje izkoreninjenja živalskih in drugih bolezni s kmetijskih gospodarstev, kadar to nalaga veljavna zakonodaja ali poseben program na ravni Skupnosti, nacionalni ali regionalni ravni, je namenjeno izboljševanju zdravstvenega stanja živali, primernih za živinorejo, ter s tem tudi zdravstvene neoporečnosti živinorejskih proizvodov in varovanju zdravja potrošnikov.

Pomoč za nadomestilo stroškov iz točke 1 proizvajalcem se dodeli v obliki subvencioniranih storitev in ne sme vključevati neposrednih plačil v denarju proizvajalcem.

V okviru pomoči, namenjene nadomestitvi stroškov proizvajalcev za izgube, nastale zaradi preprečevanja in izkoreninjenja živalskih in drugih bolezni, se nadomestilo izračuna samo v skladu s tržno vrednostjo pokončanih živali zaradi živalskih ali drugih bolezni ali pokončanih živali v skladu z javnim redom kot delom obveznega javnega programa preprečevanja ali izkoreninjanja ter v skladu z izpadi dohodkov zaradi obveznosti karantene in težav pri obnavljanju staleža.

Pomoč je omejena na izgube, ki jih povzročajo bolezni, katerih izbruh so javni organi uradno priznali.

Najvišji znesek stroškov ali izguba, upravičena do pomoči, morata biti zmanjšana za kakršen koli znesek, prejet iz sistemov zavarovanj, in stroške, ki jih živalska ali druga bolezen ni povzročila in ki bi sicer nastali.

Plačila se izvršijo glede na živalske ali druge bolezni, za katere obstajajo določbe Skupnosti ali nacionalne določbe, ki so določene v zakonih ali drugih predpisih, ter kot del javnega programa na ravni Skupnosti, nacionalni ali regionalni ravni za preprečevanje, nadzor ali izkoreninjanje zadevne živalske bolezni ali drugih bolezni. Bolezni morajo biti jasno opredeljene v programu, ki mora vsebovati tudi opis zadevnih ukrepov.

Pomoč se ne sme nanašati na bolezni, za katere zakonodaja Skupnosti predpisuje posebne dajatve za nadzorne ukrepe.

Pomoč se ne sme nanašati na ukrepe, za katere zakonodaja Skupnosti določa, da stroški takšnih ukrepov bremenijo kmetijsko gospodarstvo, razen če se stroški takšnih ukrepov pomoči v celoti nadomestijo z obveznimi dajatvami proizvajalcev.

Pomoč se dodeli za živalske in druge bolezni, navedene na seznamu bolezni živali Mednarodnega urada za kužne bolezni živali ali v Prilogi k Odločbi Sveta 90/424/EGS.

Sheme pomoči morajo biti uvedene v treh letih po nastanku stroškov ali izgub in pomoč mora biti plačana v štirih letih po nastanku.

Upravičeni so stroški za zdravstvene preglede, testiranje in druge ukrepe spremljanja, nakupe in uporabo cepiva in zdravil, zakol živali ter za nadomestilo dohodkov, izpadlih zaradi obveznosti, določenih v načrtih.

Sklic na zakonodajo Skupnosti: člen 10 Uredbe (ES) št. 1857/2006.

Člen 2(4a) Zakona št. 3/2002 se sklicuje neposredno na navedeni člen in s tem posredno na vse zgoraj navedene pogoje, predvidene v navedenem členu

Zadevni gospodarski sektorji: Vrste, določene v Deželnem zakonu št. 17 z dne 26. marca 1993, ki vzpostavlja deželni register živine in živinorejskih gospodarstev (govedo, ovce, koze, prašiči in konji), ter druge vrste, primerne za živinorejo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Regione Autonoma Valle d'Aosta |
| --- |
| Assessorato Agricoltura e Risorse naturali — Dipartimento Agricoltura — Direzione investimenti aziendali e sviluppo zootecnico |
| Loc. Grande Charrière, 66 |
| I-11020 Saint-Christophe (Aosta) |

Regione Autonoma Valle d'Aosta

Assessorato Agricoltura e Risorse naturali — Dipartimento Agricoltura — Direzione investimenti aziendali e sviluppo zootecnico

Loc. Grande Charrière, 66

I-11020 Saint-Christophe (Aosta)

Spletni naslov: http://www.regione.vda.it/gestione/sezioni_web/allegato.asp?pk_allegato=1349

Emanuele DUPONT

Il Coordinatore del Dipartimento Agricoltura

Številka XA: XA 242/08

Država članica: Italija

Regija: Regione Autonoma Valle d'Aosta

Naziv sheme pomoči: Incentivi per azioni promozionali indirette dei prodotti zootecnici

Pravna podlaga: Legge regionale 4 settembre 2001, n. 21 «Disposizioni in materia di allevamento zootecnico e relativi prodotti» e successive modificazioni e integrazioni [in particolare, l'articolo 4 comma 1 lett. b) e comma 1ter, l'art. 5 comma 2 e l'art. 6 comma 3] e deliberazione della Giunta regionale del 13 giugno 2008, n. 1814 «Precisazioni in merito alla concessione degli incentivi previsti per il settore della zootecnia dalle leggi regionali 4 settembre 2001, n. 21 e 22 aprile 2002, n. 3, e successive modificazioni e integrazioni»

Načrtovani letni izdatki po shemi: 100 000 EUR

Največja intenzivnost pomoči:

| — | 100 % upravičenih stroškov za:






  1. | razširjanje znanstvenih dognanj; |
| --- | --- | --- |

—

100 % upravičenih stroškov za:

1.

razširjanje znanstvenih dognanj;

| 2. | organiziranje simpozijev, razstav in sejmov ter sodelovanje na njih; |
| --- | --- |

2.

organiziranje simpozijev, razstav in sejmov ter sodelovanje na njih;

| 3. | izvajanje tržnih raziskav in raziskav javnega mnenja, če so dobljeni rezultati dostopni in na voljo vsem upravičencem ter če z uporabljeno metodologijo niso favorizirana posamezna podjetja in proizvodnje. |
| --- | --- |

3.

izvajanje tržnih raziskav in raziskav javnega mnenja, če so dobljeni rezultati dostopni in na voljo vsem upravičencem ter če z uporabljeno metodologijo niso favorizirana posamezna podjetja in proizvodnje.

| — | 70 % upravičenih stroškov za neobvezne kontrole kakovosti proizvodov in proizvodnih procesov, ki se upoštevajo kot fiksni stroški, nastali zaradi sodelovanja v sistemih Skupnosti ali nacionalnih sistemih zagotavljanja kakovosti živil za kmetijske proizvode, namenjene prehrani ljudi, v meji 3 000 EUR letno za obdobje največ pet let |
| --- | --- |

—

70 % upravičenih stroškov za neobvezne kontrole kakovosti proizvodov in proizvodnih procesov, ki se upoštevajo kot fiksni stroški, nastali zaradi sodelovanja v sistemih Skupnosti ali nacionalnih sistemih zagotavljanja kakovosti živil za kmetijske proizvode, namenjene prehrani ljudi, v meji 3 000 EUR letno za obdobje največ pet let

Datum začetka izvajanja: Od datuma objave registracijske številke prošnje za izvzetje na spletni strani Generalnega direktorata Evropske komisije za kmetijstvo in razvoj podeželja

Trajanje sheme pomoči: V skladu s shemo se pomoč lahko dodeli do 31. decembra 2013 in še šest mesecev po tem roku

Cilj pomoči: Pomoč za posredne promocijske dejavnosti je namenjena spodbujanju zgoraj navedenih dejavnosti v skladu z ustreznimi določbami Skupnosti.

Specifično se predvidene spodbude dodelijo v obliki subvencioniranih storitev, ne vključujejo neposrednih plačil v denarju proizvajalcem in so dostopne vsem upravičencem na ustreznem območju, in to na podlagi objektivno opredeljenih pogojev. Če posredne promocijske dejavnosti organizirajo skupine proizvajalcev ali druge organizacije, članstvo v takih skupinah ali organizacijah ne sme biti pogoj za dostop do storitev, prispevek nečlanov za kritje upravnih stroškov skupine ali organizacije pa se omeji na stroške za opravljene storitve. Pomoč se ne dodeli za izdatke v zvezi z naložbami.

Poleg tega se v zvezi z neobveznim nadzorom kakovosti proizvodov in proizvodnih procesov pomoč za spodbude ne dodeli za stroške nadzora, ki ga opravi sam kmet ali proizvajalec, in za redni nadzor kakovosti mleka ali če zakonodaja Skupnosti predpisuje, da stroške nadzora nosijo proizvajalci, ne da bi bila opredeljena višina stroškov. Pomoč se lahko odobri samo za stroške storitev, ki jih opravijo tretje strani in/ali nadzor, ki ga opravljajo tretje strani ali se opravlja v njihovem imenu, lahko pa vključuje tudi neposredna plačila v denarju proizvajalcem.

Sklic na zakonodajo Skupnosti: člen 15(1), člen 15(2)(d) in (e), člen 15(3) in (4), člen 14(1), člen 14(2)(a) in (f), člen 14(3) do (6) ter člen 16(1)(b) Uredbe (ES) št. 1857/2006.

Člen 4(1b) Zakona št. 21/2001 se sklicuje neposredno na člena 14 in 15 ter s tem posredno na vse zgoraj navedene pogoje, predvidene v navedenih členih

Zadevni gospodarski sektorji: Vrste, določene v Deželnem zakonu št. 17 z dne 26. marca 1993, ki vzpostavlja deželni register živine in živinorejskih gospodarstev (govedo, ovce, koze, prašiči in konji), ter druge vrste, primerne za živinorejo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Regione Autonoma Valle d'Aosta |
| --- |
| Assessorato Agricoltura e Risorse naturali — Dipartimento Agricoltura — Direzione investimenti aziendali e sviluppo zootecnico |
| Loc. Grande Charrière, 66 |
| I-11020 Saint-Christophe (Aosta) |

Regione Autonoma Valle d'Aosta

Assessorato Agricoltura e Risorse naturali — Dipartimento Agricoltura — Direzione investimenti aziendali e sviluppo zootecnico

Loc. Grande Charrière, 66

I-11020 Saint-Christophe (Aosta)

Spletni naslov: http://www.regione.vda.it/gestione/sezioni_web/allegato.asp?pk_allegato=1348

Emanuele DUPONT

Il Coordinatore del Dipartimento Agricoltura

Številka pomoči: XA 243/08

Država članica: Italija

Regija: Regione Autonoma Valle d'Aosta

Naziv sheme pomoči: Incentivi per i test di determinazione della qualità genetica o della resa del bestiame, organizzazione e gestione riproduttiva degli animali iscritti nei libri genealogici o nei registri anagrafici

Pravna podlaga: Legge regionale 4 settembre 2001, n. 21 «Disposizioni in materia di allevamento zootecnico e relativi prodotti» e successive modificazioni e integrazioni [in particolare, l'articolo 2 comma 1 lett. b) e comma 1 bis, l'art. 3 e l'art. 6 comma 1 lett. b)] e deliberazione della Giunta regionale del 13 giugno 2008, n. 1814 «Precisazioni in merito alla concessione degli incentivi previsti per il settore della zootecnia dalle leggi regionali 4 settembre 2001, n. 21 e 22 aprile 2002, n. 3, e successive modificazioni e integrazioni»

Načrtovani letni izdatki po shemi: 160 000 EUR

Največja intenzivnost pomoči: 70 % upravičenih stroškov

Datum začetka izvajanja: Od datuma objave registracijske številke prošnje za izvzetje na spletni strani Generalnega direktorata Evropske komisije za kmetijstvo in razvoj podeželja

Trajanje sheme pomoči: V skladu s shemo se pomoč lahko dodeli do 31. decembra 2013 in še šest mesecev po tem roku

Cilj pomoči: Pomoč za spodbujanje testov za ugotavljanje genetske kakovosti ali donosa živine ter za organizacijo in upravljanje razmnoževanja živali, vpisanih v rodovniške knjige ali registre, je namenjena nadomestitvi stroškov, ki jih imajo združenja rejcev zaradi nadzora živali, vpisanih v rodovniške knjige avtohtonih vrst goveda, in izvajanja načrtov v zvezi z upravljanjem razmnoževanja živali.

Predvidene pomoči ne vključujejo neposrednih plačil v denarju proizvajalcem.

Upravičeni so stroški v zvezi s testi za ugotavljanje genetske kakovosti živali za razplod ali donosa živine, ki jih opravijo tretje strani ali se opravijo v njihovem imenu, razen nadzora, ki ga izvede lastnik živine.

Sklic na zakonodajo Skupnosti: člen 16(1)(b), člen 16(3) in člen 15 Uredbe (ES) št. 1857/2006.

Člen 2(1a) Zakona št. 21/2001 se sklicuje neposredno na navedene člene in s tem posredno na vse pogoje iz navedenih členov

Zadevni gospodarski sektorji: Vrste, določene v Deželnem zakonu št. 17 z dne 26. marca 1993, ki vzpostavlja deželni register živine in živinorejskih gospodarstev (govedo, ovce, koze, prašiči in konji), ter druge vrste, primerne za živinorejo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Regione Autonoma Valle d'Aosta |
| --- |
| Assessorato Agricoltura e Risorse naturali — Dipartimento Agricoltura — Direzione investimenti aziendali e sviluppo zootecnico |
| Loc. Grande Charrière, 66 |
| I-11020 Saint-Christophe (Aosta) |

Regione Autonoma Valle d'Aosta

Assessorato Agricoltura e Risorse naturali — Dipartimento Agricoltura — Direzione investimenti aziendali e sviluppo zootecnico

Loc. Grande Charrière, 66

I-11020 Saint-Christophe (Aosta)

Spletni naslov: http://www.regione.vda.it/gestione/sezioni_web/allegato.asp?pk_allegato=1348

Emanuele DUPONT

Il Coordinatore del Dipartimento Agricoltura

Številka pomoči: XA 244/08

Država članica: Italija

Regija: Regione Autonoma Valle d'Aosta

Naziv sheme pomoči: Incentivi per l'introduzione a livello di azienda di metodi e tecniche innovative in materia di riproduzione animale

Pravna podlaga: Legge regionale 4 settembre 2001, n. 21 «Disposizioni in materia di allevamento zootecnico e relativi prodotti» e successive modificazioni e integrazioni [in particolare, l'articolo 2 comma 1 lett. f) e comma 1 bis, l'art. 3 e l'art. 6 comma 1 lett. c)] e deliberazione della Giunta regionale del 13 giugno 2008, n. 1814 «Precisazioni in merito alla concessione degli incentivi previsti per il settore della zootecnia dalle leggi regionali 4 settembre 2001, n. 21 e 22 aprile 2002, n. 3, e successive modificazioni e integrazioni»

Načrtovani letni izdatki po shemi: 120 000 EUR

Največja intenzivnost pomoči: 40 % upravičenih stroškov

Datum začetka izvajanja: Od datuma objave registracijske številke prošnje za izvzetje na spletni strani Generalnega direktorata Evropske komisije za kmetijstvo in razvoj podeželja

Trajanje sheme pomoči: V skladu s shemo se pomoč lahko dodeli do 31. decembra 2011

Cilj pomoči: S pomočjo za spodbujanje uvajanja inovativnih metod ali praks na področju reprodukcije živali na ravni kmetije, razen stroškov v zvezi z uvedbo in izvajanjem umetne osemenitve, se želijo doseči naslednji cilji: opredelitev gena, odgovornega za mehkost mesa, preverjanje količine in kakovosti semenskega materiala, načrtovanje parjenja za dosego ciljev programov izbora, nadzor in spremljanje oplojevanja v ožjem sorodstvu. Pomoč ne vključuje neposrednih plačil v denarju proizvajalcem in se dodeljuje samo do 31. decembra 2011.

Upravičeni so stroški za načrtovano parjenje in programe spremljanja kakovosti semenskega materiala ter za spremljanje oplojevanja v ožjem sorodstvu.

Sklic na zakonodajo Skupnosti: člen 16(1)(c) in člen 16(3) Uredbe (ES) št. 1857/2006.

Člen 2(1a) Zakona št. 21/2001 se sklicuje neposredno na navedeni člen in s tem posredno na vse pogoje iz navedenega člena

Zadevni gospodarski sektorji: Vrste, določene v Deželnem zakonu št. 17 z dne 26. marca 1993, ki vzpostavlja deželni register živine in živinorejskih gospodarstev (govedo, ovce, koze, prašiči in konji), ter druge vrste, primerne za živinorejo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Regione Autonoma Valle d'Aosta |
| --- |
| Assessorato Agricoltura e Risorse naturali — Dipartimento Agricoltura — Direzione investimenti aziendali e sviluppo zootecnico |
| Loc. Grande Charrière, 66 |
| I-11020 Saint-Christophe (Aosta) |

Regione Autonoma Valle d'Aosta

Assessorato Agricoltura e Risorse naturali — Dipartimento Agricoltura — Direzione investimenti aziendali e sviluppo zootecnico

Loc. Grande Charrière, 66

I-11020 Saint-Christophe (Aosta)

Spletni naslov: http://www.regione.vda.it/gestione/sezioni_web/allegato.asp?pk_allegato=1348

Emanuele DUPONT

Il Coordinatore del Dipartimento Agricoltura

Številka pomoči: XA 249/08

Država članica: Italija

Regija: Sardegna

Naziv sheme pomoči: Legge regionale 11 marzo 1998, n. 8, articolo 23 (aiuti per i danni alla produzione agricola).

Aiuti a favore delle aziende colpite da tubercolosi bovina nel periodo 1 gennaio 2007-31 dicembre 2008. Spesa Assessorato Igiene, Sanità e dell'Assistenza Sociale 300 000 EUR Spesa Assessorato Agricoltura e Riforma Agro-Pastorale 440 000 EUR

Pravna podlaga: L.R. 11 marzo 1998, n. 8, articolo 23.

Deliberazione della Giunta regionale n. 13/26 del 4 marzo 2008 recante «Aiuti a favore delle aziende colpite da tubercolosi bovina nel periodo 1 gennaio 2007-31 dicembre 2008 (L.R. 11 marzo 1998, n. 8, articolo 23) Spesa Assessorato Igiene, Sanità e dell'Assistenza Sociale 300 000 EUR. Spesa Assessorato Agricoltura e Riforma Agro-Pastorale 440 000 EUR».

Deliberazione della Giunta regionale n. 34/19 del 19 giugno 2008

Modifica della deliberazione della Giunta regionale n. 13/26 del 4 marzo 2008 — recante «Aiuti a favore delle aziende colpite da tubercolosi bovina nel periodo 1 gennaio 2007-31 dicembre 2008 (L.R. 11 marzo 1998, n. 8, art. 23). Direttive di attuazione».

Načrtovani letni izdatki po shemi: Načrtovani finančni izdatek za pomoč za nadomestilo izgub iz let 2007 in 2008 znaša 740 000 EUR

Največja intenzivnost pomoči:

| 1. | Pomoč za pokončano govedo:






  — | 100 % zneska, izračunanega v skladu s postopkom, določenim v točki 2 pravil za izvajanje, določenih v Prilogi A k Sklepu Deželnega odbora št. 34/19 z dne 19. junija 2008. |
| --- | --- | --- |

1.

Pomoč za pokončano govedo:

—

100 % zneska, izračunanega v skladu s postopkom, določenim v točki 2 pravil za izvajanje, določenih v Prilogi A k Sklepu Deželnega odbora št. 34/19 z dne 19. junija 2008.

| 2. | Pomoč za izgubo dobička:






  — | 100 % izgube dobička, izračunane v skladu s postopkom, določenim v točki 2 pravil za izvajanje, določenih v Prilogi B k Sklepu Deželnega odbora št. 34/19 z dne 19. junija 2008 |
| --- | --- | --- |

2.

Pomoč za izgubo dobička:

—

100 % izgube dobička, izračunane v skladu s postopkom, določenim v točki 2 pravil za izvajanje, določenih v Prilogi B k Sklepu Deželnega odbora št. 34/19 z dne 19. junija 2008

Datum začetka izvajanja: Obe pomoči sta namenjeni kritju izgub, ki so jih podjetja utrpela od 1. januarja 2007

Trajanje sheme ali individualne pomoči: Do 31. decembra 2008

Cilj pomoči: Pomoč za pokončane živali se dodeli v skladu s členom 10(2)(i) Uredbe in je namenjena živinorejcem dežele Marche, ki so morali v letih 2007 in 2008 pokončati živali, okužene s tuberkulozo, dodatno nadomestilo škode za kritje razlike med tarifami, določenimi z ministrskim odlokom z dne 10. oktobra 2006, in vrednostjo živali, kot jo je objavil inštitut ISMEA v svojih biltenih, ki izhajajo vsaka dva tedna, neto brez dobička od morebitne prodaje mesa.

Morebitni zneski, ki so jih živinorejci prejeli v okviru neobveznih ali obveznih zavarovalnih shem, se odštejejo od zneska pomoči

Pomoč za izpad dohodka se dodeli v skladu s točko 10(2)(a)(ii) Uredbe in je namenjena govedorejcem dežele Marche, katerih kmetije so središče izbruha goveje tuberkuloze, za izgube, nastale zaradi izvajanja naslednjih omejitvenih ukrepov, ki so jih uvedli organi javnega zdravstva za izkoreninjenje goveje tuberkuloze, v obdobju od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2008:

prepoved parjenja (zmanjšanje števila rojstev telet = zmanjšanje proizvodnje mesa = izpad dohodka),

prepoved obnovitve črede (zaradi tega je težko obnoviti čredo po obveznem pokončanju živali, zato je zmanjšanje števila rojstev telet = zmanjšanje proizvodnje mesa = izpad dohodka).

Morebitni zneski, ki so jih živinorejci prejeli v okviru neobveznih ali obveznih zavarovalnih shem, se odštejejo od zneska pomoči

Zadevni gospodarski sektor: Reja živali: govedo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Regione Autonoma della Sardegna |
| --- |
| Assessorato igiene e sanità e dell'Assistenza sociale |
| Via Roma 223 |
| I-09123 Cagliari (concede l'aiuto per i capi abbattuti) |

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato igiene e sanità e dell'Assistenza sociale

Via Roma 223

I-09123 Cagliari (concede l'aiuto per i capi abbattuti)

| Assessorato dell'agricoltura e riforma agro-pastorale |
| --- |
| Via Pessagno 4 |
| I-09125 Cagliari (concede l'aiuto per la perdita di reddito) |

Assessorato dell'agricoltura e riforma agro-pastorale

Via Pessagno 4

I-09125 Cagliari (concede l'aiuto per la perdita di reddito)

Spletna stran: Za Odlok št. 13/26 z dne 19. julija 2008:

http://www.regione.sardegna.it/documenti/1_73_20080306104215.pdf

Za Prilogo A:

http://www.regione.sardegna.it/documenti/1_73_20080306104235.pdf

Za Prilogo B:

http://www.regione.sardegna.it/documenti/1_73_20080306104251.pdf

Za Odlok št. 34/19 z dne 19. julija 2008:

http://www.regione.sardegna.it/documenti/1_72_20080619175155.pdf

Za prilogo A (DGR 34/19):

http://www.regione.sardegna.it/documenti/1_72_20080624122917.pdf

Za Prilogo B:

http://www.regione.sardegna.it/documenti/1_72_20080624123014.pdf

Stefania MANCA

Direttore ad interim

Servizio sostegno delle imprese agricole e sviluppo delle competenze

---

INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorni organ Efte

| 23.10.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 268/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 268/14

---

Umik priglasitve zahteve na podlagi člena 30 Direktive 2004/17/ES

(2008/C 268/05)

Nadzorni organ Efte je 10. junija 2008 od Norveške prejel zahtevo na podlagi člena 30(4) akta, navedenega v točki 4 Priloge XVI k Sporazumu EGP (Direktiva 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev) (1), da se s področja uporabe tega akta izvzamejo iskanje ali pridobivanje nafte in plina v norveškem epikontinentalnem pasu ter prenos zemeljskega plina po pridobivalnem plinovodnem omrežju v navedeni državi.

Obvestilo o zahtevi Norveške je bilo objavljeno v Uradnem listu Evropske unije
  C 180, 17.7.2008, str. 18 in Dopolnilu EGP št. 43, 17.7.2008, str. 35.

Norveška vlada je z dopisom z dne 17. julija 2008 obvestila Nadzorni organ Efte, da Norveška s takojšnjim učinkom umika zahtevo, ki jo je predložila na podlagi člena 30 Direktive 2004/17/ES.

To obvestilo nadomesti prejšnje obvestilo in Nadzorni organ šteje zahtevo za umaknjeno. Zato Direktiva 2004/17/ES še naprej velja za iskanje ali pridobivanje nafte in plina v norveškem epikontinentalnem pasu ter prenos zemeljskega plina po pridobivalnem plinovodnem omrežju v navedeni državi.

---

(1)  UL L 134, 30.4.2004, str. 1.

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropski urad za izbor osebja (EPSO)

| 23.10.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 268/15 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 268/15

---

RAZPIS JAVNEGA NATEČAJA EPSO/AD/138/08

(2008/C 268/06)

Evropski urad za izbor osebja (EPSO) organizira javni natečaj EPSO/AD/138/08 za pripravo rezervnega seznama za zaposlitev malteško govorečih pravnikov lingvistov (AD 7).

Razpis natečaja je objavljen v Uradnem listu C 268 A z dne 23. oktobra 2008 izključno v angleščini, francoščini in nemščini.

Dodatne informacije so na voljo na spletišču urada EPSO: http://europa.eu/epso

---

Evropska agencija za varnost hrane

| 23.10.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 268/16 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 268/16

---

Razpis za prijavo interesa za članstvo v znanstvenih svetih Evropske agencije za varnost hrane (Parma, Italija)

(2008/C 268/07)

Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) ima v Evropski uniji (EU) ključno vlogo pri ocenjevanju tveganja glede varnosti živil in krme. V tesnem sodelovanju z nacionalnimi organi in na podlagi odprtega posvetovanja z zainteresiranimi stranmi EFSA zagotavlja neodvisno znanstveno svetovanje ter učinkovito obveščanje o obstoječih in nastajajočih tveganjih.

Agencija objavlja izbirni postopek, katerega namen je sestaviti rezervni seznam:

ZNANSTVENIH STROKOVNJAKOV ZA MOREBITNO ČLANSTVO V ZNANSTVENIH SVETIH EFSA in ZNANSTVENEM ODBORU

| — | Svetu za zdravje in zaščito živali (AHAW), |
| --- | --- |

—

Svetu za zdravje in zaščito živali (AHAW),

| — | Svetu za biološke dejavnike tveganja (BIOHAZ), |
| --- | --- |

—

Svetu za biološke dejavnike tveganja (BIOHAZ),

| — | Svetu za onesnaževala v živilski verigi (CONTAM), |
| --- | --- |

—

Svetu za onesnaževala v živilski verigi (CONTAM),

| — | Svetu za dodatke in izdelke ali snovi, ki se uporabljajo v živalski krmi (FEEDAP), |
| --- | --- |

—

Svetu za dodatke in izdelke ali snovi, ki se uporabljajo v živalski krmi (FEEDAP),

| — | Svetu za gensko spremenjene organizme (GSO), |
| --- | --- |

—

Svetu za gensko spremenjene organizme (GSO),

| — | Svetu za dietetične izdelke, prehrano in alergije (NDA), |
| --- | --- |

—

Svetu za dietetične izdelke, prehrano in alergije (NDA),

| — | Svetu za zdravje rastlin (PLH), |
| --- | --- |

—

Svetu za zdravje rastlin (PLH),

| — | Svetu za izdelke za varstvo rastlin in njihove ostanke (PPR), |
| --- | --- |

—

Svetu za izdelke za varstvo rastlin in njihove ostanke (PPR),

| — | Znanstvenem odboru (SC). |
| --- | --- |

—

Znanstvenem odboru (SC).

Ref.: EFSA/E/2008/002

Razpis je namenjen znanstvenikom, ki bi želeli postati člani znanstvenega Sveta za zdravje in zaščito živali (AHAW), Sveta za biološke dejavnike tveganja (BIOHAZ), Sveta za onesnaževala v živilski verigi (CONTAM), Sveta za dodatke in izdelke ali snovi, ki se uporabljajo v živalski krmi (FEEDAP), Sveta za gensko spremenjene organizme (GSO), Sveta za dietetične izdelke, prehrano in alergije (NDA), Sveta za zdravje rastlin (PLH), Sveta za izdelke za varstvo rastlin in njihove ostanke (PPR) in Znanstvenega odbora Evropske agencije za varnost hrane, da bi za to nalogo našli najboljše evropske znanstvenike.

Evropska agencija za varnost hrane

EFSA je temelj sistema EU za ocenjevanje tveganja glede varnosti živil in krme. S svojimi znanstvenimi nasveti o obstoječih in nastajajočih tveganjih podpira politike in odločitve oseb, odgovornih za obvladovanje tveganja v evropskih ustanovah in državah članicah EU. Najpomembnejša zaveza agencije je zagotoviti objektivno, pregledno in neodvisno znanstveno svetovanje in učinkovito obveščanje, ki temeljijo na najsodobnejših razpoložljivih znanstvenih metodologijah, informacijah in podatkih.

EFSA povezuje najboljše strokovnjake za ocenjevanje tveganj v Evropi na področju varnosti živil in krme, ki za avtonomno in samoupravno organizacijo delujejo neodvisno ter tako zagotavljajo evropskim institucijam in državam članicam znanstveno svetovanje, ki ustreza najvišjim zahtevam.

Zavezana je temeljnim standardom znanstvene odličnosti, odprtosti, preglednosti, neodvisnosti in odzivnosti. Ker deluje neodvisno, odprto in pregledno, zagotavlja najboljše znanstvene nasvete in tako prispeva h krepitvi evropskega sistema za varnost živil in krme.

Vloga znanstvenih svetov in znanstvenega odbora EFSA

Znanstveni sveti so pristojni za zagotavljanje znanstvenih mnenj agencije in po potrebi drugih nasvetov s svojega področja in v skladu s svojimi pristojnostmi.

Običajno jih sestavlja 21 neodvisnih znanstvenih strokovnjakov.

Člani znanstvenega odbora in svetov so imenovani za triletni mandat, ki ga je možno dvakrat obnoviti, od njih pa se pričakuje, da se udeležujejo in dejavno prispevajo k vsem zasedanjem sveta, na katerih se sprejemajo mnenja, znanstvena poročila ali navodila. Ocenjuje se, da se znanstveni odbor in znanstveni sveti sestanejo odvisno od delovne obremenitve od šestkrat do desetkrat na leto na dvodnevnih zasedanjih, ki ponavadi potekajo v Parmi v Italiji. Od članov svetov se tudi pričakuje, da po potrebi sodelujejo v delovnih skupinah. Zasedanja potekajo v angleščini in tudi večina dokumentov je v angleščini. Kandidati morajo upoštevati dejstvo, da zasedanja navadno vključujejo pripravljalno delo.

Predsednik posameznega znanstvenega sveta je tudi član znanstvenega odbora EFSA skupaj s šestimi drugimi znanstvenimi strokovnjaki.

Člani znanstvenih odborov so upravičeni do nadomestila, o višini katerega za vsako celodnevno zasedanje odloči upravni odbor EFSA (znesek za leto 2008 je 300 EUR). Poleg tega znanstveni strokovnjaki prejmejo dnevnice in potne stroške v skladu s smernicami EFSA za nadomestila za strokovna srečanja.

Svet za zdravje in zaščito živali (AHAW)

Svet AHAW zagotavlja neodvisne znanstvene nasvete o vseh vidikih bolezni in zaščite živali. Delo sveta je predvsem osredotočeno na živali za proizvodnjo živil, vključno z ribami.

Njegov pristop pri ocenjevanju tveganja temelji na pregledovanju znanstvenih informacij in podatkov za ovrednotenje tveganj kot posledico določenega dejavnika. S tem pomaga evropskim politikam in zakonodaji zagotoviti znanstveno podprte temelje in podpira pri odločanju osebe, odgovorne za obvladovanje tveganja.

Več podrobnosti je na voljo v rubriki z glavnimi temami sveta AHAW na spletni strani EFSA.

Svet za biološke dejavnike tveganja (BIOHAZ)

Svet za biološke dejavnike tveganja (BIOHAZ) zagotavlja neodvisne znanstvene nasvete o bioloških dejavnikih tveganja, povezanih z varnostjo živil in bolezni, ki se prenašajo s hrano. To obsega:

| — | zoonoze, ki se prenašajo s hrano (bolezni živali, ki se prenašajo na ljudi), |
| --- | --- |

—

zoonoze, ki se prenašajo s hrano (bolezni živali, ki se prenašajo na ljudi),

| — | prenosljive spongiformne encefalopatije (BSE/TSE), |
| --- | --- |

—

prenosljive spongiformne encefalopatije (BSE/TSE),

| — | mikrobiologijo živil, |
| --- | --- |

—

mikrobiologijo živil,

| — | higieno živil in z njo povezana vprašanja ravnanja z odpadki. |
| --- | --- |

—

higieno živil in z njo povezana vprašanja ravnanja z odpadki.

Svet je eden izmed ključnih „motorjev“ agencije EFSA pri delu v zvezi z BSE in TSE.

Izvaja ocenjevanje tveganj za namen izdelave znanstvenih mnenj in nasvetov, namenjenih osebam, odgovornim za obvladovanje tveganja. S tem evropskim politikam in zakonodaji pomaga zagotoviti znanstveno podprte temelje in podpira pri odločanju osebe, odgovorne za obvladovanje tveganja.

Več podrobnosti je na voljo v rubriki z glavnimi temami sveta BIOHAZ na spletni strani EFSA.

Svet za onesnaževala v živilski verigi (CONTAM)

Svet CONTAM zagotavlja neodvisne znanstvene nasvete o onesnaževalih v živilski verigi in neželenih snoveh, kot so naravne strupene snovi, mikotoksini in ostanki nedovoljenih snovi, ki jih drugi sveti ne obravnavajo.

Izvaja ocenjevanje tveganj za namen izdelave znanstvenih mnenj in nasvetov, namenjenih osebam, odgovornim za obvladovanje tveganja. S tem evropskim politikam in zakonodaji pomaga zagotoviti znanstveno podprte temelje in podpira pri odločanju osebe, odgovorne za obvladovanje tveganja.

Več podrobnosti je na voljo v rubriki z glavnimi temami sveta CONTAM na spletni strani EFSA.

Svet za dodatke in izdelke ali snovi, ki se uporabljajo v živalski krmi (FEEDAP)

Svet FEEDAP zagotavlja neodvisne znanstvene nasvete o varnosti in/ali učinkovitosti dodatkov in izdelkov ali snovi, ki se uporabljajo v živalski krmi. Svet ocenjuje njihovo varnost in/ali učinkovitost pri ciljni vrsti, uporabniku, potrošniku izdelkov živalskega izvora in v okolju. Prav tako obravnava učinkovitost bioloških in kemičnih proizvodov/snovi, namenjenih namerni uporabi v živalski krmi.

Večji del dela, ki ga izvaja svet, je povezan s snovmi, ki jih mora EFSA oceniti, še preden se njihova uporaba lahko dovoli v EU.

Več podrobnosti je na voljo v rubriki z glavnimi temami sveta FEEDAP na spletni strani EFSA.

Svet za gensko spremenjene organizme (GSO)

Svet GSO zagotavlja neodvisne znanstvene nasvete o varnosti:

| — | gensko spremenjenih organizmov (GSO), kot so rastline, živali in mikroorganizmi, |
| --- | --- |

—

gensko spremenjenih organizmov (GSO), kot so rastline, živali in mikroorganizmi,

| — | gensko spremenjenih živil in krme. |
| --- | --- |

—

gensko spremenjenih živil in krme.

Svet izvaja ocenjevanje tveganja za namen izdelave znanstvenih mnenj in nasvetov, namenjenih osebam, odgovornim za obvladovanje tveganja. Njegovo delo na področju ocenjevanja tveganja temelji na pregledovanju znanstvenih informacij in podatkov, da bi se ovrednotila varnost določenega GSO. S tem pomaga evropskim politikam in zakonodaji zagotoviti znanstveno podprte temelje in pri odločanju podpira osebe, odgovorne za obvladovanje tveganja. Večji del svojega dela svet opravi na področju ocenjevanja uporabe, saj mora EFSA oceniti vsa gensko spremenjena živila in krmo, še preden se lahko njihova uporaba dovoli v EU.

Več podrobnosti je na voljo v rubriki z glavnimi temami sveta GSO na spletni strani EFSA.

Svet za dietetične izdelke, prehrano in alergije (NDA)

Svet NDA obravnava vprašanja, povezana z dietetičnimi izdelki (živila, namenjena za izpolnitev določenih prehranskih zahtev določenih skupin prebivalstva), prehrano ljudi in alergijami na hrano. Poleg tega svetuje tudi o povezanih zadevah, kot so nova živila (živila ali sestavine, ki se pred 15. majem 1997 v EU niso uživali v veliki meri).

Delo sveta temelji na pregledovanju znanstvenih informacij in podatkov, da bi se ocenila tveganja, kot so na primer tveganja, povezana z alergijami na živila in novimi živili, in da bi se zagotovili znanstveni nasveti v zvezi s prehrano ljudi in hranilno vrednostjo živil, sestavin živil in izdelkov. Njegove dejavnosti vključujejo tudi ocenjevanje znanstvene zanesljivosti in upravičenosti kakršnih koli trditev o koristih živil za zdravje ali njihovi hranilni vrednosti njihovem vplivu na referenčne vnose za prebivalstvo. Svet zagotavlja znanstvena mnenja in nasvete, namenjene osebam, odgovornim za obvladovanje tveganja. S tem pomaga evropskim politikam in zakonodaji zagotoviti trdne temelje in podpira pri odločanju osebe, odgovorne za obvladovanje tveganja. Več informacij oziroma podrobnosti o vlogi agencije EFSA v zvezi s prehranskimi in zdravstvenimi trditvami je na voljo v delu rubrike „V središču“, namenjenemu prehranskim in zdravstvenim trditvam, in/ali v rubriki o glavnih temah NDA na spletni strani EFSA.

Svet za zdravje rastlin (PLH)

Svet PLH zagotavlja neodvisne znanstvene nasvete o tveganjih, ki jih povzročajo rastlinski škodljivci, ki lahko škodujejo rastlinam, rastlinskim proizvodom ali biološki raznovrstnosti v EU. Svet navedena tveganja pregleduje in ocenjuje glede na varnost živilske verige.

Njegovo delo na področju ocenjevanja tveganja temelji na pregledovanju znanstvenih informacij in podatkov, da bi se ovrednotila tveganja, ki jih povzroča zadevni problem. S tem pomaga evropskim politikam in zakonodaji zagotoviti trdne temelje in podpira pri odločanju osebe, odgovorne za obvladovanje tveganja.

Več podrobnosti je na voljo v rubriki z glavnimi temami sveta PLH na spletni strani EFSA.

Svet za izdelke za varstvo rastlin in njihove ostanke (PPR)

Svet za izdelke za varstvo rastlin in njihove ostanke (Svet PPR) zagotavlja neodvisne znanstvene nasvete o ocenjevanju tveganja zaradi izdelkov za varstvo rastlin (na splošno znana kot pesticidi) in njihovih ostankov, pri čemer obravnava tveganja za uporabnike/delavce, potrošnike in okolje.

S tem pomaga evropskim politikam in zakonodaji zagotoviti trdne temelje in podpira pri odločanju osebe, odgovorne za obvladovanje tveganja.

Svet tesno sodeluje s Strokovno skupino za ocenjevanje tveganja zaradi pesticidov (PRAPeR), ki je pristojna za strokovno ocenjevanje aktivnih snovi, uporabljenih v novih ali obstoječih izdelkih za varstvo rastlin, na ravni EU. Svet PPR se lahko zaprosi za mnenje o kakršnih koli vprašanjih, ki jih ni mogoče rešiti v okviru tega postopka ali ko so potrebna dodatna znanstvena navodila, večinoma na področju toksikologije, ekotoksikologije, usode in obnašanja pesticidov in ostankov. Druga dejavnost je dopolnjevanje obstoječih evropskih napotkov na področju ocenjevanja tveganja zaradi izdelkov za varstvo rastlin in priprava napotkov na novih znanstvenih področjih.

Več informacij o delu agencije EFSA na področju pesticidov na voljo v delu rubrike „V središču“, namenjenemu pesticidom.

Več podrobnosti je na voljo v rubriki z glavnimi temami sveta PPR na spletni strani EFSA.

Znanstveni odbor (SC)

Znanstveni odbor sestavljajo predsedniki vseh znanstvenih svetov in šest (6) drugih znanstvenih strokovnjakov.

Naloga znanstvenega odbora agencije EFSA je podpora njenemu delu pri znanstvenih zadevah horizontalne narave in zagotavljanje strateških nasvetov njenemu izvršnemu direktorju. Poleg tega je pristojen tudi za splošno usklajevanje za namen zagotavljanja doslednosti znanstvenih mnenj, ki jih pripravljajo znanstveni sveti. Znanstveni odbor je osredotočen na oblikovanje usklajenih metodologij ocenjevanja tveganja na področjih, kjer vseevropski pristopi še niso opredeljeni.

Znanstveni odbor zagotavlja znanstvena mnenja in svetovanje osebam, odgovornim za obvladovanje tveganj, s čimer slednjim nudi podporo pri odločanju, evropskim politikam in zakonodaji pa zagotavlja trden temelj.

Več podrobnosti je na voljo v rubriki z glavnimi temami SC na spletni strani EFSA.

Več informacij o izboru članov znanstvenega odbora in svetov je na voljo v dokumentu „Odločba o ustanovitvi in delovanju znanstvenega odbora in svetov“:

http://www.efsa.eu.int/EFSA/DocumentSet/mb_32ndmeet_annex_a_en_4_1,2.pdf?ssbinary=true

Več informacij o znanstvenih svetih je na voljo na strani:

www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753812_ScientificPanels.htm

Izbirni postopek

Kandidati morajo v obrazcu za prijavo izbrati med znanstvenimi sveti in/ali znanstvenim odborom.

Zahteve

Usposobljenost in izkušnje

A.   Merila o izpolnjevanju pogojev

| (i) | univerzitetna izobrazba na področjih na podiplomski ravni, ki vključujejo toksikologijo, ekotoksikologijo, znanosti o okolju, kemijo, biokemijo, živilsko tehnologijo, farmakologijo, veterinarsko medicino, medicino, farmacijo, biologijo, naravoslovne vede, agronomijo/kmetijske vede, mikrobiologijo živil, epidemiologijo, poklicno medicino, javno zdravje ali področja, povezana z javnim zdravjem; |
| --- | --- |

(i)

univerzitetna izobrazba na področjih na podiplomski ravni, ki vključujejo toksikologijo, ekotoksikologijo, znanosti o okolju, kemijo, biokemijo, živilsko tehnologijo, farmakologijo, veterinarsko medicino, medicino, farmacijo, biologijo, naravoslovne vede, agronomijo/kmetijske vede, mikrobiologijo živil, epidemiologijo, poklicno medicino, javno zdravje ali področja, povezana z javnim zdravjem;

| (ii) | najmanj deset (10) let delovnih izkušenj, ki ustrezajo pristojnostim izbranega(ih) sveta(ov), na stopnji, ki jo zgoraj zahtevana izobrazba dopušča; |
| --- | --- |

(ii)

najmanj deset (10) let delovnih izkušenj, ki ustrezajo pristojnostim izbranega(ih) sveta(ov), na stopnji, ki jo zgoraj zahtevana izobrazba dopušča;

| (iii) | dobro znanje angleščine; |
| --- | --- |

(iii)

dobro znanje angleščine;

| (iv) | kandidati morajo podrobno, točno in v celoti izpolniti izjavo o interesih, vključeno v prijavo. Upoštevajte, da bo prijava zavrnjena, če ta del obrazca ne bo v celoti izpolnjen.
  Več informacij o izjavah o interesih je na voljo na spletni strani:
  http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/General/doi_guidance_allannexes.pdf?ssbinary=true |
| --- | --- |

(iv)

kandidati morajo podrobno, točno in v celoti izpolniti izjavo o interesih, vključeno v prijavo. Upoštevajte, da bo prijava zavrnjena, če ta del obrazca ne bo v celoti izpolnjen.

Več informacij o izjavah o interesih je na voljo na spletni strani:

http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/General/doi_guidance_allannexes.pdf?ssbinary=true

| (v) | Kandidati morajo biti državljani države članice Evropskih skupnosti, države Evropskega združenja za prosto trgovino (Efta) in držav pristopnic EU. Prijavijo se lahko tudi strokovnjaki iz neevropskih držav, ki pa bodo obravnavani le, če med evropskimi strokovnjaki ne bomo našli zahtevane ravni strokovnega znanja. |
| --- | --- |

(v)

Kandidati morajo biti državljani države članice Evropskih skupnosti, države Evropskega združenja za prosto trgovino (Efta) in držav pristopnic EU. Prijavijo se lahko tudi strokovnjaki iz neevropskih držav, ki pa bodo obravnavani le, če med evropskimi strokovnjaki ne bomo našli zahtevane ravni strokovnega znanja.

B.   Izbirna merila

| — | izkušnje pri opravljanju znanstvenih ocen tveganja in/ali zagotavljanju znanstvenih nasvetov na področjih, povezanih z varnostjo živil in krme na splošno, ter zlasti na področjih pristojnosti in strokovnega znanja znanstvenega odbora ali izbranega znanstvenega sveta, |
| --- | --- |

—

izkušnje pri opravljanju znanstvenih ocen tveganja in/ali zagotavljanju znanstvenih nasvetov na področjih, povezanih z varnostjo živil in krme na splošno, ter zlasti na področjih pristojnosti in strokovnega znanja znanstvenega odbora ali izbranega znanstvenega sveta,

| — | dokazana strokovna odličnost na enem ali po možnosti več področjih, povezanih s področjem pristojnosti znanstvenega odbora ali izbranega znanstvenega sveta, |
| --- | --- |

—

dokazana strokovna odličnost na enem ali po možnosti več področjih, povezanih s področjem pristojnosti znanstvenega odbora ali izbranega znanstvenega sveta,

| — | dokazane izkušnje na področju strokovnega ocenjevanja znanstvenih del, po možnosti na področjih, povezanih s področjem pristojnosti znanstvenega odbora ali izbranega znanstvenega sveta, |
| --- | --- |

—

dokazane izkušnje na področju strokovnega ocenjevanja znanstvenih del, po možnosti na področjih, povezanih s področjem pristojnosti znanstvenega odbora ali izbranega znanstvenega sveta,

| — | sposobnost analiziranja zahtevnih informacij in dokumentacije, ki pogosto prihajajo iz številnih znanstvenih področij in virov, ter priprave osnutkov znanstvenih mnenj in poročil, |
| --- | --- |

—

sposobnost analiziranja zahtevnih informacij in dokumentacije, ki pogosto prihajajo iz številnih znanstvenih področij in virov, ter priprave osnutkov znanstvenih mnenj in poročil,

| — | strokovne izkušnje v večdisciplinarnem okolju, po možnosti v mednarodnem okviru, |
| --- | --- |

—

strokovne izkušnje v večdisciplinarnem okolju, po možnosti v mednarodnem okviru,

| — | izkušnje na področju upravljanja projektov, povezanih z znanstvenimi zadevami, |
| --- | --- |

—

izkušnje na področju upravljanja projektov, povezanih z znanstvenimi zadevami,

| — | dokazane komunikacijske spretnosti, ki izhajajo iz izkušenj, pridobljenih pri poučevanju, iz javnih nastopov, dejavne udeležbe na zasedanjih, publikacij. |
| --- | --- |

—

dokazane komunikacijske spretnosti, ki izhajajo iz izkušenj, pridobljenih pri poučevanju, iz javnih nastopov, dejavne udeležbe na zasedanjih, publikacij.

Med prijavami, ki bodo ustrezale pogojem za izbor, bo EFSA opravila primerjalno oceno na podlagi zgoraj navedenih izbirnih meril. EFSA si pridržuje pravico, da se o strokovnih izkušnjah kandidatov, navedenih v okviru njihove prijave, posvetuje s tretjimi osebami.

Člane znanstvenih svetov in znanstvenega odbora bo imenoval upravni odbor na predlog izvršnega direktorja.

Z izjemo znanstvenega odbora kandidati lahko izberejo dva (2) znanstvena sveta, vendar so lahko imenovani le v enega od njiju. Kandidate se lahko na podlagi njihovega predhodnega soglasja dodeli znanstvenemu svetu, tudi če se niso posebej prijavili za članstvo v njem. Kandidatom, ki izpolnjujejo pogoje za članstvo, vendar niso imenovani, se lahko ponudi, da ostanejo na rezervnem seznamu za primer, če se izprazni katero od mest, ali pa se jih povabi k sodelovanju v dejavnostih katerega koli znanstvenega sveta ali znanstvenega odbora kot priložnostne strokovnjake.

Z vsemi strokovnjaki, ki bodo uvrščeni v ožji izbor, bo agencija stopila v stik in jih zaprosila za dovoljenje, da se njihovi podatki vključijo v zbirko podatkov agencije EFSA o strokovnih izvedencih.

Več informacij o podatkovni bazi EFSA o strokovnih izvedencih je na voljo na spletni strani:

http://www.efsa.europa.eu/EFSA/AboutEfsa/WhoWeAre/efsa_locale-1178620753812_1178712806106.htm

Neodvisnost ter izjave o zavezi in interesu

Člani znanstvenih svetov so imenovani osebno. Kandidati morajo predložiti izjavo, da se zavezujejo delovati neodvisno od morebitnih zunanjih vplivov, in izjavo o interesih, za katere bi se lahko štelo, da vplivajo na njihovo neodvisnost.

Enake možnosti

EFSA je zelo pozorna, da pri svojih postopkih uporablja načelo enakih možnosti.

Predložitev prijav

Kandidati morajo svojo prijavo skupaj z izjavo o interesih poslati elektronsko prek spletne strani EFSA-e: www.efsa.europa.eu

Prijave, poslane z elektronsko pošto, ne bodo sprejete.

Kandidate prosimo, da svoj prijavni obrazec izpolnijo v angleškem jeziku, kar bo olajšalo postopek izbire kandidatov.

Vsi kandidati, ki se prijavljajo na ta razpis za prijavo interesa, bodo o izidu postopka izbire obveščeni po pošti.

Osebne informacije, ki jih EFSA zahteva od kandidatov, bodo obdelane v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov. Namen obdelave osebnih podatkov, ki jih predložijo kandidati, je preučitev prijav zaradi možnega predizbora in izbora v EFSA.

Rok za oddajo prijav

Prijave je treba poslati najpozneje 7. januarja 2009 opolnoči (lokalni čas, GMT +1). Pri prijavah, poslanih s priporočeno pošto, bo kot dokaz veljal poštni žig.

Upoštevajte, da ima lahko računalniški sistem zaradi zelo velikega števila prijav, ki jih prejemamo, ob približevanju roka za oddajo prijav težave pri obdelovanju velikih količin podatkov. Kandidatom zato svetujemo, da svojo prijavo pošljejo čimprej pred iztekom roka za oddajo.

Opomba:

V primeru nedoslednosti ali razlik med angleško različico in katero koli drugo jezikovno različico te objave, se upošteva različica v angleščini.

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

| 23.10.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 268/23 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 268/23

---

DRŽAVNA POMOČ – NEMČIJA

Državna pomoč št. C 28/08 (prej N 345/06) – Dodatek za MSP za naložbo podjetja M.A.L. Magdeburger Artolith GmbH

Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 268/08)

Z dopisom z dne 17. junija 2008, objavljenim v izvirnem jeziku na straneh, ki sledijo temu povzetku, je Komisija uradno obvestila Nemčijo o svoji odločitvi, da sproži postopek na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES v zvezi z zgoraj navedeno pomočjo.

Zainteresirane stranke lahko predložijo svoje pripombe o pomoči, v zvezi s katero Komisija sproža postopek, v enem mesecu od datuma objave tega povzetka in dopisa, ki sledi, na naslednji naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Greffe |
| Office: SPA3 6/5 |
| B-1049 Brussels |
| Telefaks: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Greffe

Office: SPA3 6/5

B-1049 Brussels

Telefaks: (32-2) 296 12 42

Te pripombe se posredujejo Nemčiji. Zainteresirana stranka, ki predloži pripombe, lahko pisno zaprosi za zaupno obravnavo svoje identitete in navede razloge za to.

BESEDILO POVZETKA

PROJEKT

Nemčija je z dopisom z dne 2. junija 2006 pri Komisiji priglasila svojo namero, da poleg regionalne pomoči, dodeljene v skladu z obstoječimi regionalnimi shemami pomoči, odobri še 15-odstotni dodatek za MSP v korist podjetja Magdeburger Artolith GmbH (v nadaljnjem besedilu „M.A.L.“) za odprtje obrata za proizvodnjo s sintetično smolo vezanih kamnitih plošč.

Podjetje M.A.L. se nahaja v Magdeburgu, na območju, ki je v skladu s členom 87(3) Pogodbe ES upravičeno do pomoči. Podjetje M.A.L. je leta 2005 ustanovila skupina fizičnih oseb, tako imenovana „skupina pobudnikov Artolith“. Edini družbenik in direktor podjetja M.A.L. je Andreas Gratz. Za proizvodnjo kamnitih plošč je podjetje M.A.L. od podjetja Breton SpA kupilo potrebno opremo, tehnologijo ter strokovno znanje in izkušnje za ceno 36 800 000 EUR.

Podjetje M.A.L. poleg pomoči, za katero je zaprosilo (20 177 593 EUR), za financiranje projekta v višini 49 800 000 EUR uporablja lastna sredstva (7 000 000 EUR v obliki dolžniško-lastniškega financiranja s strani podjetja Breton SpA) in bančno posojilo (22 708 800 EUR).

Presoja MSP statusa upravičenca

Ker so mejne vrednosti člena 6 Uredbe Komisije (ES) št. 70/2001 (v nadaljnjem besedilu „Uredba o MSP“) (1) presežene, je Nemčija izpolnila svojo procesno obveznost priglasiti dodatek za MSP pred njegovo uveljavitvijo. Kot je bilo odločeno v prejšnjih odločitvah, Komisija v takšnih primerih omejuje svojo oceno z vprašanjem, ali upravičenec izpolnjuje pogoje za MSP in je tako upravičen do 15-odstotnega dodatka za MSP, ki je vključen v predvideni znesek pomoči.

V skladu s členom 2 Priloge k Priporočilu Komisije o opredelitvi mikro, malih in srednjih podjetjih (2) (v nadaljnjem besedilu „Priporočilo za MSP“), mala in srednja podjetja sestavljajo podjetja, ki imajo manj kot 250 zaposlenih ter letni promet, ki ne presega 50 milijonov EUR in/ali letno bilančno vsoto, ki ne presega 43 milijonov EUR. Da bi lahko Komisija ocenila, ali so te mejne vrednosti upoštevane, mora najprej opredeliti podatke, ki jih bo treba upoštevati. To je odvisno od tega, ali je podjetje M.A.L. „neodvisno“, „partnersko“ ali „povezano“ podjetje v smislu člena 3 Priloge k Priporočilu za MSP.

Komisija ima pomisleke, ali je podjetje M.A.L. neodvisno podjetje glede na obstoječe trdno pogodbeno razmerje med podjetjema M.A.L. in Breton SpA, ki lahko privede do tega, da M.A.L. in Breton SpA postaneta partnerski/povezani podjetji. Pred podpisom pogodbe o dobavi strojev ter strokovnega znanja in izkušenj, potrebnih za proizvodnjo kamnitih plošč, je podjetje Breton SpA v podjetje M.A.L. vložilo 7 000 000 EUR. Prispevek podjetja Breton SpA je v pogodbi med podjetjema M.A.L. in Breton SpA opredeljen kot pravica do udeležbe pri dobičku (v izvirnem jeziku „Genussrechtkapital“). Ta udeležba je v bilančni vsoti podjetja M.A.L. za leto 2005 prikazana kot lastniški kapital. Komisija opozarja, da vprašanje o tem, ali posebne vrste dolžniško-lastniškega financiranja pomenijo lastniški ali dolžniški kapital, različne države članice obravnavajo zelo različno. Vendar Komisija na podlagi informacij na tej stopnji presoje dvomi, da pogodba o pravici do udeležbe pri dobičku med podjetjema M.A.L. in Breton SpA ni čista oblika posojilne pogodbe in da med podjetjema ni partnerstva ali povezav. Ti dvomi temeljijo na, prvič, posebnih določbah pogodbe o pravici do udeležbe pri dobičku: npr. pravice udeležbe so dane za neomejeno časovno obdobje in so v primeru negativnega poslovnega izida podrejene celo registriranemu kapitalu podjetja M.A.L. Drugič, glede na bilančno vsoto za leto 2005 je udeležba podjetja Breton SpA višja od 25 % lastnega kapitala podjetja M.A.L. Tretjič, v skladu s pogodbo o dobavi se mora podjetje M.A.L. v svojih oglasih, tržnih strategijah in na spletni strani sklicevati na blagovne znamke in tehnologijo podjetja Breton SpA. Zaradi interesa podjetja Breton SpA, da ima svojo tehnologijo in proizvode na nemškem trgu, se lahko ugotovi dodatna povezava med tema dvema podjetjema. Končno, podjetje Breton SpA se je strinjalo, da bo podjetju M.A.L. zagotovilo dodatni kapital, če bo to potrebno. To so nemški organi zahtevali, ko so odobrili poroštvo za bančno posojilo, ki ga je najelo podjetje M.A.L.

Med postopkom predhodne preiskave je podjetje Breton SpA svojo pravico do udeležbe pri dobičku v podjetju M.A.L. prodalo švicarski družbi, ki po mnenju Nemčije izpolnjuje pogoje za institucionalnega vlagatelja v smislu člena 3(2)(c) Priloge k Priporočilu za MSP. Tako podjetji Breton SpA in M.A.L. ne bi mogli biti več partnerski podjetji. Vendar Komisija na podlagi razpoložljivih informacij ni mogla ugotoviti, ali je švicarska družba dejanski institucionalni vlagatelj v smislu Priporočila za MSP in ne deluje kot fiduciar podjetja Breton SpA.

Če je podjetje M.A.L. partner podjetja Breton SpA oziroma z njim povezano, mora Komisija pri izračunu mejnih vrednosti MSP v skladu s členom 6 Priloge k Priporočilu za MSP upoštevati tudi število zaposlenih in letni promet/letno bilančno vsoto podjetja Breton SpA ter tistih v skupini, v katerih lasti je podjetje Breton SpA. V tem primeru se zdi, da so mejne vrednosti Priporočila za MSP znatno presežene.

Na podlagi trenutno razpoložljivih informacij ima Komisija pomisleke, ali ima podjetje M.A.L. status MSP in posledično, ali je priglašeni 15-odstotni dodatek za MSP lahko združljiv s skupnim trgom.

BESEDILO DOPISA

„Die Kommission teilt Deutschland mit, dass sie nach Prüfung der Angaben Ihrer Behörden zu der oben genannten Beihilfemaßnahme entschieden hat, das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags einzuleiten.

1.   VERFAHREN

| (1) | Mit Schreiben vom 2. Juni 2006 (A/34350) meldeten die deutschen Behörden der Kommission ihre Absicht, der Magdeburger Artolith GmbH — zusätzlich zu Regionalbeihilfen im Rahmen bestehender Regionalbeihilferegelungen — einen KMU-Aufschlag in Höhe von 15 % zu gewähren. |
| --- | --- |

(1)

Mit Schreiben vom 2. Juni 2006 (A/34350) meldeten die deutschen Behörden der Kommission ihre Absicht, der Magdeburger Artolith GmbH — zusätzlich zu Regionalbeihilfen im Rahmen bestehender Regionalbeihilferegelungen — einen KMU-Aufschlag in Höhe von 15 % zu gewähren.

| (2) | Mit Schreiben vom 10. Juli 2006 (D/55735), 29. August 2006 (D/57401) und 7. Dezember 2006 (D/60188) forderte die Kommission ergänzende Angaben an. Die deutschen Behörden antworteten mit Schreiben vom 31. Juli 2006 (A/36153 und A/36143), 6. Oktober 2006 (A/37870), 26. Januar 2007 (A/30855) und 23. Februar 2007 (A/31733). |
| --- | --- |

(2)

Mit Schreiben vom 10. Juli 2006 (D/55735), 29. August 2006 (D/57401) und 7. Dezember 2006 (D/60188) forderte die Kommission ergänzende Angaben an. Die deutschen Behörden antworteten mit Schreiben vom 31. Juli 2006 (A/36153 und A/36143), 6. Oktober 2006 (A/37870), 26. Januar 2007 (A/30855) und 23. Februar 2007 (A/31733).

| (3) | Mit Schreiben vom 29. März 2007 (A/32777) ersuchten die deutschen Behörden die Kommission, die Würdigung der Beihilfe auszusetzen. Die Kommission gab dem Ersuchen mit Schreiben vom 2. April 2007 (D/51508) statt. |
| --- | --- |

(3)

Mit Schreiben vom 29. März 2007 (A/32777) ersuchten die deutschen Behörden die Kommission, die Würdigung der Beihilfe auszusetzen. Die Kommission gab dem Ersuchen mit Schreiben vom 2. April 2007 (D/51508) statt.

| (4) | Mit Schreiben vom 31. August 2007 (A/37113) übermittelten die deutschen Behörden weitere Informationen und ersuchten die Kommission, die Würdigung der gemeldeten Maßnahme wieder aufzunehmen. Da die vorgelegten Informationen für die Würdigung nicht ausreichten, verlangte die Kommission mit Schreiben vom 15. Oktober 2007 (D/54091) weitere Angaben, die die deutschen Behörden mit Schreiben vom 13. November 2007 (A/39237) übermittelten. Am 6. Dezember 2007 fand ein Treffen zwischen den Kommissionsdienststellen und den deutschen Behörden statt; dem folgte ein Auskunftsersuchen der Kommission mit Datum vom 3. Januar 2008 (D/50006), das die deutschen Behörden mit Schreiben vom 6. März 2008 (A/4496) dahin gehend beantworteten, dass weitere Unterlagen vorgelegt werden würden, sobald sie verfügbar seien. Die Kommission teilte den deutschen Behörden mit Schreiben vom 14. März 2008 (D/51140) mit, dass die Zweimonatsfrist, die der Kommission für ihre Entscheidung zur Verfügung steht, erst zu laufen beginnt, wenn diese fehlenden Angaben bei der Kommission eingegangen sind. Mit Schreiben vom 7. Mai 2008 (D/51842) verlangte die Kommission weitere Informationen, die Deutschland am 19. Mai 2008 (A/9174) übermittelte. |
| --- | --- |

(4)

Mit Schreiben vom 31. August 2007 (A/37113) übermittelten die deutschen Behörden weitere Informationen und ersuchten die Kommission, die Würdigung der gemeldeten Maßnahme wieder aufzunehmen. Da die vorgelegten Informationen für die Würdigung nicht ausreichten, verlangte die Kommission mit Schreiben vom 15. Oktober 2007 (D/54091) weitere Angaben, die die deutschen Behörden mit Schreiben vom 13. November 2007 (A/39237) übermittelten. Am 6. Dezember 2007 fand ein Treffen zwischen den Kommissionsdienststellen und den deutschen Behörden statt; dem folgte ein Auskunftsersuchen der Kommission mit Datum vom 3. Januar 2008 (D/50006), das die deutschen Behörden mit Schreiben vom 6. März 2008 (A/4496) dahin gehend beantworteten, dass weitere Unterlagen vorgelegt werden würden, sobald sie verfügbar seien. Die Kommission teilte den deutschen Behörden mit Schreiben vom 14. März 2008 (D/51140) mit, dass die Zweimonatsfrist, die der Kommission für ihre Entscheidung zur Verfügung steht, erst zu laufen beginnt, wenn diese fehlenden Angaben bei der Kommission eingegangen sind. Mit Schreiben vom 7. Mai 2008 (D/51842) verlangte die Kommission weitere Informationen, die Deutschland am 19. Mai 2008 (A/9174) übermittelte.

| (5) | Deutschland meldet die Maßnahme gemäß der Verpflichtung nach Randnummer 3.13 der Entscheidung der Kommission über die Beihilferegelung Gemeinschaftsaufgabe ‚Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur‘ (nachstehend ‚GA-Regelung‘) an (3). Danach müssen Einzelbeihilfen angemeldet werden, wenn die Kriterien in Artikel 6 der Verordnung (EG) Nr. 70/2001 der Kommission über die Anwendung der Artikel 87 und 88 des EG-Vertrags auf staatliche Beihilfen an kleine und mittlere Unternehmen (im Folgenden ‚KMU-Verordnung‘) (4) erfüllt sind. Gemäß diesem Artikel sind Einzelbeihilfen für Unternehmen in einem Fördergebiet anzumelden, wenn sich die förderfähigen Gesamtkosten auf mindestens 25 000 000 EUR belaufen und die Nettobeihilfeintensität mindestens 50 % der in der Fördergebietskarte für das betreffende Gebiet ausgewiesenen Nettobeihilfeobergrenze beträgt oder wenn sich das Gesamtvolumen einer Beihilfe auf mindestens 15 000 000 EUR brutto beläuft. |
| --- | --- |

(5)

Deutschland meldet die Maßnahme gemäß der Verpflichtung nach Randnummer 3.13 der Entscheidung der Kommission über die Beihilferegelung Gemeinschaftsaufgabe ‚Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur‘ (nachstehend ‚GA-Regelung‘) an (3). Danach müssen Einzelbeihilfen angemeldet werden, wenn die Kriterien in Artikel 6 der Verordnung (EG) Nr. 70/2001 der Kommission über die Anwendung der Artikel 87 und 88 des EG-Vertrags auf staatliche Beihilfen an kleine und mittlere Unternehmen (im Folgenden ‚KMU-Verordnung‘) (4) erfüllt sind. Gemäß diesem Artikel sind Einzelbeihilfen für Unternehmen in einem Fördergebiet anzumelden, wenn sich die förderfähigen Gesamtkosten auf mindestens 25 000 000 EUR belaufen und die Nettobeihilfeintensität mindestens 50 % der in der Fördergebietskarte für das betreffende Gebiet ausgewiesenen Nettobeihilfeobergrenze beträgt oder wenn sich das Gesamtvolumen einer Beihilfe auf mindestens 15 000 000 EUR brutto beläuft.

2.   BESCHREIBUNG DER BEIHILFE

2.1.   Beihilfeempfänger

| (6) | Beihilfeempfänger ist die Magdeburger Artolith GmbH (nachstehend ‚M.A.L.‘). Das Unternehmen liegt in einem Fördergebiet nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe a des EG-Vertrags. M.A.L. wurde 2005 von einer Gruppe natürlicher Personen, der sog. ‚Initiatorengruppe Artolith‘, initiiert und wird kunstharzgebundene Steinplatten herstellen. Einziger Gesellschafter und Geschäftsführer des Unternehmens ist eine natürliche Person, Herr Andreas Gratz. |
| --- | --- |

(6)

Beihilfeempfänger ist die Magdeburger Artolith GmbH (nachstehend ‚M.A.L.‘). Das Unternehmen liegt in einem Fördergebiet nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe a des EG-Vertrags. M.A.L. wurde 2005 von einer Gruppe natürlicher Personen, der sog. ‚Initiatorengruppe Artolith‘, initiiert und wird kunstharzgebundene Steinplatten herstellen. Einziger Gesellschafter und Geschäftsführer des Unternehmens ist eine natürliche Person, Herr Andreas Gratz.

| (7) | Durch eine am 22. Dezember 2005 unterzeichnete Vereinbarung wurde M.A.L. von Breton SpA (nachstehend ‚Breton‘) Genusskapital in Höhe von 7 000 000 EUR zur Verfügung gestellt. |
| --- | --- |

(7)

Durch eine am 22. Dezember 2005 unterzeichnete Vereinbarung wurde M.A.L. von Breton SpA (nachstehend ‚Breton‘) Genusskapital in Höhe von 7 000 000 EUR zur Verfügung gestellt.

| (8) | Am 28. Dezember 2005 unterzeichnete M.A.L. einen Vertra mit Breton über die Lieferung von Maschinen, Ausrüstung und erforderlichem Know-how für die Steinplattenherstellung. |
| --- | --- |

(8)

Am 28. Dezember 2005 unterzeichnete M.A.L. einen Vertra mit Breton über die Lieferung von Maschinen, Ausrüstung und erforderlichem Know-how für die Steinplattenherstellung.

| (9) | Ende 2005 hatte M.A.L. vier Mitarbeiter, keinen Umsatz und eine geschätzte Bilanzsumme in Höhe von 37 020 000 EUR. Der ursprünglichen Zuwendungsbescheid vom 15. Dezember 2005 zufolge wurde nach Abschluss des Investitionsvorhabens Ende 2006 von 105 Mitarbeitern ausgegangen Am 6. Juni 2006 genehmigten die deutschen Behörden die Verlängerung des Investitionszeitraums bis Ende 2007. |
| --- | --- |

(9)

Ende 2005 hatte M.A.L. vier Mitarbeiter, keinen Umsatz und eine geschätzte Bilanzsumme in Höhe von 37 020 000 EUR. Der ursprünglichen Zuwendungsbescheid vom 15. Dezember 2005 zufolge wurde nach Abschluss des Investitionsvorhabens Ende 2006 von 105 Mitarbeitern ausgegangen Am 6. Juni 2006 genehmigten die deutschen Behörden die Verlängerung des Investitionszeitraums bis Ende 2007.

2.1.1.   M.A.L. und die ‚Initiatorengruppe Artolith‘

| (10) | Die sog. ‚Initiatorengruppe Artolith‘ hatte ursprünglich die vier Mitglieder [...] (5), [...], [...]und [...] (Initiatoren 1-4 im Schaubild weiter unten). |
| --- | --- |

(10)

Die sog. ‚Initiatorengruppe Artolith‘ hatte ursprünglich die vier Mitglieder [...] (5), [...], [...]und [...] (Initiatoren 1-4 im Schaubild weiter unten).

| (11) | [...] (Initiator 1) hält 100 % der M.A.L.-Anteile. Die Initiatoren 2 und 3 sind berechtigt, mit je 33 % an einer etwaigen Erhöhung des Kapitals von M.A.L. (Nennwert) teilzunehmen. Den Angaben Deutschlands zufolge sind sie in keiner anderen Weise an M.A.L. beteiligt. Auch haben sie kein Eigenkapital zur Verfügung gestellt. [...] (Initiator 4) ist später aus der Initiatorengruppe ausgeschieden und wird sich um den künftigen Vertrieb der M.A.L.-Erzeugnisse in den USA kümmern. |
| --- | --- |

(11)

[...] (Initiator 1) hält 100 % der M.A.L.-Anteile. Die Initiatoren 2 und 3 sind berechtigt, mit je 33 % an einer etwaigen Erhöhung des Kapitals von M.A.L. (Nennwert) teilzunehmen. Den Angaben Deutschlands zufolge sind sie in keiner anderen Weise an M.A.L. beteiligt. Auch haben sie kein Eigenkapital zur Verfügung gestellt. [...] (Initiator 4) ist später aus der Initiatorengruppe ausgeschieden und wird sich um den künftigen Vertrieb der M.A.L.-Erzeugnisse in den USA kümmern.

| (12) | [...] [...]und [...] (Initiatoren 1-3) halten je 33 % der Anteile an dem Unternehmen Agrar Biologisches Institut GmbH (nachstehend ‚ABI‘). |
| --- | --- |

(12)

[...] [...]und [...] (Initiatoren 1-3) halten je 33 % der Anteile an dem Unternehmen Agrar Biologisches Institut GmbH (nachstehend ‚ABI‘).

| (13) | Zum Zeitpunkt der Anmeldung war ABI nicht auf dem Markt aktiv. Das Unternehmen wurde zur Entwicklung und Herstellung von Naturharz aus erneuerbaren Quellen gegründet. Deutschland bestätigte, etwaige zukünftige Geschäfte zwischen ABI und M.A.L. würden nach dem Fremdvergleichsgrundsatz (arms-length principle) abgewickelt. |
| --- | --- |

(13)

Zum Zeitpunkt der Anmeldung war ABI nicht auf dem Markt aktiv. Das Unternehmen wurde zur Entwicklung und Herstellung von Naturharz aus erneuerbaren Quellen gegründet. Deutschland bestätigte, etwaige zukünftige Geschäfte zwischen ABI und M.A.L. würden nach dem Fremdvergleichsgrundsatz (arms-length principle) abgewickelt.

2.1.2.   M.A.L. und Breton

| (14) | Bei Breton handelt es sich um ein großes Unternehmen mit Sitz im italienischen Castello di Godego, das im Bereich der Entwicklung und Herstellung von Maschinen, Ausrüstung und immateriellen Anlagewerten für die Verarbeitung von Naturstein sowie in der Herstellung und Verarbeitung von Verbundstein tätig ist. |
| --- | --- |

(14)

Bei Breton handelt es sich um ein großes Unternehmen mit Sitz im italienischen Castello di Godego, das im Bereich der Entwicklung und Herstellung von Maschinen, Ausrüstung und immateriellen Anlagewerten für die Verarbeitung von Naturstein sowie in der Herstellung und Verarbeitung von Verbundstein tätig ist.

| (15) | Breton selbst gehört dem Unternehmen SIGEP SpA (nachstehend ‚SIGEP‘) an, das in die Kategorie der Großunternehmen fällt. Bei SIGEP handelt es sich um eine Holding aus vier Unternehmen: eines ist Breton selbst, ein anderes die Breton-Niederlassung in den USA ‚Breton USA Customer Services Cooperation‘. |
| --- | --- |

(15)

Breton selbst gehört dem Unternehmen SIGEP SpA (nachstehend ‚SIGEP‘) an, das in die Kategorie der Großunternehmen fällt. Bei SIGEP handelt es sich um eine Holding aus vier Unternehmen: eines ist Breton selbst, ein anderes die Breton-Niederlassung in den USA ‚Breton USA Customer Services Cooperation‘.

| (16) | Deutschland hat dazu folgende Angaben gemacht:






  — | es besteht keinerlei Verbindung zwischen der US-Niederlassung von Breton und der oben erwähnten künftigen Vertriebsstruktur von M.A.L. in den USA, |
| --- | --- | --- |

(16)

Deutschland hat dazu folgende Angaben gemacht:

—

es besteht keinerlei Verbindung zwischen der US-Niederlassung von Breton und der oben erwähnten künftigen Vertriebsstruktur von M.A.L. in den USA,

| — | kein Mitglied der Initiatorengruppe Artolith steht in irgend einer vertraglichen Verbindung zu Breton, und |
| --- | --- |

—

kein Mitglied der Initiatorengruppe Artolith steht in irgend einer vertraglichen Verbindung zu Breton, und

| — | Breton und ABI stehen nicht in vertraglicher Verbindung zueinander. |
| --- | --- |

—

Breton und ABI stehen nicht in vertraglicher Verbindung zueinander.

| (17) | Ein wesentlicher Geschäftsbereich von Breton sind Fabrikanlagen zur Herstellung von Verbundstein. Angaben des Unternehmens zufolge kann seinem technologischen Know-how weltweit kein anderes Unternehmen Konkurrenz machen. Die in Fabrikanlagen von Breton eingesetzten Technologien sind durch internationale Patente und Lizenzen geschützt (6). Breton ist Eigentümer der über Patente und Warenzeichen geschützten Technologie zur Herstellung von harzgebundenen Verbundsteinplatten (compound stone raisin-bounded slabs) (Bretonstone®slabs) und zementgebundenen Platten (cement-bound slabs) (Bretonstonecem®slabs). |
| --- | --- |

(17)

Ein wesentlicher Geschäftsbereich von Breton sind Fabrikanlagen zur Herstellung von Verbundstein. Angaben des Unternehmens zufolge kann seinem technologischen Know-how weltweit kein anderes Unternehmen Konkurrenz machen. Die in Fabrikanlagen von Breton eingesetzten Technologien sind durch internationale Patente und Lizenzen geschützt (6). Breton ist Eigentümer der über Patente und Warenzeichen geschützten Technologie zur Herstellung von harzgebundenen Verbundsteinplatten (compound stone raisin-bounded slabs) (Bretonstone®slabs) und zementgebundenen Platten (cement-bound slabs) (Bretonstonecem®slabs).

| (18) | Am 22. Dezember 2005 erklärte sich Breton bereit, M.A.L. 7 000 000 EUR zuzuführen, nachdem die Bank Hypo Alpe-Adria AG die Gewährung eines zur Finanzierung des Investitionsvorhabens von M.A.L. erforderlichen Darlehens in Höhe von 22 708 700 EUR bestätigte. |
| --- | --- |

(18)

Am 22. Dezember 2005 erklärte sich Breton bereit, M.A.L. 7 000 000 EUR zuzuführen, nachdem die Bank Hypo Alpe-Adria AG die Gewährung eines zur Finanzierung des Investitionsvorhabens von M.A.L. erforderlichen Darlehens in Höhe von 22 708 700 EUR bestätigte.

| (19) | Der Genussrechtskapital-Vertrag zwischen M.A.L. und Breton klassifiziert den Beitrag von Breton als Genussrechtskapital, das in der Bilanz 2005 von M.A.L. als Eigenkapital ausgewiesen wird. Das Genussrechtskapital wird auf unbegrenzte Zeit überlassen. Der zugrunde liegende Vertrag kann frühestens zum 31. Dezember 2015 gekündigt werden, wobei eine Kündigungsfrist von zwei Jahren einzuhalten ist. |
| --- | --- |

(19)

Der Genussrechtskapital-Vertrag zwischen M.A.L. und Breton klassifiziert den Beitrag von Breton als Genussrechtskapital, das in der Bilanz 2005 von M.A.L. als Eigenkapital ausgewiesen wird. Das Genussrechtskapital wird auf unbegrenzte Zeit überlassen. Der zugrunde liegende Vertrag kann frühestens zum 31. Dezember 2015 gekündigt werden, wobei eine Kündigungsfrist von zwei Jahren einzuhalten ist.

| (20) | Der Vertrag gibt Breton spezifische Informationsrechte, jedoch keine Stimmrechte (7), die eine Einmischung in die Geschäfte von M.A.L. erlauben würden. |
| --- | --- |

(20)

Der Vertrag gibt Breton spezifische Informationsrechte, jedoch keine Stimmrechte (7), die eine Einmischung in die Geschäfte von M.A.L. erlauben würden.

| (21) | Breton erhält eine ertragsunabhängige Vergütung in Höhe von jährlich 3,5 % der investierten 7 000 000 EUR Genussrechtskapital. Ferner erhält Breton 2,5 % des Ertrags von M.A.L. vor Zinsen und Steuern. Beide Vergütungen setzen für das betreffende Jahr einen Jahresüberschuss voraus. |
| --- | --- |

(21)

Breton erhält eine ertragsunabhängige Vergütung in Höhe von jährlich 3,5 % der investierten 7 000 000 EUR Genussrechtskapital. Ferner erhält Breton 2,5 % des Ertrags von M.A.L. vor Zinsen und Steuern. Beide Vergütungen setzen für das betreffende Jahr einen Jahresüberschuss voraus.

| (22) | Im Falle eines Jahresfehlbetrags trägt Breton die Verluste des Unternehmens durch Verlustbeteiligung mit. Gemäß Vertrag steht das Genussrechtskapital dann selbst hinter dem Stammkapital von M.A.L. zurück (8). |
| --- | --- |

(22)

Im Falle eines Jahresfehlbetrags trägt Breton die Verluste des Unternehmens durch Verlustbeteiligung mit. Gemäß Vertrag steht das Genussrechtskapital dann selbst hinter dem Stammkapital von M.A.L. zurück (8).

| (23) | Breton darf die Genussrechte nur im Einvernehmen mit M.A.L. mit einer Hypothek belasten, verkaufen oder anderweitig übertragen. M.A.L. stimmt jedoch einer Übertragung innerhalb der oben erwähnten SIGEP-Holding unwiderruflich zu. |
| --- | --- |

(23)

Breton darf die Genussrechte nur im Einvernehmen mit M.A.L. mit einer Hypothek belasten, verkaufen oder anderweitig übertragen. M.A.L. stimmt jedoch einer Übertragung innerhalb der oben erwähnten SIGEP-Holding unwiderruflich zu.

| (24) | Das Genussrechtskapital von Breton steht hinter allen anderen Gläubigern von M.A.L. zurück. |
| --- | --- |

(24)

Das Genussrechtskapital von Breton steht hinter allen anderen Gläubigern von M.A.L. zurück.

| (25) | Die Möglichkeit, die Genussrechte in Anteile an der Gesellschaft umzuwandeln, ist im Vertrag nicht vorgesehen. |
| --- | --- |

(25)

Die Möglichkeit, die Genussrechte in Anteile an der Gesellschaft umzuwandeln, ist im Vertrag nicht vorgesehen.

| (26) | Mit Schreiben vom 31. August 2007 teilte Deutschland der Kommission mit, dass die von M.A.L. an Breton emittierten Genussrechte am 27. Juli 2007 verkauft wurden, und zwar an SFC Swiss Forfaiting Company (nachstehend ‚SFC‘), ein Unternehmen, das nach Auffassung Deutschlands zu den institutionellen Anlegern im Sinne von Artikel 3 des Anhangs zur Empfehlung der Kommission vom 6. Mai 2003 betreffend die Definition der Kleinstunternehmen sowie der kleinen und mittleren Unternehmen (9) (nachstehend ‚KMU-Empfehlung‘) gehört. |
| --- | --- |

(26)

Mit Schreiben vom 31. August 2007 teilte Deutschland der Kommission mit, dass die von M.A.L. an Breton emittierten Genussrechte am 27. Juli 2007 verkauft wurden, und zwar an SFC Swiss Forfaiting Company (nachstehend ‚SFC‘), ein Unternehmen, das nach Auffassung Deutschlands zu den institutionellen Anlegern im Sinne von Artikel 3 des Anhangs zur Empfehlung der Kommission vom 6. Mai 2003 betreffend die Definition der Kleinstunternehmen sowie der kleinen und mittleren Unternehmen (9) (nachstehend ‚KMU-Empfehlung‘) gehört.

| (27) | Auf Grundlage der der Kommission zu diesem Zeitpunkt vorliegenden Angaben scheint die beschriebene Struktur sich folgendermaßen darzustellen: |
| --- | --- |

(27)

Auf Grundlage der der Kommission zu diesem Zeitpunkt vorliegenden Angaben scheint die beschriebene Struktur sich folgendermaßen darzustellen:

Image

2.2.   Investitionsvorhaben und Kosten

| (28) | M.A.L. baut in Magdeburg ein neues Werk, in dem kunstharzgebundene Steinplatten hergestellt werden sollen. Das Projekt hat 2005 begonnen und sollte Ende 2006 abgeschlossen sein, die Laufzeit wurde jedoch bis Ende 2007 verlängert. |
| --- | --- |

(28)

M.A.L. baut in Magdeburg ein neues Werk, in dem kunstharzgebundene Steinplatten hergestellt werden sollen. Das Projekt hat 2005 begonnen und sollte Ende 2006 abgeschlossen sein, die Laufzeit wurde jedoch bis Ende 2007 verlängert.

| (29) | Die Gesamtinvestitionskosten für das Vorhaben belaufen sich auf 49 800 000 Mio. EUR. Die nominalen Gesamtkosten schlüsseln sich wie folgt auf: | Gesamtkosten (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Grundstück | [...] |
| Gebäude | [...] |
| Maschinen/Ausrüstung/Fahrzeuge | [...] |
| Gesamt | 49 800 000 |

(29)

Die Gesamtinvestitionskosten für das Vorhaben belaufen sich auf 49 800 000 Mio. EUR. Die nominalen Gesamtkosten schlüsseln sich wie folgt auf:

Gesamtkosten (EUR)

Grundstück

[...]

Gebäude

[...]

Maschinen/Ausrüstung/Fahrzeuge

[...]

Gesamt

49 800 000

| (30) | Am 28. Dezember 2005 unterzeichnete Breton einen Liefervertrag mit M.A.L. im Wert von 36 800 000 EUR über den Verkauf der erforderlichen Ausrüstung für die geplante Produktion, eine einfache (non-exclusive) Lizenz für die Herstellung der genannten Erzeugnisse, die Bereitstellung des erforderlichen Know-hows, Mitarbeiter-Fortbildung für M.A.L. und Dienste im Zusammenhang mit der kalten und heißen Prüfung der künftigen Fabrik. |
| --- | --- |

(30)

Am 28. Dezember 2005 unterzeichnete Breton einen Liefervertrag mit M.A.L. im Wert von 36 800 000 EUR über den Verkauf der erforderlichen Ausrüstung für die geplante Produktion, eine einfache (non-exclusive) Lizenz für die Herstellung der genannten Erzeugnisse, die Bereitstellung des erforderlichen Know-hows, Mitarbeiter-Fortbildung für M.A.L. und Dienste im Zusammenhang mit der kalten und heißen Prüfung der künftigen Fabrik.

2.3.   Finanzierung

| (31) | Das Vorhaben wird aus Eigenmitteln und über ein Bankdarlehen finanziert, ergänzt durch die beantragten Fördermittel:






  Quelle | Betrag (EUR) Nennwert |
| --- | --- | --- |
| Eigenmittel (‚Genussrechtskapital‘) | 7 000 000 |
| (Privates) Bankdarlehen — (76 % besichert durch staatliche Bürgschaften) | 22 708 800 |
| Zuschuss im Rahmen der GA-Regelung | 9 705 500 |
| Investitionszulage | 10 385 800 |
| Gesamt | 49 800 000 |

(31)

Das Vorhaben wird aus Eigenmitteln und über ein Bankdarlehen finanziert, ergänzt durch die beantragten Fördermittel:

Quelle

Betrag (EUR) Nennwert

Eigenmittel (‚Genussrechtskapital‘)

7 000 000

(Privates) Bankdarlehen — (76 % besichert durch staatliche Bürgschaften)

22 708 800

Zuschuss im Rahmen der GA-Regelung

9 705 500

Investitionszulage

10 385 800

Gesamt

49 800 000

| (32) | Wie von den deutschen Behörden bei Gewährung der Bürgschaft für das von der Hypo Alpe-Adria AG an die M.A.L. gewährte Darlehen verlangt, hat Breton sich bereit erklärt, M.A.L. weitere 1 000 000 EUR zu überlassen, sollte dies im Verlauf des Investitionsvorhabens erforderlich werden. |
| --- | --- |

(32)

Wie von den deutschen Behörden bei Gewährung der Bürgschaft für das von der Hypo Alpe-Adria AG an die M.A.L. gewährte Darlehen verlangt, hat Breton sich bereit erklärt, M.A.L. weitere 1 000 000 EUR zu überlassen, sollte dies im Verlauf des Investitionsvorhabens erforderlich werden.

2.4.   Rechtsgrundlage

| (33) | Als Rechtsgrundlage für die Regionalbeihilfe und den KMU-Aufschlag wurden angegeben:






  — | Gemeinschaftsaufgabe ‚Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur‘ (10) (‚GA-Regelung‘), |
| --- | --- | --- |

(33)

Als Rechtsgrundlage für die Regionalbeihilfe und den KMU-Aufschlag wurden angegeben:

—

Gemeinschaftsaufgabe ‚Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur‘ (10) (‚GA-Regelung‘),

| — | Investitionszulagengesetz im Jahr 2005 (nachstehend: ‚IZ-Regelung‘) (11), |
| --- | --- |

—

Investitionszulagengesetz im Jahr 2005 (nachstehend: ‚IZ-Regelung‘) (11),

| — | Programm für unmittelbare Bürgschaften des Bundes und der Länder in den neuen Bundesländern und Berlin Ost (12). |
| --- | --- |

—

Programm für unmittelbare Bürgschaften des Bundes und der Länder in den neuen Bundesländern und Berlin Ost (12).

2.5.   Art/Höhe der Beihilfe und Beihilfeintensität

| (34) | Zum Zeitpunkt der Anmeldung beabsichtigte Deutschland, M.A.L. im Rahmen der oben genannten Regelungen Beihilfen in einer Gesamthöhe von max. 20 177 593 EUR, d. h. 42,03 % der förderfähigen Kosten von 48 000 000 EUR, zu gewähren (13). |
| --- | --- |

(34)

Zum Zeitpunkt der Anmeldung beabsichtigte Deutschland, M.A.L. im Rahmen der oben genannten Regelungen Beihilfen in einer Gesamthöhe von max. 20 177 593 EUR, d. h. 42,03 % der förderfähigen Kosten von 48 000 000 EUR, zu gewähren (13).

| (35) | Die Beihilfen sollen in Form eines unmittelbaren Investitionszuschusses in Höhe von 9 705 500 EUR auf Grundlage der GA-Regelung und in Form einer Investitionszulage in Höhe von max. 10 385 800 EUR im Rahmen der IZ-Regelung gewährt werden. |
| --- | --- |

(35)

Die Beihilfen sollen in Form eines unmittelbaren Investitionszuschusses in Höhe von 9 705 500 EUR auf Grundlage der GA-Regelung und in Form einer Investitionszulage in Höhe von max. 10 385 800 EUR im Rahmen der IZ-Regelung gewährt werden.

| (36) | Außerdem werden die deutschen Behörden im Rahmen des Programms für unmittelbare Bürgschaften eine Bürgschaft für 76 % eines von der Hypo-Alpe Adria-Bank AG gewährten privaten Bankdarlehens über 22 708 800 EUR übernehmen. Der Beihilfebetrag der Bürgschaft beläuft sich auf 86 293 EUR (14). |
| --- | --- |

(36)

Außerdem werden die deutschen Behörden im Rahmen des Programms für unmittelbare Bürgschaften eine Bürgschaft für 76 % eines von der Hypo-Alpe Adria-Bank AG gewährten privaten Bankdarlehens über 22 708 800 EUR übernehmen. Der Beihilfebetrag der Bürgschaft beläuft sich auf 86 293 EUR (14).

| (37) | Im Gesamtbeihilfebetrag ist ein KMU-Aufschlag in Höhe von 15 % enthalten, was 7 200 000 EUR entspricht. Mit Schreiben vom 19. Mai 2008 teilte Deutschland der Kommission mit, dass der KMU-Aufschlag auf Grundlage der IZ-Regelung gewährt wird und auf Grundlage der GA-Regelung bereits ein Regionalbeihilfebetrag in Höhe von 7 764 400 EUR ausgezahlt wurde. Vor diesem Hintergrund werde Deutschland die Beihilfeintensität (ohne Aufschläge) für Großunternehmen im Rahmen der IZ-Regelung (12,5 %) auf bis zu 25 % (wie für KMU zulässig) erhöhen, sofern die Kommission den KMU-Aufschlag für M.A.L. genehmigt. |
| --- | --- |

(37)

Im Gesamtbeihilfebetrag ist ein KMU-Aufschlag in Höhe von 15 % enthalten, was 7 200 000 EUR entspricht. Mit Schreiben vom 19. Mai 2008 teilte Deutschland der Kommission mit, dass der KMU-Aufschlag auf Grundlage der IZ-Regelung gewährt wird und auf Grundlage der GA-Regelung bereits ein Regionalbeihilfebetrag in Höhe von 7 764 400 EUR ausgezahlt wurde. Vor diesem Hintergrund werde Deutschland die Beihilfeintensität (ohne Aufschläge) für Großunternehmen im Rahmen der IZ-Regelung (12,5 %) auf bis zu 25 % (wie für KMU zulässig) erhöhen, sofern die Kommission den KMU-Aufschlag für M.A.L. genehmigt.

3.   BEIHILFERECHTLICHE WÜRDIGUNG

| (38) | Gemäß Artikel 6 Absatz 1 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates vom 22. März 1999 (15) enthält die Entscheidung über die Einleitung eines förmlichen Prüfverfahrens eine Zusammenfassung der wesentlichen Sach- und Rechtsfragen, eine vorläufige Würdigung des Beihilfecharakters der geplanten Maßnahme durch die Kommission und Ausführungen über ihre Bedenken hinsichtlich der Vereinbarkeit mit dem Gemeinsamen Markt. |
| --- | --- |

(38)

Gemäß Artikel 6 Absatz 1 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates vom 22. März 1999 (15) enthält die Entscheidung über die Einleitung eines förmlichen Prüfverfahrens eine Zusammenfassung der wesentlichen Sach- und Rechtsfragen, eine vorläufige Würdigung des Beihilfecharakters der geplanten Maßnahme durch die Kommission und Ausführungen über ihre Bedenken hinsichtlich der Vereinbarkeit mit dem Gemeinsamen Markt.

3.1.   Anmeldungspflicht

| (39) | Da erstens die förderfähigen Gesamtkosten des M.A.L.-Vorhabens 48 000 000 EUR betragen und die Nettobeihilfeintensität 50 % der in dieser Region anwendbaren Beihilfenintensität übersteigt und zweitens die Bruttobeihilfe 15 000 000 EUR beträgt, werden mit dem Vorhaben die Schwellenwerte gemäß Artikel 6 der KMU-Verordnung überschritten, was zur Einzelanmeldungspflicht führt. Deutschland hat den KMU-Aufschlag vor seiner Anwendung angemeldet und ist somit seiner verfahrensrechtlichen Pflicht nachgekommen. |
| --- | --- |

(39)

Da erstens die förderfähigen Gesamtkosten des M.A.L.-Vorhabens 48 000 000 EUR betragen und die Nettobeihilfeintensität 50 % der in dieser Region anwendbaren Beihilfenintensität übersteigt und zweitens die Bruttobeihilfe 15 000 000 EUR beträgt, werden mit dem Vorhaben die Schwellenwerte gemäß Artikel 6 der KMU-Verordnung überschritten, was zur Einzelanmeldungspflicht führt. Deutschland hat den KMU-Aufschlag vor seiner Anwendung angemeldet und ist somit seiner verfahrensrechtlichen Pflicht nachgekommen.

| (40) | Gemäß ihrer Entscheidungspraxis (16) beschränkt die Kommission ihre Würdigung in Fällen, in denen lediglich der KMU-Aufschlag angemeldet wurde, auf die Frage, ob der Beihilfeempfänger als KMU eingestuft werden kann und Anspruch auf den KMU-Aufschlag von höchstens 15 % gemäß Artikel 4 Absatz 3 Buchstabe b der KMU-Verordnung hat. Es liegen keine branchenspezifischen Gründe vor, den KMU-Aufschlag nicht zu gewähren. |
| --- | --- |

(40)

Gemäß ihrer Entscheidungspraxis (16) beschränkt die Kommission ihre Würdigung in Fällen, in denen lediglich der KMU-Aufschlag angemeldet wurde, auf die Frage, ob der Beihilfeempfänger als KMU eingestuft werden kann und Anspruch auf den KMU-Aufschlag von höchstens 15 % gemäß Artikel 4 Absatz 3 Buchstabe b der KMU-Verordnung hat. Es liegen keine branchenspezifischen Gründe vor, den KMU-Aufschlag nicht zu gewähren.

3.2.   Vereinbarkeit/Würdigung der Kriterien für den KMU-Aufschlag

| (41) | Nach Auffassung Deutschlands ist M.A.L. Empfänger des KMU-Aufschlags. Deutschland erklärte, bei dem Unternehmen handele es sich um ein KMU im Sinne der KMU-Empfehlung. |
| --- | --- |

(41)

Nach Auffassung Deutschlands ist M.A.L. Empfänger des KMU-Aufschlags. Deutschland erklärte, bei dem Unternehmen handele es sich um ein KMU im Sinne der KMU-Empfehlung.

| (42) | In Artikel 2 des Anhangs zur KMU-Empfehlung werden kleine und mittlere Unternehmen definiert als Unternehmen:






  — | die weniger als 250 Personen beschäftigen, und |
| --- | --- | --- |

(42)

In Artikel 2 des Anhangs zur KMU-Empfehlung werden kleine und mittlere Unternehmen definiert als Unternehmen:

—

die weniger als 250 Personen beschäftigen, und

| — | einen Jahresumsatz von höchstens 50 Mio. EUR erzielen und/oder deren Jahresbilanzsumme sich auf höchstens 43 Mio. EUR beläuft. |
| --- | --- |

—

einen Jahresumsatz von höchstens 50 Mio. EUR erzielen und/oder deren Jahresbilanzsumme sich auf höchstens 43 Mio. EUR beläuft.

| (43) | Um zu ermitteln, ob diese Schwellenwerte eingehalten werden, muss die Kommission zunächst festlegen, welche Daten zugrunde zu legen sind. Dies hängt davon ab, ob es sich bei M.A.L. um ein ‚eigenständiges‘, ein ‚verbundenes‘ oder ein ‚Partnerunternehmen‘ im Sinne von Artikel 3 des Anhangs zur KMU-Empfehlung handelt. |
| --- | --- |

(43)

Um zu ermitteln, ob diese Schwellenwerte eingehalten werden, muss die Kommission zunächst festlegen, welche Daten zugrunde zu legen sind. Dies hängt davon ab, ob es sich bei M.A.L. um ein ‚eigenständiges‘, ein ‚verbundenes‘ oder ein ‚Partnerunternehmen‘ im Sinne von Artikel 3 des Anhangs zur KMU-Empfehlung handelt.

3.2.1.   Eigenständiges Unternehmen?

| (44) | Artikel 87 Absatz 1 des EG-Vertrags stützt sich bei der Definition des Beihilfeempfängers auf den Begriff des Unternehmens. Gemäß Europäischem Gerichtshof (17) muss es sich bei dem ‚Unternehmen‘ nicht unbedingt um eine bestimmte juristische Person handeln, sondern es kann eine wirtschaftliche Gruppe von Gesellschaften sein, die wesentlich stärker ist als ein einzelnes KMU. |
| --- | --- |

(44)

Artikel 87 Absatz 1 des EG-Vertrags stützt sich bei der Definition des Beihilfeempfängers auf den Begriff des Unternehmens. Gemäß Europäischem Gerichtshof (17) muss es sich bei dem ‚Unternehmen‘ nicht unbedingt um eine bestimmte juristische Person handeln, sondern es kann eine wirtschaftliche Gruppe von Gesellschaften sein, die wesentlich stärker ist als ein einzelnes KMU.

| (45) | Um zu entscheiden, ob M.A.L. ein eigenständiges Unternehmen ist oder mit einem anderen Unternehmen eine wirtschaftliche Gruppe bildet (‚Partnerunternehmen‘ oder ‚verbundenes‘ Unternehmen), sind verschiedene Faktoren zu prüfen. Gemäß Artikel 3 Absatz 2 des Anhangs zur KMU-Empfehlung handelt es sich um ‚Partnerunternehmen‘, wenn ein Unternehmen (vorgeschaltetes Unternehmen) — allein oder gemeinsam mit einem oder mehreren verbundenen Unternehmen — 25 % oder mehr des Kapitals oder der Stimmrechte des anderen Unternehmens (nachgeschaltetes Unternehmen) hält. Um ‚verbundene Unternehmen‘ handelt es sich gemäß Artikel 3 Absatz 3 Buchstabe c des Anhangs zur KMU-Empfehlung, wenn ein Unternehmen gemäß einem mit dem anderen Unternehmen abgeschlossenen Vertrag oder aufgrund einer Klausel in dessen Satzung berechtigt ist, einen beherrschenden Einfluss auf dieses Unternehmen auszuüben. |
| --- | --- |

(45)

Um zu entscheiden, ob M.A.L. ein eigenständiges Unternehmen ist oder mit einem anderen Unternehmen eine wirtschaftliche Gruppe bildet (‚Partnerunternehmen‘ oder ‚verbundenes‘ Unternehmen), sind verschiedene Faktoren zu prüfen. Gemäß Artikel 3 Absatz 2 des Anhangs zur KMU-Empfehlung handelt es sich um ‚Partnerunternehmen‘, wenn ein Unternehmen (vorgeschaltetes Unternehmen) — allein oder gemeinsam mit einem oder mehreren verbundenen Unternehmen — 25 % oder mehr des Kapitals oder der Stimmrechte des anderen Unternehmens (nachgeschaltetes Unternehmen) hält. Um ‚verbundene Unternehmen‘ handelt es sich gemäß Artikel 3 Absatz 3 Buchstabe c des Anhangs zur KMU-Empfehlung, wenn ein Unternehmen gemäß einem mit dem anderen Unternehmen abgeschlossenen Vertrag oder aufgrund einer Klausel in dessen Satzung berechtigt ist, einen beherrschenden Einfluss auf dieses Unternehmen auszuüben.

| (46) | Deutschland hat Angaben zu M.A.L. übermittelt, die der Feststellung dienen, ob ein anderes Unternehmen mit M.A.L. gemeinsam eine wirtschaftliche Gruppe bildet. |
| --- | --- |

(46)

Deutschland hat Angaben zu M.A.L. übermittelt, die der Feststellung dienen, ob ein anderes Unternehmen mit M.A.L. gemeinsam eine wirtschaftliche Gruppe bildet.

| (47) | Diesen Informationen zufolge ist Herr Gratz alleiniger Anteilseigner (100 %) von M.A.L. |
| --- | --- |

(47)

Diesen Informationen zufolge ist Herr Gratz alleiniger Anteilseigner (100 %) von M.A.L.

| (48) | Ferner teilte Deutschland der Kommission mit, dass M.A.L. von der sog. ‚Initiatorengruppe Artolith‘ gegründet wurde und an Breton für das von diesem Unternehmen überlassene Genussrechtskapital in Höhe von 7 000 000 EUR Genussrechte emittiert hat. |
| --- | --- |

(48)

Ferner teilte Deutschland der Kommission mit, dass M.A.L. von der sog. ‚Initiatorengruppe Artolith‘ gegründet wurde und an Breton für das von diesem Unternehmen überlassene Genussrechtskapital in Höhe von 7 000 000 EUR Genussrechte emittiert hat.

| (49) | Um festzustellen, ob es sich bei M.A.L. um ein eigenständiges Unternehmen handelt, wird die Kommission daher zunächst die Verbindungen zwischen M.A.L. und der ‚Initiatorengruppe Artolith‘ und anschließend die Verbindungen zwischen M.A.L. und Breton prüfen. |
| --- | --- |

(49)

Um festzustellen, ob es sich bei M.A.L. um ein eigenständiges Unternehmen handelt, wird die Kommission daher zunächst die Verbindungen zwischen M.A.L. und der ‚Initiatorengruppe Artolith‘ und anschließend die Verbindungen zwischen M.A.L. und Breton prüfen.

3.2.1.1.   M.A.L. und die ‚Initiatorengruppe Artolith‘

| (50) | Die ‚Initiatorengruppe Artolith‘ bestand ursprünglich aus vier natürlichen Personen (siehe Schaubild unter Randnummer 27 dieser Entscheidung: Initiatoren 1-4). |
| --- | --- |

(50)

Die ‚Initiatorengruppe Artolith‘ bestand ursprünglich aus vier natürlichen Personen (siehe Schaubild unter Randnummer 27 dieser Entscheidung: Initiatoren 1-4).

| (51) | Initiator 1 [...] hält 100 % der Anteile an M.A.L. Die Initiatoren 2 und 3 haben das Recht, zu je 33 % an einer etwaigen Kapitalerhöhung von M.A.L. teilzunehmen. Wie Deutschland der Kommission mitteilte, halten die Initiatoren 1-3 je 33 % der Anteile an ABI, einem Unternehmen, das zur Entwicklung und Herstellung von Naturharz aus erneuerbaren Quellen gegründet wurde. Zum Zeitpunkt der Anmeldung war ABI nicht auf dem Markt aktiv, so dass sich der Umsatz auf 0 belief und das Unternehmen keine Mitarbeiter hatte. Deutschland bestätigte, etwaige zukünftige Geschäfte zwischen ABI und M.A.L. würden nach dem Fremdvergleichsgrundsatz (arms-length principle) abgewickelt. |
| --- | --- |

(51)

Initiator 1 [...] hält 100 % der Anteile an M.A.L. Die Initiatoren 2 und 3 haben das Recht, zu je 33 % an einer etwaigen Kapitalerhöhung von M.A.L. teilzunehmen. Wie Deutschland der Kommission mitteilte, halten die Initiatoren 1-3 je 33 % der Anteile an ABI, einem Unternehmen, das zur Entwicklung und Herstellung von Naturharz aus erneuerbaren Quellen gegründet wurde. Zum Zeitpunkt der Anmeldung war ABI nicht auf dem Markt aktiv, so dass sich der Umsatz auf 0 belief und das Unternehmen keine Mitarbeiter hatte. Deutschland bestätigte, etwaige zukünftige Geschäfte zwischen ABI und M.A.L. würden nach dem Fremdvergleichsgrundsatz (arms-length principle) abgewickelt.

| (52) | Initiator 4 ist später aus der Initiatorengruppe ausgeschieden und wird sich um den künftigen Vertrieb der M.A.L.-Erzeugnisse in den USA kümmern. Deutschland bestätigte, dass zwischen Initiator 4 und dem Netz von Breton in den USA keine Verbindungen bestehen. |
| --- | --- |

(52)

Initiator 4 ist später aus der Initiatorengruppe ausgeschieden und wird sich um den künftigen Vertrieb der M.A.L.-Erzeugnisse in den USA kümmern. Deutschland bestätigte, dass zwischen Initiator 4 und dem Netz von Breton in den USA keine Verbindungen bestehen.

| (53) | Selbst wenn Initiator 1 [...], einziger Gesellschafter von M.A.L., 33 % der Anteile an ABI hält, kann durch eine natürliche Person keine Partnerschaft zwischen zwei Unternehmen entstehen. Auch sind die Initiatoren 2 und 3, die je 33 % der Anteile an ABI halten, abgesehen von ihrem Recht zur Teilnahme an einer etwaigen Kapitalerhöhung von M.A.L., in keiner anderen Form an M.A.L. beteiligt und stellen kein Eigenkapital. |
| --- | --- |

(53)

Selbst wenn Initiator 1 [...], einziger Gesellschafter von M.A.L., 33 % der Anteile an ABI hält, kann durch eine natürliche Person keine Partnerschaft zwischen zwei Unternehmen entstehen. Auch sind die Initiatoren 2 und 3, die je 33 % der Anteile an ABI halten, abgesehen von ihrem Recht zur Teilnahme an einer etwaigen Kapitalerhöhung von M.A.L., in keiner anderen Form an M.A.L. beteiligt und stellen kein Eigenkapital.

| (54) | Unter diesen Umständen scheint durch die ‚Initiatorengruppe Artolith‘ keine Partnerschaft im Sinne von Artikel 3 des Anhangs zur KMU-Empfehlung zwischen M.A.L. und ABI entstehen zu können. |
| --- | --- |

(54)

Unter diesen Umständen scheint durch die ‚Initiatorengruppe Artolith‘ keine Partnerschaft im Sinne von Artikel 3 des Anhangs zur KMU-Empfehlung zwischen M.A.L. und ABI entstehen zu können.

3.2.1.2.   M.A.L. und Breton

| (55) | Am 22. Dezember 2005 unterzeichneten M.A.L. und Breton einen Genussrechtskapital-Vertrag, demzufolge M.A.L. für das von Breton überlassene Genussrechtskapital in Höhe von 7 000 000 EUR Genussrechte an dieses Unternehmen emittiert hat. |
| --- | --- |

(55)

Am 22. Dezember 2005 unterzeichneten M.A.L. und Breton einen Genussrechtskapital-Vertrag, demzufolge M.A.L. für das von Breton überlassene Genussrechtskapital in Höhe von 7 000 000 EUR Genussrechte an dieses Unternehmen emittiert hat.

| (56) | Die Frage, ob spezifische Formen von Mezzanin-Kapital Eigenkapital darstellen oder vielmehr als Verbindlichkeiten (Darlehen) einzustufen sind, ist in den Rechtsvorschriften verschiedener Mitgliedstaaten äußerst uneinheitlich geregelt. Auch innerhalb einzelner Mitgliedstaaten gehen Banken ziemlich unterschiedlich mit Mezzanin-Kapital um. |
| --- | --- |

(56)

Die Frage, ob spezifische Formen von Mezzanin-Kapital Eigenkapital darstellen oder vielmehr als Verbindlichkeiten (Darlehen) einzustufen sind, ist in den Rechtsvorschriften verschiedener Mitgliedstaaten äußerst uneinheitlich geregelt. Auch innerhalb einzelner Mitgliedstaaten gehen Banken ziemlich unterschiedlich mit Mezzanin-Kapital um.

| (57) | Wie es scheint, hat Mezzanin-Kapital den Charakter eines hybriden Finanzierungsinstruments, das sich flexibel zwischen reinem Eigenkapital und reinen Verbindlichkeiten ansiedelt. Es handelt sich dabei nicht um ein eigenständiges Finanzierungsinstrument — wie Darlehen oder Aktien — msondern um eine hybride Finanzierungsform, in deren Rahmen verschiedene langfristige Instrumente — wie u. a. das oben genannte Genussrechtskapital — zum Einsatz kommen. |
| --- | --- |

(57)

Wie es scheint, hat Mezzanin-Kapital den Charakter eines hybriden Finanzierungsinstruments, das sich flexibel zwischen reinem Eigenkapital und reinen Verbindlichkeiten ansiedelt. Es handelt sich dabei nicht um ein eigenständiges Finanzierungsinstrument — wie Darlehen oder Aktien — msondern um eine hybride Finanzierungsform, in deren Rahmen verschiedene langfristige Instrumente — wie u. a. das oben genannte Genussrechtskapital — zum Einsatz kommen.

| (58) | Mezzanin-Finanzierungsinstrumenten scheint gemein zu sein, dass sie flexibel strukturiert und in fast jeder Weise kombiniert werden können, damit genau auf die spezifischen Finanzierungsbedürfnisse von Privatunternehmen zugeschnittene Lösungen zustande kommen. Bei Höhe, Laufzeit, Fälligkeit, zeitlicher Abstimmung, Rückzahlungsweise und Vergütung scheinen große Spielräume zu bestehen. |
| --- | --- |

(58)

Mezzanin-Finanzierungsinstrumenten scheint gemein zu sein, dass sie flexibel strukturiert und in fast jeder Weise kombiniert werden können, damit genau auf die spezifischen Finanzierungsbedürfnisse von Privatunternehmen zugeschnittene Lösungen zustande kommen. Bei Höhe, Laufzeit, Fälligkeit, zeitlicher Abstimmung, Rückzahlungsweise und Vergütung scheinen große Spielräume zu bestehen.

| (59) | Die Einstufung von Mezzanin-Kapital als Eigenkapital oder Verbindlichkeiten ist offenbar äußerst komplex und hängt stark von den spezifischen Klauseln des Vertrags über die jeweilige Finanzierungsmaßnahme ab. Bei Equity Mezzanine Capital (bilanziellem Eigenkapital) ist die Stellung des Anlegers in etwa dem einen Gesellschafter vergleichbar. Umgekehrt ist sie bei Debt Mezzanine Capital (bilanziellen Verbindlichkeiten) der eines Kapitalgebers vergleichbar. |
| --- | --- |

(59)

Die Einstufung von Mezzanin-Kapital als Eigenkapital oder Verbindlichkeiten ist offenbar äußerst komplex und hängt stark von den spezifischen Klauseln des Vertrags über die jeweilige Finanzierungsmaßnahme ab. Bei Equity Mezzanine Capital (bilanziellem Eigenkapital) ist die Stellung des Anlegers in etwa dem einen Gesellschafter vergleichbar. Umgekehrt ist sie bei Debt Mezzanine Capital (bilanziellen Verbindlichkeiten) der eines Kapitalgebers vergleichbar.

| (60) | Auf Grundlage der bisher verfügbaren Informationen bezweifelt die Kommission, dass es sich bei dem Genussrechtskapital-Vertrag zwischen M.A.L. und Breton um ein reines Darlehen handelt und keine Partnerschaft oder Verbindungen im Sinne von Artikel 3 des Anhangs zur KMU-Empfehlung zwischen den Unternehmen entstehen. Die Zweifel beruhen auf den Angaben in der Bilanz von M.A.L., im Genussrechtskapital-Vertrag, im Liefervertrag und im Bürgschaftsvertrag. |
| --- | --- |

(60)

Auf Grundlage der bisher verfügbaren Informationen bezweifelt die Kommission, dass es sich bei dem Genussrechtskapital-Vertrag zwischen M.A.L. und Breton um ein reines Darlehen handelt und keine Partnerschaft oder Verbindungen im Sinne von Artikel 3 des Anhangs zur KMU-Empfehlung zwischen den Unternehmen entstehen. Die Zweifel beruhen auf den Angaben in der Bilanz von M.A.L., im Genussrechtskapital-Vertrag, im Liefervertrag und im Bürgschaftsvertrag.

Bilanz von M.A.L.

| (61) | In der einschlägigen, nach deutschen Rechtsvorschriften erstellten Bilanz von M.A.L. für 2005 wird das Genussrechtskapital (7 000 000 EUR) von Breton als Eigenkapital ausgewiesen und macht über 25 % des Eigenkapitals von M.A.L. aus, das sich Ende 2005 auf 8 552 020 EUR belief. Unter diesen Umständen könnten die beiden Unternehmen im Sinne von Artikel 3 des Anhangs zur KMU-Verordnung als Partnerunternehmen oder, angesichts der besonderen vertraglichen Verbindungen zwischen M.A.L. und Breton, sogar als verbundene Unternehmen betrachtet werden. |
| --- | --- |

(61)

In der einschlägigen, nach deutschen Rechtsvorschriften erstellten Bilanz von M.A.L. für 2005 wird das Genussrechtskapital (7 000 000 EUR) von Breton als Eigenkapital ausgewiesen und macht über 25 % des Eigenkapitals von M.A.L. aus, das sich Ende 2005 auf 8 552 020 EUR belief. Unter diesen Umständen könnten die beiden Unternehmen im Sinne von Artikel 3 des Anhangs zur KMU-Verordnung als Partnerunternehmen oder, angesichts der besonderen vertraglichen Verbindungen zwischen M.A.L. und Breton, sogar als verbundene Unternehmen betrachtet werden.

Genussrechtskapital-Vertrag zwischen M.A.L. und Breton

| (62) | Das Genussrechtskapital wird auf unbegrenzte Zeit überlassen; der Vertrag kann frühestens zum 31. Dezember 2015 beendet werden, wenn der Darlehensvertrag zwischen Hypo Alpe-Adria AG und M.A.L. ausläuft, und es gilt eine Kündigungsfrist von zwei Jahren. |
| --- | --- |

(62)

Das Genussrechtskapital wird auf unbegrenzte Zeit überlassen; der Vertrag kann frühestens zum 31. Dezember 2015 beendet werden, wenn der Darlehensvertrag zwischen Hypo Alpe-Adria AG und M.A.L. ausläuft, und es gilt eine Kündigungsfrist von zwei Jahren.

| (63) | Im Falle eines Jahresüberschusses von M.A.L. erhält Breton eine ertragsunabhängige Vergütung in Höhe von jährlich 3,5 % sowie 2,5 % des Ertrags von M.A.L. vor Zinsen und Steuern. Im Falle eines Jahresfehlbetrags wird Breton an den Verlusten von M.A.L. beteiligt. |
| --- | --- |

(63)

Im Falle eines Jahresüberschusses von M.A.L. erhält Breton eine ertragsunabhängige Vergütung in Höhe von jährlich 3,5 % sowie 2,5 % des Ertrags von M.A.L. vor Zinsen und Steuern. Im Falle eines Jahresfehlbetrags wird Breton an den Verlusten von M.A.L. beteiligt.

| (64) | Im Falle eines Jahresfehlbetrags steht das Genussrechtskapital nicht nur hinter allen anderen Gläubigern der M.A.L., sondern selbst hinter dem Stammkapital der M.A.L. zurück. |
| --- | --- |

(64)

Im Falle eines Jahresfehlbetrags steht das Genussrechtskapital nicht nur hinter allen anderen Gläubigern der M.A.L., sondern selbst hinter dem Stammkapital der M.A.L. zurück.

Liefervertrag zwischen M.A.L. und Breton

| (65) | Neben dem Genussrechtskapital-Vertrag unterzeichnete M.A.L. am 28. Dezember 2005 mit Breton einen Vertrag über die Lieferung von Maschinen, Ausrüstung und erforderlichem Know-how für die Steinplattenherstellung im Wert von 36 800 000 EUR, der zu den förderfähigen Kosten gerechnet wurde. |
| --- | --- |

(65)

Neben dem Genussrechtskapital-Vertrag unterzeichnete M.A.L. am 28. Dezember 2005 mit Breton einen Vertrag über die Lieferung von Maschinen, Ausrüstung und erforderlichem Know-how für die Steinplattenherstellung im Wert von 36 800 000 EUR, der zu den förderfähigen Kosten gerechnet wurde.

| (66) | M.A.L. muss sich in seinen Werbeanzeigen, Marketingstrategien und auf seiner Website auf Warenzeichen und Technologie von Breton beziehen, so dass das Interesse von Breton an der Präsenz seiner Technologie und seiner Erzeugnisse auf dem deutschen Markt als weitere Verbindung zwischen den beiden Unternehmen gewertet werden könnte. |
| --- | --- |

(66)

M.A.L. muss sich in seinen Werbeanzeigen, Marketingstrategien und auf seiner Website auf Warenzeichen und Technologie von Breton beziehen, so dass das Interesse von Breton an der Präsenz seiner Technologie und seiner Erzeugnisse auf dem deutschen Markt als weitere Verbindung zwischen den beiden Unternehmen gewertet werden könnte.

Bürgschaftsvertrag zwischen M.A.L., Deutschland und Hypo Alpe-Adria AG

| (67) | Die deutschen Behörden, die für die Bürgschaft für das von der Hypo Alpe-Adria AG an die M.A.L. gewährte Darlehen zuständig sind, machten es Breton zur Auflage, weiteres Kapital in Höhe von 1 000 000 EUR zu überlassen, sollte dies im Zusammenhang mit dem Vorhaben erforderlich werden (was von Breton akzeptiert wurde). |
| --- | --- |

(67)

Die deutschen Behörden, die für die Bürgschaft für das von der Hypo Alpe-Adria AG an die M.A.L. gewährte Darlehen zuständig sind, machten es Breton zur Auflage, weiteres Kapital in Höhe von 1 000 000 EUR zu überlassen, sollte dies im Zusammenhang mit dem Vorhaben erforderlich werden (was von Breton akzeptiert wurde).

| (68) | Angesichts dieser engen Verbindungen zwischen M.A.L. und Breton hat die Kommission Bedenken hinsichtlich der Einstufung von M.A.L. als eigenständiges Unternehmen im Sinne von Artikel 3 des Anhangs zur KMU-Empfehlung, auch wenn Breton lediglich über Informations- und nicht über Stimmrechte verfügt und eine Umwandlung der Genussrechte in Gesellschaftsanteile nicht möglich ist. |
| --- | --- |

(68)

Angesichts dieser engen Verbindungen zwischen M.A.L. und Breton hat die Kommission Bedenken hinsichtlich der Einstufung von M.A.L. als eigenständiges Unternehmen im Sinne von Artikel 3 des Anhangs zur KMU-Empfehlung, auch wenn Breton lediglich über Informations- und nicht über Stimmrechte verfügt und eine Umwandlung der Genussrechte in Gesellschaftsanteile nicht möglich ist.

3.2.1.3.   M.A.L. und SFC

| (69) | Während des vorläufigen Prüfverfahrens teilte Deutschland der Kommission mit, Breton habe sein Genussrechtskapital an die schweizerische Firma SFC verkauft, die nach Auffassung Deutschlands den institutionellen Anlegern im Sinne von Artikel 3 Absatz 2 Buchstabe c (18) des Anhangs zur KMU-Empfehlung zuzurechnen ist. |
| --- | --- |

(69)

Während des vorläufigen Prüfverfahrens teilte Deutschland der Kommission mit, Breton habe sein Genussrechtskapital an die schweizerische Firma SFC verkauft, die nach Auffassung Deutschlands den institutionellen Anlegern im Sinne von Artikel 3 Absatz 2 Buchstabe c (18) des Anhangs zur KMU-Empfehlung zuzurechnen ist.

| (70) | Im Allgemeinen beurteilt die Kommission einen Fall auf Grundlage der Angaben zum Anmeldungszeitpunkt. Spätere Änderungen werden normalerweise nur dann berücksichtigt, wenn sonst eine vollständige Beurteilung der wirtschaftlichen Situation zum Anmeldungszeitpunkt nicht möglich wäre. Auf diese Weise verhindert die Kommission die Umgehung der KMU-Definition. Ist ein Unternehmen bereits zum Zeitpunkt der ursprünglichen Anmeldung kein KMU im Sinne der KMU-Empfehlung, bezweifelt die Kommission sehr, dass nachträgliche Änderungen, die der Kommission nach der ursprünglichen Anmeldung mitgeteilt werden, dem Unternehmen den KMU-Status verleihen können. Nach Auffassung der Kommission ist zu beachten, dass die Finanzstruktur des Beihilfeempfängers möglicherweise künstlich manipuliert wird, damit der Förderbetrag steigt. Sollte dies der Fall sein, lässt die Kommission die nach der Anmeldung erfolgten Änderungen unberücksichtigt. |
| --- | --- |

(70)

Im Allgemeinen beurteilt die Kommission einen Fall auf Grundlage der Angaben zum Anmeldungszeitpunkt. Spätere Änderungen werden normalerweise nur dann berücksichtigt, wenn sonst eine vollständige Beurteilung der wirtschaftlichen Situation zum Anmeldungszeitpunkt nicht möglich wäre. Auf diese Weise verhindert die Kommission die Umgehung der KMU-Definition. Ist ein Unternehmen bereits zum Zeitpunkt der ursprünglichen Anmeldung kein KMU im Sinne der KMU-Empfehlung, bezweifelt die Kommission sehr, dass nachträgliche Änderungen, die der Kommission nach der ursprünglichen Anmeldung mitgeteilt werden, dem Unternehmen den KMU-Status verleihen können. Nach Auffassung der Kommission ist zu beachten, dass die Finanzstruktur des Beihilfeempfängers möglicherweise künstlich manipuliert wird, damit der Förderbetrag steigt. Sollte dies der Fall sein, lässt die Kommission die nach der Anmeldung erfolgten Änderungen unberücksichtigt.

| (71) | Da Deutschland den Vertrag zwischen Breton und SFC über den Verkauf des Genussrechtskapitals an SFC nicht übermittelt hat, konnte die Kommission nicht feststellen, ob es sich bei SFC wirklich um einen institutionellen Anleger im Sinne der KMU-Empfehlung handelt. Und selbst wenn SFC als institutioneller Anleger anzusehen wäre, kann die Kommission nicht ausschließen, dass SFC als Treuhänder (Trustee) für Breton agierte. Aufgrund der zur Verfügung stehenden Informationen kann die Kommission nicht ausschließen, dass Breton nicht auf bestimmte Weise von dem KMU-Aufschlag profitieren wird (z. B. durch höhere Vergütung von SFC, wenn M.A.L. den KMU-Aufschlag erhält), denn es liegen keine Angaben über den Verkaufspreis der Genussrechte oder etwaige im Vertrag über den Verkauf der Genussrechte enthaltene Bedingungen vor. Der Verkauf der Genussrechte von Breton an SFC hat nach Auffassung der Kommission daher keine Auswirkungen auf die Bedenken hinsichtlich des KMU-Status von M.A.L. |
| --- | --- |

(71)

Da Deutschland den Vertrag zwischen Breton und SFC über den Verkauf des Genussrechtskapitals an SFC nicht übermittelt hat, konnte die Kommission nicht feststellen, ob es sich bei SFC wirklich um einen institutionellen Anleger im Sinne der KMU-Empfehlung handelt. Und selbst wenn SFC als institutioneller Anleger anzusehen wäre, kann die Kommission nicht ausschließen, dass SFC als Treuhänder (Trustee) für Breton agierte. Aufgrund der zur Verfügung stehenden Informationen kann die Kommission nicht ausschließen, dass Breton nicht auf bestimmte Weise von dem KMU-Aufschlag profitieren wird (z. B. durch höhere Vergütung von SFC, wenn M.A.L. den KMU-Aufschlag erhält), denn es liegen keine Angaben über den Verkaufspreis der Genussrechte oder etwaige im Vertrag über den Verkauf der Genussrechte enthaltene Bedingungen vor. Der Verkauf der Genussrechte von Breton an SFC hat nach Auffassung der Kommission daher keine Auswirkungen auf die Bedenken hinsichtlich des KMU-Status von M.A.L.

3.2.2.   Finanzielle Schwellenwerte und Mitarbeiterzahlen

| (72) | Im Rahmen der Prüfung, ob es sich bei einem Unternehmen um ein KMU handelt und ob es den KMU-Aufschlag erhalten darf, berücksichtigt die Kommission bei Berechnung der finanziellen Schwellenwerte und Mitarbeiterzahlen alle Partnerunternehmen und verbundenen Unternehmen. Gemäß Artikel 6 Absatz 2 des Anhangs zur KMU-Empfehlung erfolgt die Anrechnung bei Partnerunternehmen proportional zu dem Anteil der Beteiligung am Kapital oder an den Stimmrechten (wobei der höhere dieser beiden Anteile zugrunde gelegt wird) und beträgt bei verbundenen Unternehmen 100 %. |
| --- | --- |

(72)

Im Rahmen der Prüfung, ob es sich bei einem Unternehmen um ein KMU handelt und ob es den KMU-Aufschlag erhalten darf, berücksichtigt die Kommission bei Berechnung der finanziellen Schwellenwerte und Mitarbeiterzahlen alle Partnerunternehmen und verbundenen Unternehmen. Gemäß Artikel 6 Absatz 2 des Anhangs zur KMU-Empfehlung erfolgt die Anrechnung bei Partnerunternehmen proportional zu dem Anteil der Beteiligung am Kapital oder an den Stimmrechten (wobei der höhere dieser beiden Anteile zugrunde gelegt wird) und beträgt bei verbundenen Unternehmen 100 %.

| (73) | Wie oben dargelegt, bezweifelt die Kommission, dass es sich bei M.A.L. um ein eigenständiges Unternehmen handelt; vielmehr scheint M.A.L. ein Partnerunternehmen von Breton oder ein mit Breton verbundenes Unternehmen zu sein. Bei Berechnung der KMU-Schwellenwerte sollte die Kommission gemäß Artikel 6 Absatz 3 des Anhangs zur KMU-Empfehlung daher auch die Mitarbeiterzahl und den Umsatz/die Bilanz von Breton und der Gruppe, der Breton angehört (also SIGEP), berücksichtigen. |
| --- | --- |

(73)

Wie oben dargelegt, bezweifelt die Kommission, dass es sich bei M.A.L. um ein eigenständiges Unternehmen handelt; vielmehr scheint M.A.L. ein Partnerunternehmen von Breton oder ein mit Breton verbundenes Unternehmen zu sein. Bei Berechnung der KMU-Schwellenwerte sollte die Kommission gemäß Artikel 6 Absatz 3 des Anhangs zur KMU-Empfehlung daher auch die Mitarbeiterzahl und den Umsatz/die Bilanz von Breton und der Gruppe, der Breton angehört (also SIGEP), berücksichtigen.

| (74) | Bei Prüfung der Frage, ob es sich bei dem Beihilfeempfänger um ein KMU handelt, beziehen sich die Daten, die für die Berechnung der Mitarbeiterzahl und der finanziellen Schwellenwerte herangezogen werden, gemäß Artikel 4 des Anhangs zur KMU-Empfehlung auf den letzten Rechnungsabschluss und werden auf Jahresbasis berechnet. Bei einem neu gegründeten Unternehmen wie M.A.L., das noch keinen Abschluss für einen vollständigen Rechnungszeitraum vorlegen kann, werden die entsprechenden Werte im Geschäftsjahr 2005 nach Treu und Glauben geschätzt. Bei Breton und SIGEP jedoch handelt es sich nicht um neu gegründete Unternehmen, so dass bei der Berechnung der gemeinsamen Mitarbeiterzahlen und Finanzdaten der letzte vollständige Rechnungszeitraum herangezogen wird. Da der KMU-Aufschlag 2006 angemeldet wurde, handelt es sich beim letzten vollständigen Rechnungszeitraum, für den die betreffenden etwaigen Partnerunternehmen/verbundenen Unternehmen einen Abschluss vorlegen können, um das Jahr 2005 (19). |
| --- | --- |

(74)

Bei Prüfung der Frage, ob es sich bei dem Beihilfeempfänger um ein KMU handelt, beziehen sich die Daten, die für die Berechnung der Mitarbeiterzahl und der finanziellen Schwellenwerte herangezogen werden, gemäß Artikel 4 des Anhangs zur KMU-Empfehlung auf den letzten Rechnungsabschluss und werden auf Jahresbasis berechnet. Bei einem neu gegründeten Unternehmen wie M.A.L., das noch keinen Abschluss für einen vollständigen Rechnungszeitraum vorlegen kann, werden die entsprechenden Werte im Geschäftsjahr 2005 nach Treu und Glauben geschätzt. Bei Breton und SIGEP jedoch handelt es sich nicht um neu gegründete Unternehmen, so dass bei der Berechnung der gemeinsamen Mitarbeiterzahlen und Finanzdaten der letzte vollständige Rechnungszeitraum herangezogen wird. Da der KMU-Aufschlag 2006 angemeldet wurde, handelt es sich beim letzten vollständigen Rechnungszeitraum, für den die betreffenden etwaigen Partnerunternehmen/verbundenen Unternehmen einen Abschluss vorlegen können, um das Jahr 2005 (19).

| (75) | Auf Grundlage der von Deutschland für 2005 übermittelten Angaben scheint der für den KMU-Status geltende Schwellenwert von 43 Mio. EUR Bilanzsumme für M.A.L. und seine Partnerunternehmen/verbundenen Unternehmen überschritten zu sein, da 2005 die Bilanzsumme von M.A.L. geschätzte 37 020 000 EUR, die von Breton 129 492 024 EUR und diejenige von SIGEP 129 747 208 EUR beträgt. Gemäß Artikel 6 Absatz 3 des Anhangs zur KMU-Empfehlung werden den Daten für ein Unternehmen, das Partnerunternehmen/verbundene Unternehmen hat, die Daten für diese Unternehmen anteilsmäßig (bei Partnerunternehmen) bzw. zu 100 % (bei verbundenen Unternehmen) hinzugerechnet, sofern diese Daten noch nicht durch Konsolidierung erfasst sind. |
| --- | --- |

(75)

Auf Grundlage der von Deutschland für 2005 übermittelten Angaben scheint der für den KMU-Status geltende Schwellenwert von 43 Mio. EUR Bilanzsumme für M.A.L. und seine Partnerunternehmen/verbundenen Unternehmen überschritten zu sein, da 2005 die Bilanzsumme von M.A.L. geschätzte 37 020 000 EUR, die von Breton 129 492 024 EUR und diejenige von SIGEP 129 747 208 EUR beträgt. Gemäß Artikel 6 Absatz 3 des Anhangs zur KMU-Empfehlung werden den Daten für ein Unternehmen, das Partnerunternehmen/verbundene Unternehmen hat, die Daten für diese Unternehmen anteilsmäßig (bei Partnerunternehmen) bzw. zu 100 % (bei verbundenen Unternehmen) hinzugerechnet, sofern diese Daten noch nicht durch Konsolidierung erfasst sind.

| (76) | Auch der Schwellenwert für die Mitarbeiterzahl scheint bei Einbeziehung der beiden Partnerunternehmen/verbundenen Unternehmen überschritten zu werden: M.A.L. hatte 2005 vier Mitarbeiter; auf Grundlage der vorliegenden Informationen scheint Breton 2005 über 400 Mitarbeiter beschäftigt zu haben. |
| --- | --- |

(76)

Auch der Schwellenwert für die Mitarbeiterzahl scheint bei Einbeziehung der beiden Partnerunternehmen/verbundenen Unternehmen überschritten zu werden: M.A.L. hatte 2005 vier Mitarbeiter; auf Grundlage der vorliegenden Informationen scheint Breton 2005 über 400 Mitarbeiter beschäftigt zu haben.

| (77) | Die in der KMU-Empfehlung vorgegebenen Schwellenwerte scheinen somit weit überschritten zu werden, wenn es sich bei M.A.L. und Breton um Partnerunternehmen/verbundene Unternehmen handelt. |
| --- | --- |

(77)

Die in der KMU-Empfehlung vorgegebenen Schwellenwerte scheinen somit weit überschritten zu werden, wenn es sich bei M.A.L. und Breton um Partnerunternehmen/verbundene Unternehmen handelt.

4.   SCHLUSSFOLGERUNG

| (78) | Die Kommission bezweifelt nach vorläufiger Prüfung, dass es sich bei M.A.L. um ein KMU im Sinne der KMU-Empfehlung handelt. M.A.L. und Breton scheinen eine ‚wirtschaftliche Einheit‘ zu bilden. Die Kommission ist nicht in der Lage, anhand der vorliegenden Angaben eine Entscheidung über den KMU-Status von M.A.L. zu treffen und hält eine eingehendere Prüfung des Status von M.A.L. für erforderlich. Wenn die Kommission im Rahmen der vorläufigen Prüfung nicht alle Schwierigkeiten bei der Prüfung der Frage, ob die Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist, ausräumen kann, muss sie alle sachdienlichen Konsultationen führen und daher das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags einleiten. Dadurch erhalten Dritte, auf die sich die Gewährung der Beihilfe auswirken kann, Gelegenheit zur Stellungnahme. Die Kommission wird die Maßnahme sowohl unter Berücksichtigung von Angaben des betreffenden Mitgliedstaats als auch der von Dritten übermittelten Informationen prüfen und dann ihre endgültige Entscheidung erlassen. |
| --- | --- |

(78)

Die Kommission bezweifelt nach vorläufiger Prüfung, dass es sich bei M.A.L. um ein KMU im Sinne der KMU-Empfehlung handelt. M.A.L. und Breton scheinen eine ‚wirtschaftliche Einheit‘ zu bilden. Die Kommission ist nicht in der Lage, anhand der vorliegenden Angaben eine Entscheidung über den KMU-Status von M.A.L. zu treffen und hält eine eingehendere Prüfung des Status von M.A.L. für erforderlich. Wenn die Kommission im Rahmen der vorläufigen Prüfung nicht alle Schwierigkeiten bei der Prüfung der Frage, ob die Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist, ausräumen kann, muss sie alle sachdienlichen Konsultationen führen und daher das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags einleiten. Dadurch erhalten Dritte, auf die sich die Gewährung der Beihilfe auswirken kann, Gelegenheit zur Stellungnahme. Die Kommission wird die Maßnahme sowohl unter Berücksichtigung von Angaben des betreffenden Mitgliedstaats als auch der von Dritten übermittelten Informationen prüfen und dann ihre endgültige Entscheidung erlassen.

| (79) | Diese Prüfung greift der Frage des KMU-Status von M.A.L. in keiner Weise voraus. |
| --- | --- |

(79)

Diese Prüfung greift der Frage des KMU-Status von M.A.L. in keiner Weise voraus.

5.   ENTSCHEIDUNG

| (80) | Die Kommission fordert Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens seine Stellungnahme abzugeben und alle Informationen zu übermitteln, die für die Beurteilung der Bedenken hinsichtlich der Beziehungen zwischen M.A.L. und Breton sachdienlich sein könnten. Deutschland wird aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an den potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten. |
| --- | --- |

(80)

Die Kommission fordert Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens seine Stellungnahme abzugeben und alle Informationen zu übermitteln, die für die Beurteilung der Bedenken hinsichtlich der Beziehungen zwischen M.A.L. und Breton sachdienlich sein könnten. Deutschland wird aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an den potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten.

| (81) | Die Kommission verweist Deutschland auf die aussetzende Wirkung von Artikel 88 Absatz 3 des EG-Vertrags sowie auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999, wonach alle unrechtmäßig gewährten Beihilfen vom Empfänger zurückgefordert werden können. |
| --- | --- |

(81)

Die Kommission verweist Deutschland auf die aussetzende Wirkung von Artikel 88 Absatz 3 des EG-Vertrags sowie auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999, wonach alle unrechtmäßig gewährten Beihilfen vom Empfänger zurückgefordert werden können.

| (82) | Die Kommission teilt Deutschland mit, dass sie die Beteiligten durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung dieses Schreibens im Amtsblatt der Europäischen Union von der Beihilfesache in Kenntnis setzen wird. Außerdem wird sie Beteiligte in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA-Überwachungs behörde durch Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens in Kenntnis setzen. Alle vorerwähnten Beteiligten werden aufgefordert, ihre Stellungnahme innerhalb eines Monats nach dem Datum dieser Veröffentlichung abzugeben.“ |
| --- | --- |

(82)

Die Kommission teilt Deutschland mit, dass sie die Beteiligten durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung dieses Schreibens im Amtsblatt der Europäischen Union von der Beihilfesache in Kenntnis setzen wird. Außerdem wird sie Beteiligte in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA-Überwachungs behörde durch Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens in Kenntnis setzen. Alle vorerwähnten Beteiligten werden aufgefordert, ihre Stellungnahme innerhalb eines Monats nach dem Datum dieser Veröffentlichung abzugeben.“

---

(1)  Uredba Komisije (ES) št. 70/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja (UL L 10, 13.1.2001, str. 33).

1

(2)  UL L 124, 20.05.2003, str. 36.

2

(3)  Entscheidung der Kommission N 642/02 vom 1. Oktober 2003, ABl. C 284 vom 27.11.2003.

3

(4)  Verordnung (EG) Nr. 70/2001 der Kommission vom 12. Januar 2001 über die Anwendung der Artikel 87 und 88 des EG-Vertrags auf staatliche Beihilfen an kleine und mittlere Unternehmen (ABl. L 10 vom 13.1.2001, S. 33).

4

(5)  Geschäftsgeheimnis

5

(6)  http://www.breton.it/dynamic/en/azienda/attivita.php

6

(7)  Die Klausel in § 6 des Vertrags lautet: ‚Die Genussrechte gewähren Gewinnrechte, die keine Mitgliedsrechte, insbesondere keine Teilnahme-, Mitwirkungs- und Stimmrechte in der Gesellschafterversammlung der M.A.L. beinhalten. Breton hat jedoch Anspruch auf Einsicht in den Jahresabschluss und den Erläuterungsbericht der M.A.L.‘

7

(8)  Die Klausel in § 3 des Vertrags lautet: ‚Weist M.A.L. in ihrem Jahresabschluss einen Jahresfehlbetrag aus, so nimmt das Genussrechts-Kapital am Verlust von M.A.L. bis zur vollen Höhe dadurch teil, dass das Genussrechts-Kapital vorrangig vor dem Stammkapital der Gesellschaft vermindert wird. Die Rückzahlungsansprüche von Breton reduzieren sich entsprechend‘.

8

(9)  ABl. L 124 vom 20.5.2003, S. 36.

9

(10)  Gesetz über die Gemeinschaftsaufgabe (GA) ‚Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur‘ vom 6. Oktober 1969 in Verbindung mit den einschlägigen Bestimmungen von Teil II des 31. Rahmenplans zur GA. Die jüngste Verlängerung dieser Regelung wurde durch die Entscheidung der Kommission über die Beihilfe N 642/02 vom 1. Oktober 2003 (ABl. C 284 vom 27.11.2003, S. 2) genehmigt.

10

(11)  Durch die Entscheidung N 142a/04 der Kommission vom 19. Januar 2005 genehmigt (ABl. C 235 vom 23.9.2005, S. 4).

11

(12)  Durch die Entscheidung N 297/91 der Kommission vom 15. Juni 1991 genehmigt.

12

(13)  Im GA-Bescheid zählen die Kosten für Grundstück in Höhe von 1 800 000 EUR nicht zu den förderfähigen Kosten.

13

(14)  Gemäß der genehmigten und bis 2006 angewendeten Bürgschaftsregelung beläuft sich der Beihilfewert einer Bürgschaft auf 0,5 % der verbürgten Summe. Bei einer verbürgten Summe in Höhe von 17 258 612 EUR beläuft sich die Beihilfe auf 86 293 EUR. Ausgedrückt als Prozentsatz der Gesamtinvestition von 48 000 000 EUR beträgt die Beihilfe 0,17 %.

14

(15)  ABl. L 83 vom 27.3.1999, S. 1.

15

(16)  Sache N 324/04, Sache N 457/04, N 560/04 und Sache N 122/05: Würde die Einzelanmeldungspflicht gemäß Randummer 3.13 der Verlängerungsentscheidung dahingehend ausgelegt, dass die Kommission eine vollständige Würdigung der Regionalbeihilfe (einschließlich der Frage, ob der Ausgangsbetrag die geltende Obergrenze nicht überschreitet und ob die Beihilfe auf der Grundlage der genehmigten Regelungen gewährt wird) vornehmen müsste, würde dies auf eine Benachteiligung der KMU gegenüber Großunternehmen hinauslaufen, da Großunternehmen bei gleichen förderfähigen Investitionskosten Beihilfen von bis zu 35 % dieser Kosten ohne Einzelanmeldungspflicht erhalten könnten.

16

(17)  Rechtssache 323/82, Urteil vom 14. November 1984, Intermills/ Kommission, Slg. 3809.

17

(18)  Diesem Artikel zufolge gilt ein Unternehmen weiterhin als eigenständig, auch wenn der Schwellenwert von 25 % erreicht oder überschritten wird, sofern es sich um einen institutionellen Anleger handelt und unter der Bedingung, dass dieser nicht im Sinne von Absatz 3 einzeln oder gemeinsam mit dem betroffenen Unternehmen verbunden ist. Unternehmen sind verbunden, wenn ein Unternehmen gemäß einem mit dem anderen Unternehmen abgeschlossenen Vertrag berechtigt ist, einen beherrschenden Einfluss auf dieses Unternehmen auszuüben. Es besteht die Vermutung, dass kein beherrschender Einfluss ausgeübt wird, sofern sich der Anleger nicht direkt oder indirekt in die Verwaltung des betroffenen Unternehmens einmischt.

18

(19)  Artikel 2 Absatz 2 des Anhangs zur KMU-Empfehlung lautet: ‚Stellt ein Unternehmen am Stichtag des Rechnungsabschlusses fest, dass es auf Jahresbasis die in Artikel 2 genannten Schwellenwerte für die Mitarbeiterzahl oder die Bilanzsumme über- oder unterschreitet, so verliert bzw. erwirbt es dadurch den Status eines mittleren Unternehmens, eines kleinen Unternehmens bzw. eines Kleinstunternehmens erst dann, wenn es in zwei aufeinanderfolgenden Geschäftsjahren zu einer Über- oder Unterschreitung kommt‘; dieser Artikel kommt jedoch nicht zum Tragen, da für vorausgehende Jahre keine Angaben verfügbar sind.

19

---

| 23.10.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 268/33 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 268/33

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.5345 – Terex Corporation/Fantuzzi Group)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 268/09)

| 1. | Komisija je 15. 10. 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 in po predložitvi v skladu s členom 4(5) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Terex Corporation („Terex“, ZDA) z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Fantuzzi Group („Fantuzzi“, Luksemburg/Italija) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 15. 10. 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 in po predložitvi v skladu s členom 4(5) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Terex Corporation („Terex“, ZDA) z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Fantuzzi Group („Fantuzzi“, Luksemburg/Italija) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Fantuzzi: oprema za premikanje zabojnikov, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Fantuzzi: oprema za premikanje zabojnikov,

| — | za Terex: izdelava širokega razpona opreme za gradnjo, razvoj infrastrukture, rudarstvo, reciklažo, vključno z opremo za premikanje zabojnikov. |
| --- | --- |

—

za Terex: izdelava širokega razpona opreme za gradnjo, razvoj infrastrukture, rudarstvo, reciklažo, vključno z opremo za premikanje zabojnikov.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5345 – Terex Corporation/Fantuzzi Group na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5345 – Terex Corporation/Fantuzzi Group na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

23.10.2008

| 23.10.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 268/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 268/s3

---

OPOMBA BRALCU

Institucije so se odločile, da v svojih besedilih ne bodo več navajale zadnje spremembe navedenih besedil.

Če ni navedeno drugače, se akti iz objavljenih besedil sklicujejo na akte v trenutno veljavni različici.

---