# Euroopan unionin C 257/2008

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 257 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 51. vuosikerta9. lokakuuta 2008 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 257

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

51. vuosikerta9. lokakuuta 2008

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | III   Valmistelevat säädökset |
| | ALUEIDEN KOMITEA |
| | 75. täysistunto 18.–19. kesäkuuta 2008 |
| 2008/C 257/01 | Alueiden komitean Lausunto aiheesta Aktiivinen osallisuus | 1 |
| 2008/C 257/02 | Alueiden komitean Lausunto aiheesta Euroopan Köyhyyden ja Sosiaalisen Syrjäytymisen Torjunnan Teemavuosi (2010) | 6 |
| 2008/C 257/03 | Alueiden komitean Lausunto aiheesta EUrooppalainen Alueellisen Yhteistyön Yhtymä (EAYY): Euroopan Alueellisen Yhteistyön Vauhdittaminen | 15 |
| 2008/C 257/04 | Alueiden komitean Lausunto aiheesta Kokonaisvaltainen lähestymistapa muuttoliikkeeseen: Työvoimaperusteista maahanmuuttoa koskevan Eurooppalaisen politiikan kehittäminen ja sen sisällyttäminen suhteisiin kolmansien maiden kanssa | 20 |
| 2008/C 257/05 | Alueiden komitean Lausunto aiheesta Demokratiaa ja Ihmisoikeuksia Koskeva Eurooppalainen Väline (EIDHR) Strategia-asiakirja vuosiksi 2007–2010 | 26 |
| 2008/C 257/06 | Alueiden komitean Lausunto aiheesta Monikielisyys | 30 |
| 2008/C 257/07 | Alueiden komitean OMA-Aloitteinen lausunto aiheesta Tavoitteena vihreä kirja Euroopan Unionin tulevasta vuoristopolitiikasta: Eurooppalainen näkemys vuoristoalueista | 36 |
| 2008/C 257/08 | Alueiden komitean Lausunto aiheesta Kumppanuuteen perustuva EU-Viestintä | 41 |
| 2008/C 257/09 | Alueiden komitean Lausunto aiheesta EUroopan Luovuuden Ja Innovoinnin Teemavuosi (2009) | 46 |
| 2008/C 257/10 | Alueiden komitean Lausunto aiheesta Televiestinnän uudistuspaketti | 51 |
| 2008/C 257/11 | Alueiden komitean Lausunto aiheesta Aikuiskoulutuksen toimintasuunnitelma — Oppiminen kannattaa aina | 70 |
| 2008/C 257/12 | Alueiden komitean Lausunto aiheesta Klusterit ja klusteripolitiikka | 76 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

III   Valmistelevat säädökset

ALUEIDEN KOMITEA

75. täysistunto 18.–19. kesäkuuta 2008

2008/C 257/01

Alueiden komitean Lausunto aiheesta Aktiivinen osallisuus

1

2008/C 257/02

Alueiden komitean Lausunto aiheesta Euroopan Köyhyyden ja Sosiaalisen Syrjäytymisen Torjunnan Teemavuosi (2010)

6

2008/C 257/03

Alueiden komitean Lausunto aiheesta EUrooppalainen Alueellisen Yhteistyön Yhtymä (EAYY): Euroopan Alueellisen Yhteistyön Vauhdittaminen

15

2008/C 257/04

Alueiden komitean Lausunto aiheesta Kokonaisvaltainen lähestymistapa muuttoliikkeeseen: Työvoimaperusteista maahanmuuttoa koskevan Eurooppalaisen politiikan kehittäminen ja sen sisällyttäminen suhteisiin kolmansien maiden kanssa

20

2008/C 257/05

Alueiden komitean Lausunto aiheesta Demokratiaa ja Ihmisoikeuksia Koskeva Eurooppalainen Väline (EIDHR) Strategia-asiakirja vuosiksi 2007–2010

26

2008/C 257/06

Alueiden komitean Lausunto aiheesta Monikielisyys

30

2008/C 257/07

Alueiden komitean OMA-Aloitteinen lausunto aiheesta Tavoitteena vihreä kirja Euroopan Unionin tulevasta vuoristopolitiikasta: Eurooppalainen näkemys vuoristoalueista

36

2008/C 257/08

Alueiden komitean Lausunto aiheesta Kumppanuuteen perustuva EU-Viestintä

41

2008/C 257/09

Alueiden komitean Lausunto aiheesta EUroopan Luovuuden Ja Innovoinnin Teemavuosi (2009)

46

2008/C 257/10

Alueiden komitean Lausunto aiheesta Televiestinnän uudistuspaketti

51

2008/C 257/11

Alueiden komitean Lausunto aiheesta Aikuiskoulutuksen toimintasuunnitelma — Oppiminen kannattaa aina

70

2008/C 257/12

Alueiden komitean Lausunto aiheesta Klusterit ja klusteripolitiikka

76

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 257/13 | Huomautus lukijalle(katso kansilehden kolmas sivu) | s3 |

2008/C 257/13

Huomautus lukijalle(katso kansilehden kolmas sivu)

Huomautus lukijalle

s3

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

III Valmistelevat säädökset

ALUEIDEN KOMITEA

75. täysistunto 18.–19. kesäkuuta 2008

| 9.10.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 257/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 257/1

---

Alueiden komitean Lausunto aiheesta Aktiivinen osallisuus

(2008/C 257/01)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | katsoo, että ollakseen optimaalinen aktiivisen osallisuuden politiikka tarvitsee täydennyksekseen luonteeltaan monialaisen neljännen periaatteen: yhteiskuntaan osallistumisen. |
| --- | --- |

—

katsoo, että ollakseen optimaalinen aktiivisen osallisuuden politiikka tarvitsee täydennyksekseen luonteeltaan monialaisen neljännen periaatteen: yhteiskuntaan osallistumisen.

| — | korostaa, että aktiivinen integroituminen on aktiivisen osallisuuden tärkein tekijä. Aktiivinen osallisuus perustuu ”työ ensin” -periaatteelle: jokainen työtön tulisi integroida joko työelämään tai koulutukseen. |
| --- | --- |

—

korostaa, että aktiivinen integroituminen on aktiivisen osallisuuden tärkein tekijä. Aktiivinen osallisuus perustuu ”työ ensin” -periaatteelle: jokainen työtön tulisi integroida joko työelämään tai koulutukseen.

| — | katsoo, että johdonmukainen toimintalinjayhdistelmä tulisi kehittää ja panna täytäntöön pääasiassa paikallis- ja aluetasolla. Kyseisen alan pääasiallisina toimijoina yritykset ja työmarkkinaosapuolet ovat pääasiassa vastuussa työpaikkojen luomisesta yhteistyössä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

—

katsoo, että johdonmukainen toimintalinjayhdistelmä tulisi kehittää ja panna täytäntöön pääasiassa paikallis- ja aluetasolla. Kyseisen alan pääasiallisina toimijoina yritykset ja työmarkkinaosapuolet ovat pääasiassa vastuussa työpaikkojen luomisesta yhteistyössä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa.

| — | toteaa, että käsite ”riittävät tulot”, vaihtelee maiden, alueiden ja paikallisyhteisöjen välillä. Toimeentulotulotukea tulisi pitää asianmukaisena, jos sen avulla pystytään torjumaan rakenteellista köyhyyttä. Sellaista tasoa voidaan pitää ”riittävänä”. Rahallisesti ilmaistuna ei voida antaa mitään riittävyyden yleissääntöä koko EU:hun. Valtion, alue- ja paikallisviranomaiset ovat yhdessä vastuussa politiikasta, jossa toimeentulotuki on asianmukainen. EU:n tasolla tästä tulisi keskustella avoimen koordinointimenetelmän puitteissa. |
| --- | --- |

—

toteaa, että käsite ”riittävät tulot”, vaihtelee maiden, alueiden ja paikallisyhteisöjen välillä. Toimeentulotulotukea tulisi pitää asianmukaisena, jos sen avulla pystytään torjumaan rakenteellista köyhyyttä. Sellaista tasoa voidaan pitää ”riittävänä”. Rahallisesti ilmaistuna ei voida antaa mitään riittävyyden yleissääntöä koko EU:hun. Valtion, alue- ja paikallisviranomaiset ovat yhdessä vastuussa politiikasta, jossa toimeentulotuki on asianmukainen. EU:n tasolla tästä tulisi keskustella avoimen koordinointimenetelmän puitteissa.

| — | katsoo, että sosiaalisesti ja taloudellisesti muita heikommin kehittyneet Euroopan alueet ja kaupungit tarvitsevat EU:lta taloudellista tukea voidakseen toteuttaa työmarkkinoilta kauimmas etääntyneiden ihmisten aktiiviseen osallisuuteen tähtäävää, parhaisiin käytänteisiin perustuvaa politiikkaa. Paikallis- ja alueviranomaisten on siksi päästävä suoraan hyödyntämään Euroopan sosiaalirahaston varoja, joilla tähdätään aktiivisen osallisuuteen. |
| --- | --- |

—

katsoo, että sosiaalisesti ja taloudellisesti muita heikommin kehittyneet Euroopan alueet ja kaupungit tarvitsevat EU:lta taloudellista tukea voidakseen toteuttaa työmarkkinoilta kauimmas etääntyneiden ihmisten aktiiviseen osallisuuteen tähtäävää, parhaisiin käytänteisiin perustuvaa politiikkaa. Paikallis- ja alueviranomaisten on siksi päästävä suoraan hyödyntämään Euroopan sosiaalirahaston varoja, joilla tähdätään aktiivisen osallisuuteen.

| — | pitää sosiaalisin perustein järjestettyjä, yhteiskunnan varoin tuettuja tai suojattuja työpaikkoja sekä sosiaalisia periaatteita noudattavia yrityksiä ja osuuskuntia välineinä, joilla voi olla merkittävä tehtävä paikallis- ja aluetason toimintalinjavalikoimassa. Tällaisiin yrityksiin ei pidä soveltaa tavanomaisia, kilpailua tähdentäviä EU:n markkinasääntöjä (on esim. höllennettävä julkisia hankintoja ja valtiontukea koskevia tiukkoja sääntöjä). |
| --- | --- |

—

pitää sosiaalisin perustein järjestettyjä, yhteiskunnan varoin tuettuja tai suojattuja työpaikkoja sekä sosiaalisia periaatteita noudattavia yrityksiä ja osuuskuntia välineinä, joilla voi olla merkittävä tehtävä paikallis- ja aluetason toimintalinjavalikoimassa. Tällaisiin yrityksiin ei pidä soveltaa tavanomaisia, kilpailua tähdentäviä EU:n markkinasääntöjä (on esim. höllennettävä julkisia hankintoja ja valtiontukea koskevia tiukkoja sääntöjä).

| Esittelijä | : | Haagin kaupunginhallituksen jäsen Henk KOOL (NL, PSE) |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Haagin kaupunginhallituksen jäsen Henk KOOL (NL, PSE)

Viiteasiakirja

Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle — Sosiaalisen suojelun nykyaikaistaminen yhteiskunnallisen oikeudenmukaisuuden ja taloudellinen koheesion lisäämiseksi: työmarkkinoilta kauimmas etääntyneiden ihmisten aktiivisen osallisuuden edistäminen

KOM(2007) 620 lopullinen

POLIITTISET SUOSITUKSET

Yleishuomioita

| 1. | Vuonna 2006 Euroopan unionin 25 jäsenvaltiossa 80 miljoonaa ihmistä (16 prosenttia väestöstä) eli köyhyysuhan alaisena. Aktiivinen osallisuus ja köyhyyden torjunta riippuvat suuressa määrin työmarkkinoilta kauimmas etääntyneiden ihmisten integroinnista. Se, että suuret joukot ihmisiä elävät jatkuvan köyhyysuhan alaisina ja työmarkkinoilta syrjäytyneinä, on vääjäämätön haaste sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tavoitteelle, joka on kirjattu Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen. |
| --- | --- |

1.

Vuonna 2006 Euroopan unionin 25 jäsenvaltiossa 80 miljoonaa ihmistä (16 prosenttia väestöstä) eli köyhyysuhan alaisena. Aktiivinen osallisuus ja köyhyyden torjunta riippuvat suuressa määrin työmarkkinoilta kauimmas etääntyneiden ihmisten integroinnista. Se, että suuret joukot ihmisiä elävät jatkuvan köyhyysuhan alaisina ja työmarkkinoilta syrjäytyneinä, on vääjäämätön haaste sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tavoitteelle, joka on kirjattu Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen.

| 2. | Euroopan komissio on esittänyt kolme periaatetta työmarkkinoilta kauimmas etääntyneiden ihmisten aktiivisen osallisuuden edistämiseksi: 1) asianmukainen ja riittävä toimeentulotuki 2) aktiivinen integroituminen 3) laadukkaat sosiaalipalvelut. |
| --- | --- |

2.

Euroopan komissio on esittänyt kolme periaatetta työmarkkinoilta kauimmas etääntyneiden ihmisten aktiivisen osallisuuden edistämiseksi: 1) asianmukainen ja riittävä toimeentulotuki 2) aktiivinen integroituminen 3) laadukkaat sosiaalipalvelut.

| 3. | Ollakseen optimaalinen aktiivisen osallisuuden politiikka tarvitsee täydennyksekseen luonteeltaan monialaisen neljännen periaatteen: yhteiskuntaan osallistumisen. |
| --- | --- |

3.

Ollakseen optimaalinen aktiivisen osallisuuden politiikka tarvitsee täydennyksekseen luonteeltaan monialaisen neljännen periaatteen: yhteiskuntaan osallistumisen.

| 4. | Aktiivisen osallisuuden edistäminen edellyttää nämä neljä periaatetta integroivaa ja kattavaa lähestymistapaa. |
| --- | --- |

4.

Aktiivisen osallisuuden edistäminen edellyttää nämä neljä periaatetta integroivaa ja kattavaa lähestymistapaa.

| 5. | Aktiivinen integroituminen (toinen periaate) on aktiivisen osallisuuden tärkein tekijä. Aktiivinen osallisuus perustuu ”työ ensin” -periaatteelle: jokainen työtön tulisi integroida joko työelämään tai koulutukseen. Ensimmäinen ja kolmas periaate (asianmukainen ja riittävä tulotuki sekä laadukkaat sosiaalipalvelut) ovat tukevia elementtejä. Neljäs periaate (yhteiskuntaan osallistuminen) on viimeinen keino aktiivisen osallisuuden politiikassa. Kansalaisia, jotka eivät kykene työelämään, tulisi tukea tulotuin sekä muilla keinoin, jotta he voivat osallistua yhteiskuntaan. Komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että nämä periaatteet muodostavat integratiivisen, laaja-alaisen lähestymistavan. Kunkin viranomaisen tulisi näin ollen pyrkiä löytämään oikea tasapaino sosiaaliturvan, sosiaalipalveluiden, yhteiskuntapalvelujen sekä taloudellisten tai muiden työnteon kannustimien välille. |
| --- | --- |

5.

Aktiivinen integroituminen (toinen periaate) on aktiivisen osallisuuden tärkein tekijä. Aktiivinen osallisuus perustuu ”työ ensin” -periaatteelle: jokainen työtön tulisi integroida joko työelämään tai koulutukseen. Ensimmäinen ja kolmas periaate (asianmukainen ja riittävä tulotuki sekä laadukkaat sosiaalipalvelut) ovat tukevia elementtejä. Neljäs periaate (yhteiskuntaan osallistuminen) on viimeinen keino aktiivisen osallisuuden politiikassa. Kansalaisia, jotka eivät kykene työelämään, tulisi tukea tulotuin sekä muilla keinoin, jotta he voivat osallistua yhteiskuntaan. Komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että nämä periaatteet muodostavat integratiivisen, laaja-alaisen lähestymistavan. Kunkin viranomaisen tulisi näin ollen pyrkiä löytämään oikea tasapaino sosiaaliturvan, sosiaalipalveluiden, yhteiskuntapalvelujen sekä taloudellisten tai muiden työnteon kannustimien välille.

| 6. | Jäsenvaltiot ja niiden paikallis- ja aluehallinto ovat pääasiallisesti vastuussa aktiivisen osallisuuden strategiasta ja politiikasta. Mainittujen toimintalinjojen kehittämisen ja niiden keskinäisen vaihdon edistämiseksi ehdotetaan kuitenkin EU:n tavoitteleman sosiaalisen yhteenkuuluvuuden mukaisia yhteisiä periaatteita. |
| --- | --- |

6.

Jäsenvaltiot ja niiden paikallis- ja aluehallinto ovat pääasiallisesti vastuussa aktiivisen osallisuuden strategiasta ja politiikasta. Mainittujen toimintalinjojen kehittämisen ja niiden keskinäisen vaihdon edistämiseksi ehdotetaan kuitenkin EU:n tavoitteleman sosiaalisen yhteenkuuluvuuden mukaisia yhteisiä periaatteita.

| 7. | Paikallis- ja alueviranomaiset ovat pääasialliset toimijat, jotka kehittävät ja toteuttavat toimintalinjoja. EU:lla on tukijan rooli. Tällainen määritelmä aktiivista osallisuutta edistävälle laaja-alaiselle politiikalle on suhteellinen ja pohjautuu toissijaisuusperiaatteeseen. |
| --- | --- |

7.

Paikallis- ja alueviranomaiset ovat pääasialliset toimijat, jotka kehittävät ja toteuttavat toimintalinjoja. EU:lla on tukijan rooli. Tällainen määritelmä aktiivista osallisuutta edistävälle laaja-alaiselle politiikalle on suhteellinen ja pohjautuu toissijaisuusperiaatteeseen.

| 8. | Määritellyt neljä periaatetta (tulotuki, aktiivisen osallisuuden politiikka, laadukkaiden sosiaalipalvelujen saatavuus sekä yhteiskuntaan osallistuminen) ovat yhteydessä toisiinsa ja niiden tulisi vahvistaa toinen toistaan. Jokaista aluetta, kohderyhmää ja yksilöä varten tarvitaan näiden neljän periaatteen optimaalista politiikkayhdistelmää. Aktiivista osallisuutta edistävät politiikat ovat räätälöityjä toimintalinjoja, jotka riippuvat kunkin kohderyhmän ja yksittäisen henkilön välisistä eroista. Kunkin jäsenvaltion taloudellisesta mallista riippuen näiden periaatteiden sekä kunkin periaatteen sisällä käytettäviksi valittujen poliittisten välineiden suhteellinen merkitys voi olla erilainen eri jäsenvaltioissa ja niiden paikallis- ja alueviranomaisten parissa. |
| --- | --- |

8.

Määritellyt neljä periaatetta (tulotuki, aktiivisen osallisuuden politiikka, laadukkaiden sosiaalipalvelujen saatavuus sekä yhteiskuntaan osallistuminen) ovat yhteydessä toisiinsa ja niiden tulisi vahvistaa toinen toistaan. Jokaista aluetta, kohderyhmää ja yksilöä varten tarvitaan näiden neljän periaatteen optimaalista politiikkayhdistelmää. Aktiivista osallisuutta edistävät politiikat ovat räätälöityjä toimintalinjoja, jotka riippuvat kunkin kohderyhmän ja yksittäisen henkilön välisistä eroista. Kunkin jäsenvaltion taloudellisesta mallista riippuen näiden periaatteiden sekä kunkin periaatteen sisällä käytettäviksi valittujen poliittisten välineiden suhteellinen merkitys voi olla erilainen eri jäsenvaltioissa ja niiden paikallis- ja alueviranomaisten parissa.

| 9. | Paikallis- ja alueviranomaiset havaitsevat työmarkkinoilta kauimmas etääntyneiden integrointiin tähtäävien toimintalinjojen tulokset parhaiten. Niiden on myös kestettävä seuraukset näiden politiikkojen paikallis-, alue-, valtio- tai EU-tason heikkouksista. Johdonmukainen toimintalinjayhdistelmä tulisi siksi kehittää ja panna täytäntöön pääasiassa paikallis- ja aluetasolla. Paikallis- ja alueviranomaiset tuntevat paikalliset olosuhteet, työmarkkinoiden ominaispiirteet sekä ne lukuisat toimijat, jotka voivat olla keskeisessä asemassa toteutettaessa kokonaisvaltaista aktiivisen integroinnin toimintamallia. |
| --- | --- |

9.

Paikallis- ja alueviranomaiset havaitsevat työmarkkinoilta kauimmas etääntyneiden integrointiin tähtäävien toimintalinjojen tulokset parhaiten. Niiden on myös kestettävä seuraukset näiden politiikkojen paikallis-, alue-, valtio- tai EU-tason heikkouksista. Johdonmukainen toimintalinjayhdistelmä tulisi siksi kehittää ja panna täytäntöön pääasiassa paikallis- ja aluetasolla. Paikallis- ja alueviranomaiset tuntevat paikalliset olosuhteet, työmarkkinoiden ominaispiirteet sekä ne lukuisat toimijat, jotka voivat olla keskeisessä asemassa toteutettaessa kokonaisvaltaista aktiivisen integroinnin toimintamallia.

| 10. | Paikallis- ja alueviranomaisten tulisikin luoda toimivia kumppanuuksia muiden viranomaisten, yksityisyritysten, työmarkkinaosapuolten sekä kansalaisjärjestöjen ja asiakkaiden edustajien kanssa toteuttaakseen johdonmukaista toimintalinjayhdistelmää. |
| --- | --- |

10.

Paikallis- ja alueviranomaisten tulisikin luoda toimivia kumppanuuksia muiden viranomaisten, yksityisyritysten, työmarkkinaosapuolten sekä kansalaisjärjestöjen ja asiakkaiden edustajien kanssa toteuttaakseen johdonmukaista toimintalinjayhdistelmää.

| 11. | Paikallis- ja alueviranomaiset tarvitsevat laajaa toimintalinjoja koskevaa vapautta kehittääkseen ja toteuttaakseen tämänkaltaista politiikkaa, ja se tulisi suunnitella ja panna täytäntöön yhteistyössä muiden julkisten ja yksityisten elinten kanssa. EU:n ja jäsenvaltioiden toimintalinjat (verotusta, maahanmuuttoa, koulutusta, työehtoja jne. koskevat) pitäisi räätälöidä paikallisen ja alueellisen politiikan kehittämisen ja toteuttamisen tarpeiden mukaisesti. |
| --- | --- |

11.

Paikallis- ja alueviranomaiset tarvitsevat laajaa toimintalinjoja koskevaa vapautta kehittääkseen ja toteuttaakseen tämänkaltaista politiikkaa, ja se tulisi suunnitella ja panna täytäntöön yhteistyössä muiden julkisten ja yksityisten elinten kanssa. EU:n ja jäsenvaltioiden toimintalinjat (verotusta, maahanmuuttoa, koulutusta, työehtoja jne. koskevat) pitäisi räätälöidä paikallisen ja alueellisen politiikan kehittämisen ja toteuttamisen tarpeiden mukaisesti.

| 12. | Euroopan unionin, jäsenvaltioiden sekä paikallis- ja alueviranomaisten säädöksistä ja käytänteistä johtuvat esteet ja ongelmakohdat pitää poistaa. |
| --- | --- |

12.

Euroopan unionin, jäsenvaltioiden sekä paikallis- ja alueviranomaisten säädöksistä ja käytänteistä johtuvat esteet ja ongelmakohdat pitää poistaa.

Aktiivinen integrointi

| 13. | Aktiivisen integroinnin parantaminen on aktiivisen osallisuuden tärkein väline. Jotta jokainen asianomainen otetaan huomioon, tarvitaan kokonaisvaltaista aktiivisen integroinnin toimintamallia. Tarvitaan myös integroitua politiikkayhdistelmää jokaista aluetta, kohderyhmää ja yksilöä varten. Paikallis- ja alueviranomaiset ovat pääasialliset toimijat, jotka kehittävät ja toteuttavat näitä yhtenäisiä toimintalinjojen yhdistelmiä yhdessä kumppaniensa (esim. valtiovallan, työnantajatahojen, muiden viranomaisten ja kansalaisjärjestöjen) kanssa. Oleellista kokonaisvaltaisessa ja integroidussa politiikkayhdistelmässä on ongelmakohtien poistaminen mahdollisemman monelta, jotta heidät pystyttäisiin integroimaan työmarkkinoille. Tähän voidaan pyrkiä valmentamalla, ohjaamalla ja kouluttamalla heitä ansiotyöhön sekä luomalla työpaikkoja suojeltaville ryhmille. Suojatyöpaikoilla tarkoitetaan työpaikkoja niille, jotka eivät heti pysty siirtymään tavanomaisille työmarkkinoille. |
| --- | --- |

13.

Aktiivisen integroinnin parantaminen on aktiivisen osallisuuden tärkein väline. Jotta jokainen asianomainen otetaan huomioon, tarvitaan kokonaisvaltaista aktiivisen integroinnin toimintamallia. Tarvitaan myös integroitua politiikkayhdistelmää jokaista aluetta, kohderyhmää ja yksilöä varten. Paikallis- ja alueviranomaiset ovat pääasialliset toimijat, jotka kehittävät ja toteuttavat näitä yhtenäisiä toimintalinjojen yhdistelmiä yhdessä kumppaniensa (esim. valtiovallan, työnantajatahojen, muiden viranomaisten ja kansalaisjärjestöjen) kanssa. Oleellista kokonaisvaltaisessa ja integroidussa politiikkayhdistelmässä on ongelmakohtien poistaminen mahdollisemman monelta, jotta heidät pystyttäisiin integroimaan työmarkkinoille. Tähän voidaan pyrkiä valmentamalla, ohjaamalla ja kouluttamalla heitä ansiotyöhön sekä luomalla työpaikkoja suojeltaville ryhmille. Suojatyöpaikoilla tarkoitetaan työpaikkoja niille, jotka eivät heti pysty siirtymään tavanomaisille työmarkkinoille.

| 14. | Aktiivisen osallisuuden optimaalisen politiikan ja kokonaisvaltaisen toimintamallin luonteenomaisia piirteitä ovat seuraavat:






  — | Nuoria tulee kannustaa hankkimaan ammatillinen peruspätevyys ja heille tulee tarjota mahdollisuuksia sen hankkimiseen parantaakseen mahdollisuuksiaan työmarkkinoilla. |
| --- | --- | --- |

14.

Aktiivisen osallisuuden optimaalisen politiikan ja kokonaisvaltaisen toimintamallin luonteenomaisia piirteitä ovat seuraavat:

—

Nuoria tulee kannustaa hankkimaan ammatillinen peruspätevyys ja heille tulee tarjota mahdollisuuksia sen hankkimiseen parantaakseen mahdollisuuksiaan työmarkkinoilla.

| — | Työttömät tulisi integroida uudelleen työelämään (”työ ensin” -periaate). Samanaikaisesti heille pitäisi tarjota yleissivistävää tai ammatillista koulutusta, neuvontaa, lastenhoitomahdollisuuksia jne. |
| --- | --- |

—

Työttömät tulisi integroida uudelleen työelämään (”työ ensin” -periaate). Samanaikaisesti heille pitäisi tarjota yleissivistävää tai ammatillista koulutusta, neuvontaa, lastenhoitomahdollisuuksia jne.

| — | Työmarkkinoilta kauimmas etääntyneille tulisi tarjota sosiaalisin perustein järjestettyä, suojattua ja yhteiskunnan varoin tuettua työtä. |
| --- | --- |

—

Työmarkkinoilta kauimmas etääntyneille tulisi tarjota sosiaalisin perustein järjestettyä, suojattua ja yhteiskunnan varoin tuettua työtä.

| — | Niiden hyväksi, jotka psyykkisten ongelmien tai fyysisen vamman vuoksi eivät kykene työskentelemään tavanomaisessa tai suojatyöpaikassa, on käytettävä yhteiskuntaan osallistumisen välineitä (esimerkiksi vapaaehtoistyötä tai urheilutoimintaa). Samalla on parannettava työmarkkinoille integroitumista tarvitsevien ihmisten sosioekonomista tilannetta toimeentulotuen sekä korkealaatuisten sosiaalipalvelujen turvaamisen kautta. |
| --- | --- |

—

Niiden hyväksi, jotka psyykkisten ongelmien tai fyysisen vamman vuoksi eivät kykene työskentelemään tavanomaisessa tai suojatyöpaikassa, on käytettävä yhteiskuntaan osallistumisen välineitä (esimerkiksi vapaaehtoistyötä tai urheilutoimintaa). Samalla on parannettava työmarkkinoille integroitumista tarvitsevien ihmisten sosioekonomista tilannetta toimeentulotuen sekä korkealaatuisten sosiaalipalvelujen turvaamisen kautta.

| — | Keskeistä on se, että jokaisella tulee olla mahdollisuus osallistua yhteiskuntaan. |
| --- | --- |

—

Keskeistä on se, että jokaisella tulee olla mahdollisuus osallistua yhteiskuntaan.

| 15. | Intensiivisten yksilökohtaisten toimintasuunnitelmien avulla pystytään parantamaan aktiivista integrointia. |
| --- | --- |

15.

Intensiivisten yksilökohtaisten toimintasuunnitelmien avulla pystytään parantamaan aktiivista integrointia.

| 16. | Kohderyhmät ovat kokonaisvaltaisen, integroidun politiikkayhdistelmän tärkeä elementti. Paikallis- ja alueviranomaisten tulisi suunnitella ja toteuttaa toimintalinjoja, joiden avulla voidaan kaikkein tehokkaimmin edistää kaikkien yksilöiden osallisuutta heidän taustastaan riippumatta mutta samalla myös poistaa heidän kohtaamiaan erityisesteitä. |
| --- | --- |

16.

Kohderyhmät ovat kokonaisvaltaisen, integroidun politiikkayhdistelmän tärkeä elementti. Paikallis- ja alueviranomaisten tulisi suunnitella ja toteuttaa toimintalinjoja, joiden avulla voidaan kaikkein tehokkaimmin edistää kaikkien yksilöiden osallisuutta heidän taustastaan riippumatta mutta samalla myös poistaa heidän kohtaamiaan erityisesteitä.

| 17. | Kyseisen alan pääasiallisina toimijoina yritykset ja työmarkkinaosapuolet ovat pääasiassa vastuussa työpaikkojen luomisesta yhteistyössä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa. Valtio- ja aluetasolla keskushallitusten tehtävänä on edistää mahdollisimman suotuisaa talousympäristöä eli esimerkiksi hyvää koulutusta, tehokasta työhön sijoittamista, verotuksellisia toimenpiteitä sekä joustoturvaa (sosiaaliturva ja joustavan työn mahdollisuudet). Paikallis- ja alueviranomaisilla, sosiaalipalveluilla ja kansalaisjärjestöillä on vastuu ketjun loppupäästä; erityisesti työmarkkinoilta kauimmas etääntyneistä ihmisistä. Luonnollisestikin yksilöillä on myös oma henkilökohtainen vastuunsa. |
| --- | --- |

17.

Kyseisen alan pääasiallisina toimijoina yritykset ja työmarkkinaosapuolet ovat pääasiassa vastuussa työpaikkojen luomisesta yhteistyössä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa. Valtio- ja aluetasolla keskushallitusten tehtävänä on edistää mahdollisimman suotuisaa talousympäristöä eli esimerkiksi hyvää koulutusta, tehokasta työhön sijoittamista, verotuksellisia toimenpiteitä sekä joustoturvaa (sosiaaliturva ja joustavan työn mahdollisuudet). Paikallis- ja alueviranomaisilla, sosiaalipalveluilla ja kansalaisjärjestöillä on vastuu ketjun loppupäästä; erityisesti työmarkkinoilta kauimmas etääntyneistä ihmisistä. Luonnollisestikin yksilöillä on myös oma henkilökohtainen vastuunsa.

| 18. | Työnantajia — olivatpa ne sitten julkisen sektorin, sosiaalisin perustein toimivia tai yksityissektorin työnantajia — tulee voimakkaasti kannustaa parantamaan olemassa olevia työpaikkoja ja luomaan uusia laadukkaita työpaikkoja (joille ovat luonteenomaisia riittävä tulotaso, hyvät työolosuhteet sekä kouluttautumismahdollisuudet). Erityisesti tarvitaan käytännön taitoihin nojaavia (alhaisen koulutustason) työpaikkoja. Jäsenvaltiot sekä paikallis- ja alueviranomaiset voivat kannustaa yksityisiä työnantajia tekemään niin luomalla heidän yritystoiminnalleen parhaat mahdolliset olosuhteet. |
| --- | --- |

18.

Työnantajia — olivatpa ne sitten julkisen sektorin, sosiaalisin perustein toimivia tai yksityissektorin työnantajia — tulee voimakkaasti kannustaa parantamaan olemassa olevia työpaikkoja ja luomaan uusia laadukkaita työpaikkoja (joille ovat luonteenomaisia riittävä tulotaso, hyvät työolosuhteet sekä kouluttautumismahdollisuudet). Erityisesti tarvitaan käytännön taitoihin nojaavia (alhaisen koulutustason) työpaikkoja. Jäsenvaltiot sekä paikallis- ja alueviranomaiset voivat kannustaa yksityisiä työnantajia tekemään niin luomalla heidän yritystoiminnalleen parhaat mahdolliset olosuhteet.

| 19. | Paikallis- ja alueviranomaiset ovat itsessään merkittäviä työnantajia. Työnantajina niiden tulisi myös toteuttaa tässä asiakirjassa esitettyjä periaatteita. |
| --- | --- |

19.

Paikallis- ja alueviranomaiset ovat itsessään merkittäviä työnantajia. Työnantajina niiden tulisi myös toteuttaa tässä asiakirjassa esitettyjä periaatteita.

| 20. | Sosiaalisin perustein ylläpidettyjä ja yhteiskunnan taloudellista tukea nauttivia suojeltavien ryhmien työpaikkoja saatetaan tarvita sellaisille henkilöille, jotka ovat etääntyneet hyvin kauas normaaleilta työmarkkinoilta esimerkiksi fyysisen tai psyykkisen vamman vuoksi. Paikallis- ja alueviranomaiset voivat tässä täyttää tärkeän tehtävän edistämällä sosiaalisin perustein ylläpidettyjen työpaikkojen perustamista. |
| --- | --- |

20.

Sosiaalisin perustein ylläpidettyjä ja yhteiskunnan taloudellista tukea nauttivia suojeltavien ryhmien työpaikkoja saatetaan tarvita sellaisille henkilöille, jotka ovat etääntyneet hyvin kauas normaaleilta työmarkkinoilta esimerkiksi fyysisen tai psyykkisen vamman vuoksi. Paikallis- ja alueviranomaiset voivat tässä täyttää tärkeän tehtävän edistämällä sosiaalisin perustein ylläpidettyjen työpaikkojen perustamista.

| 21. | Se, että tarjolla on kaikenlaisia työpaikkoja (väliaikaisia, joustavia, osa-aikaisia ja kokopäiväisiä sekä etätyömahdollisuuksia) voi auttaa työmarkkinoilta kauimmas etääntyneitä pääsemään niille mukaan. |
| --- | --- |

21.

Se, että tarjolla on kaikenlaisia työpaikkoja (väliaikaisia, joustavia, osa-aikaisia ja kokopäiväisiä sekä etätyömahdollisuuksia) voi auttaa työmarkkinoilta kauimmas etääntyneitä pääsemään niille mukaan.

| 22. | Myös kaikenkaltaiset virallisen ja epävirallisen, yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen muodot, ammatillisen koulutuksen osaohjelmat, täydennyskoulutus, aiempien oppimistulosten hyväksyminen (accreditation of prior learning, APL) ja elinikäisen oppimisen painottaminen tulisi ottaa osaksi koordinoituja pyrkimyksiä parantaa työmarkkinoilta kauimmas etääntyneiden ammatillista pätevyyttä. |
| --- | --- |

22.

Myös kaikenkaltaiset virallisen ja epävirallisen, yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen muodot, ammatillisen koulutuksen osaohjelmat, täydennyskoulutus, aiempien oppimistulosten hyväksyminen (accreditation of prior learning, APL) ja elinikäisen oppimisen painottaminen tulisi ottaa osaksi koordinoituja pyrkimyksiä parantaa työmarkkinoilta kauimmas etääntyneiden ammatillista pätevyyttä.

| 23. | Valtion sekä paikallis- ja alueviranomaisten on työskenneltävä ponnekkaammin parantaakseen koulutuksen laatua työmarkkinoiden tarpeiden mukaisesti. Paikallisviranomaisten tulisi toteuttaa aktiivisempaa työmarkkinapolitiikkaa ja paikallisten markkinoiden tarpeet tulisi ottaa huomioon. Jäsenvaltioissa, joissa työmarkkinapolitiikka kuuluu paikallistason tehtäviin, jäsenvaltioiden hallitusten tulisi rohkaista ja EU:n auttaa paikallisviranomaisia paikallisten työmarkkinoiden tarkkailussa. |
| --- | --- |

23.

Valtion sekä paikallis- ja alueviranomaisten on työskenneltävä ponnekkaammin parantaakseen koulutuksen laatua työmarkkinoiden tarpeiden mukaisesti. Paikallisviranomaisten tulisi toteuttaa aktiivisempaa työmarkkinapolitiikkaa ja paikallisten markkinoiden tarpeet tulisi ottaa huomioon. Jäsenvaltioissa, joissa työmarkkinapolitiikka kuuluu paikallistason tehtäviin, jäsenvaltioiden hallitusten tulisi rohkaista ja EU:n auttaa paikallisviranomaisia paikallisten työmarkkinoiden tarkkailussa.

| 24. | Aktiivisen osallisuuden kokonaisvaltaiseen, integroituun toimintalinjayhdistelmään pitää kuulua työmarkkinoilta kauimmas etääntyneiden oman yrittäjyyden kannustimia. |
| --- | --- |

24.

Aktiivisen osallisuuden kokonaisvaltaiseen, integroituun toimintalinjayhdistelmään pitää kuulua työmarkkinoilta kauimmas etääntyneiden oman yrittäjyyden kannustimia.

Toimeentulotuki

| 25. | Työmarkkinoilta kauimmas etääntyneet ihmiset tarvitsevat tasoltaan riittävää toimeentulotukea ja muuta apua kyetäkseen elämään ihmisarvoista elämää ja säilyttääkseen valmiutensa integroitua uudelleen työmarkkinoille. On oikein korostaa, että tämä on perusperiaate Euroopan unionissa. |
| --- | --- |

25.

Työmarkkinoilta kauimmas etääntyneet ihmiset tarvitsevat tasoltaan riittävää toimeentulotukea ja muuta apua kyetäkseen elämään ihmisarvoista elämää ja säilyttääkseen valmiutensa integroitua uudelleen työmarkkinoille. On oikein korostaa, että tämä on perusperiaate Euroopan unionissa.

| 26. | Käsite ”riittävät tulot”, vaihtelee maiden, alueiden ja paikallisyhteisöjen välillä. ”Riittävyyteen” vaikuttavat tulotuen määrä, hintataso, kotitalouden luonne, verotus, syrjäytyneisyyden kesto sekä kulttuuriset, yhteiskunnalliset ja historialliset tekijät jne. Toimeentulotukea tulisi pitää asianmukaisena, jos sen avulla pystytään torjumaan rakenteellista köyhyyttä. Sellaista tasoa voidaan pitää ”riittävänä”. Rahallisesti ilmaistuna ei voida antaa mitään riittävyyden yleissääntöä koko EU:hun. Valtion, alue- ja paikallisviranomaiset ovat yhdessä vastuussa politiikasta, jossa tulotuki on asianmukainen. EU:n tasolla tästä tulisi keskustella avoimen koordinointimenetelmän puitteissa. |
| --- | --- |

26.

Käsite ”riittävät tulot”, vaihtelee maiden, alueiden ja paikallisyhteisöjen välillä. ”Riittävyyteen” vaikuttavat tulotuen määrä, hintataso, kotitalouden luonne, verotus, syrjäytyneisyyden kesto sekä kulttuuriset, yhteiskunnalliset ja historialliset tekijät jne. Toimeentulotukea tulisi pitää asianmukaisena, jos sen avulla pystytään torjumaan rakenteellista köyhyyttä. Sellaista tasoa voidaan pitää ”riittävänä”. Rahallisesti ilmaistuna ei voida antaa mitään riittävyyden yleissääntöä koko EU:hun. Valtion, alue- ja paikallisviranomaiset ovat yhdessä vastuussa politiikasta, jossa tulotuki on asianmukainen. EU:n tasolla tästä tulisi keskustella avoimen koordinointimenetelmän puitteissa.

| 27. | EU-tasolla voitaisiin muotoilla yhteinen periaate, jonka mukaan työmarkkinoilta ansaitun vähimmäispalkan ja tulotuen tason välisen eron tulee olla kyllin suuri, jotta se kannustaa yksilöitä ja kohderyhmiä työhön. Tämä erotus on merkittävä taloudellinen kannustin kokonaisvaltaisessa toimintalinjayhdistelmässä. ”Työnteon tekeminen kannattavaksi” on tärkeä periaate komissiolle, monille jäsenvaltioille sekä paikallis- ja alueviranomaisille. Valtiollisen sekä paikallis- ja aluehallinnon pitää tästä syystä ottaa huomioon köyhyysloukun riski, kun ne suunnittelevat ja toteuttavat toimeentulotukeen liittyviä toimia. |
| --- | --- |

27.

EU-tasolla voitaisiin muotoilla yhteinen periaate, jonka mukaan työmarkkinoilta ansaitun vähimmäispalkan ja tulotuen tason välisen eron tulee olla kyllin suuri, jotta se kannustaa yksilöitä ja kohderyhmiä työhön. Tämä erotus on merkittävä taloudellinen kannustin kokonaisvaltaisessa toimintalinjayhdistelmässä. ”Työnteon tekeminen kannattavaksi” on tärkeä periaate komissiolle, monille jäsenvaltioille sekä paikallis- ja alueviranomaisille. Valtiollisen sekä paikallis- ja aluehallinnon pitää tästä syystä ottaa huomioon köyhyysloukun riski, kun ne suunnittelevat ja toteuttavat toimeentulotukeen liittyviä toimia.

| 28. | Toimeentulotulotukea pitää myöntää vain ihmisille, jotka eivät pysty hankkimaan toimeentuloaan työmarkkinoilla tai joiden tulot jäävät toimeentulorajan alapuolelle (esim. heidän vähäisen tuotantokykynsä takia tai koska heidän on pakko ottaa vastaan heikosti palkattua työtä). Valtion-, paikallis- ja aluehallinnon ei pidä estää työmarkkinoiden toimintaa ja niiden tulee harjoittaa tiukkaa valvontaa, arvioida korvaushakemukset perusteellisesti sekä noudattaa tinkimätöntä linjaa niiden valinnassa, jotka pyrkivät toimeentulotuen edunsaajiksi. Toisaalta tulee harjoittaa aktiivista politiikkaa, jotta tavoitettaisiin kaikki ne, jotka ovat sosiaalivakuutuksen, tulotuen ja sosiaalisen osallisuuden tarpeessa. |
| --- | --- |

28.

Toimeentulotulotukea pitää myöntää vain ihmisille, jotka eivät pysty hankkimaan toimeentuloaan työmarkkinoilla tai joiden tulot jäävät toimeentulorajan alapuolelle (esim. heidän vähäisen tuotantokykynsä takia tai koska heidän on pakko ottaa vastaan heikosti palkattua työtä). Valtion-, paikallis- ja aluehallinnon ei pidä estää työmarkkinoiden toimintaa ja niiden tulee harjoittaa tiukkaa valvontaa, arvioida korvaushakemukset perusteellisesti sekä noudattaa tinkimätöntä linjaa niiden valinnassa, jotka pyrkivät toimeentulotuen edunsaajiksi. Toisaalta tulee harjoittaa aktiivista politiikkaa, jotta tavoitettaisiin kaikki ne, jotka ovat sosiaalivakuutuksen, tulotuen ja sosiaalisen osallisuuden tarpeessa.

| 29. | Toimeentulotuki voi olla monenmuotoista, ja ihannetapauksessa se räätälöidään paikallisesti ja yksilökohtaisesti. Esimerkkejä siitä voisivat olla toimeentulorajaa vastaava tulotuki niille työvoimaan kuuluville, jotka eivät tee työtä eivätkä opiskele; materiaaliapu ravitsemuksen, vaatetuksen, koulutuksen, asumisen ja terveydenhuollon parantamiseksi; tulotuki ansiotulojen täydentämiseksi (jos tulo perustuu alhaiseen tuotantotasoon); tulotuki korkeiden matkakulujen kattamiseksi; tulotuki pätevyyden ja osaamisen kohentamiseen; tuki oman yrityksen käynnistämiseen jne. |
| --- | --- |

29.

Toimeentulotuki voi olla monenmuotoista, ja ihannetapauksessa se räätälöidään paikallisesti ja yksilökohtaisesti. Esimerkkejä siitä voisivat olla toimeentulorajaa vastaava tulotuki niille työvoimaan kuuluville, jotka eivät tee työtä eivätkä opiskele; materiaaliapu ravitsemuksen, vaatetuksen, koulutuksen, asumisen ja terveydenhuollon parantamiseksi; tulotuki ansiotulojen täydentämiseksi (jos tulo perustuu alhaiseen tuotantotasoon); tulotuki korkeiden matkakulujen kattamiseksi; tulotuki pätevyyden ja osaamisen kohentamiseen; tuki oman yrityksen käynnistämiseen jne.

Yhteiskuntaan osallistuminen

| 30. | Joillakin työmarkkinoilta kauimmas etääntyneistä ihmisistä on monentyyppisiä henkilökohtaisia ongelmia ja fyysisiä vammoja. Heille ei työmarkkinoille integroituminen tai edes suojatyöpaikka ole realistinen vaihtoehto. Kokonaisvaltaiseen toimintamalliin kuuluu, että paikallis- ja alueviranomaiset kantavat huolta myös näistä kansalaisista. Heidän kannustamiseensa yhteiskuntaan osallistumiseen pitää käyttää useita erilaisia välineitä. |
| --- | --- |

30.

Joillakin työmarkkinoilta kauimmas etääntyneistä ihmisistä on monentyyppisiä henkilökohtaisia ongelmia ja fyysisiä vammoja. Heille ei työmarkkinoille integroituminen tai edes suojatyöpaikka ole realistinen vaihtoehto. Kokonaisvaltaiseen toimintamalliin kuuluu, että paikallis- ja alueviranomaiset kantavat huolta myös näistä kansalaisista. Heidän kannustamiseensa yhteiskuntaan osallistumiseen pitää käyttää useita erilaisia välineitä.

| 31. | Paikallis- ja alueviranomaisten on käytettävä monentyyppisiä taloudellisia ja materiaalisia välineitä helpottaakseen niiden ihmisten osallistumista yhteiskuntaan, jotka eivät ole työssä. Näillä välineillä kannustetaan niiden ihmisten sosiaalista, kulttuuriin tai urheiluun liittyvää, hyvinvointipalveluita tai vapaaehtoistyötä koskevaa toimintaa, jotka muuten ovat vaarassa joutua sosiaalisesti eristyksiin. |
| --- | --- |

31.

Paikallis- ja alueviranomaisten on käytettävä monentyyppisiä taloudellisia ja materiaalisia välineitä helpottaakseen niiden ihmisten osallistumista yhteiskuntaan, jotka eivät ole työssä. Näillä välineillä kannustetaan niiden ihmisten sosiaalista, kulttuuriin tai urheiluun liittyvää, hyvinvointipalveluita tai vapaaehtoistyötä koskevaa toimintaa, jotka muuten ovat vaarassa joutua sosiaalisesti eristyksiin.

Korkealaatuisten sosiaalipalvelujen saatavuus

| 32. | Tarvitaan yksilökohtaisia toimintasuunnitelmia, jotta toimeentulotuki, aktiivinen integrointi ja yhteiskuntaan osallistuminen olisivat mahdollisimman tehokkaita. Näin varmistetaan, että kunkin asiakkaan tarvitsemat tukitoimet suunnitellaan ajoissa. Paikallis- ja alueviranomaiset tarvitsevat riittävät voimavarat luodakseen laadukkaiden palvelujen perusrakenteet ja laatiakseen yksilökohtaisia toimintasuunnitelmia. |
| --- | --- |

32.

Tarvitaan yksilökohtaisia toimintasuunnitelmia, jotta toimeentulotuki, aktiivinen integrointi ja yhteiskuntaan osallistuminen olisivat mahdollisimman tehokkaita. Näin varmistetaan, että kunkin asiakkaan tarvitsemat tukitoimet suunnitellaan ajoissa. Paikallis- ja alueviranomaiset tarvitsevat riittävät voimavarat luodakseen laadukkaiden palvelujen perusrakenteet ja laatiakseen yksilökohtaisia toimintasuunnitelmia.

| 33. | Paikallis- ja alueviranomaisten tulee käyttää monia erilaisia välineitä yksilökohtaisten toimintasuunnitelmien tarpeen ja ominaispiirteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

33.

Paikallis- ja alueviranomaisten tulee käyttää monia erilaisia välineitä yksilökohtaisten toimintasuunnitelmien tarpeen ja ominaispiirteiden mukaisesti.

| 34. | Paikallis- ja alueviranomaisten pitää kannustaa käyttämään välineitä ja hallintokäytänteitä, jotka ovat omiaan parantamaan sosiaalipalvelujen laatua (esimerkiksi internetin käyttömahdollisuus kaikille; keskitetyt asiointipisteet; lex silentio [periaate, jonka mukaan etuus myönnetään automaattisesti, mikäli viranomaiset reagoivat liian hitaasti], tulotukea tai materiaalista apua koskevien päätösten saamisen sitova ja asianmukainen enimmäiskesto). |
| --- | --- |

34.

Paikallis- ja alueviranomaisten pitää kannustaa käyttämään välineitä ja hallintokäytänteitä, jotka ovat omiaan parantamaan sosiaalipalvelujen laatua (esimerkiksi internetin käyttömahdollisuus kaikille; keskitetyt asiointipisteet; lex silentio [periaate, jonka mukaan etuus myönnetään automaattisesti, mikäli viranomaiset reagoivat liian hitaasti], tulotukea tai materiaalista apua koskevien päätösten saamisen sitova ja asianmukainen enimmäiskesto).

Asiaa edistävä ohjeistus

| 35. | Jotta aktiivisen osallisuuden politiikassa onnistuttaisiin, siihen on integroitava paikallisia, alueellisia, valtiollisia ja EU-tason toimintalinjoja. Yhdistelmään pitää kuulua vähimmäistoimeentuloa, aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä, koulutusta ja sosiaalipalveluja koskevaa politiikkaa. Monet hankaluudet voivat haitata kokonaisvaltaisen, integroidun politiikan toteuttamista paikallis- ja aluetasolla. Valtiollisen sekä paikallis- ja aluehallinnon tulisi yhdessä kannustaa kokonaisvaltaisen toimintamallin soveltamiseen. |
| --- | --- |

35.

Jotta aktiivisen osallisuuden politiikassa onnistuttaisiin, siihen on integroitava paikallisia, alueellisia, valtiollisia ja EU-tason toimintalinjoja. Yhdistelmään pitää kuulua vähimmäistoimeentuloa, aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä, koulutusta ja sosiaalipalveluja koskevaa politiikkaa. Monet hankaluudet voivat haitata kokonaisvaltaisen, integroidun politiikan toteuttamista paikallis- ja aluetasolla. Valtiollisen sekä paikallis- ja aluehallinnon tulisi yhdessä kannustaa kokonaisvaltaisen toimintamallin soveltamiseen.

| 36. | Sosiaalisesti ja taloudellisesti muita heikommin kehittyneet Euroopan alueet ja kaupungit tarvitsevat EU:lta taloudellista tukea voidakseen toteuttaa työmarkkinoilta kauimmas etääntyneiden ihmisten aktiiviseen osallisuuteen tähtäävää, parhaisiin käytänteisiin perustuvaa politiikkaa. Paikallis- ja alueviranomaisten on siksi päästävä suoraan hyödyntämään Euroopan sosiaalirahaston varoja, joilla tähdätään aktiiviseen osallisuuteen. EU:n on myös osoitettava varoja yhteiskuntaan osallistumisen rahoittamiseen. Interreg-lähestymistapa on hyvä esimerkki Euroopan unionin tehokkaasta tuesta. |
| --- | --- |

36.

Sosiaalisesti ja taloudellisesti muita heikommin kehittyneet Euroopan alueet ja kaupungit tarvitsevat EU:lta taloudellista tukea voidakseen toteuttaa työmarkkinoilta kauimmas etääntyneiden ihmisten aktiiviseen osallisuuteen tähtäävää, parhaisiin käytänteisiin perustuvaa politiikkaa. Paikallis- ja alueviranomaisten on siksi päästävä suoraan hyödyntämään Euroopan sosiaalirahaston varoja, joilla tähdätään aktiiviseen osallisuuteen. EU:n on myös osoitettava varoja yhteiskuntaan osallistumisen rahoittamiseen. Interreg-lähestymistapa on hyvä esimerkki Euroopan unionin tehokkaasta tuesta.

| 37. | Sosiaalisin perustein järjestetyt, yhteiskunnan varoin tuetut tai suojatut työpaikat, sosiaalisia periaatteita noudattavat yritykset ja osuuskunnat ovat välineitä, joilla voi olla merkittävä tehtävä paikallis- ja aluetason toimintalinjavalikoimassa. Tällaisiin yrityksiin ei pidä soveltaa tavanomaisia, kilpailua tähdentäviä EU:n markkinasääntöjä (on esim. höllennettävä julkisia hankintoja ja valtiontukea koskevia tiukkoja sääntöjä). |
| --- | --- |

37.

Sosiaalisin perustein järjestetyt, yhteiskunnan varoin tuetut tai suojatut työpaikat, sosiaalisia periaatteita noudattavat yritykset ja osuuskunnat ovat välineitä, joilla voi olla merkittävä tehtävä paikallis- ja aluetason toimintalinjavalikoimassa. Tällaisiin yrityksiin ei pidä soveltaa tavanomaisia, kilpailua tähdentäviä EU:n markkinasääntöjä (on esim. höllennettävä julkisia hankintoja ja valtiontukea koskevia tiukkoja sääntöjä).

| 38. | Kokonaisvaltaisen toimintamallin toteuttamisesta vastaavat pääasiallisesti paikallis- ja alueviranomaiset asukkaidensa etua ajatellen. Niillä pitää olla oikeudelliset mahdollisuudet kohdentaa aktiivisen osallisuuden politiikkansa asukkaidensa hyväksi. |
| --- | --- |

38.

Kokonaisvaltaisen toimintamallin toteuttamisesta vastaavat pääasiallisesti paikallis- ja alueviranomaiset asukkaidensa etua ajatellen. Niillä pitää olla oikeudelliset mahdollisuudet kohdentaa aktiivisen osallisuuden politiikkansa asukkaidensa hyväksi.

| 39. | Paikallis- ja alueviranomaisilla pitää olla päävastuu aktiiviseen osallisuuteen tähtäävän politiikan toteuttamisesta. EU:n toissijaisuusperiaatteen mukaisesti voitaisiin muotoilla yhteinen EU-tason periaate, jonka mukaan jäsenvaltioiden ja EU:n lainsäädännössä ja käytänteissä on noudatettava paikallis- ja aluetasolla todettuja tarpeita (marginaaliverot, etuusjärjestelmät, elinikäiseen oppimiseen kannustaminen, työnantajille tarkoitetut taloudelliset kannusteet, työoikeus, syrjinnän kieltävä lainsäädäntö, vähimmäispalkkatasojen eriyttäminen jne.). |
| --- | --- |

39.

Paikallis- ja alueviranomaisilla pitää olla päävastuu aktiiviseen osallisuuteen tähtäävän politiikan toteuttamisesta. EU:n toissijaisuusperiaatteen mukaisesti voitaisiin muotoilla yhteinen EU-tason periaate, jonka mukaan jäsenvaltioiden ja EU:n lainsäädännössä ja käytänteissä on noudatettava paikallis- ja aluetasolla todettuja tarpeita (marginaaliverot, etuusjärjestelmät, elinikäiseen oppimiseen kannustaminen, työnantajille tarkoitetut taloudelliset kannusteet, työoikeus, syrjinnän kieltävä lainsäädäntö, vähimmäispalkkatasojen eriyttäminen jne.).

Avoin koordinointimenetelmä

| 40. | Avoin koordinointimenetelmä tarjoaa poliittisen koordinoinnin puitteet vailla oikeudellisia rajoitteita. Avointa koordinointimenetelmää soveltaessaan, ja oppiakseen toistensa kokemuksista jäsenvaltiot sopivat määrittävänsä kaikkein tehokkaimmat toimintalinjansa aktiivisen osallisuuden kysymyksissä sekä edistävänsä niitä. Seuraavat huomiot on tarkoitettu lujittamaan avointa koordinointimenetelmää. |
| --- | --- |

40.

Avoin koordinointimenetelmä tarjoaa poliittisen koordinoinnin puitteet vailla oikeudellisia rajoitteita. Avointa koordinointimenetelmää soveltaessaan, ja oppiakseen toistensa kokemuksista jäsenvaltiot sopivat määrittävänsä kaikkein tehokkaimmat toimintalinjansa aktiivisen osallisuuden kysymyksissä sekä edistävänsä niitä. Seuraavat huomiot on tarkoitettu lujittamaan avointa koordinointimenetelmää.

| 41. | Monet toimintalinjoista, joilla tähdätään työmarkkinoilta kauimmas etääntyneiden ihmisten aktiivisen osallisuuden ja toimeentulotuen edistämiseen, eivät ole kyllin tehokkaita. Sen vuoksi tarvitaan korkealuokkaisia vertailevia tutkimuksia ja arviointeja paikallis- ja aluetasolla toteutetusta aktiivisen osallisuuden politiikasta, jotta kyetään parantamaan sen toimivuutta ja tuloksekkuutta. Euroopan komissio voisi toimia tällaisen korkealuokkaisen tutkimustoiminnan virittäjänä. |
| --- | --- |

41.

Monet toimintalinjoista, joilla tähdätään työmarkkinoilta kauimmas etääntyneiden ihmisten aktiivisen osallisuuden ja toimeentulotuen edistämiseen, eivät ole kyllin tehokkaita. Sen vuoksi tarvitaan korkealuokkaisia vertailevia tutkimuksia ja arviointeja paikallis- ja aluetasolla toteutetusta aktiivisen osallisuuden politiikasta, jotta kyetään parantamaan sen toimivuutta ja tuloksekkuutta. Euroopan komissio voisi toimia tällaisen korkealuokkaisen tutkimustoiminnan virittäjänä.

| 42. | Paikallis- ja alueviranomaisten sekä alueellisen ja paikallisen seurantaverkoston (Progress) vertaisarvioinnit voivat aikaansaada oppimisprosesseja. Arviointien laatu sekä alueellisen ja paikallisen seurantaverkoston luonne ja toiminta tulisi määritellä selkeästi alusta alkaen. |
| --- | --- |

42.

Paikallis- ja alueviranomaisten sekä alueellisen ja paikallisen seurantaverkoston (Progress) vertaisarvioinnit voivat aikaansaada oppimisprosesseja. Arviointien laatu sekä alueellisen ja paikallisen seurantaverkoston luonne ja toiminta tulisi määritellä selkeästi alusta alkaen.

| 43. | Eroavuudet työvoiman tarjonnan ja kysynnän välillä, palkkatasojen sekä tulotuen erot EU:n eri puolilla aiheuttavat työvoiman liikkeitä, jotka saattavat haitata työmarkkinoilta kauimmas etääntyneiden paikallisten ihmisten aktiivista osallisuutta. Avointa koordinointimenetelmää voidaan hyödyntää keskusteluihin näiden liikkeiden vaikutuksista aktiivisen osallisuuden kysymyksissä. |
| --- | --- |

43.

Eroavuudet työvoiman tarjonnan ja kysynnän välillä, palkkatasojen sekä tulotuen erot EU:n eri puolilla aiheuttavat työvoiman liikkeitä, jotka saattavat haitata työmarkkinoilta kauimmas etääntyneiden paikallisten ihmisten aktiivista osallisuutta. Avointa koordinointimenetelmää voidaan hyödyntää keskusteluihin näiden liikkeiden vaikutuksista aktiivisen osallisuuden kysymyksissä.

| 44. | Hyvien käytänteiden kehittämistä ja yleistämistä voidaan edistää valitsemalla vuosittain aktiivisen osallisuuden saralla parhaiten kunnostautunut paikallis- ja aluehallintotaho ja myöntämällä niille siitä tunnustuksena EU:n palkinto. Hyviä käytänteitä voitaisiin järjestelmällistää ESR:n aihekohtaisten ryhmien työskentelyä muistuttavalla tavalla. |
| --- | --- |

44.

Hyvien käytänteiden kehittämistä ja yleistämistä voidaan edistää valitsemalla vuosittain aktiivisen osallisuuden saralla parhaiten kunnostautunut paikallis- ja aluehallintotaho ja myöntämällä niille siitä tunnustuksena EU:n palkinto. Hyviä käytänteitä voitaisiin järjestelmällistää ESR:n aihekohtaisten ryhmien työskentelyä muistuttavalla tavalla.

Bryssel 18. kesäkuuta 2008

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 9.10.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 257/6 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 257/6

---

Alueiden komitean Lausunto aiheesta Euroopan Köyhyyden ja Sosiaalisen Syrjäytymisen Torjunnan Teemavuosi (2010)

(2008/C 257/02)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | muistuttaa, että tuloksien saavuttamiseksi köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä koskevien toimien tulisi olla pitkäkestoisia. Näin ollen olisi korostettava sitä, että vuonna 2010 tai sitä ennen käynnistettyjen toimien tulisi olla jatkuvia. |
| --- | --- |

—

muistuttaa, että tuloksien saavuttamiseksi köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä koskevien toimien tulisi olla pitkäkestoisia. Näin ollen olisi korostettava sitä, että vuonna 2010 tai sitä ennen käynnistettyjen toimien tulisi olla jatkuvia.

| — | kehottaa toteuttamaan järjestelmällisiä toimia ratkaisevan muutoksen aikaansaamiseksi torjuttaessa köyhyyttä ja kaikenlaista sosiaalista syrjäytymistä, jotka rajoittavat yksilönvapautta ja haittaavat koko yhteiskuntaa, ja katsoo, että olisi ilman muuta hyödyllistä, että teemavuoteen voisivat osallistua jäsenvaltioiden lisäksi myös alue- ja paikallisviranomaiset tai niiden ryhmittymät omina kokonaisuuksinaan. |
| --- | --- |

—

kehottaa toteuttamaan järjestelmällisiä toimia ratkaisevan muutoksen aikaansaamiseksi torjuttaessa köyhyyttä ja kaikenlaista sosiaalista syrjäytymistä, jotka rajoittavat yksilönvapautta ja haittaavat koko yhteiskuntaa, ja katsoo, että olisi ilman muuta hyödyllistä, että teemavuoteen voisivat osallistua jäsenvaltioiden lisäksi myös alue- ja paikallisviranomaiset tai niiden ryhmittymät omina kokonaisuuksinaan.

| — | toteaa, että lasten tilanteeseen on kiinnitettävä erityistä huomiota, sillä lapset, jotka elävät köyhyydessä ja syrjäytyneinä, joutuvat sukupolvelta toiseen siirtyvään noidankehään. Tämä aiheuttaa vakavia seurauksia pitkällä aikavälillä ja riistää lapsilta oikeuden kehittää täysipainoisesti potentiaaliaan. Se aiheuttaa uhan lasten henkilökohtaiselle kehitykselle, koulutukselle ja yleiselle hyvinvoinnille. |
| --- | --- |

—

toteaa, että lasten tilanteeseen on kiinnitettävä erityistä huomiota, sillä lapset, jotka elävät köyhyydessä ja syrjäytyneinä, joutuvat sukupolvelta toiseen siirtyvään noidankehään. Tämä aiheuttaa vakavia seurauksia pitkällä aikavälillä ja riistää lapsilta oikeuden kehittää täysipainoisesti potentiaaliaan. Se aiheuttaa uhan lasten henkilökohtaiselle kehitykselle, koulutukselle ja yleiselle hyvinvoinnille.

| — | kehottaa yhteisön toimielimiä kiinnittämään erityistä huomiota köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymiseen monimutkaisiin ja moniulotteisiin muotoihin sekä laatimaan strategioita ja johdonmukaisia ennaltaehkäiseviä toimia, joissa keskitytään sosiaaliseen voimaannuttamiseen (empowerment). |
| --- | --- |

—

kehottaa yhteisön toimielimiä kiinnittämään erityistä huomiota köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymiseen monimutkaisiin ja moniulotteisiin muotoihin sekä laatimaan strategioita ja johdonmukaisia ennaltaehkäiseviä toimia, joissa keskitytään sosiaaliseen voimaannuttamiseen (empowerment).

| Esittelijä | : | Linetta Serri (IT, PSE) Armungian (CA) kunnanvaltuutettu |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Linetta Serri (IT, PSE) Armungian (CA) kunnanvaltuutettu

Viiteasiakirja

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös Euroopan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan teemavuodesta (2010)

KOM(2007) 797 lopullinen

I.   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

Yleishuomioita komission asiakirjasta

| 1. | pitää aloitetta nimetä vuosi 2010 Euroopan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan teemavuodeksi erittäin mielenkiintoisena. |
| --- | --- |

1.

pitää aloitetta nimetä vuosi 2010 Euroopan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan teemavuodeksi erittäin mielenkiintoisena.

| 2. | on samaa mieltä niistä huolenaiheista, jotka ovat johtaneet köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan teemavuoden nimeämiseen, sillä 78 miljoonan Euroopan kansalaisen köyhyys ja syrjäytyminen on ennen kaikkea paikallis- ja aluehallinnolle kuuluva asia. |
| --- | --- |

2.

on samaa mieltä niistä huolenaiheista, jotka ovat johtaneet köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan teemavuoden nimeämiseen, sillä 78 miljoonan Euroopan kansalaisen köyhyys ja syrjäytyminen on ennen kaikkea paikallis- ja aluehallinnolle kuuluva asia.

| 3. | muistuttaa, että tuloksien saavuttamiseksi köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä koskevien toimien tulisi olla pitkäkestoisia. Näin ollen olisi korostettava sitä, että vuonna 2010 tai sitä ennen käynnistettyjen toimien tulisi olla jatkuvia. |
| --- | --- |

3.

muistuttaa, että tuloksien saavuttamiseksi köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä koskevien toimien tulisi olla pitkäkestoisia. Näin ollen olisi korostettava sitä, että vuonna 2010 tai sitä ennen käynnistettyjen toimien tulisi olla jatkuvia.

| 4. | toteaa, että alue- ja paikallisviranomaisilla on erityinen rooli edistettäessä köyhien tai sosiaalisten syrjäytyneiden mahdollisuuksia käyttää sosiaali-, talous- ja kulttuuripalveluja sekä tunnustettaessa niiden käyttäminen. Kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason viranomaiset ovat pääasiallisesti vastuussa syrjäytyneiden henkilöiden integrointiin tähtäävien politiikkojen laatimisesta, rahoittamisesta ja hallinnoimisesta. |
| --- | --- |

4.

toteaa, että alue- ja paikallisviranomaisilla on erityinen rooli edistettäessä köyhien tai sosiaalisten syrjäytyneiden mahdollisuuksia käyttää sosiaali-, talous- ja kulttuuripalveluja sekä tunnustettaessa niiden käyttäminen. Kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason viranomaiset ovat pääasiallisesti vastuussa syrjäytyneiden henkilöiden integrointiin tähtäävien politiikkojen laatimisesta, rahoittamisesta ja hallinnoimisesta.

| 5. | on samaa mieltä siitä, että sosiaalipolitiikan täytäntöönpanossa kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason viranomaisilla on keskeinen vastuu työmarkkinoilta kauimmas etääntyneiden ihmisten integroinnin varmistavien politiikkojen laatimisesta, rahoittamisesta ja hallinnoimisesta. Palvelujen tarjoajilla — yksityisillä, julkisilla tai niiden yhdistelmillä — on tärkeä rooli näiden politiikkojen täytäntöönpanossa paikallistasolla. |
| --- | --- |

5.

on samaa mieltä siitä, että sosiaalipolitiikan täytäntöönpanossa kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason viranomaisilla on keskeinen vastuu työmarkkinoilta kauimmas etääntyneiden ihmisten integroinnin varmistavien politiikkojen laatimisesta, rahoittamisesta ja hallinnoimisesta. Palvelujen tarjoajilla — yksityisillä, julkisilla tai niiden yhdistelmillä — on tärkeä rooli näiden politiikkojen täytäntöönpanossa paikallistasolla.

| 6. | korostaa, että köyhyyden torjunnan teemavuoden tulee auttaa vahvistamaan köyhien ja sosiaalisesti syrjäytyneiden ja heidän järjestöjensä osallistumista. Teemavuoden tulisi vahvistaa osallistavan yhteiskunnan periaatetta luodessaan julkiselle tasolle mahdollisuuden saavuttaa syrjäytyneet hyödyntämällä heitä edustavien organisaatioiden ratkaisevaa panosta. |
| --- | --- |

6.

korostaa, että köyhyyden torjunnan teemavuoden tulee auttaa vahvistamaan köyhien ja sosiaalisesti syrjäytyneiden ja heidän järjestöjensä osallistumista. Teemavuoden tulisi vahvistaa osallistavan yhteiskunnan periaatetta luodessaan julkiselle tasolle mahdollisuuden saavuttaa syrjäytyneet hyödyntämällä heitä edustavien organisaatioiden ratkaisevaa panosta.

| 7. | katsoo, että on vahvistettava jäsenvaltioiden, alue- ja paikallisviranomaisten ja köyhyyden torjumiseen tähtäävien kansainvälisten organisaatioiden kokemusten jakamista keskinäisen oppimisen prosessissa. |
| --- | --- |

7.

katsoo, että on vahvistettava jäsenvaltioiden, alue- ja paikallisviranomaisten ja köyhyyden torjumiseen tähtäävien kansainvälisten organisaatioiden kokemusten jakamista keskinäisen oppimisen prosessissa.

Suositukset

| 8. | kannattaa ehdotusta korostaa yhteisvastuuta, jota kantavat paitsi poliittiset päättäjät kaikilla tasoilla myös julkiset ja yksityiset toimijat. |
| --- | --- |

8.

kannattaa ehdotusta korostaa yhteisvastuuta, jota kantavat paitsi poliittiset päättäjät kaikilla tasoilla myös julkiset ja yksityiset toimijat.

| 9. | huomauttaa, että sitoutumisen köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan kaikilla tasoilla ja erityisesti poliittisen sitoutumisen näiden ilmiöiden torjuntaan tulee olla toistuvaa ja jatkuvaa. |
| --- | --- |

9.

huomauttaa, että sitoutumisen köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan kaikilla tasoilla ja erityisesti poliittisen sitoutumisen näiden ilmiöiden torjuntaan tulee olla toistuvaa ja jatkuvaa.

| 10. | kehottaa toteuttamaan järjestelmällisiä toimia ratkaisevan muutoksen aikaansaamiseksi torjuttaessa köyhyyttä ja kaikenlaista sosiaalista syrjäytymistä, jotka rajoittavat yksilönvapautta ja haittaavat koko yhteiskuntaa. |
| --- | --- |

10.

kehottaa toteuttamaan järjestelmällisiä toimia ratkaisevan muutoksen aikaansaamiseksi torjuttaessa köyhyyttä ja kaikenlaista sosiaalista syrjäytymistä, jotka rajoittavat yksilönvapautta ja haittaavat koko yhteiskuntaa.

| 11. | toivoo entistä enemmän päättäväisyyttä sosiaaliseen osallistamiseen liittyviä muita yhteisön välineitä ja toimia täydentävien toimenpiteiden toteuttamiseksi. Näitä ovat muun muassa Progress-ohjelma, rakennerahastot ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto sekä toimet, jotka koskevat syrjinnän ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa sekä perusoikeuksien edistämistä ja sukupuolten tasa-arvoa samoin kuin koulutusta, kulttuuria ja kulttuurienvälistä vuoropuhelua, nuorisoa, lasten- ja vanhustenhoitoa, kansalaisuutta, maahanmuuttoa ja turvapaikkaa sekä tutkimusta. |
| --- | --- |

11.

toivoo entistä enemmän päättäväisyyttä sosiaaliseen osallistamiseen liittyviä muita yhteisön välineitä ja toimia täydentävien toimenpiteiden toteuttamiseksi. Näitä ovat muun muassa Progress-ohjelma, rakennerahastot ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto sekä toimet, jotka koskevat syrjinnän ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa sekä perusoikeuksien edistämistä ja sukupuolten tasa-arvoa samoin kuin koulutusta, kulttuuria ja kulttuurienvälistä vuoropuhelua, nuorisoa, lasten- ja vanhustenhoitoa, kansalaisuutta, maahanmuuttoa ja turvapaikkaa sekä tutkimusta.

| 12. | toivoo, että puututaan kaikenlaiseen syrjintään, joka edistää köyhyyttä ja syrjäytymistä. |
| --- | --- |

12.

toivoo, että puututaan kaikenlaiseen syrjintään, joka edistää köyhyyttä ja syrjäytymistä.

| 13. | katsoo, että olisi ilman muuta hyödyllistä, että teemavuoteen voisivat osallistua jäsenvaltioiden lisäksi myös alue- ja paikallisviranomaiset tai niiden ryhmittymät omina kokonaisuuksinaan. |
| --- | --- |

13.

katsoo, että olisi ilman muuta hyödyllistä, että teemavuoteen voisivat osallistua jäsenvaltioiden lisäksi myös alue- ja paikallisviranomaiset tai niiden ryhmittymät omina kokonaisuuksinaan.

| 14. | katsoo, että sosiaalisen suojelun, sosiaalisen osallisuuden ja Euroopan työllisyysstrategian alalla sovellettavaa avoimen koordinointimenetelmän käyttöä on jatkettava niin, että alue- ja paikallistaso on mukana nykyistä tiiviimmin. Sen tehokkuus riippuu suuresti siitä, sitoutuvatko alue- ja paikallisviranomaiset laatimaan alueellisia toimintaohjelmia köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi. Näin voidaan edistää kokonaisvaltaisempaa lähestymistapaa, jossa yhdistetään aktiivisen osallistamisen kolme lohkoa. |
| --- | --- |

14.

katsoo, että sosiaalisen suojelun, sosiaalisen osallisuuden ja Euroopan työllisyysstrategian alalla sovellettavaa avoimen koordinointimenetelmän käyttöä on jatkettava niin, että alue- ja paikallistaso on mukana nykyistä tiiviimmin. Sen tehokkuus riippuu suuresti siitä, sitoutuvatko alue- ja paikallisviranomaiset laatimaan alueellisia toimintaohjelmia köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi. Näin voidaan edistää kokonaisvaltaisempaa lähestymistapaa, jossa yhdistetään aktiivisen osallistamisen kolme lohkoa.

| 15. | huomauttaa palvelujen saatavuuden parantamiseen liittyen, että suurimmassa osassa jäsenvaltioita alue- ja paikallisviranomaiset tarjoavat sosiaalipalveluja. Nämä hallintotasot ovat siis niitä, jotka pystyvät parhaiten laatimaan ja soveltamaan palvelujen uusia hallinnointisääntöjä niiden saatavuuden parantamiseksi. |
| --- | --- |

15.

huomauttaa palvelujen saatavuuden parantamiseen liittyen, että suurimmassa osassa jäsenvaltioita alue- ja paikallisviranomaiset tarjoavat sosiaalipalveluja. Nämä hallintotasot ovat siis niitä, jotka pystyvät parhaiten laatimaan ja soveltamaan palvelujen uusia hallinnointisääntöjä niiden saatavuuden parantamiseksi.

| 16. | toteaa, että lasten tilanteeseen on kiinnitettävä erityistä huomiota, sillä lapset, jotka elävät köyhyydessä ja syrjäytyneinä, joutuvat sukupolvelta toiseen siirtyvään noidankehään. Tämä aiheuttaa vakavia seurauksia pitkällä aikavälillä ja riistää lapsilta oikeuden kehittää täysipainoisesti potentiaaliaan. Se aiheuttaa uhan lasten henkilökohtaiselle kehitykselle, koulutukselle ja yleiselle hyvinvoinnille. On kiinnitettävä enemmän huomiota suuriin perheisiin ja nuoriin perheisiin ja tarkasteltava mahdollisia sosiaalisen syrjäytymisen riskitekijöitä. |
| --- | --- |

16.

toteaa, että lasten tilanteeseen on kiinnitettävä erityistä huomiota, sillä lapset, jotka elävät köyhyydessä ja syrjäytyneinä, joutuvat sukupolvelta toiseen siirtyvään noidankehään. Tämä aiheuttaa vakavia seurauksia pitkällä aikavälillä ja riistää lapsilta oikeuden kehittää täysipainoisesti potentiaaliaan. Se aiheuttaa uhan lasten henkilökohtaiselle kehitykselle, koulutukselle ja yleiselle hyvinvoinnille. On kiinnitettävä enemmän huomiota suuriin perheisiin ja nuoriin perheisiin ja tarkasteltava mahdollisia sosiaalisen syrjäytymisen riskitekijöitä.

| 17. | muistuttaa, että nuorten täysipainoinen osallistuminen varmistetaan ensisijaisesti koulutuspalvelujen saatavuudella. OECD:n viimeisimmässä PISA-raportissa tuotiin esille heikon tietotason ja sosiaalisen syrjäytymisen välinen tiivis yhteys. Unionin kansalaisten sitoutuminen ja osallistuminen on tärkeää Euroopan sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja kehityksen kannalta. |
| --- | --- |

17.

muistuttaa, että nuorten täysipainoinen osallistuminen varmistetaan ensisijaisesti koulutuspalvelujen saatavuudella. OECD:n viimeisimmässä PISA-raportissa tuotiin esille heikon tietotason ja sosiaalisen syrjäytymisen välinen tiivis yhteys. Unionin kansalaisten sitoutuminen ja osallistuminen on tärkeää Euroopan sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja kehityksen kannalta.

| 18. | kehottaa yhteisön toimielimiä kiinnittämään erityistä huomiota köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymiseen monimutkaisiin ja moniulotteisiin muotoihin sekä laatimaan strategioita ja johdonmukaisia ennaltaehkäiseviä toimia, joissa keskitytään sosiaaliseen voimaannuttamiseen (empowerment). |
| --- | --- |

18.

kehottaa yhteisön toimielimiä kiinnittämään erityistä huomiota köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymiseen monimutkaisiin ja moniulotteisiin muotoihin sekä laatimaan strategioita ja johdonmukaisia ennaltaehkäiseviä toimia, joissa keskitytään sosiaaliseen voimaannuttamiseen (empowerment).

| 19. | kehottaa ottamaan entistä paremmin huomioon erityisesti EU:n ulkorajoilla sijaitsevien yhteisöjen alue- ja paikallisviranomaisten ongelmat turvapaikan hakijoiden ja laittomien maahanmuuttajien vastaanottamisessa. |
| --- | --- |

19.

kehottaa ottamaan entistä paremmin huomioon erityisesti EU:n ulkorajoilla sijaitsevien yhteisöjen alue- ja paikallisviranomaisten ongelmat turvapaikan hakijoiden ja laittomien maahanmuuttajien vastaanottamisessa.

II   MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

2 artiklan b kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Yhteisvastuu — Edistetään sosiaalisen suojelun politiikan ja toiminnan ottamista yhteiseksi asiaksi ja korostetaan jokaisen vastuuta osallistua köyhyyden ja syrjäytymisen torjumiseen. Teemavuodella edistetään tietoisuutta, osallistumista ja sitoutumista sekä luodaan tavallisille kansalaisille uusia vaikuttamismahdollisuuksia. | Yhteisvastuu — Edistetään sosiaalisen suojelun politiikan ja toiminnan ottamista yhteiseksi asiaksi ja korostetaan jokaisen vastuuta osallistua köyhyyden ja syrjäytymisen torjumiseen. Teemavuodella edistetään
  halutaan edistää tietoisuutta, osallistumista ja sitoutumista sekä luodaan unionin jäsenvaltioissa asuville tavallisille kansalaisille uusia vaikuttamismahdollisuuksia. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Yhteisvastuu — Edistetään sosiaalisen suojelun politiikan ja toiminnan ottamista yhteiseksi asiaksi ja korostetaan jokaisen vastuuta osallistua köyhyyden ja syrjäytymisen torjumiseen. Teemavuodella edistetään tietoisuutta, osallistumista ja sitoutumista sekä luodaan tavallisille kansalaisille uusia vaikuttamismahdollisuuksia.

Yhteisvastuu — Edistetään sosiaalisen suojelun politiikan ja toiminnan ottamista yhteiseksi asiaksi ja korostetaan jokaisen vastuuta osallistua köyhyyden ja syrjäytymisen torjumiseen. Teemavuodella edistetään
  halutaan edistää tietoisuutta, osallistumista ja sitoutumista sekä luodaan unionin jäsenvaltioissa asuville tavallisille kansalaisille uusia vaikuttamismahdollisuuksia.

Perustelu

On tärkeää muistuttaa erikseen ja korostetusti unionin sitoutuvan siihen, että Euroopan kansalaisten suhtautumista köyhyyteen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen pyritään muuttamaan aktiivisesti.

Muutosehdotus 2

2 artiklan c kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Yhteenkuuluvuus — Edistetään tiiviimpää yhteenkuuluvuutta yhteiskunnassa tuomalla esiin niitä etuja, joita kaikille koituu yhteiskunnasta, josta köyhyys on poistettu ja jossa ketään ei syrjäytetä. Teemavuodella toimitaan sellaisen yhteiskunnan hyväksi, joka ylläpitää ja kehittää elämänlaatua, sosiaalista hyvinvointia ja yhtäläisiä mahdollisuuksia kaikille taustasta riippumatta huolehtien kestävästä kehityksestä, sukupolvien välisestä ja sisäisestä solidaarisuudesta sekä toimien johdonmukaisuudesta suhteessa EU:n toimintaan maailmanlaajuisesti. | Yhteenkuuluvuus — Edistetään tiiviimpää yhteenkuuluvuutta yhteiskunnassa tuomalla esiin niitä etuja, joita kaikille kansalaisille koituu tasa-arvoisesta yhteiskunnasta, joka tarjoaa oikeuksia ja mahdollisuuksia, josta köyhyys on poistettu ja jossa ketään ei syrjäytetä. Teemavuodella toimitaan sellaisen yhteiskunnan hyväksi, joka ylläpitää ja kehittää elämänlaatua, sosiaalista hyvinvointia ja yhtäläisiä mahdollisuuksia kaikille taustasta riippumatta huolehtien kestävästä kehityksestä, sukupolvien välisestä ja sisäisestä solidaarisuudesta sekä toimien johdonmukaisuudesta suhteessa EU:n toimintaan maailmanlaajuisesti. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Yhteenkuuluvuus — Edistetään tiiviimpää yhteenkuuluvuutta yhteiskunnassa tuomalla esiin niitä etuja, joita kaikille koituu yhteiskunnasta, josta köyhyys on poistettu ja jossa ketään ei syrjäytetä. Teemavuodella toimitaan sellaisen yhteiskunnan hyväksi, joka ylläpitää ja kehittää elämänlaatua, sosiaalista hyvinvointia ja yhtäläisiä mahdollisuuksia kaikille taustasta riippumatta huolehtien kestävästä kehityksestä, sukupolvien välisestä ja sisäisestä solidaarisuudesta sekä toimien johdonmukaisuudesta suhteessa EU:n toimintaan maailmanlaajuisesti.

Yhteenkuuluvuus — Edistetään tiiviimpää yhteenkuuluvuutta yhteiskunnassa tuomalla esiin niitä etuja, joita kaikille kansalaisille koituu tasa-arvoisesta yhteiskunnasta, joka tarjoaa oikeuksia ja mahdollisuuksia, josta köyhyys on poistettu ja jossa ketään ei syrjäytetä. Teemavuodella toimitaan sellaisen yhteiskunnan hyväksi, joka ylläpitää ja kehittää elämänlaatua, sosiaalista hyvinvointia ja yhtäläisiä mahdollisuuksia kaikille taustasta riippumatta huolehtien kestävästä kehityksestä, sukupolvien välisestä ja sisäisestä solidaarisuudesta sekä toimien johdonmukaisuudesta suhteessa EU:n toimintaan maailmanlaajuisesti.

Perustelu

On ratkaisevan tärkeää, että unionin sosiaalipoliittiset sitoumukset koskevat kaikkia kansalaisia ja että unioni tunnustaa kaikille täydet ja tasavertaiset kansalaisoikeudet, jotka mahdollistavat kaikkien osallistumisen, varmistamalla samat mahdollisuudet Lissabonin sopimuksen 5 a artiklan periaatteiden mukaisesti: ”Unioni ottaa politiikkansa ja toimintansa määrittelyssä ja toteuttamisessa huomioon korkean työllisyystason edistämiseen, riittävän sosiaalisen suojelun takaamiseen, sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen sekä korkeatasoiseen koulutukseen ja ihmisten terveyden korkeatasoiseen suojeluun liittyvät vaatimukset.”

Muutosehdotus 3

2 artiklan d kohta

| Komission ehdotus | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| Sitoutuminen — Muistutetaan EU:n voimakkaasta poliittisesta sitoutumisesta köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen ja edistetään sen toteutumista hallinnon kaikilla tasoilla. Sosiaalisen suojelun ja sosiaalisen osallisuuden alalla sovellettavan avoimen koordinointimenettelyn saavutusten ja mahdollisten puutteitten pohjalta teemavuodella vahvistetaan poliittista sitoutumista köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen ja annetaan pontta uusien asiaan liittyvien Euroopan unionin toimien kehittämiselle. | Sitoutuminen — Muistutetaan EU:n ja jäsenvaltioiden voimakkaasta poliittisesta sitoutumisesta köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen ja edistetään sen toteutumista hallinnon kaikilla tasoilla
  viranomaisten tiivistä toimintaa köyhyyden torjumiseksi. Sosiaalisen suojelun ja sosiaalisen osallisuuden alalla sovellettavan avoimen koordinointimenettelyn saavutusten ja mahdollisten puutteitten pohjalta teemavuodella vahvistetaan poliittista sitoutumista köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen ja annetaan pontta uusien asiaan liittyvien Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden toimien kehittämiselle. |

Komission ehdotus

Muutosehdotus

Sitoutuminen — Muistutetaan EU:n voimakkaasta poliittisesta sitoutumisesta köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen ja edistetään sen toteutumista hallinnon kaikilla tasoilla. Sosiaalisen suojelun ja sosiaalisen osallisuuden alalla sovellettavan avoimen koordinointimenettelyn saavutusten ja mahdollisten puutteitten pohjalta teemavuodella vahvistetaan poliittista sitoutumista köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen ja annetaan pontta uusien asiaan liittyvien Euroopan unionin toimien kehittämiselle.

Sitoutuminen — Muistutetaan EU:n ja jäsenvaltioiden voimakkaasta poliittisesta sitoutumisesta köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen ja edistetään sen toteutumista hallinnon kaikilla tasoilla
  viranomaisten tiivistä toimintaa köyhyyden torjumiseksi. Sosiaalisen suojelun ja sosiaalisen osallisuuden alalla sovellettavan avoimen koordinointimenettelyn saavutusten ja mahdollisten puutteitten pohjalta teemavuodella vahvistetaan poliittista sitoutumista köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen ja annetaan pontta uusien asiaan liittyvien Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden toimien kehittämiselle.

Perustelu

Kun 2 artiklan c kohdassa keskitytään vastuun jakamiseen, 2 artiklan d kohdassa tulee kiinnittää huomiota viranomaisten rooliin sekä tähdentää, että köyhyyden torjumiseksi on tehtävä poliittinen sitoumus sen sijaan, että toteutetaan toimia, joissa keskitytään yksittäisten tahojen käyttäytymiseen.

Muutosehdotus 4

6 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Kunkin jäsenvaltion on nimettävä kansallinen täytäntöönpanoelin järjestämään sen osallistuminen teemavuoteen ja huolehtimaan toimien koordinoinnista kansallisella tasolla. Kansallinen täytäntöönpanoelin vastaa teemavuotta koskevan kansallisen strategian ja painotusten määrittelystä ja valitsee ne toimenpiteet, joille haetaan yhteisön rahoitusta. Kansallinen strategia ja teemavuoden painotukset on vahvistettava 2 artiklassa lueteltujen tavoitteitten mukaisesti. | Kunkin jäsenvaltion on nimettävä kansallinen täytäntöönpanoelin järjestämään sen osallistuminen teemavuoteen ja huolehtimaan toimien koordinoinnista kansallisella tasolla. Kansallinen täytäntöönpanoelin vastaa teemavuotta koskevan kansallisen strategian ja
  koskevien painotusten ja strategian määrittelystä kansallisella tasolla ja valitsee ne toimenpiteet, joille haetaan yhteisön rahoitusta. Tässä yhteydessä tulee osoittaa, että koordinointi alue- ja paikallistason kanssa on ollut tiivistä.
  Kansallinen strategia ja
  Teemavuoden kansalliset painotukset ja kansallinen strategia on vahvistettava 2 artiklassa lueteltujen tavoitteitten mukaisesti. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Kunkin jäsenvaltion on nimettävä kansallinen täytäntöönpanoelin järjestämään sen osallistuminen teemavuoteen ja huolehtimaan toimien koordinoinnista kansallisella tasolla. Kansallinen täytäntöönpanoelin vastaa teemavuotta koskevan kansallisen strategian ja painotusten määrittelystä ja valitsee ne toimenpiteet, joille haetaan yhteisön rahoitusta. Kansallinen strategia ja teemavuoden painotukset on vahvistettava 2 artiklassa lueteltujen tavoitteitten mukaisesti.

Kunkin jäsenvaltion on nimettävä kansallinen täytäntöönpanoelin järjestämään sen osallistuminen teemavuoteen ja huolehtimaan toimien koordinoinnista kansallisella tasolla. Kansallinen täytäntöönpanoelin vastaa teemavuotta koskevan kansallisen strategian ja
  koskevien painotusten ja strategian määrittelystä kansallisella tasolla ja valitsee ne toimenpiteet, joille haetaan yhteisön rahoitusta. Tässä yhteydessä tulee osoittaa, että koordinointi alue- ja paikallistason kanssa on ollut tiivistä.
  Kansallinen strategia ja
  Teemavuoden kansalliset painotukset ja kansallinen strategia on vahvistettava 2 artiklassa lueteltujen tavoitteitten mukaisesti.

Perustelu

On tärkeää, että kansallisissa strategioissa määritellään ensin kansalliset painotukset, jotka perustuvat köyhyyden laajuuteen kussakin maassa. Strategian suunnittelemiseksi on tutustuttava ensin perusteellisesti ongelmaan, sillä köyhyyden torjuminen on monialaista ja edellyttää tarkkaan kohdennettua lähestymistapaa.

Muutosehdotus 5

13 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Komissio voi tehdä teemavuoteen liittyvää yhteistyötä asiaan liittyvien kansainvälisten organisaatioiden kanssa; näitä ovat etenkin Euroopan neuvosto, Kansainvälinen työjärjestö ja Yhdistyneet Kansakunnat. | Komissio voi tehdä teemavuoteen liittyvää yhteistyötä asiaan liittyvien kansainvälisten organisaatioiden kanssa; näitä ovat etenkin Euroopan neuvosto, Kansainvälinen työjärjestö,
  ja Yhdistyneet Kansakunnat, Maailman terveysjärjestö ja Maailmanpankki. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Komissio voi tehdä teemavuoteen liittyvää yhteistyötä asiaan liittyvien kansainvälisten organisaatioiden kanssa; näitä ovat etenkin Euroopan neuvosto, Kansainvälinen työjärjestö ja Yhdistyneet Kansakunnat.

Komissio voi tehdä teemavuoteen liittyvää yhteistyötä asiaan liittyvien kansainvälisten organisaatioiden kanssa; näitä ovat etenkin Euroopan neuvosto, Kansainvälinen työjärjestö,
  ja Yhdistyneet Kansakunnat, Maailman terveysjärjestö ja Maailmanpankki.

Perustelu

Köyhyys aiheuttaa vakavia seurauksia pitkällä aikavälillä, estää täyden potentiaalin saavuttamisen ja on uhkana terveydelle, henkilökohtaiselle kehitykselle ja yleiselle hyvinvoinnille. WHO:n asiantuntemus voi osaltaan edesauttaa tiedon lisäämistä ja hyvien käytänteiden jakamista. Maailmanpankin hankkima kokemus on myös tärkeää, sillä sen lähestymistapa perustuu yhä enemmän voimaannuttamiseen.

Muutosehdotus 6

Liite

I   YHTEISÖN LAAJUISET TOIMET

1.   Kokoukset ja tapahtumat

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Järjestetään yhteisön tasoisia kokouksia ja tapahtumia, joilla pyritään tekemään tunnetuksi teemavuoteen ja köyhyyteen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen liittyviä kysymyksiä sekä tarjoamaan foorumi ajatustenvaihdolle. Kokouksiin ja tapahtumiin kootaan sidosryhmiä, ja ne suunnitellaan yhdessä köyhyyttä kokevien ja heitä edustavien kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa tarkoituksena järjestää tilaisuus puuttua toimintastrategioissa oleviin puutteisiin ja jokapäiväisiin ongelmiin. | Järjestetään yhteisön tasoisia kokouksia ja tapahtumia, joilla pyritään tekemään unionin jäsenvaltioiden kansalaisille tunnetuksi teemavuoteen ja köyhyyteen
  köyhyyden ja sosiaaliseen syrjäytymiseen
  syrjäytymisen torjuntaan liittyviä kysymyksiä sekä tarjoamaan foorumi ajatustenvaihdolle
  edistämään ajatustenvaihdon kehittämistä. Kokouksiin ja tapahtumiin kootaan sidosryhmiä, ja ne
  Kokoukset ja tapahtumat suunnitellaan yhdessä köyhyyttä kokevien ja heitä edustavien kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa tarkoituksena järjestää tilaisuus puuttua toimintastrategioissa oleviin puutteisiin ja jokapäiväisiin ongelmiin. Tavoitteena on mahdollistaa yhteiskuntaelämän toimijoiden aktiivinen osallistuminen kehittämällä sosiaalista voimaannuttamista edistäviä toimia ja käytäntöjä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Järjestetään yhteisön tasoisia kokouksia ja tapahtumia, joilla pyritään tekemään tunnetuksi teemavuoteen ja köyhyyteen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen liittyviä kysymyksiä sekä tarjoamaan foorumi ajatustenvaihdolle. Kokouksiin ja tapahtumiin kootaan sidosryhmiä, ja ne suunnitellaan yhdessä köyhyyttä kokevien ja heitä edustavien kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa tarkoituksena järjestää tilaisuus puuttua toimintastrategioissa oleviin puutteisiin ja jokapäiväisiin ongelmiin.

Järjestetään yhteisön tasoisia kokouksia ja tapahtumia, joilla pyritään tekemään unionin jäsenvaltioiden kansalaisille tunnetuksi teemavuoteen ja köyhyyteen
  köyhyyden ja sosiaaliseen syrjäytymiseen
  syrjäytymisen torjuntaan liittyviä kysymyksiä sekä tarjoamaan foorumi ajatustenvaihdolle
  edistämään ajatustenvaihdon kehittämistä. Kokouksiin ja tapahtumiin kootaan sidosryhmiä, ja ne
  Kokoukset ja tapahtumat suunnitellaan yhdessä köyhyyttä kokevien ja heitä edustavien kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa tarkoituksena järjestää tilaisuus puuttua toimintastrategioissa oleviin puutteisiin ja jokapäiväisiin ongelmiin. Tavoitteena on mahdollistaa yhteiskuntaelämän toimijoiden aktiivinen osallistuminen kehittämällä sosiaalista voimaannuttamista edistäviä toimia ja käytäntöjä.

Perustelu

Köyhyyden torjunta tulee olla suunnattu unionin jäsenvaltioiden kansalaisille, jotta voidaan kehittää ja lisätä heidän vastuutaan. Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan teemavuoden tavoitteena on luoda olosuhteet sosiaalisen eriarvoisuuden syntymisen rajoittamiselle. Toimien ja käytäntöjen tuleekin perustua sosiaaliseen voimaannuttamiseen.

Muutosehdotus 7

Liite

2.   Tiedotus- ja edistämiskampanjat, joihin sisältyy seuraavia:

Kolmas luetelmakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Järjestetään yhteisön tasoinen mutta kansallisiin oloihin mukautettava tiedotuskampanja, jossa hyödynnetään sekä perinteisiä että uusia viestintäkanavia ja uutta teknologiaa. | Järjestetään yhteisön tasoinen mutta kansallisiin,
  ja
  paikallisiin ja alueellisiin oloihin mukautettava tiedotuskampanja, jossa hyödynnetään sekä perinteisiä että uusia viestintäkanavia ja uutta teknologiaa ja jolla pyritään lisäämään tiedon levittämistä ja herättämään yleistä kiinnostusta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Järjestetään yhteisön tasoinen mutta kansallisiin oloihin mukautettava tiedotuskampanja, jossa hyödynnetään sekä perinteisiä että uusia viestintäkanavia ja uutta teknologiaa.

Järjestetään yhteisön tasoinen mutta kansallisiin,
  ja
  paikallisiin ja alueellisiin oloihin mukautettava tiedotuskampanja, jossa hyödynnetään sekä perinteisiä että uusia viestintäkanavia ja uutta teknologiaa ja jolla pyritään lisäämään tiedon levittämistä ja herättämään yleistä kiinnostusta.

Perustelu

Paikallistaso on tärkeä toiminnan taso, sillä alue- ja paikallisviranomaisilla on erityinen rooli edistettäessä köyhien tai sosiaalisten syrjäytyneiden mahdollisuuksia käyttää sosiaali-, talous- ja kulttuuripalveluja sekä tunnustettaessa niiden käyttäminen. Kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason viranomaiset ovat pääasiallisesti vastuussa syrjäytyneiden henkilöiden integrointiin tähtäävien politiikkojen laatimisesta, rahoittamisesta ja hallinnoimisesta.

Tiedotuskampanjoilla voidaan saavuttaa suuri määrä kansalaisia, kun hyödynnetään kaikkien tasojen julkisten elinten osallistumista ja käytetään tietyille kohderyhmille suunnattua kieltä.

Muutosehdotus 8

Liite

2.   Tiedotus- ja edistämiskampanjat, joihin sisältyy seuraavia:

Neljäs luetelmakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Kehitetään viestintä- ja mediavälineitä käytettäväksi koko yhteisön alueella yleisen kiinnostuksen herättämiseen. | Kehitetään viestintä- ja mediavälineitä käytettäväksi koko yhteisön alueella yleisen kiinnostuksen herättämiseen. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Kehitetään viestintä- ja mediavälineitä käytettäväksi koko yhteisön alueella yleisen kiinnostuksen herättämiseen.

Kehitetään viestintä- ja mediavälineitä käytettäväksi koko yhteisön alueella yleisen kiinnostuksen herättämiseen.

Perustelu

Teksti sisältyy kolmanteen luetelmakohtaan.

Muutosehdotus 9

Liite

2.   Tiedotus- ja edistämiskampanjat, joihin sisältyy seuraavia:

Viides luetelmakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Toteutetaan tarkoituksenmukaisia toimia, joilla tuodaan esiin teemavuoden tavoitteita edistävien yhteisön toimien tuloksia ja parannetaan niiden näkyvyyttä. | Toteutetaan tarkoituksenmukaisia toimia, joilla tuodaan esiin teemavuoden tavoitteita edistävien yhteisön toimien tuloksia ja parannetaan niiden
  ohjelmien näkyvyyttä ja tuodaan esiin teemavuoden tavoitteita edistäviä yhteisön toimia ja niiden tuloksia. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Toteutetaan tarkoituksenmukaisia toimia, joilla tuodaan esiin teemavuoden tavoitteita edistävien yhteisön toimien tuloksia ja parannetaan niiden näkyvyyttä.

Toteutetaan tarkoituksenmukaisia toimia, joilla tuodaan esiin teemavuoden tavoitteita edistävien yhteisön toimien tuloksia ja parannetaan niiden
  ohjelmien näkyvyyttä ja tuodaan esiin teemavuoden tavoitteita edistäviä yhteisön toimia ja niiden tuloksia.

Perustelu

Itsestään selvä.

Muutosehdotus 10

Liite

2.   Tiedotus- ja edistämiskampanjat, joihin sisältyy seuraavia:

Kuudes luetelmakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Levitetään tietoa teemavuodesta koulutuslaitosten toimin. | Levitetään tietoa teemavuodesta koulutuslaitosten toimin nuorten valistamiseksi sekä köyhyyden torjunnan periaatteita koskevan tiedon levittämiseksi. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Levitetään tietoa teemavuodesta koulutuslaitosten toimin.

Levitetään tietoa teemavuodesta koulutuslaitosten toimin nuorten valistamiseksi sekä köyhyyden torjunnan periaatteita koskevan tiedon levittämiseksi.

Perustelu

Vastuun jakamista vahvistetaan toimilla, joilla lisätään yhteiskunnan kaikkien osapuolien osallistumista ja erityisesti nuorten osallistumista. Näin voidaan vahvistaa Lissabonin sopimuksen soveltamista, sillä sen 149 artiklan mukaan yhteisön toiminnalla pyritään ”kannustamaan nuorten osallistumista demokratian toteuttamiseen Euroopassa”.

Muutosehdotus 11

Liite

3.   Muut toimet

Ensimmäinen luetelmakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tehdään yhteisön laajuisia selvityksiä ja tutkimuksia, joilla arvioidaan teemavuoden valmistelua, tehoa, vaikutuksia ja pitemmän aikavälin seurantaa sekä raportoidaan näistä aiheista. Jotta helpotettaisiin uuden yhteisymmärryksen rakentamista poliittisista ratkaisuista, yhdessä selvityksessä esitetään kysymyksiä, joilla luodataan kansalaisten käsitystä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen ehkäisemiseen ja torjumiseen tähtäävästä politiikasta sosiaalisen suojelun järjestelmät mukaan luettuina sekä unionin mahdollisesta roolista köyhyyden ja syrjäytymisen vastaisissa toimissa. Selvitys tehdään vuonna 2009, jotta sen tulokset voidaan esittää teemavuoden avauskonferenssissa. | Tehdään yhteisön laajuisia selvityksiä ja tutkimuksia, joilla arvioidaan teemavuoden valmistelua, tehoa, vaikutuksia ja pitemmän aikavälin seurantaa sekä raportoidaan näistä aiheista. Jotta helpotettaisiin
  laajennettaisiin poliittisia ratkaisuja koskevan uuden yhteisymmärryksen rakentamista
  pohjaa
  poliittisista ratkaisuista, yhdessä selvityksessä esitetään kysymyksiä, joilla luodataan kansalaisten käsitystä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen ehkäisemiseen ja torjumiseen tähtäävästä politiikasta sosiaalisen suojelun järjestelmät mukaan luettuina sekä unionin mahdollisesta roolista köyhyyden ja syrjäytymisen vastaisissa toimissa. Selvitys tehdään vuonna 2009, jotta sen tulokset voidaan esittää teemavuoden avauskonferenssissa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tehdään yhteisön laajuisia selvityksiä ja tutkimuksia, joilla arvioidaan teemavuoden valmistelua, tehoa, vaikutuksia ja pitemmän aikavälin seurantaa sekä raportoidaan näistä aiheista. Jotta helpotettaisiin uuden yhteisymmärryksen rakentamista poliittisista ratkaisuista, yhdessä selvityksessä esitetään kysymyksiä, joilla luodataan kansalaisten käsitystä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen ehkäisemiseen ja torjumiseen tähtäävästä politiikasta sosiaalisen suojelun järjestelmät mukaan luettuina sekä unionin mahdollisesta roolista köyhyyden ja syrjäytymisen vastaisissa toimissa. Selvitys tehdään vuonna 2009, jotta sen tulokset voidaan esittää teemavuoden avauskonferenssissa.

Tehdään yhteisön laajuisia selvityksiä ja tutkimuksia, joilla arvioidaan teemavuoden valmistelua, tehoa, vaikutuksia ja pitemmän aikavälin seurantaa sekä raportoidaan näistä aiheista. Jotta helpotettaisiin
  laajennettaisiin poliittisia ratkaisuja koskevan uuden yhteisymmärryksen rakentamista
  pohjaa
  poliittisista ratkaisuista, yhdessä selvityksessä esitetään kysymyksiä, joilla luodataan kansalaisten käsitystä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen ehkäisemiseen ja torjumiseen tähtäävästä politiikasta sosiaalisen suojelun järjestelmät mukaan luettuina sekä unionin mahdollisesta roolista köyhyyden ja syrjäytymisen vastaisissa toimissa. Selvitys tehdään vuonna 2009, jotta sen tulokset voidaan esittää teemavuoden avauskonferenssissa.

Perustelu

On tärkeää muistuttaa erikseen ja korostetusti unionin sitoutuvan siihen, että Euroopan kansalaisten suhtautumista köyhyyteen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen pyritään muuttamaan aktiivisesti.

Muutosehdotus 12

Liite

3.   Muut toimet

Toinen luetelmakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tehdään yksityisen sektorin sekä tv- ja radiotoiminnan harjoittajien ja muiden viestinten kanssa yhteistyötä tietojen levittämisessä teemavuodesta samoin kuin toimissa, joilla viritetään pitkäkestoista keskustelua sosiaalikysymyksistä. | Tehdään yksityisen sektorin sekä tv- ja radiotoiminnan harjoittajien ja muiden viestinten kanssa yhteistyötä tietojen levittämisessä teemavuodesta samoin kuin toimissa, joilla viritetään
  herätetään pitkäkestoista keskustelua sosiaalikysymyksistä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tehdään yksityisen sektorin sekä tv- ja radiotoiminnan harjoittajien ja muiden viestinten kanssa yhteistyötä tietojen levittämisessä teemavuodesta samoin kuin toimissa, joilla viritetään pitkäkestoista keskustelua sosiaalikysymyksistä.

Tehdään yksityisen sektorin sekä tv- ja radiotoiminnan harjoittajien ja muiden viestinten kanssa yhteistyötä tietojen levittämisessä teemavuodesta samoin kuin toimissa, joilla viritetään
  herätetään pitkäkestoista keskustelua sosiaalikysymyksistä.

Perustelu

Itsestään selvä.

Muutosehdotus 13

Liite

II   KANSALLISEN TASON TOIMIIN MYÖNNETTÄVÄ YHTEISRAHOITUS

Kohdan 7 alakohta f

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Järjestetään virkamiehille, työmarkkinaosapuolille, viestimille, kansalaisjärjestöjen edustajille ja muille tahoille koulutustilaisuuksia, joiden avulla osallistujat voivat syventää tietojaan köyhyydestä ja sosiaalisesta syrjäytymisestä, Euroopan tason ja kansallisesta sosiaalisen suojelun politiikasta ja käytettävissä olevista eri välineistä, saavat paremmat valmiudet käsitellä köyhyyteen liittyviä kysymyksiä sekä rohkaistuvat osallistumaan aktiivisesti köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen. | Järjestetään kansallisten, paikallisten ja alueellisten tasojen virkamiehille, työmarkkinaosapuolille, viestimille, kansalaisjärjestöjen edustajille ja muille tahoille koulutustilaisuuksia, joiden avulla osallistujat voivat syventää tietojaan köyhyydestä ja sosiaalisesta syrjäytymisestä, Euroopan tason ja kansallisesta sosiaalisen suojelun politiikasta ja käytettävissä olevista eri välineistä, saavat paremmat valmiudet käsitellä köyhyyteen liittyviä kysymyksiä sekä rohkaistuvat osallistumaan aktiivisesti köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Järjestetään virkamiehille, työmarkkinaosapuolille, viestimille, kansalaisjärjestöjen edustajille ja muille tahoille koulutustilaisuuksia, joiden avulla osallistujat voivat syventää tietojaan köyhyydestä ja sosiaalisesta syrjäytymisestä, Euroopan tason ja kansallisesta sosiaalisen suojelun politiikasta ja käytettävissä olevista eri välineistä, saavat paremmat valmiudet käsitellä köyhyyteen liittyviä kysymyksiä sekä rohkaistuvat osallistumaan aktiivisesti köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen.

Järjestetään kansallisten, paikallisten ja alueellisten tasojen virkamiehille, työmarkkinaosapuolille, viestimille, kansalaisjärjestöjen edustajille ja muille tahoille koulutustilaisuuksia, joiden avulla osallistujat voivat syventää tietojaan köyhyydestä ja sosiaalisesta syrjäytymisestä, Euroopan tason ja kansallisesta sosiaalisen suojelun politiikasta ja käytettävissä olevista eri välineistä, saavat paremmat valmiudet käsitellä köyhyyteen liittyviä kysymyksiä sekä rohkaistuvat osallistumaan aktiivisesti köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen.

Perustelu

Kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason viranomaiset ovat pääasiallisesti vastuussa syrjäytyneiden henkilöiden integrointiin tähtäävien politiikkojen laatimisesta, rahoittamisesta ja hallinnoimisesta. Onkin tärkeää, että kyseisiä virkamiehiä valmistetaan tähän tehtävään.

Muutosehdotus 14

Liite

V   TEEMAVUODEN TOIMINNAN PAINOPISTEET

Toinen kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tehdyn analyysin tulosten sekä sosiaalista suojelua ja sosiaalista osallisuutta käsittelevässä yhteisessä raportissa yksilöityjen painopisteitten mukaisesti teemavuoden toimissa olisi keskityttävä seuraaviin teemoihin:






  — | lasten köyhyys ja köyhyyden periytyminen sukupolvelta toiselle |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tehdyn analyysin tulosten sekä sosiaalista suojelua ja sosiaalista osallisuutta käsittelevässä yhteisessä raportissa yksilöityjen painopisteitten mukaisesti teemavuoden toimissa olisi keskityttävä seuraaviin teemoihin:

—

lasten köyhyys ja köyhyyden periytyminen sukupolvelta toiselle

| — | osallisuutta edistävät työmarkkinat |
| --- | --- |

—

osallisuutta edistävät työmarkkinat

| — | koulutukseen liittyvät epäkohdat, myös digitaalisen lukutaidon osalta |
| --- | --- |

—

koulutukseen liittyvät epäkohdat, myös digitaalisen lukutaidon osalta

| — | köyhyys ja sukupuoli |
| --- | --- |

—

köyhyys ja sukupuoli

| — | julkisten palvelujen saatavuus, mukaan luettuna kohtuullinen asumistaso |
| --- | --- |

—

julkisten palvelujen saatavuus, mukaan luettuna kohtuullinen asumistaso

| — | syrjinnän torjuminen, maahanmuuttajien integroituminen sekä etnisten vähemmistöjen sosiaalinen osallisuus ja osallistuminen työmarkkinoiden toimintaan |
| --- | --- |

—

syrjinnän torjuminen, maahanmuuttajien integroituminen sekä etnisten vähemmistöjen sosiaalinen osallisuus ja osallistuminen työmarkkinoiden toimintaan

| — | vammaisten ja muiden heikossa asemassa olevien ryhmien tarpeet. |
| --- | --- |

—

vammaisten ja muiden heikossa asemassa olevien ryhmien tarpeet.

Tehdyn analyysin tulosten sekä sosiaalista suojelua ja sosiaalista osallisuutta käsittelevässä yhteisessä raportissa yksilöityjen painopisteitten mukaisesti teemavuoden toimissa olisi keskityttävä seuraaviin teemoihin:

| — | lasten köyhyys ja köyhyyden periytyminen sukupolvelta toiselle |
| --- | --- |

—

lasten köyhyys ja köyhyyden periytyminen sukupolvelta toiselle

| — | ikääntyneet ihmiset |
| --- | --- |

—

ikääntyneet ihmiset

| — | osallistamisen aktiiviset ja yhdennetyt lähestymistavat |
| --- | --- |

—

osallistamisen aktiiviset ja yhdennetyt lähestymistavat

| — | osallisuutta edistävät työmarkkinat |
| --- | --- |

—

osallisuutta edistävät työmarkkinat

| — | koulutukseen liittyvät epäkohdat, myös digitaalisen lukutaidon osalta |
| --- | --- |

—

koulutukseen liittyvät epäkohdat, myös digitaalisen lukutaidon osalta

| — | köyhyys ja sukupuoli |
| --- | --- |

—

köyhyys ja sukupuoli

| — | julkisten palvelujen saatavuus, mukaan luettuna kohtuullinen asumistaso |
| --- | --- |

—

julkisten palvelujen saatavuus, mukaan luettuna kohtuullinen asumistaso

| — | syrjinnän torjuminen, maahanmuuttajien integroituminen sekä etnisten ja uskonnollisten vähemmistöjen ja pakolaisten sosiaalinen osallisuus ja osallistuminen työmarkkinoiden toimintaan |
| --- | --- |

—

syrjinnän torjuminen, maahanmuuttajien integroituminen sekä etnisten ja uskonnollisten vähemmistöjen ja pakolaisten sosiaalinen osallisuus ja osallistuminen työmarkkinoiden toimintaan

| — | vammaisten ja muiden heikossa asemassa olevien ryhmien tarpeet. |
| --- | --- |

—

vammaisten ja muiden heikossa asemassa olevien ryhmien tarpeet.

Perustelu

Köyhyys koskettaa erityisesti ikääntynyttä väestöä, pakolaisia ja uskonnollisia vähemmistöjä. Jotta voidaan varmistaa tasavertaiset mahdollisuudet osallistua poliittiseen ja yhteiskunnalliseen elämään, on tärkeää edistää aiheita koskevia osallistavia toimia.

Muutosehdotus 15

Liite

5.   OMINAISPIIRTEET JA TAVOITTEET

5.3.   Ehdotuksen tavoitteet ja odotetut tulokset sekä vastaavat indikaattorit toimintoperusteisessa johtamismallissa

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Teemavuoden tarkoituksena on virittää keskustelua ja löytää ratkaisuja, joiden avulla köyhyydestä ja sosiaalisesta syrjäytymisestä kärsivät voivat osallistua yhteiskuntaelämään mielekkäällä tavalla. Lisäksi pyritään vahvistamaan kyseisten ihmisten järjestöjä ja kehittämään vahvempia verkostoja, joiden kautta he voivat osallistua toimiin, jotka merkittävästi edistävät köyhyyden poistamista. Tämä vahvistaa avoimen koordinointimenetelmän vaikutuksia kentällä. | Teemavuoden tarkoituksena on virittää keskustelua ja löytää ratkaisuja, joiden avulla köyhyydestä ja sosiaalisesta syrjäytymisestä kärsivät voivat osallistua yhteiskuntaelämään mielekkäällä tavalla ja joiden avulla heitä voidaan osallistaa. Lisäksi pyritään vahvistamaan kyseisten ihmisten järjestöjä ja luomaan olosuhteet tehokkaiden voimaannuttamistoimien edistämiselle,
  ja kehittämään
  jotta voidaan kehittää vahvempia verkostoja, joiden kautta he voivat osallistua toimiin, jotka merkittävästi edistävät köyhyyden poistamista. Tämä vahvistaa avoimen koordinointimenetelmän vaikutuksia kentällä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Teemavuoden tarkoituksena on virittää keskustelua ja löytää ratkaisuja, joiden avulla köyhyydestä ja sosiaalisesta syrjäytymisestä kärsivät voivat osallistua yhteiskuntaelämään mielekkäällä tavalla. Lisäksi pyritään vahvistamaan kyseisten ihmisten järjestöjä ja kehittämään vahvempia verkostoja, joiden kautta he voivat osallistua toimiin, jotka merkittävästi edistävät köyhyyden poistamista. Tämä vahvistaa avoimen koordinointimenetelmän vaikutuksia kentällä.

Teemavuoden tarkoituksena on virittää keskustelua ja löytää ratkaisuja, joiden avulla köyhyydestä ja sosiaalisesta syrjäytymisestä kärsivät voivat osallistua yhteiskuntaelämään mielekkäällä tavalla ja joiden avulla heitä voidaan osallistaa. Lisäksi pyritään vahvistamaan kyseisten ihmisten järjestöjä ja luomaan olosuhteet tehokkaiden voimaannuttamistoimien edistämiselle,
  ja kehittämään
  jotta voidaan kehittää vahvempia verkostoja, joiden kautta he voivat osallistua toimiin, jotka merkittävästi edistävät köyhyyden poistamista. Tämä vahvistaa avoimen koordinointimenetelmän vaikutuksia kentällä.

Perustelu

Itsestään selvä.

Bryssel 18. kesäkuuta 2008

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 9.10.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 257/15 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 257/15

---

Alueiden komitean Lausunto aiheesta EUrooppalainen Alueellisen Yhteistyön Yhtymä (EAYY): Euroopan Alueellisen Yhteistyön Vauhdittaminen

(2008/C 257/03)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | kehottaa panemaan asetuksen nopeasti ja johdonmukaisesti täytäntöön kaikkialla unionissa uuden välineen unionihengen mukaisesti. |
| --- | --- |

—

kehottaa panemaan asetuksen nopeasti ja johdonmukaisesti täytäntöön kaikkialla unionissa uuden välineen unionihengen mukaisesti.

| — | korostaa, että tarjoamalla yhteisön oikeudelliset puitteet kahden tai useamman jäsenvaltion institutionaalisten toimijoiden väliselle alueelliselle yhteistyölle eri tasoilla EAYY voi edistää horisontaalista Euroopan yhdentymisprosessia toissijaisuus- ja läheisyysperiaatteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

—

korostaa, että tarjoamalla yhteisön oikeudelliset puitteet kahden tai useamman jäsenvaltion institutionaalisten toimijoiden väliselle alueelliselle yhteistyölle eri tasoilla EAYY voi edistää horisontaalista Euroopan yhdentymisprosessia toissijaisuus- ja läheisyysperiaatteiden mukaisesti.

| — | painottaa, että mahdollisuus sisällyttää erilaisia institutionaalisia tasoja samaan yhteistyörakenteeseen avaa tietä uusille monitasoisille hallintotavoille, minkä ansiosta eurooppalaiset alue- ja paikallisviranomaiset voivat saada tärkeän liikkeellepanevan roolin unionin politiikkojen laatimisessa ja täytäntöönpanossa ja ne voivat edistää osaltaan sitä, että eurooppalaisesta hallintotavasta tulee entistä avoimempaa, osallistavampaa, demokraattisempaa, vastuullisempaa ja selkeämpää. |
| --- | --- |

—

painottaa, että mahdollisuus sisällyttää erilaisia institutionaalisia tasoja samaan yhteistyörakenteeseen avaa tietä uusille monitasoisille hallintotavoille, minkä ansiosta eurooppalaiset alue- ja paikallisviranomaiset voivat saada tärkeän liikkeellepanevan roolin unionin politiikkojen laatimisessa ja täytäntöönpanossa ja ne voivat edistää osaltaan sitä, että eurooppalaisesta hallintotavasta tulee entistä avoimempaa, osallistavampaa, demokraattisempaa, vastuullisempaa ja selkeämpää.

| — | vahvistaa aikomuksensa toimia keskeisessä roolissa EAYY:stä tiedotettaessa ja tehtäessä välinettä tunnetuksi poliittisen osallistumisen, viestintä-aloitteiden, kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihtoverkostojen sekä tutkimustoiminnan avulla. |
| --- | --- |

—

vahvistaa aikomuksensa toimia keskeisessä roolissa EAYY:stä tiedotettaessa ja tehtäessä välinettä tunnetuksi poliittisen osallistumisen, viestintä-aloitteiden, kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihtoverkostojen sekä tutkimustoiminnan avulla.

| — | kehottaa Euroopan komissiota käynnistämään EAYY:tä koskevat strategiset pohdinnat seuraavassa unionin alueellista yhteenkuuluvuutta koskevassa vihreässä kirjassa. |
| --- | --- |

—

kehottaa Euroopan komissiota käynnistämään EAYY:tä koskevat strategiset pohdinnat seuraavassa unionin alueellista yhteenkuuluvuutta koskevassa vihreässä kirjassa.

| Esittelijä | : | Mercedes BRESSO (IT, PSE), Piemonten aluevaltuuston puheenjohtaja |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Mercedes BRESSO (IT, PSE), Piemonten aluevaltuuston puheenjohtaja

ALUEIDEN KOMITEA

Maanosan haasteet ja Euroopan yhdentyminen

| 1. | on tyytyväinen eurooppalaista alueellisen yhteistyön yhtymää (EAYY) koskevan asetuksen hyväksymiseen. Se on tehokas tapa syventää Euroopan yhdentymisprosessia alueellisia eroja kunnioittaen ja mukauttaa nykyisiä hallintomalleja Euroopan unionin kohtaamiin haasteisiin. |
| --- | --- |

1.

on tyytyväinen eurooppalaista alueellisen yhteistyön yhtymää (EAYY) koskevan asetuksen hyväksymiseen. Se on tehokas tapa syventää Euroopan yhdentymisprosessia alueellisia eroja kunnioittaen ja mukauttaa nykyisiä hallintomalleja Euroopan unionin kohtaamiin haasteisiin.

| 2. | panee merkille, että Euroopan unionilla on vastassaan tulevaisuuden kannalta merkittäviä muutoksia. Esimerkkejä niistä ovat 13. joulukuuta 2007 allekirjoitettu Lissabonin sopimus, hiljattain tapahtunut Schengen-alueen laajentuminen yhdeksään uuteen maahan, euron käyttöönotto Kyproksella ja Maltalla vuoden 2008 alussa sekä talousarvion tarkistaminen. |
| --- | --- |

2.

panee merkille, että Euroopan unionilla on vastassaan tulevaisuuden kannalta merkittäviä muutoksia. Esimerkkejä niistä ovat 13. joulukuuta 2007 allekirjoitettu Lissabonin sopimus, hiljattain tapahtunut Schengen-alueen laajentuminen yhdeksään uuteen maahan, euron käyttöönotto Kyproksella ja Maltalla vuoden 2008 alussa sekä talousarvion tarkistaminen.

| 3. | on periaatteessa tyytyväinen siihen, että uuden Lissabonin sopimuksen myötä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklaan lisätään alueellinen yhteenkuuluvuus yhdeksi unionin tavoitteista ja siinä todetaan, että raja-alueisiin on kiinnitettävä erityistä huomiota. Siinä tunnustetaan selkeästi, että unionin politiikkoja laadittaessa on edistettävä monikeskuksisen Euroopan sopusointuista ja tasapainoista kehitystä. AK kehottaa komissiota laatimaan ehdotuksen, jossa määritellään EU:n tason toimet, jotka voivat tulla tässä yhteydessä kyseeseen. |
| --- | --- |

3.

on periaatteessa tyytyväinen siihen, että uuden Lissabonin sopimuksen myötä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklaan lisätään alueellinen yhteenkuuluvuus yhdeksi unionin tavoitteista ja siinä todetaan, että raja-alueisiin on kiinnitettävä erityistä huomiota. Siinä tunnustetaan selkeästi, että unionin politiikkoja laadittaessa on edistettävä monikeskuksisen Euroopan sopusointuista ja tasapainoista kehitystä. AK kehottaa komissiota laatimaan ehdotuksen, jossa määritellään EU:n tason toimet, jotka voivat tulla tässä yhteydessä kyseeseen.

| 4. | katsoo, että Euroopan unionin ja sen alueiden tulevaisuus edellyttää koheesiopolitiikkojen ja kilpailukyvyn edistämiseen tähtäävien politiikkojen yhteisvaikutusten vahvistamista sekä sellaisten alakohtaisten politiikkojen kehittämistä, joiden avulla etenkin epäsuotuisassa asemassa olevat alueet voivat vastata maailmanlaajuistumisen haasteisiin, hyödyntämällä rajat ylittävää, kansainvälistä ja alueiden välistä lähestymistapaa. Komitea panee merkille, että rajatylittävä, kansainvälinen ja alueiden välinen yhteistyö on jo luonut ja luo edelleen eurooppalaista, poliittista, institutionaalista ja sosiokulttuurista lisäarvoa. |
| --- | --- |

4.

katsoo, että Euroopan unionin ja sen alueiden tulevaisuus edellyttää koheesiopolitiikkojen ja kilpailukyvyn edistämiseen tähtäävien politiikkojen yhteisvaikutusten vahvistamista sekä sellaisten alakohtaisten politiikkojen kehittämistä, joiden avulla etenkin epäsuotuisassa asemassa olevat alueet voivat vastata maailmanlaajuistumisen haasteisiin, hyödyntämällä rajat ylittävää, kansainvälistä ja alueiden välistä lähestymistapaa. Komitea panee merkille, että rajatylittävä, kansainvälinen ja alueiden välinen yhteistyö on jo luonut ja luo edelleen eurooppalaista, poliittista, institutionaalista ja sosiokulttuurista lisäarvoa.

| 5. | muistuttaa, että alueellinen yhteenkuuluvuus on keskeinen osa Euroopan unionin aluepoliittista ohjelmaa. Sen mukaan alueellisen ulottuvuuden on saatava tulevaisuudessa nykyistä selkeämpi rooli unionin koheesiopolitiikassa ja muissa yhteisön politiikoissa. |
| --- | --- |

5.

muistuttaa, että alueellinen yhteenkuuluvuus on keskeinen osa Euroopan unionin aluepoliittista ohjelmaa. Sen mukaan alueellisen ulottuvuuden on saatava tulevaisuudessa nykyistä selkeämpi rooli unionin koheesiopolitiikassa ja muissa yhteisön politiikoissa.

| 6. | katsoo, että alueellinen yhteenkuuluvuus on keskeinen osatekijä talouskasvua ja solidaarisuutta koskevien tavoitteiden saavuttamisessa sekä täystyöllisyyteen, yhteiskunnalliseen edistykseen ja kestävään kehitykseen tähtäävän kilpailukykyisen sosiaalisen markkinatalouden toteuttamisessa. |
| --- | --- |

6.

katsoo, että alueellinen yhteenkuuluvuus on keskeinen osatekijä talouskasvua ja solidaarisuutta koskevien tavoitteiden saavuttamisessa sekä täystyöllisyyteen, yhteiskunnalliseen edistykseen ja kestävään kehitykseen tähtäävän kilpailukykyisen sosiaalisen markkinatalouden toteuttamisessa.

| 7. | toteaa, että alueellinen yhteenkuuluvuus voi niin ikään vahvistaa Euroopan alueiden kilpailukykyä ja kestävyyttä jäsenvaltioiden vuonna 2008 päivittämän uudistetun Lissabonin strategian tavoitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

7.

toteaa, että alueellinen yhteenkuuluvuus voi niin ikään vahvistaa Euroopan alueiden kilpailukykyä ja kestävyyttä jäsenvaltioiden vuonna 2008 päivittämän uudistetun Lissabonin strategian tavoitteiden mukaisesti.

| 8. | katsoo, että alueellinen yhteistyö ja ennen kaikkea rajatylittävä yhteistyö on keskeinen tekijä Euroopan yhdentymisen kannalta ja siten myös yksi EU:n poliittisista painopisteistä. Komitea muistuttaa erityismerkityksestä, joka alueellisella yhteistyöllä on syrjäisimmille alueille, saarille ja vuoristoalueille. |
| --- | --- |

8.

katsoo, että alueellinen yhteistyö ja ennen kaikkea rajatylittävä yhteistyö on keskeinen tekijä Euroopan yhdentymisen kannalta ja siten myös yksi EU:n poliittisista painopisteistä. Komitea muistuttaa erityismerkityksestä, joka alueellisella yhteistyöllä on syrjäisimmille alueille, saarille ja vuoristoalueille.

| 9. | kehottaa Euroopan komissiota käynnistämään EAYY:tä koskevat strategiset pohdinnat seuraavassa unionin alueellista yhteenkuuluvuutta koskevassa vihreässä kirjassa. |
| --- | --- |

9.

kehottaa Euroopan komissiota käynnistämään EAYY:tä koskevat strategiset pohdinnat seuraavassa unionin alueellista yhteenkuuluvuutta koskevassa vihreässä kirjassa.

EAYY:n poliittinen ja strateginen arvo

| 10. | katsoo, että alueellinen yhteistyö on koheesiopolitiikan keskeinen väline luonteeltaan selkeästi alueellisten kysymysten ratkaisemiseksi talouden, yhteiskunnan, kulttuurin ja ympäristön kannalta tärkeillä aloilla. |
| --- | --- |

10.

katsoo, että alueellinen yhteistyö on koheesiopolitiikan keskeinen väline luonteeltaan selkeästi alueellisten kysymysten ratkaisemiseksi talouden, yhteiskunnan, kulttuurin ja ympäristön kannalta tärkeillä aloilla.

| 11. | korostaa, että alueellinen yhteistyö on sopiva ratkaisu, kun pyritään jakamaan ohjelmakauden 2007–2013 varat tasapainoisemmin maantieteellinen sijainti huomioon ottaen. |
| --- | --- |

11.

korostaa, että alueellinen yhteistyö on sopiva ratkaisu, kun pyritään jakamaan ohjelmakauden 2007–2013 varat tasapainoisemmin maantieteellinen sijainti huomioon ottaen.

| 12. | on tyytyväinen siihen, että ohjelmakaudella 2007–2013 vahvistetaan huomattavasti alueellisen yhteistyön osuutta koheesiopolitiikassa toimimalla seuraavasti:






  — | Interreg-yhteisöaloitteesta tehdään täysimääräisesti unionin koheesiopolitiikkaan liittyvä poliittinen tavoite (tavoite 3). |
| --- | --- | --- |

12.

on tyytyväinen siihen, että ohjelmakaudella 2007–2013 vahvistetaan huomattavasti alueellisen yhteistyön osuutta koheesiopolitiikassa toimimalla seuraavasti:

—

Interreg-yhteisöaloitteesta tehdään täysimääräisesti unionin koheesiopolitiikkaan liittyvä poliittinen tavoite (tavoite 3).

| — | Alueelliset yhteistyöaloitteet suunnataan voimakkaasti Lissabonissa ja Göteborgissa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseen. |
| --- | --- |

—

Alueelliset yhteistyöaloitteet suunnataan voimakkaasti Lissabonissa ja Göteborgissa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseen.

| — | Alueellista yhteistyötä vahvistetaan ja se liitetään muihin teemakohtaisiin poliittisiin toimiin, joita EU toteuttaa aloitteen ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” yhteydessä. |
| --- | --- |

—

Alueellista yhteistyötä vahvistetaan ja se liitetään muihin teemakohtaisiin poliittisiin toimiin, joita EU toteuttaa aloitteen ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” yhteydessä.

| — | Yhteistyörakenteita, toimintamekanismeja ja pääomitusprosesseja tehostetaan myös EU:n 27 jäsenvaltion yhteisten verkosto-ohjelmien avulla (Urbact, Interact, Espon). |
| --- | --- |

—

Yhteistyörakenteita, toimintamekanismeja ja pääomitusprosesseja tehostetaan myös EU:n 27 jäsenvaltion yhteisten verkosto-ohjelmien avulla (Urbact, Interact, Espon).

| 13. | katsoo, että eurooppalaisesta alueellisen yhteistyön yhtymästä (EAYY) annettu asetus (EY) N:o 1082/2006 on tärkeä oikeudellinen väline eurooppalaisten alueyhteisöjen välisen yhteistyön vahvistamiseksi yhteisön laatimilla yhdenmukaisilla säännöillä, jotka ovat suoraan sovellettavissa kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

13.

katsoo, että eurooppalaisesta alueellisen yhteistyön yhtymästä (EAYY) annettu asetus (EY) N:o 1082/2006 on tärkeä oikeudellinen väline eurooppalaisten alueyhteisöjen välisen yhteistyön vahvistamiseksi yhteisön laatimilla yhdenmukaisilla säännöillä, jotka ovat suoraan sovellettavissa kaikissa jäsenvaltioissa.

| 14. | katsoo, että sen ennustettavissa olevaa potentiaalia lisää myös sen välitön yhteys yhteisön säännöstöön, mikä antaa sille erityistä vahvuutta ja valmiudet oikeudelliseen integraatioon sekä enemmän syvyyttä ja dynaamisuutta kuin perinteiset yhteistyövälineet. |
| --- | --- |

14.

katsoo, että sen ennustettavissa olevaa potentiaalia lisää myös sen välitön yhteys yhteisön säännöstöön, mikä antaa sille erityistä vahvuutta ja valmiudet oikeudelliseen integraatioon sekä enemmän syvyyttä ja dynaamisuutta kuin perinteiset yhteistyövälineet.

| 15. | huomauttaa, että aiemmin voimassa ollut oikeudellinen kehys, jota ei kuitenkaan aiota poistaa asetuksella, aiheutti usein epävarmuutta. |
| --- | --- |

15.

huomauttaa, että aiemmin voimassa ollut oikeudellinen kehys, jota ei kuitenkaan aiota poistaa asetuksella, aiheutti usein epävarmuutta.

| 16. | on tyytyväinen siihen, että EAYY:tä koskevassa asetuksessa on otettu pääosin huomioon Euroopan neuvostossa alueellisen yhteistyön alalla saavutetut tulokset. Nimenomaan Euroopan neuvostossa tunnustettiin ensimmäistä kertaa alueellisten yhteisöjen oikeus tehdä kansalliset rajat ylittävää yhteistyötä, kun vuonna 1980 tehtiin eurooppalainen puiteyleissopimus paikallisten ja alueellisten viranomaisten yhteistyöstä yli valtakunnan rajojen. Vuonna 1995 ja 1998 siihen tehtiin vielä lisäpöytäkirjat. |
| --- | --- |

16.

on tyytyväinen siihen, että EAYY:tä koskevassa asetuksessa on otettu pääosin huomioon Euroopan neuvostossa alueellisen yhteistyön alalla saavutetut tulokset. Nimenomaan Euroopan neuvostossa tunnustettiin ensimmäistä kertaa alueellisten yhteisöjen oikeus tehdä kansalliset rajat ylittävää yhteistyötä, kun vuonna 1980 tehtiin eurooppalainen puiteyleissopimus paikallisten ja alueellisten viranomaisten yhteistyöstä yli valtakunnan rajojen. Vuonna 1995 ja 1998 siihen tehtiin vielä lisäpöytäkirjat.

| 17. | toteaa, että EAYY on eurooppalainen yhteistyörakenne, jonka puitteissa pyritään tarkastelemaan ja ratkaisemaan rajatylittävien, kansainvälisten ja alueiden välisten ohjelmien ja hankkeiden toteuttamiseen ja hallinnointiin sekä ylipäätään alueelliseen yhteistyöhön liittyviä perinteisiä hallinnollisia ja lainsäädännöllisiä ongelmia. |
| --- | --- |

17.

toteaa, että EAYY on eurooppalainen yhteistyörakenne, jonka puitteissa pyritään tarkastelemaan ja ratkaisemaan rajatylittävien, kansainvälisten ja alueiden välisten ohjelmien ja hankkeiden toteuttamiseen ja hallinnointiin sekä ylipäätään alueelliseen yhteistyöhön liittyviä perinteisiä hallinnollisia ja lainsäädännöllisiä ongelmia.

| 18. | korostaa, että EAYY lisää alueellisen yhteistyön piiriin kuuluvien aloitteiden vakautta ja varmuutta, koska sen piirissä perustetaan yhteistyöryhmiä, joilla on oikeushenkilöllisyys, ja koska se tarjoaa tarvittavat keinot hankkeiden ja toimien toteuttamiseen joko yhteisön rahoitustuella tai ilman sitä. |
| --- | --- |

18.

korostaa, että EAYY lisää alueellisen yhteistyön piiriin kuuluvien aloitteiden vakautta ja varmuutta, koska sen piirissä perustetaan yhteistyöryhmiä, joilla on oikeushenkilöllisyys, ja koska se tarjoaa tarvittavat keinot hankkeiden ja toimien toteuttamiseen joko yhteisön rahoitustuella tai ilman sitä.

| 19. | toteaa, että EAYY voi tarjota eurooppalaisille, kansallisille ja alueellisille politiikoille tehokkaan koordinointi- ja täytäntöönpanofoorumin lukuisilla keskeisillä aloilla, joista esimerkkejä ovat perusrakenteet, yritysten kilpailukyky, tutkimus ja innovaatio, koulutus, ympäristönsuojelu ja riskien ennaltaehkäisy, energia- ja kuljetusverkot, terveydenhuolto- ja sosiaaliasiat sekä kestävä ja monikeskuksinen kaupunkikehitys. |
| --- | --- |

19.

toteaa, että EAYY voi tarjota eurooppalaisille, kansallisille ja alueellisille politiikoille tehokkaan koordinointi- ja täytäntöönpanofoorumin lukuisilla keskeisillä aloilla, joista esimerkkejä ovat perusrakenteet, yritysten kilpailukyky, tutkimus ja innovaatio, koulutus, ympäristönsuojelu ja riskien ennaltaehkäisy, energia- ja kuljetusverkot, terveydenhuolto- ja sosiaaliasiat sekä kestävä ja monikeskuksinen kaupunkikehitys.

| 20. | muistuttaa, että Interregin kaltaiset unionin ohjelmat ovat antaneet alkusysäyksen lukuisille alueyhteisöjen välisille rajat ylittäville ja alueiden välisille yhteistyörakenteille ja sopimuksille yhteisesti kiinnostavissa kysymyksissä. |
| --- | --- |

20.

muistuttaa, että Interregin kaltaiset unionin ohjelmat ovat antaneet alkusysäyksen lukuisille alueyhteisöjen välisille rajat ylittäville ja alueiden välisille yhteistyörakenteille ja sopimuksille yhteisesti kiinnostavissa kysymyksissä.

| 21. | katsoo, että EAYY voi tarjota uuden mahdollisuuden Euroregio-alueiden oikeudelliselle järjestelylle ja johdonmukaiselle kehittämiselle. Kyseiset alueet ovat antaneet viime vuosina oleellisen panoksen todelliseen yhteistyöhön lukuisilla aloilla, lähisuhteiden vahvistamiseen, kansojen lähentämiseen, tietojen levittämiseen ja hyvien käytäntöjen vaihtoon yhteistyöaloitteiden välityksellä. |
| --- | --- |

21.

katsoo, että EAYY voi tarjota uuden mahdollisuuden Euroregio-alueiden oikeudelliselle järjestelylle ja johdonmukaiselle kehittämiselle. Kyseiset alueet ovat antaneet viime vuosina oleellisen panoksen todelliseen yhteistyöhön lukuisilla aloilla, lähisuhteiden vahvistamiseen, kansojen lähentämiseen, tietojen levittämiseen ja hyvien käytäntöjen vaihtoon yhteistyöaloitteiden välityksellä.

| 22. | korostaa, että EAYY-asetuksella ei pyritä lakkauttamaan olemassa olevia ja toimivia Euroregio-alueita tai luomaan lisää hallinnollisia rakenteita, vaan tarjoamaan uskottava vaihtoehto euroopanlaajuiseen alueelliseen yhteistyöhön. |
| --- | --- |

22.

korostaa, että EAYY-asetuksella ei pyritä lakkauttamaan olemassa olevia ja toimivia Euroregio-alueita tai luomaan lisää hallinnollisia rakenteita, vaan tarjoamaan uskottava vaihtoehto euroopanlaajuiseen alueelliseen yhteistyöhön.

| 23. | korostaa, että EAYY tarjoaa voimakkaan välineen, jolla voidaan toteuttaa hajautettua yhteistyötä kaikkialla Euroopan unionissa lukuisilla politiikanaloilla ja vakaiden rakenteiden pohjalta kansalaisten osallistumisen lisäämiseksi. Siten voidaan tehdä yhteisiä päätöksiä, jotka pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja jotka voivat johtaa pitkäaikaiseen strategiseen yhteistyöhön. |
| --- | --- |

23.

korostaa, että EAYY tarjoaa voimakkaan välineen, jolla voidaan toteuttaa hajautettua yhteistyötä kaikkialla Euroopan unionissa lukuisilla politiikanaloilla ja vakaiden rakenteiden pohjalta kansalaisten osallistumisen lisäämiseksi. Siten voidaan tehdä yhteisiä päätöksiä, jotka pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja jotka voivat johtaa pitkäaikaiseen strategiseen yhteistyöhön.

| 24. | toteaa, että EAYY voi ja sen tulee olla ensisijainen toimintaväline siinä mielessä, että se helpottaa pääsyä luottomarkkinoille infrastruktuurin tai yhteisen edun mukaisten palveluiden kustantamiseksi EU:n eri alueille, jotka puolestaan tuottavat tarpeellisia tuloja, joita tarvitaan kyseisten toimenpiteiden rahoittamiseen. |
| --- | --- |

24.

toteaa, että EAYY voi ja sen tulee olla ensisijainen toimintaväline siinä mielessä, että se helpottaa pääsyä luottomarkkinoille infrastruktuurin tai yhteisen edun mukaisten palveluiden kustantamiseksi EU:n eri alueille, jotka puolestaan tuottavat tarpeellisia tuloja, joita tarvitaan kyseisten toimenpiteiden rahoittamiseen.

| 25. | tähdentää, että yksi yhteisön tasolla toteutettavista toimenpiteistä olisi kannustaa EAYY:n käyttöön ensisijaisena yhteistyövälineenä sekä yhteistyöpolitiikkojen, -suunnitelmien ja -hankkeiden hallinnoinnin yksinkertaistamisesta syntyvien merkittävien etujen johdosta että yhä parempien hallinnollisten käytäntöjen yleistymisen varmistamiseksi koko EU:ssa. |
| --- | --- |

25.

tähdentää, että yksi yhteisön tasolla toteutettavista toimenpiteistä olisi kannustaa EAYY:n käyttöön ensisijaisena yhteistyövälineenä sekä yhteistyöpolitiikkojen, -suunnitelmien ja -hankkeiden hallinnoinnin yksinkertaistamisesta syntyvien merkittävien etujen johdosta että yhä parempien hallinnollisten käytäntöjen yleistymisen varmistamiseksi koko EU:ssa.

| 26. | katsoo, että EAYY-välineen käyttöönotolla voidaan yhtenäistää ja tehostaa nykyisten yhteistyörakenteiden toimintaa pyrittäessä rationalisointiin varojen hajauttamisen sijaan, mutta sen avulla voidaan myös parantaa saavutettujen tulosten laatua. |
| --- | --- |

26.

katsoo, että EAYY-välineen käyttöönotolla voidaan yhtenäistää ja tehostaa nykyisten yhteistyörakenteiden toimintaa pyrittäessä rationalisointiin varojen hajauttamisen sijaan, mutta sen avulla voidaan myös parantaa saavutettujen tulosten laatua.

| 27. | painottaa, että EAYY tehostaa osaltaan merkittävällä tavalla varojen jakamista ja hallinnointia, kun alue- ja paikallisviranomaisten sekä alueellisen tason talous- ja yhteiskuntaelämän toimijat osallistuvat toimintaan entistä tiiviimmin. |
| --- | --- |

27.

painottaa, että EAYY tehostaa osaltaan merkittävällä tavalla varojen jakamista ja hallinnointia, kun alue- ja paikallisviranomaisten sekä alueellisen tason talous- ja yhteiskuntaelämän toimijat osallistuvat toimintaan entistä tiiviimmin.

| 28. | korostaa, että tarjoamalla yhteisön oikeudelliset puitteet kahden tai useamman jäsenvaltion institutionaalisten toimijoiden väliselle alueelliselle yhteistyölle eri tasoilla EAYY voi edistää horisontaalista Euroopan yhdentymisprosessia toissijaisuus- ja läheisyysperiaatteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

28.

korostaa, että tarjoamalla yhteisön oikeudelliset puitteet kahden tai useamman jäsenvaltion institutionaalisten toimijoiden väliselle alueelliselle yhteistyölle eri tasoilla EAYY voi edistää horisontaalista Euroopan yhdentymisprosessia toissijaisuus- ja läheisyysperiaatteiden mukaisesti.

| 29. | toteaa, että eurooppalaiset alue- ja paikallisviranomaiset voivat saada EAYY-välineen avulla tärkeän liikkeellepanevan roolin unionin politiikkojen laatimisessa ja täytäntöönpanossa, ja ne voivat edistää osaltaan sitä, että eurooppalaisesta hallintotavasta tulee entistä avoimempaa, osallistavampaa, demokraattisempaa, vastuullisempaa ja selkeämpää. |
| --- | --- |

29.

toteaa, että eurooppalaiset alue- ja paikallisviranomaiset voivat saada EAYY-välineen avulla tärkeän liikkeellepanevan roolin unionin politiikkojen laatimisessa ja täytäntöönpanossa, ja ne voivat edistää osaltaan sitä, että eurooppalaisesta hallintotavasta tulee entistä avoimempaa, osallistavampaa, demokraattisempaa, vastuullisempaa ja selkeämpää.

| 30. | painottaa, että mahdollisuus sisällyttää erilaisia institutionaalisia tasoja samaan yhteistyörakenteeseen avaa tietä uusille monitasoisille hallintotavoille, joissa kukin toimija vaikuttaa kykyjensä mukaan koko hankkeen menestykseen. |
| --- | --- |

30.

painottaa, että mahdollisuus sisällyttää erilaisia institutionaalisia tasoja samaan yhteistyörakenteeseen avaa tietä uusille monitasoisille hallintotavoille, joissa kukin toimija vaikuttaa kykyjensä mukaan koko hankkeen menestykseen.

Sitoutuminen asetuksen soveltamiseen yhteisöhengessä

| 31. | korostaa, että asetuksella varmistetaan yhdenmukaiset puitteet alueelliselle yhteistyölle kaikissa jäsenvaltioissa ja vähennetään sääntöjen hajanaisuudesta johtuvia eroja: ensimmäistä kertaa käytössä on yhteinen väline, joka on maantieteellisesti näin kattava. |
| --- | --- |

31.

korostaa, että asetuksella varmistetaan yhdenmukaiset puitteet alueelliselle yhteistyölle kaikissa jäsenvaltioissa ja vähennetään sääntöjen hajanaisuudesta johtuvia eroja: ensimmäistä kertaa käytössä on yhteinen väline, joka on maantieteellisesti näin kattava.

| 32. | katsoo, että asetuksen täytäntöönpanoa on lisäksi koordinoitava asianmukaisesti, jotta jäsenvaltioiden laatimat eri säädökset asetuksen (EY) N:o 1082/2006 täytäntöön panemiseksi voidaan sovittaa yhteen ilman, että syntyy minkäänlaisia ristiriitoja tai esteitä |
| --- | --- |

32.

katsoo, että asetuksen täytäntöönpanoa on lisäksi koordinoitava asianmukaisesti, jotta jäsenvaltioiden laatimat eri säädökset asetuksen (EY) N:o 1082/2006 täytäntöön panemiseksi voidaan sovittaa yhteen ilman, että syntyy minkäänlaisia ristiriitoja tai esteitä

| 33. | kehottaa panemaan asetuksen nopeasti ja johdonmukaisesti täytäntöön kaikkialla unionissa uuden välineen unionihengen mukaisesti. |
| --- | --- |

33.

kehottaa panemaan asetuksen nopeasti ja johdonmukaisesti täytäntöön kaikkialla unionissa uuden välineen unionihengen mukaisesti.

| 34. | katsoo, että EAYY-asetuksen johdanto-osassa kuvattujen menettelyjen mukaisesti on tärkeää, että myös unionin ulkopuoliset maat saadaan kiinnostumaan uuden yhteisövälineen toteuttamisesta mahdollisimman pian ja sopivimmassa muodossa. |
| --- | --- |

34.

katsoo, että EAYY-asetuksen johdanto-osassa kuvattujen menettelyjen mukaisesti on tärkeää, että myös unionin ulkopuoliset maat saadaan kiinnostumaan uuden yhteisövälineen toteuttamisesta mahdollisimman pian ja sopivimmassa muodossa.

| 35. | toteaa, että eräät jäsenvaltiot ovat jo hyväksyneet asetuksen täytäntöönpanomääräykset, mutta varaa itselleen oikeuden analysoida toimenpiteitä huolellisesti arvioidakseen, täyttävätkö ne sääntelyn yhtenäistämiselle ja alueellisen yhteistyön edistämiselle asetetut tavoitteet. |
| --- | --- |

35.

toteaa, että eräät jäsenvaltiot ovat jo hyväksyneet asetuksen täytäntöönpanomääräykset, mutta varaa itselleen oikeuden analysoida toimenpiteitä huolellisesti arvioidakseen, täyttävätkö ne sääntelyn yhtenäistämiselle ja alueellisen yhteistyön edistämiselle asetetut tavoitteet.

| 36. | pahoittelee sitä, että suurin osa jäsenvaltioista ei ole vielä hyväksynyt asetuksen täytäntöönpanomääräyksiä ja kannustaa toimivaltaisia viranomaisia ryhtymään viipymättä tarvittaviin toimiin niin, ettei EAYY:iden muodostamiselle ja täyspainoiselle toiminnalle aseteta byrokraattisia esteitä ja rasitteita. |
| --- | --- |

36.

pahoittelee sitä, että suurin osa jäsenvaltioista ei ole vielä hyväksynyt asetuksen täytäntöönpanomääräyksiä ja kannustaa toimivaltaisia viranomaisia ryhtymään viipymättä tarvittaviin toimiin niin, ettei EAYY:iden muodostamiselle ja täyspainoiselle toiminnalle aseteta byrokraattisia esteitä ja rasitteita.

| 37. | toteaa, että EAYY on suunniteltu myös yksinkertaistamaan alueellisen yhteistyön aloitteiden hallinnointia ja toteuttamista, ja kehottaa kunkin valtion toimivaltaisia kansallisia, alueellisia ja paikallisia viranomaisia mahdollisimman laajaan yhteistyöhön. |
| --- | --- |

37.

toteaa, että EAYY on suunniteltu myös yksinkertaistamaan alueellisen yhteistyön aloitteiden hallinnointia ja toteuttamista, ja kehottaa kunkin valtion toimivaltaisia kansallisia, alueellisia ja paikallisia viranomaisia mahdollisimman laajaan yhteistyöhön.

| 38. | pitää lisäksi tärkeänä jäsenvaltioiden yhteistyötä ja vastavuoroista tiedottamista sekä alue- ja paikallisyhteisöjen suoraan osallistumista. |
| --- | --- |

38.

pitää lisäksi tärkeänä jäsenvaltioiden yhteistyötä ja vastavuoroista tiedottamista sekä alue- ja paikallisyhteisöjen suoraan osallistumista.

| 39. | muistuttaa, että EAYY:tä koskevalla asetuksella yhteisöoikeuteen on perustettu uusi oikeushenkilöiden luokka. Huolimatta lukuisista viittauksista kansalliseen lainsäädäntöön kyseisiä oikeushenkilöitä tulee kohdella eri jäsenvaltioissa pääpiirteissään yhdenmukaisesti suoran sovellettavuuden ja tehokkuuden periaatteiden nojalla. |
| --- | --- |

39.

muistuttaa, että EAYY:tä koskevalla asetuksella yhteisöoikeuteen on perustettu uusi oikeushenkilöiden luokka. Huolimatta lukuisista viittauksista kansalliseen lainsäädäntöön kyseisiä oikeushenkilöitä tulee kohdella eri jäsenvaltioissa pääpiirteissään yhdenmukaisesti suoran sovellettavuuden ja tehokkuuden periaatteiden nojalla.

| 40. | huomauttaa, että asetuksen 2 artiklassa säädetään tarkasta hierarkiasta, jonka mukaan sekä yhteisön lainsäädäntö että muodostettuja EAYY:itä koskevien sopimusten ja niiden perussääntöjen määräykset menevät sen jäsenvaltion lainsäädännön edelle, joka on EAYY:n kotipaikka. Jäsenvaltion lainsäädäntöä sovelletaan vain niiden asioiden osalta, jotka eivät kuulu tai jotka kuuluvat vain osittain asetuksen piiriin. |
| --- | --- |

40.

huomauttaa, että asetuksen 2 artiklassa säädetään tarkasta hierarkiasta, jonka mukaan sekä yhteisön lainsäädäntö että muodostettuja EAYY:itä koskevien sopimusten ja niiden perussääntöjen määräykset menevät sen jäsenvaltion lainsäädännön edelle, joka on EAYY:n kotipaikka. Jäsenvaltion lainsäädäntöä sovelletaan vain niiden asioiden osalta, jotka eivät kuulu tai jotka kuuluvat vain osittain asetuksen piiriin.

| 41. | korostaa, että asetuksen säännöksiä, joissa ei viitata jäsenvaltioiden lainsäädäntöön, sovelletaan suoraan EAYY:n perustamisen kaikissa vaiheissa. |
| --- | --- |

41.

korostaa, että asetuksen säännöksiä, joissa ei viitata jäsenvaltioiden lainsäädäntöön, sovelletaan suoraan EAYY:n perustamisen kaikissa vaiheissa.

| 42. | katsoo, että asetus antaa vähintään kahden jäsenvaltion alueella sijaitseville potentiaalisille EAYY:n jäsenille todellisen ja välittömästi sovellettavissa olevan oikeuden muodostaa eurooppalainen alueellisen yhteistyön yhtymä asetuksen säännösten mukaisesti. |
| --- | --- |

42.

katsoo, että asetus antaa vähintään kahden jäsenvaltion alueella sijaitseville potentiaalisille EAYY:n jäsenille todellisen ja välittömästi sovellettavissa olevan oikeuden muodostaa eurooppalainen alueellisen yhteistyön yhtymä asetuksen säännösten mukaisesti.

| 43. | muistuttaa, että jos jäsenvaltiot laiminlyövät asiaankuuluvien täytäntöönpanomääräysten hyväksymistä koskevat velvoitteensa, se haittaa EAYY:n tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämistä. Sen vuoksi komitea pyytääkin, että Euroopan komissio kehottaa jäsenvaltioita täyttämään sovitut velvoitteensa. |
| --- | --- |

43.

muistuttaa, että jos jäsenvaltiot laiminlyövät asiaankuuluvien täytäntöönpanomääräysten hyväksymistä koskevat velvoitteensa, se haittaa EAYY:n tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämistä. Sen vuoksi komitea pyytääkin, että Euroopan komissio kehottaa jäsenvaltioita täyttämään sovitut velvoitteensa.

| 44. | katsoo, että Euroopan komissiolla on ratkaiseva rooli EAYY:n täyden toimivuuden saavuttamisessa asetuksen perusajatuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

44.

katsoo, että Euroopan komissiolla on ratkaiseva rooli EAYY:n täyden toimivuuden saavuttamisessa asetuksen perusajatuksen mukaisesti.

| 45. | kehottaa Euroopan komissiota kannustamaan jäsenvaltioita ottamaan käyttöön tarvittavat täytäntöönpanotoimet ja samalla tarjoamaan riittävää tukea kansallisille toimivaltaisille viranomaisille laatimalla suuntaviivoja, tulkintaperusteita ja teknisiä ohjeita. Tähän tarkoitukseen komissio voi hyödyntää myös alueiden komiteassa EAYY:tä käsitelleen asiantuntijoiden ryhmän tuloksia. |
| --- | --- |

45.

kehottaa Euroopan komissiota kannustamaan jäsenvaltioita ottamaan käyttöön tarvittavat täytäntöönpanotoimet ja samalla tarjoamaan riittävää tukea kansallisille toimivaltaisille viranomaisille laatimalla suuntaviivoja, tulkintaperusteita ja teknisiä ohjeita. Tähän tarkoitukseen komissio voi hyödyntää myös alueiden komiteassa EAYY:tä käsitelleen asiantuntijoiden ryhmän tuloksia.

| 46. | mikäli sääntöjen laiminlyöntiä esiintyy sitkeästi, komitea toivoo Euroopan komission harkitsevan mahdollisuutta käynnistää rikkomisesta johtuvia menettelyitä sellaisia jäsenvaltioita vastaan, jotka ovat perusteettomasti laiminlyöneet velvollisuuttaan ottaa käyttöön asetuksen soveltamiseksi tarvittavia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

46.

mikäli sääntöjen laiminlyöntiä esiintyy sitkeästi, komitea toivoo Euroopan komission harkitsevan mahdollisuutta käynnistää rikkomisesta johtuvia menettelyitä sellaisia jäsenvaltioita vastaan, jotka ovat perusteettomasti laiminlyöneet velvollisuuttaan ottaa käyttöön asetuksen soveltamiseksi tarvittavia toimenpiteitä.

EAYY:n käytön edistäminen

| 47. | katsoo, että eurooppalaisen alueellisen yhteistyön yhtymän käyttämistä voidaan edistää erityisin yhteisön tiedotus- ja koulutustoimin sekä kaikkien muiden tarpeellisten toimien, muun muassa juridisten, taloudellisten ja rahoituksellisten kannustimien avulla. |
| --- | --- |

47.

katsoo, että eurooppalaisen alueellisen yhteistyön yhtymän käyttämistä voidaan edistää erityisin yhteisön tiedotus- ja koulutustoimin sekä kaikkien muiden tarpeellisten toimien, muun muassa juridisten, taloudellisten ja rahoituksellisten kannustimien avulla.

| 48. | katsoo, että perusluonteiset taloudelliset ja rahoitukselliset kannustimet voidaan jaotella kahteen suureen ryhmään. AK ehdottaa, että ensimmäistä ryhmää varten perustetaan erityisohjelma, jolle myönnetään yhteisön rahoitusta Euroopan aluekehitysrahastosta. Sillä edistettäisiin uusien EAYY:iden muodostamista tai sellaisten suunniteltujen yhteistyöhankkeiden muuttamista, joita hallinnoidaan vanhoin perinnäisin menetelmin. |
| --- | --- |

48.

katsoo, että perusluonteiset taloudelliset ja rahoitukselliset kannustimet voidaan jaotella kahteen suureen ryhmään. AK ehdottaa, että ensimmäistä ryhmää varten perustetaan erityisohjelma, jolle myönnetään yhteisön rahoitusta Euroopan aluekehitysrahastosta. Sillä edistettäisiin uusien EAYY:iden muodostamista tai sellaisten suunniteltujen yhteistyöhankkeiden muuttamista, joita hallinnoidaan vanhoin perinnäisin menetelmin.

| 49. | katsoo, että taloudellisten ja rahoituksellisten kannustimien toisessa ryhmässä edellytettäisiin, että komission järjestämiin tarjouspyyntöihin sisällytettäisiin vaatimus esittävien hankkeiden arvioinnin tehostamisesta silloin, kun hanke koskee EAYY:n perustamista. Samoin niihin olisi sisällytettävä ennuste jatkuvuudesta varsinaisen hankkeen päättymisen jälkeen. Tällä tavoin edistettäisiin sellaisen yhteistyökulttuurin vakiintumista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, jossa etsittäisiin uusia rahoitusmuotoja yhteisön talousarvion lisäksi. |
| --- | --- |

49.

katsoo, että taloudellisten ja rahoituksellisten kannustimien toisessa ryhmässä edellytettäisiin, että komission järjestämiin tarjouspyyntöihin sisällytettäisiin vaatimus esittävien hankkeiden arvioinnin tehostamisesta silloin, kun hanke koskee EAYY:n perustamista. Samoin niihin olisi sisällytettävä ennuste jatkuvuudesta varsinaisen hankkeen päättymisen jälkeen. Tällä tavoin edistettäisiin sellaisen yhteistyökulttuurin vakiintumista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, jossa etsittäisiin uusia rahoitusmuotoja yhteisön talousarvion lisäksi.

| 50. | katsoo, että vastuu oikeudellisluonteisista toimenpiteistä, joihin tulisi ryhtyä välineen menestyksen tukemiseksi kaikkialla EU:ssa, kuuluu ensisijaisesti komissiolle. Alueiden komitea tarjoaa sille teknistä tukea. |
| --- | --- |

50.

katsoo, että vastuu oikeudellisluonteisista toimenpiteistä, joihin tulisi ryhtyä välineen menestyksen tukemiseksi kaikkialla EU:ssa, kuuluu ensisijaisesti komissiolle. Alueiden komitea tarjoaa sille teknistä tukea.

| 51. | ehdottaa Euroopan komissiolle pääosastoille suunnatun sisäisen tiedottamisen tehostamista, jotta Euroopan unionin alakohtaisten politiikkojen toteuttamisessa voitaisiin lisätä tietoisuutta EAYY-välineestä. |
| --- | --- |

51.

ehdottaa Euroopan komissiolle pääosastoille suunnatun sisäisen tiedottamisen tehostamista, jotta Euroopan unionin alakohtaisten politiikkojen toteuttamisessa voitaisiin lisätä tietoisuutta EAYY-välineestä.

| 52. | ilmoittaa olevansa valmis tekemään yhteistyötä institutionaalisten toimijoiden kanssa edellä mainittujen edistämistoimien yhteydessä. |
| --- | --- |

52.

ilmoittaa olevansa valmis tekemään yhteistyötä institutionaalisten toimijoiden kanssa edellä mainittujen edistämistoimien yhteydessä.

Alueiden komitean rooli

| 53. | toteaa, että komitealla EY:n perustamissopimuksen 265 artiklan mukaisesti konsultatiivisia erityisvaltuuksia rajatylittävän yhteistyön alalla:






  — | Alueellinen yhteistyö ja erityisesti EAYY kuuluvat alueiden komitean nykyisen poliittisen toimikauden sekä komission kanssa tehdyn uuden yhteistyöpöytäkirjan tärkeimpiin painopisteisiin. |
| --- | --- | --- |

53.

toteaa, että komitealla EY:n perustamissopimuksen 265 artiklan mukaisesti konsultatiivisia erityisvaltuuksia rajatylittävän yhteistyön alalla:

—

Alueellinen yhteistyö ja erityisesti EAYY kuuluvat alueiden komitean nykyisen poliittisen toimikauden sekä komission kanssa tehdyn uuden yhteistyöpöytäkirjan tärkeimpiin painopisteisiin.

| — | Asetuksen 5 artiklassa säädetään, että EAYY:n jäsenten on ilmoitettava alueiden komitealle tulevista sopimuksista sekä sääntöjen rekisteröimisestä ja/tai julkaisemisesta. Tämä mahdollistaa Euroopan laajuisen EAYY-rekisterin perustamisen alueiden komiteaan, kuten komitea alun perin ehdotti asetusehdotusta koskevassa lausunnossaan vuonna 2004 (CdR 62/2004). |
| --- | --- |

—

Asetuksen 5 artiklassa säädetään, että EAYY:n jäsenten on ilmoitettava alueiden komitealle tulevista sopimuksista sekä sääntöjen rekisteröimisestä ja/tai julkaisemisesta. Tämä mahdollistaa Euroopan laajuisen EAYY-rekisterin perustamisen alueiden komiteaan, kuten komitea alun perin ehdotti asetusehdotusta koskevassa lausunnossaan vuonna 2004 (CdR 62/2004).

| 54. | vahvistaa aikomuksensa toimia keskeisessä roolissa EAYY:stä tiedotettaessa ja tehtäessä välinettä tunnetuksi poliittisen osallistumisen, viestintä-aloitteiden, kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihtoverkostojen sekä tutkimustoiminnan avulla. |
| --- | --- |

54.

vahvistaa aikomuksensa toimia keskeisessä roolissa EAYY:stä tiedotettaessa ja tehtäessä välinettä tunnetuksi poliittisen osallistumisen, viestintä-aloitteiden, kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihtoverkostojen sekä tutkimustoiminnan avulla.

| 55. | korostaa, että on perustettu EAYY:hyn erikoistunut alueellisten asiantuntijoiden ryhmä, jonka tehtävänä on seurata kansallisten säännösten käyttöönottoa soveltamista sekä edistää EAYY:n perustamiseen ja hallinnointiin liittyvien kokemusten vaihtoa aluetasolla. |
| --- | --- |

55.

korostaa, että on perustettu EAYY:hyn erikoistunut alueellisten asiantuntijoiden ryhmä, jonka tehtävänä on seurata kansallisten säännösten käyttöönottoa soveltamista sekä edistää EAYY:n perustamiseen ja hallinnointiin liittyvien kokemusten vaihtoa aluetasolla.

| 56. | aikoo tuoda esille jäsenvaltioiden ja unionin ulkopuolisten naapurimaiden lainsäädännön tarjoamia mahdollisuuksia maksimoida Euroopan unionin ja kolmansien maiden alueyhteisöjen välinen yhteistyö. |
| --- | --- |

56.

aikoo tuoda esille jäsenvaltioiden ja unionin ulkopuolisten naapurimaiden lainsäädännön tarjoamia mahdollisuuksia maksimoida Euroopan unionin ja kolmansien maiden alueyhteisöjen välinen yhteistyö.

| 57. | tehostaa yhteistyötään sellaisten yleiseurooppalaisten organisaatioiden kanssa, joilla on euroopanlaajuisen yhteistyön alalta erityinen ja pitkä kokemus. |
| --- | --- |

57.

tehostaa yhteistyötään sellaisten yleiseurooppalaisten organisaatioiden kanssa, joilla on euroopanlaajuisen yhteistyön alalta erityinen ja pitkä kokemus.

| 58. | korostaa, että vahva instituutioiden välinen yhteistyö, johon osallistuvat sekä unionin toimielimet, jäsenvaltioiden hallitukset että alue- ja paikallisyhteisöt, on välttämätön edellytys EAYY:n ja alueellisen yhteistyön onnistumiselle. |
| --- | --- |

58.

korostaa, että vahva instituutioiden välinen yhteistyö, johon osallistuvat sekä unionin toimielimet, jäsenvaltioiden hallitukset että alue- ja paikallisyhteisöt, on välttämätön edellytys EAYY:n ja alueellisen yhteistyön onnistumiselle.

Bryssel 18. kesäkuuta 2008

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 9.10.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 257/20 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 257/20

---

Alueiden komitean Lausunto aiheesta Kokonaisvaltainen lähestymistapa muuttoliikkeeseen: Työvoimaperusteista maahanmuuttoa koskevan Eurooppalaisen politiikan kehittäminen ja sen sisällyttäminen suhteisiin kolmansien maiden kanssa

(2008/C 257/04)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | katsoo, että EU:n tulisi laatia mahdollisimman pian todellinen eurooppalainen maahanmuuttopolitiikka, jossa se kunnioittaa eri hallintotasojen toimivaltaa mutta käyttää myös sille itselleen kuuluvia toimivaltuuksia. |
| --- | --- |

—

katsoo, että EU:n tulisi laatia mahdollisimman pian todellinen eurooppalainen maahanmuuttopolitiikka, jossa se kunnioittaa eri hallintotasojen toimivaltaa mutta käyttää myös sille itselleen kuuluvia toimivaltuuksia.

| — | pitää tervetulleina komission aloitteita luoda mekanismeja, joilla helpotetaan sääntöjen mukaista työvoimaperusteista maahanmuuttoa, sikäli kuin sääntöjen vastaisen maahanmuuton torjumiseen tähtäävien rajoittavien toimenpiteiden ja sääntöjen mukaisen maahanmuuton edistämiseen tarkoitettujen toimenpiteiden välillä on epäsuhtaa. Komitea kehottaa komissiota kehittämään kokonaisvaltaisen eurooppalaisen maahanmuuttopolitiikan sen varmistamiseksi, että unionitason toimet tuovat lisäarvoa siten kuin erittäin pätevien työntekijöiden kohdalla. |
| --- | --- |

—

pitää tervetulleina komission aloitteita luoda mekanismeja, joilla helpotetaan sääntöjen mukaista työvoimaperusteista maahanmuuttoa, sikäli kuin sääntöjen vastaisen maahanmuuton torjumiseen tähtäävien rajoittavien toimenpiteiden ja sääntöjen mukaisen maahanmuuton edistämiseen tarkoitettujen toimenpiteiden välillä on epäsuhtaa. Komitea kehottaa komissiota kehittämään kokonaisvaltaisen eurooppalaisen maahanmuuttopolitiikan sen varmistamiseksi, että unionitason toimet tuovat lisäarvoa siten kuin erittäin pätevien työntekijöiden kohdalla.

| — | on samaa mieltä siitä, että laiton työllistäminen on yksi keskeisistä sääntöjen vastaiseen maahanmuuttoon houkuttelevista tekijöistä ja että jäsenvaltioiden on näin ollen syvennettävä ja tehostettava toimiaan sekä otettava käyttöön kaikki välineet pimeiden työmarkkinoiden vastaisessa taistelussa. |
| --- | --- |

—

on samaa mieltä siitä, että laiton työllistäminen on yksi keskeisistä sääntöjen vastaiseen maahanmuuttoon houkuttelevista tekijöistä ja että jäsenvaltioiden on näin ollen syvennettävä ja tehostettava toimiaan sekä otettava käyttöön kaikki välineet pimeiden työmarkkinoiden vastaisessa taistelussa.

| — | pahoittelee, että alueiden komitean roolia ei mainita missään edellä viiteasiakirjoista, ja ilmaisee huolestuneisuutensa vähäisestä huomiosta alueellista ulottuvuutta kohtaan, vaikka paikallis- ja alueviranomaisten rooli maahanmuuton hallinnassa sekä alueiden komitean siihen liittyvä neuvoa-antava tehtävä oli tähän saakka tunnustettu. |
| --- | --- |

—

pahoittelee, että alueiden komitean roolia ei mainita missään edellä viiteasiakirjoista, ja ilmaisee huolestuneisuutensa vähäisestä huomiosta alueellista ulottuvuutta kohtaan, vaikka paikallis- ja alueviranomaisten rooli maahanmuuton hallinnassa sekä alueiden komitean siihen liittyvä neuvoa-antava tehtävä oli tähän saakka tunnustettu.

| — | toteaa, että samalla kun kehitetään politiikan ulkoista ulottuvuutta ja unionin välineitä maahanmuuton hallintaa varten, on myös vahvistettava alueellista ulottuvuutta kutsumalla paikallis- ja alueyhteisöt mukaan muuttoliikkeitä koskevan kokonaislähestymistavan kehittämiseen. Näin ollen olisi varmistettava, että Euroopan komissio edistää alueiden komitean mahdollisuuksia toimia entistä aktiivisemmassa roolissa yhteisön toimia edeltävissä vaiheissa. |
| --- | --- |

—

toteaa, että samalla kun kehitetään politiikan ulkoista ulottuvuutta ja unionin välineitä maahanmuuton hallintaa varten, on myös vahvistettava alueellista ulottuvuutta kutsumalla paikallis- ja alueyhteisöt mukaan muuttoliikkeitä koskevan kokonaislähestymistavan kehittämiseen. Näin ollen olisi varmistettava, että Euroopan komissio edistää alueiden komitean mahdollisuuksia toimia entistä aktiivisemmassa roolissa yhteisön toimia edeltävissä vaiheissa.

| — | on tyytyväinen aloitteeseen edistää kiertomuuttoa ja katsoo, että tällaisella muutolla saattaa olla myönteinen vaikutus jäsenvaltioiden työmarkkinoihin ja lähtömaiden kehitykseen. |
| --- | --- |

—

on tyytyväinen aloitteeseen edistää kiertomuuttoa ja katsoo, että tällaisella muutolla saattaa olla myönteinen vaikutus jäsenvaltioiden työmarkkinoihin ja lähtömaiden kehitykseen.

| Esittelijä | : | Anna TERRÓN I CUSÍ (ES, PSE), Katalonian aluehallituksen EU-asioiden sihteeri |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Anna TERRÓN I CUSÍ (ES, PSE), Katalonian aluehallituksen EU-asioiden sihteeri

Viiteasiakirjat

Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle kiertomuutosta ja mobiliteettikumppanuuksista Euroopan unionin ja kolmansien maiden välillä

KOM(2007) 248 lopullinen

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi maassa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten työnantajiin kohdistettavien seuraamusten säätämisestä

KOM(2007) 249 lopullinen

Ehdotus neuvoston direktiiviksi kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä korkeaa pätevyyttä vaativaa työtä varten

KOM(2007) 637 lopullinen

Ehdotus: neuvoston direktiivi kolmansien maiden kansalaisille jäsenvaltion alueella oleskelua ja työskentelyä varten myönnettävää yhdistelmälupaa koskevasta yhden hakemuksen menettelystä sekä jäsenvaltiossa laillisesti oleskelevien kolmansista maista tulleiden työntekijöiden yhtäläisistä oikeuksista

KOM(2007) 638 lopullinen

POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

Yleiset suositukset

| 1. | katsoo, että Euroopan unionin tulisi laatia mahdollisimman pian todellinen eurooppalainen maahanmuuttopolitiikka, jossa se kunnioittaa eri hallintotasojen toimivaltaa mutta käyttää myös sille itselleen kuuluvia toimivaltuuksia. |
| --- | --- |

1.

katsoo, että Euroopan unionin tulisi laatia mahdollisimman pian todellinen eurooppalainen maahanmuuttopolitiikka, jossa se kunnioittaa eri hallintotasojen toimivaltaa mutta käyttää myös sille itselleen kuuluvia toimivaltuuksia.

| 2. | pitää tervetulleina komission aloitteita luoda mekanismeja, joilla helpotetaan sääntöjen mukaista työvoimaperusteista maahanmuuttoa, sikäli kuin sääntöjen vastaisen maahanmuuton torjumiseen tähtäävien rajoittavien toimenpiteiden ja sääntöjen mukaisen maahanmuuton edistämiseen tarkoitettujen toimenpiteiden välillä on epäsuhtaa. Komitea kehottaa komissiota kehittämään kokonaisvaltaisen eurooppalaisen maahanmuuttopolitiikan sen varmistamiseksi, että unionitason toimet tuovat lisäarvoa siten kuin erittäin pätevien työntekijöiden kohdalla. |
| --- | --- |

2.

pitää tervetulleina komission aloitteita luoda mekanismeja, joilla helpotetaan sääntöjen mukaista työvoimaperusteista maahanmuuttoa, sikäli kuin sääntöjen vastaisen maahanmuuton torjumiseen tähtäävien rajoittavien toimenpiteiden ja sääntöjen mukaisen maahanmuuton edistämiseen tarkoitettujen toimenpiteiden välillä on epäsuhtaa. Komitea kehottaa komissiota kehittämään kokonaisvaltaisen eurooppalaisen maahanmuuttopolitiikan sen varmistamiseksi, että unionitason toimet tuovat lisäarvoa siten kuin erittäin pätevien työntekijöiden kohdalla.

| 3. | on samaa mieltä siitä, että laiton työllistäminen on yksi keskeisistä sääntöjen vastaiseen maahanmuuttoon houkuttelevista tekijöistä ja että jäsenvaltioiden on näin ollen syvennettävä ja tehostettava toimiaan sekä otettava käyttöön kaikki välineet pimeiden työmarkkinoiden vastaisessa taistelussa. |
| --- | --- |

3.

on samaa mieltä siitä, että laiton työllistäminen on yksi keskeisistä sääntöjen vastaiseen maahanmuuttoon houkuttelevista tekijöistä ja että jäsenvaltioiden on näin ollen syvennettävä ja tehostettava toimiaan sekä otettava käyttöön kaikki välineet pimeiden työmarkkinoiden vastaisessa taistelussa.

| 4. | katsoo, että pimeän työn torjuntaan tähtäävät toimenpiteet on ensi kädessä kohdistettava niihin työnantajiin ja yksityishenkilöihin, jotka ottavat palvelukseensa jäsenvaltiossa laittomasti oleskelevia henkilöitä. Maahanmuuttajat ovat itse useimmiten erittäin suojattomassa asemassa ja voivat siten joutua moraalittoman ja laittoman hyväksikäytön uhreiksi. |
| --- | --- |

4.

katsoo, että pimeän työn torjuntaan tähtäävät toimenpiteet on ensi kädessä kohdistettava niihin työnantajiin ja yksityishenkilöihin, jotka ottavat palvelukseensa jäsenvaltiossa laittomasti oleskelevia henkilöitä. Maahanmuuttajat ovat itse useimmiten erittäin suojattomassa asemassa ja voivat siten joutua moraalittoman ja laittoman hyväksikäytön uhreiksi.

| 5. | katsoo, että yhdistelmälupa on tarkoituksenmukainen väline sääntöjen vastaisen maahanmuuton estämiseksi, ja muistuttaa, että Euroopan unionin perusoikeuskirjan 41 artiklassa mainitaan oikeus hyvään hallintoon. |
| --- | --- |

5.

katsoo, että yhdistelmälupa on tarkoituksenmukainen väline sääntöjen vastaisen maahanmuuton estämiseksi, ja muistuttaa, että Euroopan unionin perusoikeuskirjan 41 artiklassa mainitaan oikeus hyvään hallintoon.

| 6. | katsoo, että yhteistyö kolmansien maiden kanssa on olennaista maahanmuuttoa koskevalle kokonaisvaltaiselle ja johdonmukaiselle lähestymistavalle, kuten Eurooppa-neuvosto toteaa vuoden 2005 päätelmissään korostamalla ”– — muuttoliikekysymysten keskeistä merkitystä EU:n suhteissa moniin kolmansiin maihin erityisesti unionin lähialueilla — –” (1). |
| --- | --- |

6.

katsoo, että yhteistyö kolmansien maiden kanssa on olennaista maahanmuuttoa koskevalle kokonaisvaltaiselle ja johdonmukaiselle lähestymistavalle, kuten Eurooppa-neuvosto toteaa vuoden 2005 päätelmissään korostamalla ”– — muuttoliikekysymysten keskeistä merkitystä EU:n suhteissa moniin kolmansiin maihin erityisesti unionin lähialueilla — –” (1).

| 7. | korostaa, että niin kutsuttuja mobiliteettikumppanuuksia perustettaessa etusijalle on asetettava sellaiset EU:n ulkopuoliset maat, jotka ovat valmiit panostamaan merkittävästi laittoman maahanmuuton ja ihmiskaupan torjuntaan. |
| --- | --- |

7.

korostaa, että niin kutsuttuja mobiliteettikumppanuuksia perustettaessa etusijalle on asetettava sellaiset EU:n ulkopuoliset maat, jotka ovat valmiit panostamaan merkittävästi laittoman maahanmuuton ja ihmiskaupan torjuntaan.

| 8. | on tyytyväinen ehdotuksiin kehittää nykyistä tiiviimpää yhteistyötä kolmansien maiden kanssa mobiliteettikumppanuuksien tai teknisen ja/tai rahoitustuen avulla ja kehottaa komissiota etsimään uusia yhteistyömuotoja lähtö- ja kauttakulkumaiden kanssa tasa-arvoisuuden periaatteen pohjalta luomalla keskinäisen luottamuksen ilmapiirin. Näin kyseiset maat voivat tehdä yhteistyötä sääntöjen vastaisen maahanmuuton torjunnassa ja ottaa käyttöön mekanismeja sääntöjen mukaisen maahanmuuton organisoimiseksi. |
| --- | --- |

8.

on tyytyväinen ehdotuksiin kehittää nykyistä tiiviimpää yhteistyötä kolmansien maiden kanssa mobiliteettikumppanuuksien tai teknisen ja/tai rahoitustuen avulla ja kehottaa komissiota etsimään uusia yhteistyömuotoja lähtö- ja kauttakulkumaiden kanssa tasa-arvoisuuden periaatteen pohjalta luomalla keskinäisen luottamuksen ilmapiirin. Näin kyseiset maat voivat tehdä yhteistyötä sääntöjen vastaisen maahanmuuton torjunnassa ja ottaa käyttöön mekanismeja sääntöjen mukaisen maahanmuuton organisoimiseksi.

| 9. | korostaa avainasemaa, joka paikallis- ja alueviranomaisilla on neuvotteluissa ja yhteydenpidossa lähtö- ja kauttakulkumaiden kanssa etenkin kehityksen ja yhteistyön kaltaisilla aloilla. Komitea muistuttaa merkittävästä roolista, joka paikallis- ja alueviranomaisilla on ollut muun muassa Aeneas-, Meda- ja Tacis-ohjelmien asianmukaisen toiminnan varmistamisessa, ja tähdentää maahanmuuttajayhteisöjen ansiosta lähtö- ja kauttakulkumaihin luotuja yhteyksiä ja kyseisistä maista hankittua tietämystä. |
| --- | --- |

9.

korostaa avainasemaa, joka paikallis- ja alueviranomaisilla on neuvotteluissa ja yhteydenpidossa lähtö- ja kauttakulkumaiden kanssa etenkin kehityksen ja yhteistyön kaltaisilla aloilla. Komitea muistuttaa merkittävästä roolista, joka paikallis- ja alueviranomaisilla on ollut muun muassa Aeneas-, Meda- ja Tacis-ohjelmien asianmukaisen toiminnan varmistamisessa, ja tähdentää maahanmuuttajayhteisöjen ansiosta lähtö- ja kauttakulkumaihin luotuja yhteyksiä ja kyseisistä maista hankittua tietämystä.

| 10. | pahoittelee, että alueiden komitean roolia ei mainita missään viiteasiakirjoista, ja ilmaisee huolestuneisuutensa vähäisestä huomiosta alueellista ulottuvuutta kohtaan, vaikka paikallis- ja alueviranomaisten rooli maahanmuuton hallinnassa sekä alueiden komitean siihen liittyvä neuvoa-antava tehtävä oli tähän saakka tunnustettu. |
| --- | --- |

10.

pahoittelee, että alueiden komitean roolia ei mainita missään viiteasiakirjoista, ja ilmaisee huolestuneisuutensa vähäisestä huomiosta alueellista ulottuvuutta kohtaan, vaikka paikallis- ja alueviranomaisten rooli maahanmuuton hallinnassa sekä alueiden komitean siihen liittyvä neuvoa-antava tehtävä oli tähän saakka tunnustettu.

| 11. | toteaa, että samalla kun kehitetään politiikan ulkoista ulottuvuutta ja unionin välineitä maahanmuuton hallintaa varten, on myös vahvistettava alueellista ulottuvuutta kutsumalla paikallis- ja alueyhteisöt mukaan muuttoliikkeitä koskevan kokonaislähestymistavan kehittämiseen. Näin ollen olisi varmistettava, että Euroopan komissio edistää alueiden komitean mahdollisuuksia toimia entistä aktiivisemmassa roolissa yhteisön toimia edeltävissä vaiheissa. (2) |
| --- | --- |

11.

toteaa, että samalla kun kehitetään politiikan ulkoista ulottuvuutta ja unionin välineitä maahanmuuton hallintaa varten, on myös vahvistettava alueellista ulottuvuutta kutsumalla paikallis- ja alueyhteisöt mukaan muuttoliikkeitä koskevan kokonaislähestymistavan kehittämiseen. Näin ollen olisi varmistettava, että Euroopan komissio edistää alueiden komitean mahdollisuuksia toimia entistä aktiivisemmassa roolissa yhteisön toimia edeltävissä vaiheissa. (2)

| 12. | painottaa paikallis- ja aluehallinnon toimintaa maahanmuuttajaväestön kotouttamispolitiikkojen hyväksi sekä sen roolia työmarkkinoille pääsyn mekanismien asianmukaisen toiminnan varmistamisessa. Komitea toteaa niin ikään, että paikallis- ja alueviranomaisilla voi olla merkittävä rooli koulutettaessa siirtotyöläisiä, jotta he voivat osallistua sekä Euroopan työmarkkinoille että kotiinpaluutapauksissa lähtömaansa työmarkkinoille. |
| --- | --- |

12.

painottaa paikallis- ja aluehallinnon toimintaa maahanmuuttajaväestön kotouttamispolitiikkojen hyväksi sekä sen roolia työmarkkinoille pääsyn mekanismien asianmukaisen toiminnan varmistamisessa. Komitea toteaa niin ikään, että paikallis- ja alueviranomaisilla voi olla merkittävä rooli koulutettaessa siirtotyöläisiä, jotta he voivat osallistua sekä Euroopan työmarkkinoille että kotiinpaluutapauksissa lähtömaansa työmarkkinoille.

| 13. | muistuttaa, että paikallis- ja alueyhteisöillä on keskeinen asema julkisten palveluiden tarjoamisessa (sääntöjen mukaisesti ja sääntöjen vastaisesti maahan tulleille) maahanmuuttajille; erityisesti maininnan arvoisia ovat vastaanotto-, terveydenhuolto-, koulutus- ja majoituspalvelut. Kuten EU:n pääkaupunkialueiden alueneuvostojen viidennen konferenssin (huhtikuu 2006) julistuksessa muistutetaan, eräille alueille ja eräille kunnille maahanmuutto on merkinnyt ja merkitsee edelleen huomattavia julkisten palvelujen kustannuksia. Olisikin tarkoituksenmukaista tarkastella uusia tapoja, joiden avulla paikallis- ja aluehallinnon olisi mahdollista saada nykyistä aktiivisempi rooli työmarkkinoille pääsyyn ja niille ohjaukseen liittyvien kansallisten aloitteiden ja strategioiden kehittämisessä. |
| --- | --- |

13.

muistuttaa, että paikallis- ja alueyhteisöillä on keskeinen asema julkisten palveluiden tarjoamisessa (sääntöjen mukaisesti ja sääntöjen vastaisesti maahan tulleille) maahanmuuttajille; erityisesti maininnan arvoisia ovat vastaanotto-, terveydenhuolto-, koulutus- ja majoituspalvelut. Kuten EU:n pääkaupunkialueiden alueneuvostojen viidennen konferenssin (huhtikuu 2006) julistuksessa muistutetaan, eräille alueille ja eräille kunnille maahanmuutto on merkinnyt ja merkitsee edelleen huomattavia julkisten palvelujen kustannuksia. Olisikin tarkoituksenmukaista tarkastella uusia tapoja, joiden avulla paikallis- ja aluehallinnon olisi mahdollista saada nykyistä aktiivisempi rooli työmarkkinoille pääsyyn ja niille ohjaukseen liittyvien kansallisten aloitteiden ja strategioiden kehittämisessä.

| 14. | toteaa, että komitea pitää parempana termiä sääntöjen vastainen maahanmuutto, sillä monissa virallisissa kielissä termi laiton viittaa selkeästi rikolliseen toimintaan, ja suosittelee joka tapauksessa luopumaan termin ”laiton maahanmuuttaja” käytöstä. |
| --- | --- |

14.

toteaa, että komitea pitää parempana termiä sääntöjen vastainen maahanmuutto, sillä monissa virallisissa kielissä termi laiton viittaa selkeästi rikolliseen toimintaan, ja suosittelee joka tapauksessa luopumaan termin ”laiton maahanmuuttaja” käytöstä.

| 15. | panee merkille maininnan muista EU:n toimintalinjoista, jotka saattavat vaikuttaa maahanmuuttajiin, kuten kehitysyhteistyöpolitiikka, Euroopan työllisyysstrategia tai muut sosiaali- ja talousalaan liittyvät politiikat, joten komitea kehottaa lisäämään koordinointia kaikkien kyseisten, maahanmuuttajaväestöön mahdollisesti vaikuttavien politiikkojen välillä. |
| --- | --- |

15.

panee merkille maininnan muista EU:n toimintalinjoista, jotka saattavat vaikuttaa maahanmuuttajiin, kuten kehitysyhteistyöpolitiikka, Euroopan työllisyysstrategia tai muut sosiaali- ja talousalaan liittyvät politiikat, joten komitea kehottaa lisäämään koordinointia kaikkien kyseisten, maahanmuuttajaväestöön mahdollisesti vaikuttavien politiikkojen välillä.

| 16. | esittää, että komissio ottaisi huomioon jäsenvaltioiden ennusteet työvoiman tarpeesta jäsenvaltioiden Eurostatille toimittamien tietojen sekä vaikeasti täytettävien työpaikkojen luetteloiden pohjalta, jotta eri jäsenvaltioiden toimet ja arviot tunnettaisiin nykyistä seikkaperäisemmin. Tässä yhteydessä on kuitenkin kunnioitettava jäsenvaltioiden toimivaltaa päättää kolmansien maiden kansalaisten pääsystä työmarkkinoille. |
| --- | --- |

16.

esittää, että komissio ottaisi huomioon jäsenvaltioiden ennusteet työvoiman tarpeesta jäsenvaltioiden Eurostatille toimittamien tietojen sekä vaikeasti täytettävien työpaikkojen luetteloiden pohjalta, jotta eri jäsenvaltioiden toimet ja arviot tunnettaisiin nykyistä seikkaperäisemmin. Tässä yhteydessä on kuitenkin kunnioitettava jäsenvaltioiden toimivaltaa päättää kolmansien maiden kansalaisten pääsystä työmarkkinoille.

| 17. | tähdentää sellaisen luotettavan ja ajanmukaistetun tilastojärjestelmän merkitystä, jonka avulla valtiot voivat vapaaehtoispohjalta vaihtaa tietoa ja kokemuksia työmarkkinapolitiikasta ja työmarkkinoista, kuten todetaan muuttoliikettä ja kansainvälistä suojelua koskevista yhteisön tilastoista annetussa asetuksessa (EY) N:o 862/2007 (3). |
| --- | --- |

17.

tähdentää sellaisen luotettavan ja ajanmukaistetun tilastojärjestelmän merkitystä, jonka avulla valtiot voivat vapaaehtoispohjalta vaihtaa tietoa ja kokemuksia työmarkkinapolitiikasta ja työmarkkinoista, kuten todetaan muuttoliikettä ja kansainvälistä suojelua koskevista yhteisön tilastoista annetussa asetuksessa (EY) N:o 862/2007 (3).

| 18. | painottaa paikallis- ja alueviranomaisten merkittävää roolia tilasto- ja muiden tietojen hankinnassa sekä korostaa panosta, jonka paikallis- ja alueyhteisöt voivat antaa muun muassa eurooppalaiseen maahanmuuttoportaaliin tai EURES-verkoston tarjoamien palveluiden laajentamiseen. Alue- ja paikallisyhteisöt hallinnoivat osaltaan lukuisia internetportaaleja, joilla edellä mainittuja aloitteita voidaan täydentää. |
| --- | --- |

18.

painottaa paikallis- ja alueviranomaisten merkittävää roolia tilasto- ja muiden tietojen hankinnassa sekä korostaa panosta, jonka paikallis- ja alueyhteisöt voivat antaa muun muassa eurooppalaiseen maahanmuuttoportaaliin tai EURES-verkoston tarjoamien palveluiden laajentamiseen. Alue- ja paikallisyhteisöt hallinnoivat osaltaan lukuisia internetportaaleja, joilla edellä mainittuja aloitteita voidaan täydentää.

| 19. | ilmaisee huolestuneisuutensa siitä, että missään ei viitata kansainvälisiin sopimuksiin, jotka jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet Kansainvälisen työjärjestön (ILO) piirissä. Lisäksi komitea muistuttaa, että jäsenvaltioiden on toimittava työelämän perusperiaatteita ja -oikeuksia koskevan julistuksen (ILO, 1998) ja siirtotyöläisiä koskevan toimintasuunnitelman (ILO, 2004) mukaisesti sekä yleisesti ottaen voimassa olevissa kansainvälisissä sopimuksissa vahvistettuja yksilöiden perusoikeuksia kunnioittaen. |
| --- | --- |

19.

ilmaisee huolestuneisuutensa siitä, että missään ei viitata kansainvälisiin sopimuksiin, jotka jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet Kansainvälisen työjärjestön (ILO) piirissä. Lisäksi komitea muistuttaa, että jäsenvaltioiden on toimittava työelämän perusperiaatteita ja -oikeuksia koskevan julistuksen (ILO, 1998) ja siirtotyöläisiä koskevan toimintasuunnitelman (ILO, 2004) mukaisesti sekä yleisesti ottaen voimassa olevissa kansainvälisissä sopimuksissa vahvistettuja yksilöiden perusoikeuksia kunnioittaen.

| 20. | pitää erittäin tärkeänä paikallis- ja alueviranomaisten verkoston perustamista sellaisten yhteisten tilastovälineiden ja indikaattoreiden kehittämiseksi, joiden avulla saadaan entistä enemmän tietoa maahanmuuttotilanteesta. |
| --- | --- |

20.

pitää erittäin tärkeänä paikallis- ja alueviranomaisten verkoston perustamista sellaisten yhteisten tilastovälineiden ja indikaattoreiden kehittämiseksi, joiden avulla saadaan entistä enemmän tietoa maahanmuuttotilanteesta.

| 21. | huomauttaa, että on tärkeää edistää pysyvien työryhmien perusteella ja foorumeiden (esimerkiksi konferenssien ja seminaarien) järjestämistä kokemusten ja hyvien käytänteiden vaihtamiseksi maahanmuuttajien vastaanottamisesta sekä kotouttamisesta ja työelämään integroimisesta. |
| --- | --- |

21.

huomauttaa, että on tärkeää edistää pysyvien työryhmien perusteella ja foorumeiden (esimerkiksi konferenssien ja seminaarien) järjestämistä kokemusten ja hyvien käytänteiden vaihtamiseksi maahanmuuttajien vastaanottamisesta sekä kotouttamisesta ja työelämään integroimisesta.

| 22. | kannattaa sitä, että jäsenvaltiot ratifioivat siirtotyöläisten ja heidän perheidensä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen. |
| --- | --- |

22.

kannattaa sitä, että jäsenvaltiot ratifioivat siirtotyöläisten ja heidän perheidensä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen.

Kiertomuutto ja suhteet kolmansiin maihin

| 23. | on tyytyväinen aloitteeseen edistää kiertomuuttoa ja katsoo, että tällaisella muutolla saattaa olla myönteinen vaikutus jäsenvaltioiden työmarkkinoihin ja lähtömaiden kehitykseen. |
| --- | --- |

23.

on tyytyväinen aloitteeseen edistää kiertomuuttoa ja katsoo, että tällaisella muutolla saattaa olla myönteinen vaikutus jäsenvaltioiden työmarkkinoihin ja lähtömaiden kehitykseen.

| 24. | toteaa, että kiertomuutolla voidaan luoda positiivisia yhteyksiä lähtö- ja kohdemaiden välille, ja se voi toimia välineenä vuoropuhelun, yhteistyön ja keskinäisen ymmärtämyksen edistämiseksi. |
| --- | --- |

24.

toteaa, että kiertomuutolla voidaan luoda positiivisia yhteyksiä lähtö- ja kohdemaiden välille, ja se voi toimia välineenä vuoropuhelun, yhteistyön ja keskinäisen ymmärtämyksen edistämiseksi.

| 25. | huomauttaa, että kiertomuuton on toimittava asianmukaisesti, jottei siitä tule sääntöjen vastaisen maahanmuuton väylää, ja on luotava tehokkaita kanavia muuttajien paluun varmistamiseksi ja kiertomuuton edistämiseksi. Komitea katsoo sen sijaan, että kiertomuutto ei voi korvata pysyväisluonteista muuttoliikettä eikä rajoittaa maahanmuuttajien kotouttamispolitiikkoja koskevia jäsenvaltioiden aloitteita. |
| --- | --- |

25.

huomauttaa, että kiertomuuton on toimittava asianmukaisesti, jottei siitä tule sääntöjen vastaisen maahanmuuton väylää, ja on luotava tehokkaita kanavia muuttajien paluun varmistamiseksi ja kiertomuuton edistämiseksi. Komitea katsoo sen sijaan, että kiertomuutto ei voi korvata pysyväisluonteista muuttoliikettä eikä rajoittaa maahanmuuttajien kotouttamispolitiikkoja koskevia jäsenvaltioiden aloitteita.

| 26. | kannattaa maahanmuuttopolitiikan ja EU:n muiden politiikanalojen nykyistä tiiviimpää niveltämistä toisiinsa, jotta parannettaisiin lähtömaiden taloudellisia ja sosiaalisia perusedellytyksiä ja vaikutettaisiin ”– — siihen, että laiton maahanmuutto näyttäytyisi vähemmän houkuttelevana” (4). |
| --- | --- |

26.

kannattaa maahanmuuttopolitiikan ja EU:n muiden politiikanalojen nykyistä tiiviimpää niveltämistä toisiinsa, jotta parannettaisiin lähtömaiden taloudellisia ja sosiaalisia perusedellytyksiä ja vaikutettaisiin ”– — siihen, että laiton maahanmuutto näyttäytyisi vähemmän houkuttelevana” (4).

| 27. | suhtautuu myönteisesti kolmansien maiden kanssa toteutettaviin mobiliteettikumppanuuksiin ja toteaa, että on tärkeää edistää kumppanuussopimuksia lähtömaiden kanssa. Komissio korostaa tiedonannossaan, että mobiliteettikumppanuuksia solmittaessa on kunnioitettava EU:n ja jäsenvaltioiden välistä toimivallanjakoa. Niiden on sisällettävä välineitä muuttovirtojen yhteistä hallintaa varten, toimenpiteitä sääntöjen vastaisen maahanmuuton torjumiseksi ja sääntöjen vastaisesti maahan tulleiden takaisinoton ja paluun helpottamiseksi sekä mekanismeja asianomaisten maiden taloudellisen kehityksen edistämiseksi. |
| --- | --- |

27.

suhtautuu myönteisesti kolmansien maiden kanssa toteutettaviin mobiliteettikumppanuuksiin ja toteaa, että on tärkeää edistää kumppanuussopimuksia lähtömaiden kanssa. Komissio korostaa tiedonannossaan, että mobiliteettikumppanuuksia solmittaessa on kunnioitettava EU:n ja jäsenvaltioiden välistä toimivallanjakoa. Niiden on sisällettävä välineitä muuttovirtojen yhteistä hallintaa varten, toimenpiteitä sääntöjen vastaisen maahanmuuton torjumiseksi ja sääntöjen vastaisesti maahan tulleiden takaisinoton ja paluun helpottamiseksi sekä mekanismeja asianomaisten maiden taloudellisen kehityksen edistämiseksi.

| 28. | korostaa, että on tärkeää solmia takaisinottosopimuksia kolmansien maiden kanssa niiden tekemien sitoumusten puitteissa, ja toteaa, että palauttamisia on helpotettava kunnioittamalla maahanmuuttajien oikeuksia sekä kansainvälisesti tunnustettuja oikeuksia. |
| --- | --- |

28.

korostaa, että on tärkeää solmia takaisinottosopimuksia kolmansien maiden kanssa niiden tekemien sitoumusten puitteissa, ja toteaa, että palauttamisia on helpotettava kunnioittamalla maahanmuuttajien oikeuksia sekä kansainvälisesti tunnustettuja oikeuksia.

| 29. | esittää, että paikallis- ja alueyhteisöjen rooli kansainvälisessä rajatylittävässä yhteistyössä tunnustettaisiin, ja kannustaa edistämään niiden osallistumista Euroopan naapuruuspolitiikkaan. Komitea kehottaa paikallis- ja alueyhteisöjä tekemään yhteistyötä lähtömaiden alueyhteisöjen kanssa hyödyntäen Euroopan komission ohjelmia sekä etenkin syrjäisimpien alueiden ja EU:n naapurimaiden välistä alueellista yhteistyötä koskevaa yhteistä kokeiluhanketta. Komitea muistuttaa, että nimenomaan kyseiset viranomaiset tuntevat parhaiten maahanmuuton taloudelliset ja sosiaaliset vaikutukset sekä sen seuraukset lähtöalueilla. |
| --- | --- |

29.

esittää, että paikallis- ja alueyhteisöjen rooli kansainvälisessä rajatylittävässä yhteistyössä tunnustettaisiin, ja kannustaa edistämään niiden osallistumista Euroopan naapuruuspolitiikkaan. Komitea kehottaa paikallis- ja alueyhteisöjä tekemään yhteistyötä lähtömaiden alueyhteisöjen kanssa hyödyntäen Euroopan komission ohjelmia sekä etenkin syrjäisimpien alueiden ja EU:n naapurimaiden välistä alueellista yhteistyötä koskevaa yhteistä kokeiluhanketta. Komitea muistuttaa, että nimenomaan kyseiset viranomaiset tuntevat parhaiten maahanmuuton taloudelliset ja sosiaaliset vaikutukset sekä sen seuraukset lähtöalueilla.

| 30. | muistuttaa, että kiertomuuton ja rahalähetysten vaikutuksia lähtömaissa on tutkittava. Komitea kehottaa ottamaan kyseisten tutkimusten pohjalta käyttöön tarvittavat välineet rahalähetysten helpottamiseksi. |
| --- | --- |

30.

muistuttaa, että kiertomuuton ja rahalähetysten vaikutuksia lähtömaissa on tutkittava. Komitea kehottaa ottamaan kyseisten tutkimusten pohjalta käyttöön tarvittavat välineet rahalähetysten helpottamiseksi.

| 31. | esittää, että tarkasteltaisiin mahdollisuuksia kutsua muuttovirtojen lähtö- ja kohdekaupungit ja -alueet mukaan mobiliteettikumppanuuksiin, sillä ne voivat helpottaa maahanmuuttajien liikkuvuutta ja vaikuttaa myönteisesti maahanmuuttajien kotouttamiseen. |
| --- | --- |

31.

esittää, että tarkasteltaisiin mahdollisuuksia kutsua muuttovirtojen lähtö- ja kohdekaupungit ja -alueet mukaan mobiliteettikumppanuuksiin, sillä ne voivat helpottaa maahanmuuttajien liikkuvuutta ja vaikuttaa myönteisesti maahanmuuttajien kotouttamiseen.

| 32. | tähdentää, että on kehitettävä mekanismeja, joilla helpotetaan tietyssä jäsenvaltiossa laillisesti asuvien ja työskentelevien maahanmuuttajatyöntekijöiden liikkuvuutta EU:ssa. |
| --- | --- |

32.

tähdentää, että on kehitettävä mekanismeja, joilla helpotetaan tietyssä jäsenvaltiossa laillisesti asuvien ja työskentelevien maahanmuuttajatyöntekijöiden liikkuvuutta EU:ssa.

| 33. | korostaa, että mobiliteettikumppanuuksiin osallistuvien EU:n ulkopuolisten maiden on pyrittävä tehokkaasti kannustamaan siirtolaisten paluuta ja uudelleenkotoutumista panostamalla aktiivisesti tuottaviin työpaikkoihin ja asianmukaisiin työoloihin. Vastaanottajamaan viranomaisten olisi muistutettava asiasta sellaisia lähtömaita, joiden kanssa on sovittu mobiilikumppanuudesta sekä neuvottava ja autettava niitä muilla tavoilla, jotka eivät vaadi taloudellista panostusta. |
| --- | --- |

33.

korostaa, että mobiliteettikumppanuuksiin osallistuvien EU:n ulkopuolisten maiden on pyrittävä tehokkaasti kannustamaan siirtolaisten paluuta ja uudelleenkotoutumista panostamalla aktiivisesti tuottaviin työpaikkoihin ja asianmukaisiin työoloihin. Vastaanottajamaan viranomaisten olisi muistutettava asiasta sellaisia lähtömaita, joiden kanssa on sovittu mobiilikumppanuudesta sekä neuvottava ja autettava niitä muilla tavoilla, jotka eivät vaadi taloudellista panostusta.

| 34. | suhtautuu myönteisesti ajatukseen kiertomuuttoa helpottavista pitkäaikaisista toistuvaisviisumeista ja kannattaa aloitteita, joilla pyritään edistämään niiden kolmansien maiden kansalaisten osallistumista jäsenvaltioiden työmarkkinoille, jotka on aiemmin hyväksytty opiskelijoiksi, sekä niiden, jotka osallistuttuaan kiertomuuton mekanismeihin ovat täyttäneet paluuta koskevat velvoitteet. |
| --- | --- |

34.

suhtautuu myönteisesti ajatukseen kiertomuuttoa helpottavista pitkäaikaisista toistuvaisviisumeista ja kannattaa aloitteita, joilla pyritään edistämään niiden kolmansien maiden kansalaisten osallistumista jäsenvaltioiden työmarkkinoille, jotka on aiemmin hyväksytty opiskelijoiksi, sekä niiden, jotka osallistuttuaan kiertomuuton mekanismeihin ovat täyttäneet paluuta koskevat velvoitteet.

| 35. | kehottaa komissiota tekemään kaikkensa, jotta varmistettaisiin, että lähtömaahansa palattuaan kiertomuuttajat voivat siirtää kertyneet eläkeoikeutensa sinne. |
| --- | --- |

35.

kehottaa komissiota tekemään kaikkensa, jotta varmistettaisiin, että lähtömaahansa palattuaan kiertomuuttajat voivat siirtää kertyneet eläkeoikeutensa sinne.

| 36. | pitää myönteisenä sitä, että muiden toimenpiteiden ohella on myös lisätty kannustimia kolmansien maiden kanssa tehtävään yhteistyöhön ja tuettu paikallis- ja alueyhteisöjen osallistumista kehityshankkeisiin. |
| --- | --- |

36.

pitää myönteisenä sitä, että muiden toimenpiteiden ohella on myös lisätty kannustimia kolmansien maiden kanssa tehtävään yhteistyöhön ja tuettu paikallis- ja alueyhteisöjen osallistumista kehityshankkeisiin.

| 37. | kannattaa ajatusta perustaa yhteisiä viisuminhakupisteitä kolmansiin maihin ja toivoo, että kyseinen aloite ei merkitsisi byrokratian lisääntymistä, vaan menettelyn yksinkertaistumista ja nopeutumista. |
| --- | --- |

37.

kannattaa ajatusta perustaa yhteisiä viisuminhakupisteitä kolmansiin maihin ja toivoo, että kyseinen aloite ei merkitsisi byrokratian lisääntymistä, vaan menettelyn yksinkertaistumista ja nopeutumista.

Pimeän työn torjuminen

| 38. | kannattaa komission tavoitetta torjua kolmansien maiden kansalaisten laiton työnteko. Lukuun ottamatta seuraamuksia, joilla pyritään varmistamaan EU-oikeuden noudattaminen, EU:n lainsäädännön noudattamiseen liittyvien taloudellisten, hallinnollisten ja vakavissa tapauksissa myös rikosoikeudellisten seuraamusten soveltaminen kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan. |
| --- | --- |

38.

kannattaa komission tavoitetta torjua kolmansien maiden kansalaisten laiton työnteko. Lukuun ottamatta seuraamuksia, joilla pyritään varmistamaan EU-oikeuden noudattaminen, EU:n lainsäädännön noudattamiseen liittyvien taloudellisten, hallinnollisten ja vakavissa tapauksissa myös rikosoikeudellisten seuraamusten soveltaminen kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan.

| 39. | toteaa, että direktiivin kunkin kielitoisinnon osalta on tarpeen arvioida termien ”työnantaja” tai ”yrittäjä” soveltuvuus, ja katsoo, että silloin kun yksittäisen jäsenvaltion oikeusjärjestelmässä tehdään ero näiden kahden termin välillä, olisi suotavaa käyttää termiä ”työnantaja” termin ”yrittäjä” sijasta, jotta yrittäjyys pidettäisiin erillään rikollisesta toiminnasta ja jotta direktiivi kattaisi myös tilanteet, joissa laillista työtä tarjotaan ilman, että työtä tarjoava on oikeudelliselta asemaltaan yrittäjä. |
| --- | --- |

39.

toteaa, että direktiivin kunkin kielitoisinnon osalta on tarpeen arvioida termien ”työnantaja” tai ”yrittäjä” soveltuvuus, ja katsoo, että silloin kun yksittäisen jäsenvaltion oikeusjärjestelmässä tehdään ero näiden kahden termin välillä, olisi suotavaa käyttää termiä ”työnantaja” termin ”yrittäjä” sijasta, jotta yrittäjyys pidettäisiin erillään rikollisesta toiminnasta ja jotta direktiivi kattaisi myös tilanteet, joissa laillista työtä tarjotaan ilman, että työtä tarjoava on oikeudelliselta asemaltaan yrittäjä.

| 40. | katsoo, että pimeää työntekoa on torjuttava kohdistamalla seuraamuksia laittomasti työllistäviin, mutta lisäämällä myös työmarkkinoiden valvontaa ja parantamalla laillisen työllistämisen kanavia sekä tutkimalla vaihtoehtoisia järjestelmiä, joiden avulla edistetään hyviä käytänteitä. Työsuojelutarkastusten tulokset olisi julkistettava, jotta kuluttajat ja mahdolliset työntekijät voivat tehdä tietoon perustuvia valintoja. |
| --- | --- |

40.

katsoo, että pimeää työntekoa on torjuttava kohdistamalla seuraamuksia laittomasti työllistäviin, mutta lisäämällä myös työmarkkinoiden valvontaa ja parantamalla laillisen työllistämisen kanavia sekä tutkimalla vaihtoehtoisia järjestelmiä, joiden avulla edistetään hyviä käytänteitä. Työsuojelutarkastusten tulokset olisi julkistettava, jotta kuluttajat ja mahdolliset työntekijät voivat tehdä tietoon perustuvia valintoja.

| 41. | toteaa, että pimeän työnteon torjumisen on oltava maahanmuuttopolitiikkaan liittyvissä EU:n toimissa etusijalla, koska pimeät työmarkkinat ovat yksi sääntöjen vastaisten jatkuvien maahanmuuttovirtojen keskeisistä vetovoimatekijöistä, ja katsoo, että direktiivin oikeusperustassa tulisi keskittyä pimeän työn torjuntaan ja näin ollen sääntöjen vastaisen maahanmuuton vähentämiseen, eikä toisin päin. |
| --- | --- |

41.

toteaa, että pimeän työnteon torjumisen on oltava maahanmuuttopolitiikkaan liittyvissä EU:n toimissa etusijalla, koska pimeät työmarkkinat ovat yksi sääntöjen vastaisten jatkuvien maahanmuuttovirtojen keskeisistä vetovoimatekijöistä, ja katsoo, että direktiivin oikeusperustassa tulisi keskittyä pimeän työn torjuntaan ja näin ollen sääntöjen vastaisen maahanmuuton vähentämiseen, eikä toisin päin.

| 42. | muistuttaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla voi kansallisen lainsäädännön puitteissa olla merkittävä rooli työmarkkinoiden valvonta- ja tarkkailutoimenpiteiden täytäntöönpanossa ja että tarkastusten lukumäärän lisääminen edellyttää tarvittaessa henkilö- ja aineellisten resurssien vahvistamista. |
| --- | --- |

42.

muistuttaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla voi kansallisen lainsäädännön puitteissa olla merkittävä rooli työmarkkinoiden valvonta- ja tarkkailutoimenpiteiden täytäntöönpanossa ja että tarkastusten lukumäärän lisääminen edellyttää tarvittaessa henkilö- ja aineellisten resurssien vahvistamista.

| 43. | katsoo, että pimeää työntekoa torjuttaessa on kiinnitettävä erityistä huomiota siirtotyöläisten salakuljetuksen ja ihmiskaupan torjumiseen, ja tuo esiin mafian ja järjestäytyneiden rikollisverkostojen roolin sääntöjen vastaisen maahanmuuton ruokkimisessa yleensä ja työvoiman hyväksikäytössä erityisesti. Ilmiöstä on tullut kannattavaa rikollista toimintaa. |
| --- | --- |

43.

katsoo, että pimeää työntekoa torjuttaessa on kiinnitettävä erityistä huomiota siirtotyöläisten salakuljetuksen ja ihmiskaupan torjumiseen, ja tuo esiin mafian ja järjestäytyneiden rikollisverkostojen roolin sääntöjen vastaisen maahanmuuton ruokkimisessa yleensä ja työvoiman hyväksikäytössä erityisesti. Ilmiöstä on tullut kannattavaa rikollista toimintaa.

| 44. | kannattaa aloitteita, joilla pyritään torjumaan pimeää työtä, ja kannustaa edistämään yhteisaloitteita tällä alalla hallinnon eri tasojen (kansallinen, alueellinen ja paikallinen) ja työmarkkinaosapuolten (etupäässä työnantaja- ja työntekijäjärjestöt, mutta myös valtiovallasta riippumattomat organisaatiot ja ihmisoikeusjärjestöt) välillä. Komitea kehottaa toteuttamaan tietyillä aloilla levitys- ja tiedotustoimia, joilla pyritään varoittamaan työntekijöitä pimeästi palkkaavia työnantajia ja tiedottamaan laillisen työllistämisen eduista. |
| --- | --- |

44.

kannattaa aloitteita, joilla pyritään torjumaan pimeää työtä, ja kannustaa edistämään yhteisaloitteita tällä alalla hallinnon eri tasojen (kansallinen, alueellinen ja paikallinen) ja työmarkkinaosapuolten (etupäässä työnantaja- ja työntekijäjärjestöt, mutta myös valtiovallasta riippumattomat organisaatiot ja ihmisoikeusjärjestöt) välillä. Komitea kehottaa toteuttamaan tietyillä aloilla levitys- ja tiedotustoimia, joilla pyritään varoittamaan työntekijöitä pimeästi palkkaavia työnantajia ja tiedottamaan laillisen työllistämisen eduista.

| 45. | on samaa mieltä siitä, ettei ole mitään järkeä jättää direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle yksityishenkilöitä, jotka palkkaavat sääntöjen vastaisesti maahan tulleita työntekijöitä. Komitea tähdentää kuitenkin, että kyseisenlaisia tapauksia on mahdoton estää, ellei laadita sääntöjen mukaista palvelukseen ottamista koskevia joustavia ja täydentäviä ratkaisuja työmarkkinoilla vallitsevaan työvoimapulaan. |
| --- | --- |

45.

on samaa mieltä siitä, ettei ole mitään järkeä jättää direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle yksityishenkilöitä, jotka palkkaavat sääntöjen vastaisesti maahan tulleita työntekijöitä. Komitea tähdentää kuitenkin, että kyseisenlaisia tapauksia on mahdoton estää, ellei laadita sääntöjen mukaista palvelukseen ottamista koskevia joustavia ja täydentäviä ratkaisuja työmarkkinoilla vallitsevaan työvoimapulaan.

| 46. | korostaa, että on tärkeää lisätä tilapäistyöllistämisen joustavuutta ja nopeutta sekä määritellä maahanmuuttajien kausiluontoisen työllistämisen keinot, kuten vuonna 2005 julkaistussa laillista maahanmuuttoa koskevassa toimintapoliittisessa suunnitelmassa kaavaillaan. Siten voitaneen osaltaan estää pimeän työn teettämisen jatkuminen. |
| --- | --- |

46.

korostaa, että on tärkeää lisätä tilapäistyöllistämisen joustavuutta ja nopeutta sekä määritellä maahanmuuttajien kausiluontoisen työllistämisen keinot, kuten vuonna 2005 julkaistussa laillista maahanmuuttoa koskevassa toimintapoliittisessa suunnitelmassa kaavaillaan. Siten voitaneen osaltaan estää pimeän työn teettämisen jatkuminen.

| 47. | korostaa lukuisten maahanmuuttajanaisten äärimmäisen haavoittuvaa työ- ja elämäntilannetta Euroopan unionissa ja kehottaa kiinnittämään ongelmaan nykyistä enemmän huomiota. |
| --- | --- |

47.

korostaa lukuisten maahanmuuttajanaisten äärimmäisen haavoittuvaa työ- ja elämäntilannetta Euroopan unionissa ja kehottaa kiinnittämään ongelmaan nykyistä enemmän huomiota.

| 48. | kannattaa päätöstä olla määräämättä seuraamuksia niille kolmansien maiden kansalaisille, joihin ehdotus vaikuttaa, vaikka palauttamis- tai maastapoistamispäätöstä koskeva vaatimus (5) voidaankin ymmärtää rangaistukseksi, ja suhtautuu myönteisesti rikkojiin kohdistettaviin taloudellisiin seuraamuksiin sekä etenkin palauttamisesta aiheutuvien kustannusten maksamiseen. Tähän voitaisiin lisätä palautettavan maahanmuuttajan majoitus- ja ylläpito palauttamismenettelyn päättymiseen asti. Komitea tähdentää, että Euroopan unionin on varmistettava palauttamistoimenpiteitä koskevien säädösten johdonmukaisuus sekä se, että niissä kunnioitetaan perusoikeuksia. |
| --- | --- |

48.

kannattaa päätöstä olla määräämättä seuraamuksia niille kolmansien maiden kansalaisille, joihin ehdotus vaikuttaa, vaikka palauttamis- tai maastapoistamispäätöstä koskeva vaatimus (5) voidaankin ymmärtää rangaistukseksi, ja suhtautuu myönteisesti rikkojiin kohdistettaviin taloudellisiin seuraamuksiin sekä etenkin palauttamisesta aiheutuvien kustannusten maksamiseen. Tähän voitaisiin lisätä palautettavan maahanmuuttajan majoitus- ja ylläpito palauttamismenettelyn päättymiseen asti. Komitea tähdentää, että Euroopan unionin on varmistettava palauttamistoimenpiteitä koskevien säädösten johdonmukaisuus sekä se, että niissä kunnioitetaan perusoikeuksia.

| 49. | kehottaa ryhtymään tarvittaviin toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että palautetut työntekijät saavat maksamattomat palkkasaatavansa. |
| --- | --- |

49.

kehottaa ryhtymään tarvittaviin toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että palautetut työntekijät saavat maksamattomat palkkasaatavansa.

| 50. | kehottaa jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia lisäämään hyväksikäytettyjen työntekijöiden suojelua ja esittää, että tarkasteltaisiin mahdollisuutta pitkäaikaisen oleskeluluvan myöntämiseen, erityisesti äärimmäisen vakavissa tapauksissa, direktiivissä 2003/81/EY todetun mukaisesti. Kyseinen direktiivi koskee oleskelulupaa, joka myönnetään yhteistyötä toimivaltaisten viranomaisten kanssa tekeville kolmansien maiden kansalaisille, jotka ovat ihmiskaupan uhreja tai jotka ovat joutuneet laittomassa maahantulossa avustamisen kohteiksi. |
| --- | --- |

50.

kehottaa jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia lisäämään hyväksikäytettyjen työntekijöiden suojelua ja esittää, että tarkasteltaisiin mahdollisuutta pitkäaikaisen oleskeluluvan myöntämiseen, erityisesti äärimmäisen vakavissa tapauksissa, direktiivissä 2003/81/EY todetun mukaisesti. Kyseinen direktiivi koskee oleskelulupaa, joka myönnetään yhteistyötä toimivaltaisten viranomaisten kanssa tekeville kolmansien maiden kansalaisille, jotka ovat ihmiskaupan uhreja tai jotka ovat joutuneet laittomassa maahantulossa avustamisen kohteiksi.

Korkeasti koulutetut työntekijät

| 51. | pitää tervetulleena aloitteita, joilla pyritään edistämään laillisia maahanmuuttokanavia EU:hun, sekä pyrkimyksiä yhdenmukaistaa erilaiset ja monimutkaiset jäsenvaltioiden työmarkkinoille pääsyn mekanismit. |
| --- | --- |

51.

pitää tervetulleena aloitteita, joilla pyritään edistämään laillisia maahanmuuttokanavia EU:hun, sekä pyrkimyksiä yhdenmukaistaa erilaiset ja monimutkaiset jäsenvaltioiden työmarkkinoille pääsyn mekanismit.

| 52. | pitää välttämättömänä kehittää ”sinisen kortin” kaltaisia toimenpiteitä Euroopan unionin vetovoiman lisäämiseksi koulutettujen ja korkeasti koulutettujen työntekijöiden muuttovirtojen houkuttelemiseksi, Euroopan työmarkkinoiden tarpeiden tyydyttämiseksi ja Lissabonin strategian toteutumisen varmistamiseksi. Komissiota kehotetaan kuitenkin määrittelemään selvästi, mitä ”koulutetuilla” ja ”korkeasti koulutetuilla” maahan muuttavilla työntekijöillä tarkoitetaan. Lisäksi komitea esittää, että kyseisessä määritelmässä otetaan huomioon maahanmuuttajan koulutustaso sekä hänen työkokemuksensa, kielitaito ja muut oleelliset seikat. |
| --- | --- |

52.

pitää välttämättömänä kehittää ”sinisen kortin” kaltaisia toimenpiteitä Euroopan unionin vetovoiman lisäämiseksi koulutettujen ja korkeasti koulutettujen työntekijöiden muuttovirtojen houkuttelemiseksi, Euroopan työmarkkinoiden tarpeiden tyydyttämiseksi ja Lissabonin strategian toteutumisen varmistamiseksi. Komissiota kehotetaan kuitenkin määrittelemään selvästi, mitä ”koulutetuilla” ja ”korkeasti koulutetuilla” maahan muuttavilla työntekijöillä tarkoitetaan. Lisäksi komitea esittää, että kyseisessä määritelmässä otetaan huomioon maahanmuuttajan koulutustaso sekä hänen työkokemuksensa, kielitaito ja muut oleelliset seikat.

| 53. | muistuttaa, että kouluttamattomien tai heikosti koulutettujen työntekijöiden panosta eräiden Euroopan maiden työmarkkinoilla ei pidä väheksyä. Komitea muistuttaa lisäksi komissiota neuvoston sitoumuksista lähentää muita maahanpääsymenettelyjä työvoimapoliittisista syistä, kuten laillista maahanmuuttoa koskevassa toimintapoliittisessa suunnitelmassa todetaan. Komission on kuitenkin ensin tutkittava ja arvioitava kouluttamattomien tai heikosti koulutettujen työntekijöiden työllistymismahdollisuudet. |
| --- | --- |

53.

muistuttaa, että kouluttamattomien tai heikosti koulutettujen työntekijöiden panosta eräiden Euroopan maiden työmarkkinoilla ei pidä väheksyä. Komitea muistuttaa lisäksi komissiota neuvoston sitoumuksista lähentää muita maahanpääsymenettelyjä työvoimapoliittisista syistä, kuten laillista maahanmuuttoa koskevassa toimintapoliittisessa suunnitelmassa todetaan. Komission on kuitenkin ensin tutkittava ja arvioitava kouluttamattomien tai heikosti koulutettujen työntekijöiden työllistymismahdollisuudet.

| 54. | katsoo, että sininen kortti tulisi myöntää koulutetuille työntekijöille, jotka hakevat pääsyä EU:n alueelle, sekä niille, jotka jo oleskelevat jonkin jäsenvaltion alueella. |
| --- | --- |

54.

katsoo, että sininen kortti tulisi myöntää koulutetuille työntekijöille, jotka hakevat pääsyä EU:n alueelle, sekä niille, jotka jo oleskelevat jonkin jäsenvaltion alueella.

| 55. | katsoo, että on välttämätöntä hankkia luotettavia perustietoja koulutetun työvoiman tarpeesta jäsenvaltioiden työmarkkinoilla, ja kehottaa komissiota työstämään tehokkaan ja yhdenmukaisen menetelmän kyseistä alaa koskevien tilastotietojen hankkimista ja esittämistä varten asetuksen (EY) N:o 862/2007 mukaisesti. |
| --- | --- |

55.

katsoo, että on välttämätöntä hankkia luotettavia perustietoja koulutetun työvoiman tarpeesta jäsenvaltioiden työmarkkinoilla, ja kehottaa komissiota työstämään tehokkaan ja yhdenmukaisen menetelmän kyseistä alaa koskevien tilastotietojen hankkimista ja esittämistä varten asetuksen (EY) N:o 862/2007 mukaisesti.

| 56. | kehottaa jäsenvaltioita tukemaan paikallis- ja alueyhteisöjen osallistumista päätöksiin siitä, kuinka paljon kolmansien maiden kansalaisia päästetään unioniin täyttämään korkeaa koulutusta edellyttäviä työpaikkoja, ja pahoittelee, että ehdotuksessa direktiiviksi tästä ei ole nimenomaista mainintaa. |
| --- | --- |

56.

kehottaa jäsenvaltioita tukemaan paikallis- ja alueyhteisöjen osallistumista päätöksiin siitä, kuinka paljon kolmansien maiden kansalaisia päästetään unioniin täyttämään korkeaa koulutusta edellyttäviä työpaikkoja, ja pahoittelee, että ehdotuksessa direktiiviksi tästä ei ole nimenomaista mainintaa.

| 57. | pohtii, voiko korkeasti koulutettujen työntekijöiden ammatilliseen liikkuvuuteen vaikuttaa se, että ensimmäisessä jäsenvaltiossa on oleskeltava vähintään kaksi vuotta, ja kehottaa komissiota etsimään vaihtoehtoisia tapoja, joilla turvataan työvoiman liikkuvuus ja jotka tarjoavat ratkaisun jäsenvaltioiden työmarkkinoiden tarpeisiin. |
| --- | --- |

57.

pohtii, voiko korkeasti koulutettujen työntekijöiden ammatilliseen liikkuvuuteen vaikuttaa se, että ensimmäisessä jäsenvaltiossa on oleskeltava vähintään kaksi vuotta, ja kehottaa komissiota etsimään vaihtoehtoisia tapoja, joilla turvataan työvoiman liikkuvuus ja jotka tarjoavat ratkaisun jäsenvaltioiden työmarkkinoiden tarpeisiin.

| 58. | suhtautuu myönteisesti korkeasti koulutettujen työntekijöiden perheenjäsenien maahantulon edellytyksiin. Kyseessä voi olla ratkaiseva tekijä korkeasti koulutetun henkilöstön rekrytoinnissa, kuten muiden maiden, esimerkiksi Australian, Kanadan ja Yhdysvaltojen, kokemukset osoittavat. |
| --- | --- |

58.

suhtautuu myönteisesti korkeasti koulutettujen työntekijöiden perheenjäsenien maahantulon edellytyksiin. Kyseessä voi olla ratkaiseva tekijä korkeasti koulutetun henkilöstön rekrytoinnissa, kuten muiden maiden, esimerkiksi Australian, Kanadan ja Yhdysvaltojen, kokemukset osoittavat.

| 59. | muistuttaa, että on tärkeää estää kehitysmaiden aivovienti, ja toteaa huolestuneena, että Kansainvälisen työjärjestön mukaan koulutettujen työntekijöiden maahanpääsyohjelmilla (joista se mainitsee muun muassa kiertomuuttoa koskevat komission viimeaikaiset aloitteet) on taipumus kärjistää aivovientiongelmia (6). |
| --- | --- |

59.

muistuttaa, että on tärkeää estää kehitysmaiden aivovienti, ja toteaa huolestuneena, että Kansainvälisen työjärjestön mukaan koulutettujen työntekijöiden maahanpääsyohjelmilla (joista se mainitsee muun muassa kiertomuuttoa koskevat komission viimeaikaiset aloitteet) on taipumus kärjistää aivovientiongelmia (6).

| 60. | kehottaa tutkimaan aivovientiä ja sen vaikutuksia lähtömaissa käyttämällä luotettavia tilasto- ja muita tietoja, jotta lähtömaiden kanssa voitaisiin laatia yhteisiä ratkaisuja kyseiseen ilmiöön liittyvien riskien ja seurausten välttämiseksi mahdollisuuksien mukaan. |
| --- | --- |

60.

kehottaa tutkimaan aivovientiä ja sen vaikutuksia lähtömaissa käyttämällä luotettavia tilasto- ja muita tietoja, jotta lähtömaiden kanssa voitaisiin laatia yhteisiä ratkaisuja kyseiseen ilmiöön liittyvien riskien ja seurausten välttämiseksi mahdollisuuksien mukaan.

| 61. | kehottaa komissiota ryhtymään kaikkiin asianmukaisiin toimiin, jotta aivoviennin vaihtoehtona edistetään osaamiskiertoa, joka tarkoittaa sitä, että maahanmuuttajat palaavat lähtömaahansa ja jakavat kohdemaassa hankkimaansa osaamiseen liittyvät hyödyt (7), ja jonka avulla on mahdollista aktivoida ja syventää yhteyksiä alkuperä- ja kohdeyhteisön välillä. |
| --- | --- |

61.

kehottaa komissiota ryhtymään kaikkiin asianmukaisiin toimiin, jotta aivoviennin vaihtoehtona edistetään osaamiskiertoa, joka tarkoittaa sitä, että maahanmuuttajat palaavat lähtömaahansa ja jakavat kohdemaassa hankkimaansa osaamiseen liittyvät hyödyt (7), ja jonka avulla on mahdollista aktivoida ja syventää yhteyksiä alkuperä- ja kohdeyhteisön välillä.

Yhdistetty oleskelu- ja työlupa

| 62. | on tyytyväinen ehdotukseen yhdistettyä oleskelu- ja työlupaa koskevasta keskitetystä hakemuksesta ja kehottaa parantamaan hallinnollisia kanavia, joilla helpotetaan luvan myöntämiseen liittyviä menettelyjä. |
| --- | --- |

62.

on tyytyväinen ehdotukseen yhdistettyä oleskelu- ja työlupaa koskevasta keskitetystä hakemuksesta ja kehottaa parantamaan hallinnollisia kanavia, joilla helpotetaan luvan myöntämiseen liittyviä menettelyjä.

| 63. | kannattaa kaikkia ehdotuksia, joilla yksinkertaistetaan mekanismeja EU:hun pääsemiseksi työn perusteella, ja kehottaa nopeuttamaan lupien hakemiseen ja myöntämiseen liittyviä menettelyjä, jotta varmistettaisiin järjestelmän toiminnan tehokkuus. |
| --- | --- |

63.

kannattaa kaikkia ehdotuksia, joilla yksinkertaistetaan mekanismeja EU:hun pääsemiseksi työn perusteella, ja kehottaa nopeuttamaan lupien hakemiseen ja myöntämiseen liittyviä menettelyjä, jotta varmistettaisiin järjestelmän toiminnan tehokkuus.

| 64. | pitää yhdistelmälupaa tarkoituksenmukaisena välineenä tapahtuneiden sääntöjenvastaisuuksien torjumiseksi. On kyse ongelmasta, jonka mittasuhteet Euroopan unionin jäsenvaltioissa ovat huomattavat ja joka rikkoo Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettua oikeutta hyvään hallintoon. |
| --- | --- |

64.

pitää yhdistelmälupaa tarkoituksenmukaisena välineenä tapahtuneiden sääntöjenvastaisuuksien torjumiseksi. On kyse ongelmasta, jonka mittasuhteet Euroopan unionin jäsenvaltioissa ovat huomattavat ja joka rikkoo Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettua oikeutta hyvään hallintoon.

| 65. | ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että kaikille yhdistelmäluvan haltijoille myönnetään yhteinen oikeuspaketti, ja muistuttaa, että kyseiset oikeudet on tunnustettava kuuluvan yhteen ILO:n takaamien, työsuojelua koskevien kansainvälisten normien kanssa. |
| --- | --- |

65.

ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että kaikille yhdistelmäluvan haltijoille myönnetään yhteinen oikeuspaketti, ja muistuttaa, että kyseiset oikeudet on tunnustettava kuuluvan yhteen ILO:n takaamien, työsuojelua koskevien kansainvälisten normien kanssa.

| 66. | muistuttaa, että kuten lausunnossa CdR 233/2006 (8) todetaan, on tärkeää parantaa mekanismeja maahanmuuttajien ammattinimikkeiden ja ammattitutkintotodistusten sekä yleisesti ammattipätevyyden tunnustamiseksi ja hyväksymiseksi, jotta helpotettaisiin maahanmuuttajien työllistymistä aloille, jotka vastaavat paremmin heidän valmiuksiaan. |
| --- | --- |

66.

muistuttaa, että kuten lausunnossa CdR 233/2006 (8) todetaan, on tärkeää parantaa mekanismeja maahanmuuttajien ammattinimikkeiden ja ammattitutkintotodistusten sekä yleisesti ammattipätevyyden tunnustamiseksi ja hyväksymiseksi, jotta helpotettaisiin maahanmuuttajien työllistymistä aloille, jotka vastaavat paremmin heidän valmiuksiaan.

| 67. | kannattaa yhdistelmälupaa koskevan keskitetyn hakemusmenettelyn takeita, etenkin tarvetta perustella hakemuksen hylkääminen sekä mahdollisuutta hakea muutosta hakemuksen hylkäämiseen. |
| --- | --- |

67.

kannattaa yhdistelmälupaa koskevan keskitetyn hakemusmenettelyn takeita, etenkin tarvetta perustella hakemuksen hylkääminen sekä mahdollisuutta hakea muutosta hakemuksen hylkäämiseen.

| 68. | tähdentää, että jäsenvaltioiden on noudatettava toissijaisuusperiaatetta ja otettava huomioon paikallis- ja alueviranomaiset laadittaessa maahanmuuttopolitiikkoja, ja erityisesti silloin, kun on kyse kotouttamis- ja työmarkkinakysymyksistä, jotta paikallis- ja alueviranomaiset voivat osallistua niiden alueelle hyväksyttävien ulkomaalaisten lukumäärää ja ammatillista profiilia koskeviin päätöksiin. |
| --- | --- |

68.

tähdentää, että jäsenvaltioiden on noudatettava toissijaisuusperiaatetta ja otettava huomioon paikallis- ja alueviranomaiset laadittaessa maahanmuuttopolitiikkoja, ja erityisesti silloin, kun on kyse kotouttamis- ja työmarkkinakysymyksistä, jotta paikallis- ja alueviranomaiset voivat osallistua niiden alueelle hyväksyttävien ulkomaalaisten lukumäärää ja ammatillista profiilia koskeviin päätöksiin.

Bryssel 18. kesäkuuta 2008

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Brysselissä 15.–16. joulukuuta 2005 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät, IV osasto, 8 kohta.

1

(2)  Marraskuussa 2005 tehdyn Euroopan komission ja alueiden komitean välisen yhteistyöpöytäkirjan mukaisesti.

2

(3)  Asetuksessa (EY) N:o 862/2007 todetaan, että ”maahanmuuttajien ammateista, koulutuksesta, tutkinnoista ja toiminnasta tarvitaan yhä enemmän tilastotietoa” (5. perustelukappale) ja että ”yhdenmukaiset ja vertailukelpoiset yhteisön muuttoliike- ja turvapaikkatilastot ovat olennaisia muuttoliike- ja turvapaikka-asioita ja henkilöiden vapaata liikkuvuutta koskevan yhteisön lainsäädännön ja politiikan seuraamiseksi ja kehittämiseksi” (6. perustelukappale).

3

(4)  KOM(2007) 248 lopullinen.

4

(5)  KOM(2005) 391 lopullinen ja KOM(2007) 248 lopullinen.

5

(6)  Securing the benefits, diminishing the risks of worker mobility. Teemakohtainen asiakirja 3. istuntoa varten: ”Työvoimaperusteinen maahanmuutto rajojen sisällä ja kansainvälisesti”. ILO:n foorumi, 2007.

6

Securing the benefits, diminishing the risks of worker mobility

(7)  AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous. Mietintöluonnos — Ammattitaitoisten työntekijöiden siirtolaisuus ja sen vaikutukset kansalliseen kehitykseen, ACP-UE/100.012/B/2007.

7

(8)  Alueiden komitean 13. helmikuuta 2007 antama lausunto ”Laillista maahanmuuttoa koskeva toimintapoliittinen suunnitelma — Laittoman maahanmuuton torjunta — Euroopan muuttoliikkeiden verkoston tulevaisuus”, CdR 233/2006.

8

---

| 9.10.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 257/26 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 257/26

---

Alueiden komitean Lausunto aiheesta Demokratiaa ja Ihmisoikeuksia Koskeva Eurooppalainen Väline (EIDHR) Strategia-asiakirja vuosiksi 2007–2010

(2008/C 257/05)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | on vakuuttunut siitä, että Lissabonin sopimukseen liitetyssä perusoikeuskirjassa ilmaistut demokratian ja ihmisoikeuksien arvot ovat Euroopan unionin yhdentymisprosessin kulmakiviä ja että ihmisoikeuksien suojelun parantaminen EU:n alueella lisää demokratian ja ihmisoikeuksien edistämisen uskottavuutta EU:n ulkosuhteissa. |
| --- | --- |

—

on vakuuttunut siitä, että Lissabonin sopimukseen liitetyssä perusoikeuskirjassa ilmaistut demokratian ja ihmisoikeuksien arvot ovat Euroopan unionin yhdentymisprosessin kulmakiviä ja että ihmisoikeuksien suojelun parantaminen EU:n alueella lisää demokratian ja ihmisoikeuksien edistämisen uskottavuutta EU:n ulkosuhteissa.

| — | huomauttaa, että demokratia ja ihmisoikeudet ovat ennen muuta globaaleja kysymyksiä ja julkishyödykkeitä ja että monissa yhteiskunnissa paikallisviranomaiset ovat yksittäisiä henkilöitä lähimpiä vastuunkantajia kyseisten oikeuksien täytäntöönpanossa. Koska kyseessä olevan välineen painopisteenä on ensisijaisesti yhteiskunnan rakenteiden kehittäminen, siinä voitaisiin kiinnittää enemmän huomiota paikallisiin ja alueellisiin elimiin. |
| --- | --- |

—

huomauttaa, että demokratia ja ihmisoikeudet ovat ennen muuta globaaleja kysymyksiä ja julkishyödykkeitä ja että monissa yhteiskunnissa paikallisviranomaiset ovat yksittäisiä henkilöitä lähimpiä vastuunkantajia kyseisten oikeuksien täytäntöönpanossa. Koska kyseessä olevan välineen painopisteenä on ensisijaisesti yhteiskunnan rakenteiden kehittäminen, siinä voitaisiin kiinnittää enemmän huomiota paikallisiin ja alueellisiin elimiin.

| — | kiinnittää huomiota myös siihen mahdollisuuteen, että alueiden komitean vaalitarkkailustrategia sisällytettäisiin tavoitteeseen 5. Näin vahvistettaisiin ruohonjuuritason demokratian rakentamista ja kansalaisten tunnetta siitä, että he voivat osallistua demokratiaprosessiin. |
| --- | --- |

—

kiinnittää huomiota myös siihen mahdollisuuteen, että alueiden komitean vaalitarkkailustrategia sisällytettäisiin tavoitteeseen 5. Näin vahvistettaisiin ruohonjuuritason demokratian rakentamista ja kansalaisten tunnetta siitä, että he voivat osallistua demokratiaprosessiin.

| — | katsoo, että vaalitarkkailuun suunnattu tuki on merkittävä osa demokratian kehittämistä, ja on sitä mieltä, että EU:n tulevissa vaalitarkkailustrategioissa erityistä huomiota tulisi kiinnittää myös paikallis- ja aluevaalien valvontaan unionin ulkopuolisissa maissa. |
| --- | --- |

—

katsoo, että vaalitarkkailuun suunnattu tuki on merkittävä osa demokratian kehittämistä, ja on sitä mieltä, että EU:n tulevissa vaalitarkkailustrategioissa erityistä huomiota tulisi kiinnittää myös paikallis- ja aluevaalien valvontaan unionin ulkopuolisissa maissa.

| — | katsoo, että tarkkaillessaan kansallisia vaaleja EU:n tulisi kiinnittää nykyistä enemmän huomiota demokratian edistämisen vaikutusten arviointiin paikallis- ja aluetasolla. |
| --- | --- |

—

katsoo, että tarkkaillessaan kansallisia vaaleja EU:n tulisi kiinnittää nykyistä enemmän huomiota demokratian edistämisen vaikutusten arviointiin paikallis- ja aluetasolla.

| Esittelijä | : | Heini UTUNEN ziv (FI, ALDE) Jyväskylän kaupunginvaltuuston jäsen |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Heini UTUNEN ziv (FI, ALDE) Jyväskylän kaupunginvaltuuston jäsen

Viiteasiakirja

Euroopan komission strategia-asiakirja demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen välineen (EIDHR) avulla rahoitetuista ohjelmista ajanjaksolla 2007–2010 ja liitteet (EIDHR:n määrärahat ajanjaksolle 2007–2010)

C(2007)3765

POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

A   Yleiset suositukset

| 1. | toteaa olevansa vakuuttunut siitä, että Lissabonin sopimukseen liitetyssä perusoikeuskirjassa ilmaistut demokratian ja ihmisoikeuksien arvot ovat Euroopan unionin yhdentymisprosessin kulmakiviä ja että ihmisoikeuksien suojelun parantaminen EU:n alueella lisää demokratian ja ihmisoikeuksien edistämisen uskottavuutta EU:n ulkosuhteissa. |
| --- | --- |

1.

toteaa olevansa vakuuttunut siitä, että Lissabonin sopimukseen liitetyssä perusoikeuskirjassa ilmaistut demokratian ja ihmisoikeuksien arvot ovat Euroopan unionin yhdentymisprosessin kulmakiviä ja että ihmisoikeuksien suojelun parantaminen EU:n alueella lisää demokratian ja ihmisoikeuksien edistämisen uskottavuutta EU:n ulkosuhteissa.

| 2. | pitää ratkaisevan tärkeänä, että Euroopan unioni katsoo demokratian ja ihmisoikeuksien olevan yleismaailmallisia arvoja, joita tulee edistää määrätietoisesti eri puolilla maailmaa, ja tukee toimintaa niiden saavuttamiseksi unionin ulkopuolisissa maissa. |
| --- | --- |

2.

pitää ratkaisevan tärkeänä, että Euroopan unioni katsoo demokratian ja ihmisoikeuksien olevan yleismaailmallisia arvoja, joita tulee edistää määrätietoisesti eri puolilla maailmaa, ja tukee toimintaa niiden saavuttamiseksi unionin ulkopuolisissa maissa.

| 3. | muistuttaa, että alueiden komitean johdonmukainen kanta on ollut, että aitoa demokraattista hallintoa ei ole mahdollista saavuttaa ilman että toimivaltaa ja vastuuta siirretään tuntuvasti paikallis- ja aluetasolle. Työskentelemällä yhdessä konkreettisten ratkaisujen löytämiseksi arkisiin ongelmiin paikallis- ja alueviranomaiset voivat lisätä ihmisten keskinäistä luottamusta, luottamusta paikallisdemokratiaan ja uskoa kulttuurien väliseen vuoropuheluun. Paikallis- ja alueviranomaiset voivat varmistaa vahvemman paikallisen sitoutumisen ja kestävämmän valmiuksien kehittämisen demokratian ja ihmisoikeuksien edistämiseksi. |
| --- | --- |

3.

muistuttaa, että alueiden komitean johdonmukainen kanta on ollut, että aitoa demokraattista hallintoa ei ole mahdollista saavuttaa ilman että toimivaltaa ja vastuuta siirretään tuntuvasti paikallis- ja aluetasolle. Työskentelemällä yhdessä konkreettisten ratkaisujen löytämiseksi arkisiin ongelmiin paikallis- ja alueviranomaiset voivat lisätä ihmisten keskinäistä luottamusta, luottamusta paikallisdemokratiaan ja uskoa kulttuurien väliseen vuoropuheluun. Paikallis- ja alueviranomaiset voivat varmistaa vahvemman paikallisen sitoutumisen ja kestävämmän valmiuksien kehittämisen demokratian ja ihmisoikeuksien edistämiseksi.

| 4. | huomauttaa, että demokratia ja ihmisoikeudet ovat ennen muuta globaaleja kysymyksiä ja julkishyödykkeitä ja että monissa yhteiskunnissa paikallisviranomaiset ovat yksittäisiä henkilöitä lähimpiä vastuunkantajia kyseisten oikeuksien täytäntöönpanossa. Koska kyseessä olevan välineen painopisteenä on ensisijaisesti yhteiskunnan rakenteiden kehittäminen, siinä voitaisiin kiinnittää enemmän huomiota paikallisiin ja alueellisiin elimiin. |
| --- | --- |

4.

huomauttaa, että demokratia ja ihmisoikeudet ovat ennen muuta globaaleja kysymyksiä ja julkishyödykkeitä ja että monissa yhteiskunnissa paikallisviranomaiset ovat yksittäisiä henkilöitä lähimpiä vastuunkantajia kyseisten oikeuksien täytäntöönpanossa. Koska kyseessä olevan välineen painopisteenä on ensisijaisesti yhteiskunnan rakenteiden kehittäminen, siinä voitaisiin kiinnittää enemmän huomiota paikallisiin ja alueellisiin elimiin.

| 5. | tunnustaa demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen välineen (European Instrument for Democracy and Human Rights, EIDHR) ainutlaatuisen roolin demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden kehittäjänä ja vakiinnuttajana eri puolilla maailmaa unionin ulkopuolisissa maissa sekä välineen merkityksen luotaessa johdonmukainen ja yhtenäinen lähestymistapa EU:n toiminnalle tällä erityisalalla. |
| --- | --- |

5.

tunnustaa demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen välineen (European Instrument for Democracy and Human Rights, EIDHR) ainutlaatuisen roolin demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden kehittäjänä ja vakiinnuttajana eri puolilla maailmaa unionin ulkopuolisissa maissa sekä välineen merkityksen luotaessa johdonmukainen ja yhtenäinen lähestymistapa EU:n toiminnalle tällä erityisalalla.

| 6. | pitää demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevaa eurooppalaista välinettä ilmeisenä voimavarana, joka vahvistaa Euroopan näkyvyyttä demokratian ja ihmisoikeuksien edistämisen alalla kolmansissa maissa. AK korostaa, että EU:n aikomus edistää demokratiaa ei tarkoita, että EU:n tulisi tai että se voisi viedä kolmansiin maihin tietyn mallin tai määrätä niille sellaisesta. EIDHR tarjoaa mahdollisuuden levittää yksilön vapautta koskevia yleisiä periaatteita laajemmalti. Komitea huomauttaa, että Euroopan neuvoston paikallisen itsehallinnon peruskirja on erittäin usein toiminut Euroopan uusien demokratioiden inspiraation lähteenä ja oppaana toimivan paikallisen itsehallinnon luomisessa. Myös alue- ja paikallishallintoasiain kongressin luonnos aluedemokratian peruskirjaksi voisi palvella samaa päämäärää. |
| --- | --- |

6.

pitää demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevaa eurooppalaista välinettä ilmeisenä voimavarana, joka vahvistaa Euroopan näkyvyyttä demokratian ja ihmisoikeuksien edistämisen alalla kolmansissa maissa. AK korostaa, että EU:n aikomus edistää demokratiaa ei tarkoita, että EU:n tulisi tai että se voisi viedä kolmansiin maihin tietyn mallin tai määrätä niille sellaisesta. EIDHR tarjoaa mahdollisuuden levittää yksilön vapautta koskevia yleisiä periaatteita laajemmalti. Komitea huomauttaa, että Euroopan neuvoston paikallisen itsehallinnon peruskirja on erittäin usein toiminut Euroopan uusien demokratioiden inspiraation lähteenä ja oppaana toimivan paikallisen itsehallinnon luomisessa. Myös alue- ja paikallishallintoasiain kongressin luonnos aluedemokratian peruskirjaksi voisi palvella samaa päämäärää.

| 7. | painottaa, että tällaisten maiden demokraattisesti valittujen paikallis- ja alueviranomaisten tulisi olla yhtenä osapuolena EIDHR:n tavoitteiden saavuttamisessa siten, että ne nimenomaisesti otetaan mukaan toimijoista laaditulle listalle tasavertaisina kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa. Tämä on tärkeää, kun otetaan huomioon, että strategian tavoitteena on tarjota apua kohdevaltion hallituksen suostumuksesta riippumatta. |
| --- | --- |

7.

painottaa, että tällaisten maiden demokraattisesti valittujen paikallis- ja alueviranomaisten tulisi olla yhtenä osapuolena EIDHR:n tavoitteiden saavuttamisessa siten, että ne nimenomaisesti otetaan mukaan toimijoista laaditulle listalle tasavertaisina kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa. Tämä on tärkeää, kun otetaan huomioon, että strategian tavoitteena on tarjota apua kohdevaltion hallituksen suostumuksesta riippumatta.

| 8. | muistuttaa, että AK on jo perustanut useita välineitä politiikkansa täytäntöönpanoa varten maissa, joihin se on luonut yhteyksiä. Erityisesti kolmen — Länsi-Balkanin, Turkin ja Kroatian — työryhmän perustaminen sekä konferenssisarjan järjestäminen Euroopan naapuruuspolitiikasta ovat mahdollistaneet säännöllisen poliittisen vuoropuhelun sekä parhaiden toimintatapojen jakamisen kolmansien maiden paikallis- ja aluetason edustajien kanssa. |
| --- | --- |

8.

muistuttaa, että AK on jo perustanut useita välineitä politiikkansa täytäntöönpanoa varten maissa, joihin se on luonut yhteyksiä. Erityisesti kolmen — Länsi-Balkanin, Turkin ja Kroatian — työryhmän perustaminen sekä konferenssisarjan järjestäminen Euroopan naapuruuspolitiikasta ovat mahdollistaneet säännöllisen poliittisen vuoropuhelun sekä parhaiden toimintatapojen jakamisen kolmansien maiden paikallis- ja aluetason edustajien kanssa.

| 9. | katsoo, että pidemmän aikavälin strateginen lähestymistapa olisi parempi välineen ja sen tavoitteiden kannalta. Painopistealat ovat vaihdelleet joka ohjelmakaudella, ja siten ohjelman ja siihen kuuluvien aloitteiden pitkäaikainen kehittäminen ja arviointi on vaikeaa. Arvioimalla yksityiskohtaisesti jo päätökseen saatettuja ohjelmia ja laatimalla niistä perusteelliset selvitykset tuetaan tulevien ohjelmien jatkokehittämistä. |
| --- | --- |

9.

katsoo, että pidemmän aikavälin strateginen lähestymistapa olisi parempi välineen ja sen tavoitteiden kannalta. Painopistealat ovat vaihdelleet joka ohjelmakaudella, ja siten ohjelman ja siihen kuuluvien aloitteiden pitkäaikainen kehittäminen ja arviointi on vaikeaa. Arvioimalla yksityiskohtaisesti jo päätökseen saatettuja ohjelmia ja laatimalla niistä perusteelliset selvitykset tuetaan tulevien ohjelmien jatkokehittämistä.

| 10. | kiinnittää huomion siihen, että EIDHR:n kautta myönnettävän rahoituksen hakemismenettelyä olisi virtaviivaistettava, ja kehottaa yksinkertaistamaan ohjelman toimintaa käytännössä, jotta myös vähemmän järjestäytyneet tahot voivat hyötyä välineestä ja käyttää sitä täysmääräisesti ja joustavasti. Koska EIDHR on vastaisuudessakin suhteellisen suppea väline, valikoiva ja strateginen toimintatapa on sen menestyksen kannalta ratkaiseva. |
| --- | --- |

10.

kiinnittää huomion siihen, että EIDHR:n kautta myönnettävän rahoituksen hakemismenettelyä olisi virtaviivaistettava, ja kehottaa yksinkertaistamaan ohjelman toimintaa käytännössä, jotta myös vähemmän järjestäytyneet tahot voivat hyötyä välineestä ja käyttää sitä täysmääräisesti ja joustavasti. Koska EIDHR on vastaisuudessakin suhteellisen suppea väline, valikoiva ja strateginen toimintatapa on sen menestyksen kannalta ratkaiseva.

| 11. | suosittaa, että strategiaa punnitaan ja arvioidaan uudelleen kolmansissa maissa paikallis- ja alueviranomaisten näkökulmasta ja toissijaisuusnäkökohtien pohjalta. EIDHR:n hallinnoinnin ei pidä lisätä byrokratiaa niin, että siitä muodostuu este etenkin hankkeille, jotka ovat tyypillisiä paikallisille toimijoille. Olisi sallittava mahdollisimman suuri joustovara, jotta vältettäisiin raskaista rakenteista aiheutuva syrjintä. |
| --- | --- |

11.

suosittaa, että strategiaa punnitaan ja arvioidaan uudelleen kolmansissa maissa paikallis- ja alueviranomaisten näkökulmasta ja toissijaisuusnäkökohtien pohjalta. EIDHR:n hallinnoinnin ei pidä lisätä byrokratiaa niin, että siitä muodostuu este etenkin hankkeille, jotka ovat tyypillisiä paikallisille toimijoille. Olisi sallittava mahdollisimman suuri joustovara, jotta vältettäisiin raskaista rakenteista aiheutuva syrjintä.

B   Aihekohtaiset suositukset

| 12. | Koska alueiden komitea on sitoutunut edistämään demokratiaa, hyvää hallintotapaa, eurooppalaisia arvoja ja ihmisoikeuksia, sen osallistuminen ylipäätään koko strategiaan on oikeutettua. Viiden ehdotetun tavoitteen joukosta monivuotisessa suunnittelussa vuosiksi 2010–2013 voitaisiin kuitenkin korostaa erityisesti paikallis- ja alueviranomaisten osallistumista tavoitteeseen 2. AK kiinnittää huomiota myös siihen mahdollisuuteen, että alueiden komitean vaalitarkkailustrategia sisällytettäisiin tavoitteeseen 5. Näin vahvistettaisiin ruohonjuuritason demokratian rakentamista ja kansalaisten tunnetta siitä, että he voivat osallistua demokratiaprosessiin. |
| --- | --- |

12.

Koska alueiden komitea on sitoutunut edistämään demokratiaa, hyvää hallintotapaa, eurooppalaisia arvoja ja ihmisoikeuksia, sen osallistuminen ylipäätään koko strategiaan on oikeutettua. Viiden ehdotetun tavoitteen joukosta monivuotisessa suunnittelussa vuosiksi 2010–2013 voitaisiin kuitenkin korostaa erityisesti paikallis- ja alueviranomaisten osallistumista tavoitteeseen 2. AK kiinnittää huomiota myös siihen mahdollisuuteen, että alueiden komitean vaalitarkkailustrategia sisällytettäisiin tavoitteeseen 5. Näin vahvistettaisiin ruohonjuuritason demokratian rakentamista ja kansalaisten tunnetta siitä, että he voivat osallistua demokratiaprosessiin.

Tavoite 1

Edistetään ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamista maissa ja alueilla, joissa ne ovat erityisesti uhattuina.

| 13. | huomauttaa, että vaikka tämän tavoitteen tuki suunnataan pääasiassa valtiovallasta riippumattomille organisaatioille, olisi tunnustettava, että eräissä maissa ja eräillä alueilla ihmisoikeuksien puolustajat ja jopa kunnan virkamiehet voivat olla tietyssä vaarassa asemansa ja päivittäisen työnsä johdosta. Myös heidän tukemisestaan olisi huolehdittava. |
| --- | --- |

13.

huomauttaa, että vaikka tämän tavoitteen tuki suunnataan pääasiassa valtiovallasta riippumattomille organisaatioille, olisi tunnustettava, että eräissä maissa ja eräillä alueilla ihmisoikeuksien puolustajat ja jopa kunnan virkamiehet voivat olla tietyssä vaarassa asemansa ja päivittäisen työnsä johdosta. Myös heidän tukemisestaan olisi huolehdittava.

Tavoite 2

Vahvistetaan kansalaisyhteiskunnan asemaa ihmisoikeuksien ja demokraattisten uudistusten edistämisessä, ryhmäetujen rauhanomaisessa yhteensovittamisessa sekä poliittisten osallistumis- ja edustusmahdollisuuksien lujittamisessa.

| 14. | katsoo, että osallistumiseen perustuva ja osallistava demokratia paikallis- ja aluetasolla on pitkällä aikavälillä paras keino luoda kansalaisten tarpeiden mukaan ohjautuva ja asianmukaisesti toimiva demokratia, joka perustuu hyvään hallintotapaan ja saa kansalaisten luottamuksen ja tuen. |
| --- | --- |

14.

katsoo, että osallistumiseen perustuva ja osallistava demokratia paikallis- ja aluetasolla on pitkällä aikavälillä paras keino luoda kansalaisten tarpeiden mukaan ohjautuva ja asianmukaisesti toimiva demokratia, joka perustuu hyvään hallintotapaan ja saa kansalaisten luottamuksen ja tuen.

| 15. | kehottaa luomaan osallistavia demokratiamalleja niin, että varmistetaan esimerkiksi sekä miesten että naisten, mahdollisen alkuperäisväestön ja paikallisten vähemmistöryhmien poliittinen edustus. Ratkaisevan tärkeää on myös jakaa paikallisten vähemmistöryhmien, vammaisten sekä lasten ja nuorten osallistumiseen liittyviä parhaita käytäntöjä ja tukea paikallis- ja alueviranomaisia kansalaisten osallistumisen vahvistamisessa. |
| --- | --- |

15.

kehottaa luomaan osallistavia demokratiamalleja niin, että varmistetaan esimerkiksi sekä miesten että naisten, mahdollisen alkuperäisväestön ja paikallisten vähemmistöryhmien poliittinen edustus. Ratkaisevan tärkeää on myös jakaa paikallisten vähemmistöryhmien, vammaisten sekä lasten ja nuorten osallistumiseen liittyviä parhaita käytäntöjä ja tukea paikallis- ja alueviranomaisia kansalaisten osallistumisen vahvistamisessa.

| 16. | toteaa, että laajaan poliittiseen edustukseen ja osallistumiseen perustuvan hyvän hallintotavan oleellisena piirteenä on myöntää, että päätökset tehdään parhaiten mahdollisimman lähellä kansalaisia. |
| --- | --- |

16.

toteaa, että laajaan poliittiseen edustukseen ja osallistumiseen perustuvan hyvän hallintotavan oleellisena piirteenä on myöntää, että päätökset tehdään parhaiten mahdollisimman lähellä kansalaisia.

| 17. | huomauttaa, että vastuullisuutta lisäävät demokraattiset prosessit — paikallis- ja aluetasolta lähtien — ovat olennaisia hallinnon avoimuuden varmistamisessa, ja niillä on keskeinen rooli korruption torjunnassa ja köyhyyden lievittämisessä. |
| --- | --- |

17.

huomauttaa, että vastuullisuutta lisäävät demokraattiset prosessit — paikallis- ja aluetasolta lähtien — ovat olennaisia hallinnon avoimuuden varmistamisessa, ja niillä on keskeinen rooli korruption torjunnassa ja köyhyyden lievittämisessä.

| 18. | katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisilla on merkittävä rooli vastakkaisia etuja edustavien ryhmien paikallistasolla tekemän yhteistyön vahvistamisessa, sillä ne edistävät ihmisten välisiä kontakteja epävirallisella tasolla ja asettavat etusijalle konkreettisten ratkaisujen löytämisen kansalaisten arkisiin ongelmiin. |
| --- | --- |

18.

katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisilla on merkittävä rooli vastakkaisia etuja edustavien ryhmien paikallistasolla tekemän yhteistyön vahvistamisessa, sillä ne edistävät ihmisten välisiä kontakteja epävirallisella tasolla ja asettavat etusijalle konkreettisten ratkaisujen löytämisen kansalaisten arkisiin ongelmiin.

| 19. | katsoo, että kansalaisyhteiskunta, paikalliset kansalaisjärjestöt sekä perusvapauksia ja ihmisoikeuksia ajavat yhteisöperustaiset organisaatiot (kansalaisyhteiskunnan organisaatiot) ja paikalliset ihmisoikeuksien puolustajat voivat saavuttaa parhaat tulokset poliittisten, taloudellisten ja sosiaalisten oikeuksien toteuttamisessa paikallistasolla, mikäli niiden työlle annetaan tunnustusta eikä niiden toimintaa uhata häiritä tai sitä ei horjuteta. Komitea katsoo lisäksi, että paikallistasolla on erityisen merkittävä asema demokraattisten arvojen ja kansalaisten poliittisen tietoisuuden edistämisessä, jos he voivat työskennellä yhdessä päätösvaltaisten paikallis- ja alueviranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

19.

katsoo, että kansalaisyhteiskunta, paikalliset kansalaisjärjestöt sekä perusvapauksia ja ihmisoikeuksia ajavat yhteisöperustaiset organisaatiot (kansalaisyhteiskunnan organisaatiot) ja paikalliset ihmisoikeuksien puolustajat voivat saavuttaa parhaat tulokset poliittisten, taloudellisten ja sosiaalisten oikeuksien toteuttamisessa paikallistasolla, mikäli niiden työlle annetaan tunnustusta eikä niiden toimintaa uhata häiritä tai sitä ei horjuteta. Komitea katsoo lisäksi, että paikallistasolla on erityisen merkittävä asema demokraattisten arvojen ja kansalaisten poliittisen tietoisuuden edistämisessä, jos he voivat työskennellä yhdessä päätösvaltaisten paikallis- ja alueviranomaisten kanssa.

| 20. | korostaa paikallisen lähestymistavan tuomaa lisäarvoa eri aloilla tehtävässä rajatylittävässä yhteistyössä, esimerkiksi konfliktien ratkaisussa. Erityisesti tulee korostaa paikallisten aloitteiden myönteistä roolia konfliktitilanteissa. Tällaisia aloitteita ovat esimerkiksi ”kaupunkidiplomatia”, joka perustuu kulttuurienvälisen vuoropuhelun edistämiseen ja luottamusta lisäävin paikallistason toimin. Siksi demokratiaa ja ihmisoikeuksia ajavia maailmanlaajuisia kampanjoita olisi edistettävä nykyistä enemmän esimerkiksi noudattamalla valtioiden rajat ylittävää lähestymistapaa, johon kuuluu myös selkeästi paikallinen ja alueellinen näkökulma. |
| --- | --- |

20.

korostaa paikallisen lähestymistavan tuomaa lisäarvoa eri aloilla tehtävässä rajatylittävässä yhteistyössä, esimerkiksi konfliktien ratkaisussa. Erityisesti tulee korostaa paikallisten aloitteiden myönteistä roolia konfliktitilanteissa. Tällaisia aloitteita ovat esimerkiksi ”kaupunkidiplomatia”, joka perustuu kulttuurienvälisen vuoropuhelun edistämiseen ja luottamusta lisäävin paikallistason toimin. Siksi demokratiaa ja ihmisoikeuksia ajavia maailmanlaajuisia kampanjoita olisi edistettävä nykyistä enemmän esimerkiksi noudattamalla valtioiden rajat ylittävää lähestymistapaa, johon kuuluu myös selkeästi paikallinen ja alueellinen näkökulma.

Tavoite 3

Tuetaan ihmisoikeus- ja demokratiakysymyksiin liittyviä toimia Euroopan unionin suuntaviivoihin kuuluvilla aloilla. Näitä ovat mm. ihmisoikeuksia käsittelevä vuoropuhelu, ihmisoikeuksien puolustajat, kuolemanrangaistus, kidutus sekä lasten osallistuminen aseellisiin selkkauksiin.

| 21. | muistuttaa, että vaikka ihmisoikeusvuoropuhelua yleensä käydään valtiovaltaa edustavien viranomaisten kanssa, myös paikallis- ja aluetason toimijoiden on epäilemättä käsiteltävä demokratiakysymyksiä. Toimivaa demokraattista järjestelmää ei voida luoda ja ylläpitää ilman, että paikallis- ja aluetaso osallistuu ja sitoutuu siihen sekä tukee kaikin tavoin sen kehitystä. |
| --- | --- |

21.

muistuttaa, että vaikka ihmisoikeusvuoropuhelua yleensä käydään valtiovaltaa edustavien viranomaisten kanssa, myös paikallis- ja aluetason toimijoiden on epäilemättä käsiteltävä demokratiakysymyksiä. Toimivaa demokraattista järjestelmää ei voida luoda ja ylläpitää ilman, että paikallis- ja aluetaso osallistuu ja sitoutuu siihen sekä tukee kaikin tavoin sen kehitystä.

| 22. | YK määrittelee ihmisoikeuksien puolustajat henkilöiksi ja organisaatioiksi, jotka ovat sitoutuneet ihmisoikeuksien ja perusvapauksien edistämiseen ja puolustamiseen. Tästä voidaan selkeästi johtaa paikallistason päätöksentekijöiden ja aktivistien rooli. |
| --- | --- |

22.

YK määrittelee ihmisoikeuksien puolustajat henkilöiksi ja organisaatioiksi, jotka ovat sitoutuneet ihmisoikeuksien ja perusvapauksien edistämiseen ja puolustamiseen. Tästä voidaan selkeästi johtaa paikallistason päätöksentekijöiden ja aktivistien rooli.

| 23. | viittaa huolestuneena siihen, että huomattava määrä kidutustapauksia tapahtuu paikallisissa vankiloissa ja poliisiasemilla. Tämän johdosta on ryhdyttävä ponnekkaisiin toimiin kansallisen lain ja kansainvälisten sitoumusten täytäntöönpanemiseksi paikallistasolla. Tästä syystä olisi myös tuettava paikallisia valtiovallasta riippumattomia organisaatioita, jotka valvovat viranomaisten toimia, sekä viranomaisten koulutusta. |
| --- | --- |

23.

viittaa huolestuneena siihen, että huomattava määrä kidutustapauksia tapahtuu paikallisissa vankiloissa ja poliisiasemilla. Tämän johdosta on ryhdyttävä ponnekkaisiin toimiin kansallisen lain ja kansainvälisten sitoumusten täytäntöönpanemiseksi paikallistasolla. Tästä syystä olisi myös tuettava paikallisia valtiovallasta riippumattomia organisaatioita, jotka valvovat viranomaisten toimia, sekä viranomaisten koulutusta.

| 24. | kannattaa lasten oikeuksia koskevia suuntaviivoja ja korostaa paikallisviranomaisten keskeistä asemaa, kun on kyse asianmukaisen koulutuksen ja terveydenhoidon piiriin pääsemisestä, koulutuksesta sekä lisääntymisterveyteen liittyviin — etenkin tyttöjen — oikeuksiin liittyvästä toiminnasta. |
| --- | --- |

24.

kannattaa lasten oikeuksia koskevia suuntaviivoja ja korostaa paikallisviranomaisten keskeistä asemaa, kun on kyse asianmukaisen koulutuksen ja terveydenhoidon piiriin pääsemisestä, koulutuksesta sekä lisääntymisterveyteen liittyviin — etenkin tyttöjen — oikeuksiin liittyvästä toiminnasta.

| 25. | tukee komission tiedonantoa ”Lapsille erikoisasema EU:n ulkoisissa toimissa” (KOM(2008) 55 lopullinen), jossa lapsille annetaan erikoisasema EU:n ulkoisissa toimissa, ja muistuttaa tarpeesta edistää lapsen edun/lapsen oikeuksien valtavirtaistamista kaikissa yhteisön ulkosuhteiden toimissa. |
| --- | --- |

25.

tukee komission tiedonantoa ”Lapsille erikoisasema EU:n ulkoisissa toimissa” (KOM(2008) 55 lopullinen), jossa lapsille annetaan erikoisasema EU:n ulkoisissa toimissa, ja muistuttaa tarpeesta edistää lapsen edun/lapsen oikeuksien valtavirtaistamista kaikissa yhteisön ulkosuhteiden toimissa.

Tavoite 4

Tuetaan ja vahvistetaan ihmisoikeuksien, oikeudenmukaisuuden ja oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen ja demokratian edistämiseen tähtäävää kansainvälistä ja alueellista toimintakehystä.

| 26. | on tyytyväinen nykyisiin, Euroopan neuvoston, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön sekä kansainvälisen rikostuomioistuimen kaltaisten toimijoiden kanssa allekirjoitettuihin yhteistyösopimuksiin. Komitea suhtautuisi lisäksi erittäin myönteisesti siihen, että paikallisdemokratian edistämistä ja paikallis- ja alueviranomaisten valmiuksien vahvistamista painotettaisiin asianmukaisesti kansalaisoikeuksien sekä poliittisten, taloudellisten ja sosiaalisten oikeuksien täytäntöönpanon osalta. |
| --- | --- |

26.

on tyytyväinen nykyisiin, Euroopan neuvoston, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön sekä kansainvälisen rikostuomioistuimen kaltaisten toimijoiden kanssa allekirjoitettuihin yhteistyösopimuksiin. Komitea suhtautuisi lisäksi erittäin myönteisesti siihen, että paikallisdemokratian edistämistä ja paikallis- ja alueviranomaisten valmiuksien vahvistamista painotettaisiin asianmukaisesti kansalaisoikeuksien sekä poliittisten, taloudellisten ja sosiaalisten oikeuksien täytäntöönpanon osalta.

| 27. | korostaa lapsen oikeutta osallistua, vaikuttaa ja tulla kuulluksi oman ikä- ja kehitystasonsa mukaisesti (YK:n lapsen oikeuksien yleissopimuksen 12 artiklan edellyttämällä tavalla) etenkin silloin kun päätetään paikallisista asioista. |
| --- | --- |

27.

korostaa lapsen oikeutta osallistua, vaikuttaa ja tulla kuulluksi oman ikä- ja kehitystasonsa mukaisesti (YK:n lapsen oikeuksien yleissopimuksen 12 artiklan edellyttämällä tavalla) etenkin silloin kun päätetään paikallisista asioista.

Tavoite 5

Lisätään kansalaisten luottamusta demokraattisiin vaalimenettelyihin etenkin vaalitarkkailu-toiminnan avulla.

| 28. | on vakuuttunut paikallis- ja aluedemokratian, hallinnon hajauttamisen ja itsehallinnon aktiivisesta edistämisestä Euroopassa hankkimansa kokemuksen pohjalta, että aidon demokratian ja ihmisoikeuksien maailmanlaajuisen edistämisen kannalta on ratkaisevan tärkeää varmistaa, että jäsenvaltiot ja Euroopan tason viranomaiset kunnioittavat vakiintuneita alueellisia ja paikallisia toimivaltuuksia. |
| --- | --- |

28.

on vakuuttunut paikallis- ja aluedemokratian, hallinnon hajauttamisen ja itsehallinnon aktiivisesta edistämisestä Euroopassa hankkimansa kokemuksen pohjalta, että aidon demokratian ja ihmisoikeuksien maailmanlaajuisen edistämisen kannalta on ratkaisevan tärkeää varmistaa, että jäsenvaltiot ja Euroopan tason viranomaiset kunnioittavat vakiintuneita alueellisia ja paikallisia toimivaltuuksia.

| 29. | tähdentää, että vaalitarkkailusta on kahden viime vuoden aikana muodostunut yksi AK:n ulkosuhteiden tehokkaista välineistä. Komitea antaa tässä yhteydessä tunnustusta alue- ja paikallishallintoasiain kongressin asiantuntemukselle ja monivuotiselle toiminnalle tällä alalla ja pitää myönteisenä, että alueiden komitealla on ollut mahdollisuus osallistua paikallis- ja aluetason demokratian tukemiseen ja edistämiseen tähtäävään kongressin toimintaan. |
| --- | --- |

29.

tähdentää, että vaalitarkkailusta on kahden viime vuoden aikana muodostunut yksi AK:n ulkosuhteiden tehokkaista välineistä. Komitea antaa tässä yhteydessä tunnustusta alue- ja paikallishallintoasiain kongressin asiantuntemukselle ja monivuotiselle toiminnalle tällä alalla ja pitää myönteisenä, että alueiden komitealla on ollut mahdollisuus osallistua paikallis- ja aluetason demokratian tukemiseen ja edistämiseen tähtäävään kongressin toimintaan.

| 30. | katsoo, että vaalitarkkailuun suunnattu tuki on merkittävä osa demokratian kehittämistä, ja on sitä mieltä, että EU:n tulevissa vaalitarkkailustrategioissa erityistä huomiota tulisi kiinnittää myös paikallis- ja aluevaalien valvontaan unionin ulkopuolisissa maissa. |
| --- | --- |

30.

katsoo, että vaalitarkkailuun suunnattu tuki on merkittävä osa demokratian kehittämistä, ja on sitä mieltä, että EU:n tulevissa vaalitarkkailustrategioissa erityistä huomiota tulisi kiinnittää myös paikallis- ja aluevaalien valvontaan unionin ulkopuolisissa maissa.

| 31. | katsoo, että tarkkaillessaan kansallisia vaaleja EU:n tulisi kiinnittää nykyistä enemmän huomiota demokratian edistämisen vaikutusten arviointiin paikallis- ja aluetasolla. |
| --- | --- |

31.

katsoo, että tarkkaillessaan kansallisia vaaleja EU:n tulisi kiinnittää nykyistä enemmän huomiota demokratian edistämisen vaikutusten arviointiin paikallis- ja aluetasolla.

| 32. | korostaa, että tulevassa strategiassa vuosiksi 2010–2013 tulisi ottaa huomioon rooli, joka paikallis- ja alueviranomaisilla voisi olla aloitteessa etenkin, kun ajatellaan paikallisvaaleja ja niiden valvontaa kolmansissa maissa koskevaa eurooppalaista erityisosaamista. |
| --- | --- |

32.

korostaa, että tulevassa strategiassa vuosiksi 2010–2013 tulisi ottaa huomioon rooli, joka paikallis- ja alueviranomaisilla voisi olla aloitteessa etenkin, kun ajatellaan paikallisvaaleja ja niiden valvontaa kolmansissa maissa koskevaa eurooppalaista erityisosaamista.

Bryssel 18. kesäkuuta 2008

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 9.10.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 257/30 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 257/30

---

Alueiden komitean Lausunto aiheesta Monikielisyys

(2008/C 257/06)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | toteaa, että alue- ja paikallistasolla on koko Euroopan unionissa vastuu kielellisen monimuotoisuuden suojelusta ja edistämisestä. Alue- ja paikallisviranomaiset ovat etuoikeutetussa asemassa luodakseen rakentavaa kumppanuutta kielikoulutusta tarjoavien tahojen kanssa. Näin voidaan suunnitella paikallisten erityistarpeiden ja vaatimusten mukaista perus- ja ammattikoulutusta. |
| --- | --- |

—

toteaa, että alue- ja paikallistasolla on koko Euroopan unionissa vastuu kielellisen monimuotoisuuden suojelusta ja edistämisestä. Alue- ja paikallisviranomaiset ovat etuoikeutetussa asemassa luodakseen rakentavaa kumppanuutta kielikoulutusta tarjoavien tahojen kanssa. Näin voidaan suunnitella paikallisten erityistarpeiden ja vaatimusten mukaista perus- ja ammattikoulutusta.

| — | katsoo, että koska Euroopan unionin kielellinen monimuotoisuus on tärkeä ominaispiirre, monikielistä yhteiskuntaa rakennettaessa on pyrittävä maksimoimaan monimuotoisuuden myönteiset vaikutukset ja minimoimaan kielteiset seuraukset. |
| --- | --- |

—

katsoo, että koska Euroopan unionin kielellinen monimuotoisuus on tärkeä ominaispiirre, monikielistä yhteiskuntaa rakennettaessa on pyrittävä maksimoimaan monimuotoisuuden myönteiset vaikutukset ja minimoimaan kielteiset seuraukset.

| — | katsoo, että jokaisen EU:n kansalaisen on voitava säilyttää yksi tai useampi äidinkielensä kulttuurisen taustansa perustekijänä. Jokaisen olisi myös hankittava elinikäisen oppimisen puitteissa aktiivinen ja passiivinen kielitaito yhdessä yhteisessä vieraassa kielessä sekä omaksuttava toinen vieras kieli, joka tulisi valita kulttuurisin perustein tai alkuperämaan tai -alueen sosiaalisten ja taloudellisten liikkuvuusvaatimusten perusteella. |
| --- | --- |

—

katsoo, että jokaisen EU:n kansalaisen on voitava säilyttää yksi tai useampi äidinkielensä kulttuurisen taustansa perustekijänä. Jokaisen olisi myös hankittava elinikäisen oppimisen puitteissa aktiivinen ja passiivinen kielitaito yhdessä yhteisessä vieraassa kielessä sekä omaksuttava toinen vieras kieli, joka tulisi valita kulttuurisin perustein tai alkuperämaan tai -alueen sosiaalisten ja taloudellisten liikkuvuusvaatimusten perusteella.

| — | korostaa, että äidinkielen ja kahden muun kielen oppimistavoitetta silmällä pitäen alueiden on oltava pääosassa etenkin koulutusohjelmia toteutettaessa. |
| --- | --- |

—

korostaa, että äidinkielen ja kahden muun kielen oppimistavoitetta silmällä pitäen alueiden on oltava pääosassa etenkin koulutusohjelmia toteutettaessa.

| — | ehdottaa, että kaikkia alueita kannustetaan perustamaan oma paikallinen monikielisyysfoorumi. Sen tehtävänä olisi seurata paikallisia yhteiskunnallisia, taloudellisia ja koulutussuuntauksia ja — elinikäistä oppimista sekä äidinkielen ja kahden muun kielen oppimisen tavoitetta ajatellen — ehdottaa tarvittavia aloitteita kansalaisten valveuttamiseksi ja motivoimiseksi. |
| --- | --- |

—

ehdottaa, että kaikkia alueita kannustetaan perustamaan oma paikallinen monikielisyysfoorumi. Sen tehtävänä olisi seurata paikallisia yhteiskunnallisia, taloudellisia ja koulutussuuntauksia ja — elinikäistä oppimista sekä äidinkielen ja kahden muun kielen oppimisen tavoitetta ajatellen — ehdottaa tarvittavia aloitteita kansalaisten valveuttamiseksi ja motivoimiseksi.

| Esittelijä | : | Roberto PELLA (IT, PPE), Biellan maakunnanvaltuutettu, Valdengon apulaiskunnanjohtaja |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Roberto PELLA (IT, PPE), Biellan maakunnanvaltuutettu, Valdengon apulaiskunnanjohtaja

POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | on tyytyväinen siihen vahvaan panokseen, jonka Euroopan komissio on antanut monikielisyydelle perustamalla 1. tammikuuta 2007 asianomaisen temaattisen salkun, jota hoitaa komission jäsen Leonard Orban. Tämä salkku on tärkeä ja siihen liittyy haasteita, minkä vuoksi sitä tulisi vahvistaa. Näin sille asetettuja tavoitteita voidaan kehittää edelleen ja ne voidaan saavuttaa tehokkaasti. |
| --- | --- |

1.

on tyytyväinen siihen vahvaan panokseen, jonka Euroopan komissio on antanut monikielisyydelle perustamalla 1. tammikuuta 2007 asianomaisen temaattisen salkun, jota hoitaa komission jäsen Leonard Orban. Tämä salkku on tärkeä ja siihen liittyy haasteita, minkä vuoksi sitä tulisi vahvistaa. Näin sille asetettuja tavoitteita voidaan kehittää edelleen ja ne voidaan saavuttaa tehokkaasti.

| 2. | korostaa, että monikielisyyskysymys on ensisijaisessa asemassa unionin poliittisella asialistalla ja että tämä ensisijaisuus koskee kaikkia yhteiskunta-, talous- ja kulttuurielämän toiminta-aloja Euroopassa. |
| --- | --- |

2.

korostaa, että monikielisyyskysymys on ensisijaisessa asemassa unionin poliittisella asialistalla ja että tämä ensisijaisuus koskee kaikkia yhteiskunta-, talous- ja kulttuurielämän toiminta-aloja Euroopassa.

| 3. | suhtautuu myönteisesti komission jäsenen Leonard Orbanin suunnittelemaan toimintaan sekä tämän kantaan, jonka mukaan monikielisyys edistää Euroopan integraatiota ja kulttuurienvälistä vuoropuhelua. |
| --- | --- |

3.

suhtautuu myönteisesti komission jäsenen Leonard Orbanin suunnittelemaan toimintaan sekä tämän kantaan, jonka mukaan monikielisyys edistää Euroopan integraatiota ja kulttuurienvälistä vuoropuhelua.

| 4. | katsoo, että koska Euroopan unionin kielellinen monimuotoisuus on tärkeä ominaispiirre, monikielistä yhteiskuntaa rakennettaessa on pyrittävä maksimoimaan monimuotoisuuden myönteiset vaikutukset ja minimoimaan kielteiset seuraukset, jotta monimuotoisuutta ei käytetä välineenä. |
| --- | --- |

4.

katsoo, että koska Euroopan unionin kielellinen monimuotoisuus on tärkeä ominaispiirre, monikielistä yhteiskuntaa rakennettaessa on pyrittävä maksimoimaan monimuotoisuuden myönteiset vaikutukset ja minimoimaan kielteiset seuraukset, jotta monimuotoisuutta ei käytetä välineenä.

| 5. | viittaa vuonna 2005 perustetun, monikielisyyttä tarkastelevan korkean tason ryhmän analyysiin ja on samaa mieltä sen esittämistä toiminnan painopisteistä, jotka voidaan tiivistää seuraavasti:






  — | Vahvistetaan valveuttamistoimia, jotka toteutetaan etenkin vanhempiin, nuoriin sekä koulutus- ja kulttuurialan organisaatioihin suunnatuin tiedotuskampanjoin. |
| --- | --- | --- |

5.

viittaa vuonna 2005 perustetun, monikielisyyttä tarkastelevan korkean tason ryhmän analyysiin ja on samaa mieltä sen esittämistä toiminnan painopisteistä, jotka voidaan tiivistää seuraavasti:

—

Vahvistetaan valveuttamistoimia, jotka toteutetaan etenkin vanhempiin, nuoriin sekä koulutus- ja kulttuurialan organisaatioihin suunnatuin tiedotuskampanjoin.

| — | Toteutetaan toimia, joiden avulla lisätään motivaatiota opetella uusia kieliä etenkin opetusohjelmien ulkopuolisten toimien, vapaa-ajan toiminnan ja epämuodollisen toiminnan avulla. |
| --- | --- |

—

Toteutetaan toimia, joiden avulla lisätään motivaatiota opetella uusia kieliä etenkin opetusohjelmien ulkopuolisten toimien, vapaa-ajan toiminnan ja epämuodollisen toiminnan avulla.

| — | Otetaan nykyistä enemmän huomioon maahanmuuttajien kulttuuriset ja kielelliset mahdollisuudet. Tämä on osa maahanmuuttajien kotouttamista vastaanottavaan yhteiskuntaan. Samalla heille annetaan monikielisyyden ansiosta mahdollisuudet hyödyntää täysimääräisesti yksilöllisiä kykyjään |
| --- | --- |

—

Otetaan nykyistä enemmän huomioon maahanmuuttajien kulttuuriset ja kielelliset mahdollisuudet. Tämä on osa maahanmuuttajien kotouttamista vastaanottavaan yhteiskuntaan. Samalla heille annetaan monikielisyyden ansiosta mahdollisuudet hyödyntää täysimääräisesti yksilöllisiä kykyjään

| — | Ulotetaan monikielisyyteen liittyvät unionin toimet myös unionin ulkopuolisten maiden kieliin Euroopan kilpailukyvyn maksimoimiseksi. |
| --- | --- |

—

Ulotetaan monikielisyyteen liittyvät unionin toimet myös unionin ulkopuolisten maiden kieliin Euroopan kilpailukyvyn maksimoimiseksi.

| 6. | viittaa syyskuussa 2007 toteutetun sähköisen kuulemisen tuloksiin, jotka voidaan tiivistää seuraaviin monikielisyyttä koskeviin avaintoimiin:






  — | Kielten oppiminen on yksi keskeinen tekijä ylläpidettäessä tai parannettaessa henkilökohtaisia työmahdollisuuksia. |
| --- | --- | --- |

6.

viittaa syyskuussa 2007 toteutetun sähköisen kuulemisen tuloksiin, jotka voidaan tiivistää seuraaviin monikielisyyttä koskeviin avaintoimiin:

—

Kielten oppiminen on yksi keskeinen tekijä ylläpidettäessä tai parannettaessa henkilökohtaisia työmahdollisuuksia.

| — | Paras motivointikeino usean kielen oppimiseen on varhain aloitettu koulutus sekä ulkomailla suoritettujen opiskelu- ja työjaksojen tukeminen. |
| --- | --- |

—

Paras motivointikeino usean kielen oppimiseen on varhain aloitettu koulutus sekä ulkomailla suoritettujen opiskelu- ja työjaksojen tukeminen.

| — | Opetusmenetelmien tehokkuuden maksimoimiseksi on korostettava muita kuin standardoituja kielenopetusmenetelmiä yksilöllisten tarpeiden huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

—

Opetusmenetelmien tehokkuuden maksimoimiseksi on korostettava muita kuin standardoituja kielenopetusmenetelmiä yksilöllisten tarpeiden huomioon ottamiseksi.

| — | Paras keino kielellisen monimuotoisuuden säilyttämiseksi paikallis-, jäsenvaltio- ja unionitasolla on parantaa siihen kieleen liittyvän kulttuurin tuntemusta, jota on tarkoitus opetella tai jonka kanssa on määrä olla tekemisissä. |
| --- | --- |

—

Paras keino kielellisen monimuotoisuuden säilyttämiseksi paikallis-, jäsenvaltio- ja unionitasolla on parantaa siihen kieleen liittyvän kulttuurin tuntemusta, jota on tarkoitus opetella tai jonka kanssa on määrä olla tekemisissä.

| — | Kielillä on suuri vaikutus talouselämässä, sillä on helpompaa käydä kauppaa ulkomaalaisen yrityksen kanssa, jos osaa sen maan kieltä, johon kyseinen yritys on sijoittautunut. |
| --- | --- |

—

Kielillä on suuri vaikutus talouselämässä, sillä on helpompaa käydä kauppaa ulkomaalaisen yrityksen kanssa, jos osaa sen maan kieltä, johon kyseinen yritys on sijoittautunut.

| — | Yksi hyvä tapa parantaa työntekijöiden kielitaitoa on edistää kielikursseja niissä yrityksissä, joissa ne ovat toteuttamiskelpoisia. |
| --- | --- |

—

Yksi hyvä tapa parantaa työntekijöiden kielitaitoa on edistää kielikursseja niissä yrityksissä, joissa ne ovat toteuttamiskelpoisia.

| — | Entistä useamman virallisen kielen käyttöä Euroopan unionin toiminnassa sekä tästä johtuvaa hallintokulujen kasvua pidetään toivottavana, sillä näin unionin toimielimissä vahvistetaan tietoisuutta monikielisyydestä. |
| --- | --- |

—

Entistä useamman virallisen kielen käyttöä Euroopan unionin toiminnassa sekä tästä johtuvaa hallintokulujen kasvua pidetään toivottavana, sillä näin unionin toimielimissä vahvistetaan tietoisuutta monikielisyydestä.

| 7. | tuo esiin ja kannattaa ehdotuksia, jotka on esittänyt Euroopan komission aloitteesta perustettu, kulttuurien välistä vuoropuhelua tarkasteleva asiantuntijaryhmä puheenjohtajanaan Amin Maalouf. Komitea painottaa etenkin, että






  — | Euroopan unionin kansojen kahdenvälisissä suhteissa tulee pitää etusijalla näiden kansojen omien kielten käyttämistä. |
| --- | --- | --- |

7.

tuo esiin ja kannattaa ehdotuksia, jotka on esittänyt Euroopan komission aloitteesta perustettu, kulttuurien välistä vuoropuhelua tarkasteleva asiantuntijaryhmä puheenjohtajanaan Amin Maalouf. Komitea painottaa etenkin, että

—

Euroopan unionin kansojen kahdenvälisissä suhteissa tulee pitää etusijalla näiden kansojen omien kielten käyttämistä.

| — | on tärkeää, että Euroopan unioni edistää ajatusta henkilökohtaisesti valitusta vieraasta kielestä. |
| --- | --- |

—

on tärkeää, että Euroopan unioni edistää ajatusta henkilökohtaisesti valitusta vieraasta kielestä.

| 8. | korostaa, että kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden edistäminen ja säilyttäminen on keskeinen painopiste. Euroopan unionissa kielellisellä monimuotoisuudella tarkoitetaan myös seuraavien kielten tuntemusta ja käyttöä:






  — | EU:n viralliset kielet |
| --- | --- | --- |

8.

korostaa, että kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden edistäminen ja säilyttäminen on keskeinen painopiste. Euroopan unionissa kielellisellä monimuotoisuudella tarkoitetaan myös seuraavien kielten tuntemusta ja käyttöä:

—

EU:n viralliset kielet

| — | EU:n jäsenvaltioiden viralliset kielet |
| --- | --- |

—

EU:n jäsenvaltioiden viralliset kielet

| — | vähemmistökielet, joilla ei ole virallisen kielen asemaa, mutta joita puhutaan EU:n jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

—

vähemmistökielet, joilla ei ole virallisen kielen asemaa, mutta joita puhutaan EU:n jäsenvaltioissa.

Unionin ja jäsenvaltioiden tulee edistää kielellistä monimuotoisuutta omilla toiminta-aloillaan.

| 9. | toteaa, että alue- ja paikallistasolla on koko Euroopan unionissa vastuu kielellisen monimuotoisuuden suojelusta ja edistämisestä. Alue- ja paikallistaso on myös vastuussa perus- ja ammattikoulutuksesta sekä aikuiskoulutuksesta. Se on osa sosiaalista kumppanuutta ja koordinoi alueellista ja paikallista kasvua ja kehitystä. |
| --- | --- |

9.

toteaa, että alue- ja paikallistasolla on koko Euroopan unionissa vastuu kielellisen monimuotoisuuden suojelusta ja edistämisestä. Alue- ja paikallistaso on myös vastuussa perus- ja ammattikoulutuksesta sekä aikuiskoulutuksesta. Se on osa sosiaalista kumppanuutta ja koordinoi alueellista ja paikallista kasvua ja kehitystä.

| 10. | toteaa, että elinikäiseen oppimiseen suuntautuneessa ammattikoulutuksessa käsitteet ”tieto” ja ”oppiminen” saavat tärkeän merkityksen, sillä laajoja mahdollisuuksia tarjoava työelämä edellyttää yhä parempaa kielitaitoa. |
| --- | --- |

10.

toteaa, että elinikäiseen oppimiseen suuntautuneessa ammattikoulutuksessa käsitteet ”tieto” ja ”oppiminen” saavat tärkeän merkityksen, sillä laajoja mahdollisuuksia tarjoava työelämä edellyttää yhä parempaa kielitaitoa.

| 11. | katsoo, että alue- ja paikallisviranomaiset ovat etuoikeutetussa asemassa luodakseen rakentavaa kumppanuutta kielikoulutusta tarjoavien tahojen kanssa. Näin voidaan suunnitella paikallisten erityistarpeiden ja -vaatimusten mukaista perus- ja ammattikoulutusta. |
| --- | --- |

11.

katsoo, että alue- ja paikallisviranomaiset ovat etuoikeutetussa asemassa luodakseen rakentavaa kumppanuutta kielikoulutusta tarjoavien tahojen kanssa. Näin voidaan suunnitella paikallisten erityistarpeiden ja -vaatimusten mukaista perus- ja ammattikoulutusta.

| 12. | on näin ollen sitä mieltä, että alue- ja paikallisyhteisöt kykenevät parhaiten vastaamaan erilaisiin kielitaitotarpeisiin paikallistasolla unohtamatta kuitenkaan sitä tukea, jota ne voivat saada keskushallinnon/valtion viranomaisilta. |
| --- | --- |

12.

on näin ollen sitä mieltä, että alue- ja paikallisyhteisöt kykenevät parhaiten vastaamaan erilaisiin kielitaitotarpeisiin paikallistasolla unohtamatta kuitenkaan sitä tukea, jota ne voivat saada keskushallinnon/valtion viranomaisilta.

Yleistä

| 13. | katsoo, että Euroopan on tuettava sosiaalista ja taloudellista koheesiota maksimoimalla liikkuvuuteen, maailmanlaajuistumiseen, Euroopan kulttuuriin sekä Euroopan kansalaisuuteen liittyvät mahdollisuudet. |
| --- | --- |

13.

katsoo, että Euroopan on tuettava sosiaalista ja taloudellista koheesiota maksimoimalla liikkuvuuteen, maailmanlaajuistumiseen, Euroopan kulttuuriin sekä Euroopan kansalaisuuteen liittyvät mahdollisuudet.

| 14. | Avainkeino tällaisen prosessin toteuttamiseksi on poistaa kielelliset esteet, joita valtiot ja yksittäiset kansalaiset kohtaavat. Perusteluita:






  a) | Vieraiden kielten tuntemus edistää merkittävästi ammatillista, koulutuksellista, kulttuurista ja henkilökohtaista liikkuvuutta. Euroopan unioni ei voi koskaan olla todellinen unioni, jos sen kansalaiset eivät kykene liikkumaan unionin sisällä mahdollisimman paljon. |
| --- | --- | --- |

14.

Avainkeino tällaisen prosessin toteuttamiseksi on poistaa kielelliset esteet, joita valtiot ja yksittäiset kansalaiset kohtaavat. Perusteluita:

a)

Vieraiden kielten tuntemus edistää merkittävästi ammatillista, koulutuksellista, kulttuurista ja henkilökohtaista liikkuvuutta. Euroopan unioni ei voi koskaan olla todellinen unioni, jos sen kansalaiset eivät kykene liikkumaan unionin sisällä mahdollisimman paljon.

| b) | Vieraiden kielten tuntemus parantaa huomattavasti kilpailukykyä, sillä kielitaito mahdollistaa yhteydet uusiin liikekumppaneihin, käytänteiden vaihdon sekä tuotteiden myynnin ja palveluiden tuottamisen. Maailmanlaajuistuminen mahdollistaa kauppa- ja työmarkkinoiden avaamisen. Vieraiden kielten taitoa tarvitaan, jotta voidaan luoda ja tiivistää kumppanuussuhteita toisiin jäsenvaltioihin ja niissä toimiviin yrityksiin sekä hyödyntää maailmanlaajuistumisen tarjoamia tilaisuuksia. |
| --- | --- |

b)

Vieraiden kielten tuntemus parantaa huomattavasti kilpailukykyä, sillä kielitaito mahdollistaa yhteydet uusiin liikekumppaneihin, käytänteiden vaihdon sekä tuotteiden myynnin ja palveluiden tuottamisen. Maailmanlaajuistuminen mahdollistaa kauppa- ja työmarkkinoiden avaamisen. Vieraiden kielten taitoa tarvitaan, jotta voidaan luoda ja tiivistää kumppanuussuhteita toisiin jäsenvaltioihin ja niissä toimiviin yrityksiin sekä hyödyntää maailmanlaajuistumisen tarjoamia tilaisuuksia.

| c) | Kieli on kulttuurin suorin ilmentymä, ja sen avulla parannetaan osaltaan Euroopan kansalaisten välistä viestintää. Eurooppalainen kulttuuri ei voi perustua vain jäsenvaltioiden kulttuurien muodostaman tilkkutäkin hyväksymiseen ja passiiviseen rakentamiseen (monikulttuurinen yhteiskunta), vaan sen on pikemminkin pohjauduttava kansalaisten väliseen laaja-alaiseen kulttuuriseen kohtaamiseen sekä kulttuurisen monimuotoisuuden ja identiteetin arvon vahvistamiseen (kulttuurienvälinen yhteiskunta). |
| --- | --- |

c)

Kieli on kulttuurin suorin ilmentymä, ja sen avulla parannetaan osaltaan Euroopan kansalaisten välistä viestintää. Eurooppalainen kulttuuri ei voi perustua vain jäsenvaltioiden kulttuurien muodostaman tilkkutäkin hyväksymiseen ja passiiviseen rakentamiseen (monikulttuurinen yhteiskunta), vaan sen on pikemminkin pohjauduttava kansalaisten väliseen laaja-alaiseen kulttuuriseen kohtaamiseen sekä kulttuurisen monimuotoisuuden ja identiteetin arvon vahvistamiseen (kulttuurienvälinen yhteiskunta).

| d) | On edistettävä aktiivista kansalaisuutta, alueiden instituutionaalista osallistumista, kuulemista, kansalaisten kohtaamista sekä sosiaalista osallistamista, jotta voidaan varmistaa niiden unionin lainsäädäntötoimien tehokkuus, jotka edellyttävät yhä suurempaa tukea ja hyväksyntää paikallis- ja aluetasolla sekä yksittäisten kansalaisten keskuudessa. Euroopan yhteisön onkin käytettävä toimissaan ja institutionaalisissa ulkosuhteissaan sekä toimielinten välisissä yhteyksissä kansalaistensa kieltä, jotta kyseiset toimet tulevat ymmärretyiksi ja jotta paikalliset instituutiot (paikallis- ja alueviranomaiset) kykenevät olemaan keskenään vuorovaikutuksessa ja jotta kansalaiset ymmärtävät viestin ja osallistuvat eurooppalaiseen elämään sekä toimivat saavutettujen strategisten tavoitteiden kaikupohjana. |
| --- | --- |

d)

On edistettävä aktiivista kansalaisuutta, alueiden instituutionaalista osallistumista, kuulemista, kansalaisten kohtaamista sekä sosiaalista osallistamista, jotta voidaan varmistaa niiden unionin lainsäädäntötoimien tehokkuus, jotka edellyttävät yhä suurempaa tukea ja hyväksyntää paikallis- ja aluetasolla sekä yksittäisten kansalaisten keskuudessa. Euroopan yhteisön onkin käytettävä toimissaan ja institutionaalisissa ulkosuhteissaan sekä toimielinten välisissä yhteyksissä kansalaistensa kieltä, jotta kyseiset toimet tulevat ymmärretyiksi ja jotta paikalliset instituutiot (paikallis- ja alueviranomaiset) kykenevät olemaan keskenään vuorovaikutuksessa ja jotta kansalaiset ymmärtävät viestin ja osallistuvat eurooppalaiseen elämään sekä toimivat saavutettujen strategisten tavoitteiden kaikupohjana.

| 15. | pitää tarpeellisena, että komissio kiinnittää monikielisyyden yhteydessä huomiota avoimeen koordinointimenetelmään ja nivoo siihen valtionhallinnon ohella myös paikallis- ja alueviranomaiset, sillä kyseiset hallintotasot ovat päävastuussa eri toimien toteuttamisesta itse paikalla. |
| --- | --- |

15.

pitää tarpeellisena, että komissio kiinnittää monikielisyyden yhteydessä huomiota avoimeen koordinointimenetelmään ja nivoo siihen valtionhallinnon ohella myös paikallis- ja alueviranomaiset, sillä kyseiset hallintotasot ovat päävastuussa eri toimien toteuttamisesta itse paikalla.

| 16. | on tässä yhteydessä sitä mieltä, että on kiinnitettävä huomiota sellaisten vähemmistökielten kunnioittamiseen ja arvoon, jotka eivät ole virallisia kieliä mutta jotka virallisten kielten tavoin edustavat alueen kulttuurista monimuotoisuutta ja jotka on otettava huomioon unionin integrointiohjelmissa. |
| --- | --- |

16.

on tässä yhteydessä sitä mieltä, että on kiinnitettävä huomiota sellaisten vähemmistökielten kunnioittamiseen ja arvoon, jotka eivät ole virallisia kieliä mutta jotka virallisten kielten tavoin edustavat alueen kulttuurista monimuotoisuutta ja jotka on otettava huomioon unionin integrointiohjelmissa.

Suositukset ja avaintoimet

| 17. | pitää tärkeänä asettaa tavoitteeksi äidinkielen ja kahden vieraan kielen taito monikielisyyteen liittyvissä unionin politiikoissa. |
| --- | --- |

17.

pitää tärkeänä asettaa tavoitteeksi äidinkielen ja kahden vieraan kielen taito monikielisyyteen liittyvissä unionin politiikoissa.

| 18. | katsoo, että jokaisen EU:n kansalaisen on voitava säilyttää yksi tai useampi äidinkielensä kulttuurisen taustansa perustekijänä. Jokaisen olisi myös hankittava elinikäisen oppimisen puitteissa aktiivinen ja passiivinen kielitaito yhdessä yhteisessä vieraassa kielessä sekä omaksuttava toinen vieras kieli, joka tulisi valita kulttuurisin tai alkuperämaan tai -alueen sosiaaliseen ja taloudelliseen liikkuvuuteen liittyvin perustein. |
| --- | --- |

18.

katsoo, että jokaisen EU:n kansalaisen on voitava säilyttää yksi tai useampi äidinkielensä kulttuurisen taustansa perustekijänä. Jokaisen olisi myös hankittava elinikäisen oppimisen puitteissa aktiivinen ja passiivinen kielitaito yhdessä yhteisessä vieraassa kielessä sekä omaksuttava toinen vieras kieli, joka tulisi valita kulttuurisin tai alkuperämaan tai -alueen sosiaaliseen ja taloudelliseen liikkuvuuteen liittyvin perustein.

| 19. | on sitä mieltä, ettei toisen vieraan kielen tarvitse välttämättä olla EU:n virallinen kieli vaan se voi olla myös Euroopan vähemmistökieli ja ennen kaikkea sellainen Euroopan ulkopuolisen maan kieli, joka tarjoaa merkittäviä kulttuurisia, taloudellisia ja sosiaalisia mahdollisuuksia Euroopan kilpailukyvyn parantamiseksi. |
| --- | --- |

19.

on sitä mieltä, ettei toisen vieraan kielen tarvitse välttämättä olla EU:n virallinen kieli vaan se voi olla myös Euroopan vähemmistökieli ja ennen kaikkea sellainen Euroopan ulkopuolisen maan kieli, joka tarjoaa merkittäviä kulttuurisia, taloudellisia ja sosiaalisia mahdollisuuksia Euroopan kilpailukyvyn parantamiseksi.

| 20. | esittää seuraavat keskeiset suositukset, jotka tulisi ottaa huomioon monikielisyyttä koskevassa unionin politiikassa ja muuntaa sellaisiksi käytännön toimiksi, että niiden avulla voidaan motivoida kansalaisia, säilyttää monimuotoisuus sekä asettaa yksittäiset paikalliset ja alueelliset tahot etusijalle koulutusta valittaessa. |
| --- | --- |

20.

esittää seuraavat keskeiset suositukset, jotka tulisi ottaa huomioon monikielisyyttä koskevassa unionin politiikassa ja muuntaa sellaisiksi käytännön toimiksi, että niiden avulla voidaan motivoida kansalaisia, säilyttää monimuotoisuus sekä asettaa yksittäiset paikalliset ja alueelliset tahot etusijalle koulutusta valittaessa.

Alueellinen osallistuminen

| 21. | Paikallis- ja alueyhteisöjen rooli on erittäin tärkeä paitsi siksi, että monilla niistä on poliittista ja hallinnollista toimivaltaa perus- ja ammattikoulutusta koskevissa suunnitelmissa, myös siksi, että ne kykenevät muita paremmin seuraamaan kansalaisten monikielisyyttä ja sen kehitystä yhteisön direktiivejä ja ohjelmia sovellettaessa. Juuri alue- ja kuntatasolla arvioidaan hankittuja pätevyyksiä ja toteutettuja toimia sekä voidaan tämän arvioinnin perusteella kannustaa voimakkaasti unionitason poliittisia toimia. |
| --- | --- |

21.

Paikallis- ja alueyhteisöjen rooli on erittäin tärkeä paitsi siksi, että monilla niistä on poliittista ja hallinnollista toimivaltaa perus- ja ammattikoulutusta koskevissa suunnitelmissa, myös siksi, että ne kykenevät muita paremmin seuraamaan kansalaisten monikielisyyttä ja sen kehitystä yhteisön direktiivejä ja ohjelmia sovellettaessa. Juuri alue- ja kuntatasolla arvioidaan hankittuja pätevyyksiä ja toteutettuja toimia sekä voidaan tämän arvioinnin perusteella kannustaa voimakkaasti unionitason poliittisia toimia.

| 22. | Kun ajatellaan äidinkielen ja kahden muun kielen oppimistavoitetta, alueiden on oltava pääosassa etenkin koulutusohjelmia toteutettaessa. |
| --- | --- |

22.

Kun ajatellaan äidinkielen ja kahden muun kielen oppimistavoitetta, alueiden on oltava pääosassa etenkin koulutusohjelmia toteutettaessa.

| 23. | Historialliset, kulttuuriset, yhteiskunnalliset, sosiaaliset ja taloudelliset suuntaukset voivat vaihdella yhdenkin maan sisällä alueittain. |
| --- | --- |

23.

Historialliset, kulttuuriset, yhteiskunnalliset, sosiaaliset ja taloudelliset suuntaukset voivat vaihdella yhdenkin maan sisällä alueittain.

| 24. | On edistettävä alueellista monimuotoisuutta eli alueita on kannustettava tarjoamaan kieltenopetusta alueiden ja kuntien tekemien tutkimusten ja kulttuuriperinteitä kartoittavien kyselyjen, kansalaisten toiveiden sekä alueen taloudellisten ja yhteiskunnallisten tarpeiden ja näkymien perusteella. |
| --- | --- |

24.

On edistettävä alueellista monimuotoisuutta eli alueita on kannustettava tarjoamaan kieltenopetusta alueiden ja kuntien tekemien tutkimusten ja kulttuuriperinteitä kartoittavien kyselyjen, kansalaisten toiveiden sekä alueen taloudellisten ja yhteiskunnallisten tarpeiden ja näkymien perusteella.

| 25. | Näin voitaisiin valvoa sitä, vastaavatko nykyiset opetusohjelmat kunkin alueen tarpeita, sekä hyödyntää joustavaa paikallista ja alueellista päätäntävaltaa ja muuttaa koulutusaloitteita, jotka eivät ole johtaneet toivottuihin tuloksiin. |
| --- | --- |

25.

Näin voitaisiin valvoa sitä, vastaavatko nykyiset opetusohjelmat kunkin alueen tarpeita, sekä hyödyntää joustavaa paikallista ja alueellista päätäntävaltaa ja muuttaa koulutusaloitteita, jotka eivät ole johtaneet toivottuihin tuloksiin.

| 26. | Vieras kieli on voitava valita vapaasti. Jäsenvaltioissa, joissa käytetään useampaa kuin yhtä EU:n virallista kieltä, on myös kannustettava kyseisen toisen kielen (toisten kielten) opiskelua. |
| --- | --- |

26.

Vieras kieli on voitava valita vapaasti. Jäsenvaltioissa, joissa käytetään useampaa kuin yhtä EU:n virallista kieltä, on myös kannustettava kyseisen toisen kielen (toisten kielten) opiskelua.

| 27. | katsoo, että monikielisyyspolitiikassa tulee olla myös merkittävä ulkoinen ulottuvuus. Eurooppalaisten kielten edistäminen unionin ulkopuolella on sekä kulttuuristen että taloudellisten intressien mukaista. Samaan tapaan unionin tulee suhtautua avoimesti unionin ulkopuolisten maiden kieliin, kuten kiinaan, arabiaan, hindiin, venäjään jne. |
| --- | --- |

27.

katsoo, että monikielisyyspolitiikassa tulee olla myös merkittävä ulkoinen ulottuvuus. Eurooppalaisten kielten edistäminen unionin ulkopuolella on sekä kulttuuristen että taloudellisten intressien mukaista. Samaan tapaan unionin tulee suhtautua avoimesti unionin ulkopuolisten maiden kieliin, kuten kiinaan, arabiaan, hindiin, venäjään jne.

| 28. | Näin ollen ehdotetaankin, että kaikkia alueita kannustetaan perustamaan oma paikallinen monikielisyysfoorumi. Sen tehtävänä olisi seurata paikallisia yhteiskunnallisia, taloudellisia ja koulutussuuntauksia ja — elinikäistä oppimista sekä äidinkielen ja kahden muun kielen oppimisen tavoitetta ajatellen — ehdottaa tarvittavia aloitteita kansalaisten valveuttamiseksi ja motivoimiseksi. |
| --- | --- |

28.

Näin ollen ehdotetaankin, että kaikkia alueita kannustetaan perustamaan oma paikallinen monikielisyysfoorumi. Sen tehtävänä olisi seurata paikallisia yhteiskunnallisia, taloudellisia ja koulutussuuntauksia ja — elinikäistä oppimista sekä äidinkielen ja kahden muun kielen oppimisen tavoitetta ajatellen — ehdottaa tarvittavia aloitteita kansalaisten valveuttamiseksi ja motivoimiseksi.

| 29. | On myös panostettava voimakkaasti maahanmuuttajien kotouttamiseen tähtääviin ohjelmiin. On kannustettava ja helpotettava niiden kielten oppimista, joita maahanmuuttajat ja heidän lapsensa tarvitsevat kyetäkseen hyödyntämään täysimääräisesti mahdollisuutensa eurooppalaisessa yhteiskunnassa. Samalla on kaikilta osin turvattava heidän oikeutensa säilyttää äidinkielensä. Maahanmuuttajien olisi opittava ja hallittava yhtenä kielenä sillä alueella käytettävä EU:n virallinen kieli, jossa he asuvat, sekä kyseisen alueen mahdollisia muita virallisen kielen asemassa olevia kieliä. |
| --- | --- |

29.

On myös panostettava voimakkaasti maahanmuuttajien kotouttamiseen tähtääviin ohjelmiin. On kannustettava ja helpotettava niiden kielten oppimista, joita maahanmuuttajat ja heidän lapsensa tarvitsevat kyetäkseen hyödyntämään täysimääräisesti mahdollisuutensa eurooppalaisessa yhteiskunnassa. Samalla on kaikilta osin turvattava heidän oikeutensa säilyttää äidinkielensä. Maahanmuuttajien olisi opittava ja hallittava yhtenä kielenä sillä alueella käytettävä EU:n virallinen kieli, jossa he asuvat, sekä kyseisen alueen mahdollisia muita virallisen kielen asemassa olevia kieliä.

| 30. | Paikallisen, alueellisen ja kansallisen tason instituutioiden on siis kannustettava oppilaitoksia sisällyttämään opetusohjelmiinsa laaja valikoima kieliä. Koulutusjärjestelmissä olisi tarjottava laaja valikoima kieliä, jotka valitaan alueiden kulttuuristen, yhteiskunnallisten ja taloudellisten tarpeiden perusteella. |
| --- | --- |

30.

Paikallisen, alueellisen ja kansallisen tason instituutioiden on siis kannustettava oppilaitoksia sisällyttämään opetusohjelmiinsa laaja valikoima kieliä. Koulutusjärjestelmissä olisi tarjottava laaja valikoima kieliä, jotka valitaan alueiden kulttuuristen, yhteiskunnallisten ja taloudellisten tarpeiden perusteella.

| 31. | katsoo, että kielten osaaminen on hyvin tärkeä tekijä kilpailukyvyn kannalta. Tutkimukset ovat osoittaneet, että eurooppalaiset yritykset menettävät markkinoita kielitaidon puutteiden takia. |
| --- | --- |

31.

katsoo, että kielten osaaminen on hyvin tärkeä tekijä kilpailukyvyn kannalta. Tutkimukset ovat osoittaneet, että eurooppalaiset yritykset menettävät markkinoita kielitaidon puutteiden takia.

| 32. | kehottaakin komissiota jatkamaan ponnistelujaan kyseisellä alalla. |
| --- | --- |

32.

kehottaakin komissiota jatkamaan ponnistelujaan kyseisellä alalla.

Kielellisen integraation parantaminen

| 33. | On muistettava, että pienet kielet ja vähemmistöryhmien puhumat kielet vahvistavat osaltaan eurooppalaisen kulttuurin perusarvoa eli monimuotoisuutta ja että niitä ei tule tässä yhteydessä unohtaa vaan niiden tulee päinvastoin saada erityissuojelua. |
| --- | --- |

33.

On muistettava, että pienet kielet ja vähemmistöryhmien puhumat kielet vahvistavat osaltaan eurooppalaisen kulttuurin perusarvoa eli monimuotoisuutta ja että niitä ei tule tässä yhteydessä unohtaa vaan niiden tulee päinvastoin saada erityissuojelua.

| 34. | Kieltä ei saa syrjiä sen vähemmistökielen aseman vuoksi tai siksi, että kyseessä on ”pieni” kieli. |
| --- | --- |

34.

Kieltä ei saa syrjiä sen vähemmistökielen aseman vuoksi tai siksi, että kyseessä on ”pieni” kieli.

| 35. | ehdottaa, että edistetään keskusteluja, joiden tarkoituksena olisi ottaa käyttöön todellisuutta nykyistä paremmin vastaavia kielten asemaa kuvaavia termejä. |
| --- | --- |

35.

ehdottaa, että edistetään keskusteluja, joiden tarkoituksena olisi ottaa käyttöön todellisuutta nykyistä paremmin vastaavia kielten asemaa kuvaavia termejä.

| 36. | Sen vuoksi on tärkeää, että vastaisuudessakin tunnustetaan virallisesti vähemmistökieliä, jotka edustavat vahvasti Eurooppaan juurtuneita perinteitä ja kulttuuria. |
| --- | --- |

36.

Sen vuoksi on tärkeää, että vastaisuudessakin tunnustetaan virallisesti vähemmistökieliä, jotka edustavat vahvasti Eurooppaan juurtuneita perinteitä ja kulttuuria.

| 37. | Vähemmistökielet tulisi voida tunnustaa institutionaalisesti unionitasolla, ja EU:n tulisi pyrkiä kääntämään tekstinsä useammille kuin nykyisille 23 kielelle. Näin kannustettaisiin unionin toimielinten ja kansalaisten suoria yhteyksiä. |
| --- | --- |

37.

Vähemmistökielet tulisi voida tunnustaa institutionaalisesti unionitasolla, ja EU:n tulisi pyrkiä kääntämään tekstinsä useammille kuin nykyisille 23 kielelle. Näin kannustettaisiin unionin toimielinten ja kansalaisten suoria yhteyksiä.

| 38. | Virallinen tunnustaminen unionitasolla ja alueellinen monimuotoisuus edistävät sosiaalista osallistamista. |
| --- | --- |

38.

Virallinen tunnustaminen unionitasolla ja alueellinen monimuotoisuus edistävät sosiaalista osallistamista.

| 39. | suhtautuu myönteisesti 13. kesäkuuta 2005 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmiin, joiden mukaan EU:n elimissä ja toimielimissä voidaan käyttää myös muita kuin vuonna 1958 annetussa asetuksessa N:o 1 tunnustettuja virallisia kieliä. |
| --- | --- |

39.

suhtautuu myönteisesti 13. kesäkuuta 2005 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmiin, joiden mukaan EU:n elimissä ja toimielimissä voidaan käyttää myös muita kuin vuonna 1958 annetussa asetuksessa N:o 1 tunnustettuja virallisia kieliä.

| 40. | Myös kielet, joita ei ole tunnustettu unioni-, alue- tai paikallistasolla virallisiksi kieliksi, on tästä huolimatta edelleen sisällytettävä identiteetin säilyttämiseen tähtääviin ohjelmiin. |
| --- | --- |

40.

Myös kielet, joita ei ole tunnustettu unioni-, alue- tai paikallistasolla virallisiksi kieliksi, on tästä huolimatta edelleen sisällytettävä identiteetin säilyttämiseen tähtääviin ohjelmiin.

Sukupolvien välinen ulottuvuus

| 41. | On myös kysyttävä, miten kansalaisia voidaan parhaiten tukea elinikäisessä oppimisessa. |
| --- | --- |

41.

On myös kysyttävä, miten kansalaisia voidaan parhaiten tukea elinikäisessä oppimisessa.

| 42. | On melko yksinkertaista ohjata koulujen kieltenopetusta ja tukea nuoria, jotta he säilyttävät tulevaisuudessakin koulussa oppimansa kulttuurienväliset ja kielelliset taidot. Ongelmana ovat sukupolvet, jotka ovat kauan aikaa sitten lopettaneet koulunkäynnin ja jotka eivät ole koskaan opiskelleet vieraita kieliä. On tärkeää huolehtia myös vanhempien ikäpolvien kieltenopetuksesta. Heistä monet eivät ole jokapäiväisessä elämässään eivätkä työssään joutuneet tekemisiin vieraiden kielten kanssa. Kieltenopetus vahvistaisi ikääntyvien ilmaisukeinoja ja heidän osallistumismahdollisuuksiaan unionin kansalaisina. |
| --- | --- |

42.

On melko yksinkertaista ohjata koulujen kieltenopetusta ja tukea nuoria, jotta he säilyttävät tulevaisuudessakin koulussa oppimansa kulttuurienväliset ja kielelliset taidot. Ongelmana ovat sukupolvet, jotka ovat kauan aikaa sitten lopettaneet koulunkäynnin ja jotka eivät ole koskaan opiskelleet vieraita kieliä. On tärkeää huolehtia myös vanhempien ikäpolvien kieltenopetuksesta. Heistä monet eivät ole jokapäiväisessä elämässään eivätkä työssään joutuneet tekemisiin vieraiden kielten kanssa. Kieltenopetus vahvistaisi ikääntyvien ilmaisukeinoja ja heidän osallistumismahdollisuuksiaan unionin kansalaisina.

| 43. | Onkin edistettävä opiskelutapoja, joihin osallistuminen on taloudellisesti mahdollista (usein korkeat kielikurssimaksut estävät iäkkäiden osallistumisen) ja jotka mahdollistavat myös passiivisen oppimisen, jotta voidaan välttää se vaara, että oppimiseen eivät voisi osallistua henkilöt, joiden on mahdotonta liikkua tai joilla on aktiivisen toiminnan vuoksi vain vähän aikaa. |
| --- | --- |

43.

Onkin edistettävä opiskelutapoja, joihin osallistuminen on taloudellisesti mahdollista (usein korkeat kielikurssimaksut estävät iäkkäiden osallistumisen) ja jotka mahdollistavat myös passiivisen oppimisen, jotta voidaan välttää se vaara, että oppimiseen eivät voisi osallistua henkilöt, joiden on mahdotonta liikkua tai joilla on aktiivisen toiminnan vuoksi vain vähän aikaa.

| 44. | On lisäksi erittäin tärkeää pyrkiä varmistamaan, että vieras kieli opitaan mahdollisimman oikeassa muodossa erityisesti, kun otetaan huomioon maahanmuuttajat, joiden määrä kasvaa jatkuvasti. |
| --- | --- |

44.

On lisäksi erittäin tärkeää pyrkiä varmistamaan, että vieras kieli opitaan mahdollisimman oikeassa muodossa erityisesti, kun otetaan huomioon maahanmuuttajat, joiden määrä kasvaa jatkuvasti.

| 45. | Onkin korostettava, että on olemassa helppoja oppimismenetelmiä, joiden avulla henkilö voi hankkia peruskielitaidon, jonka avulla on mahdollista ilmaista itseään ja ymmärtää vierasta kieltä. Valtiollisten, alueellisten ja paikallisten oppilaitosten tulisi edistää tällaisia oppimismuotoja, ja EU:n tulisi rahoittaa niitä, jotta yleistetään oppimismahdollisuuksia ja poistetaan sukupolvien väliset erot kielikoulutuksen osalta. |
| --- | --- |

45.

Onkin korostettava, että on olemassa helppoja oppimismenetelmiä, joiden avulla henkilö voi hankkia peruskielitaidon, jonka avulla on mahdollista ilmaista itseään ja ymmärtää vierasta kieltä. Valtiollisten, alueellisten ja paikallisten oppilaitosten tulisi edistää tällaisia oppimismuotoja, ja EU:n tulisi rahoittaa niitä, jotta yleistetään oppimismahdollisuuksia ja poistetaan sukupolvien väliset erot kielikoulutuksen osalta.

| 46. | Kansalaisia tulisi myös kannustaa vaihtoehtoisen oppimisen tapoihin, joiden yhteydessä hyödynnetään mahdollisimman paljon multimediaa, sekä edistää alkukielellä puhuttujen ja tekstitettyjen televisio-ohjelmien lähettämistä (televisio-ohjelmat, elokuvat, uutiset). Lisäksi tulisi hyödyntää nykyistä enemmän tietokoneperusteisia kielikursseja ja käännösohjelmia. Kyse on eräänlaisesta koko elämän jatkuvasta itseopiskelusta. |
| --- | --- |

46.

Kansalaisia tulisi myös kannustaa vaihtoehtoisen oppimisen tapoihin, joiden yhteydessä hyödynnetään mahdollisimman paljon multimediaa, sekä edistää alkukielellä puhuttujen ja tekstitettyjen televisio-ohjelmien lähettämistä (televisio-ohjelmat, elokuvat, uutiset). Lisäksi tulisi hyödyntää nykyistä enemmän tietokoneperusteisia kielikursseja ja käännösohjelmia. Kyse on eräänlaisesta koko elämän jatkuvasta itseopiskelusta.

| 47. | Lasten ja nuorten kiinnostus kieliin taas on herätettävä jo varhain. Ensimmäisen vieraan kielen oppiminen tulisi aloittaa mahdollisimman aikaisin, jotta lapset tottuvat vieraan kielen sointiin, sillä näin parannetaan edellytyksiä oppia kieltä nopeasti ja monipuolisesti. |
| --- | --- |

47.

Lasten ja nuorten kiinnostus kieliin taas on herätettävä jo varhain. Ensimmäisen vieraan kielen oppiminen tulisi aloittaa mahdollisimman aikaisin, jotta lapset tottuvat vieraan kielen sointiin, sillä näin parannetaan edellytyksiä oppia kieltä nopeasti ja monipuolisesti.

| 48. | Olisi lisättävä mahdollisuuksia oppia vieraita kieliä perus- ja keskiasteella. Esikoulussa ja alakoulussa tulisi lisätä mahdollisuuksia keskustella vieraalla kielellä, ja yläkoulussa tulisi oppia toinen vieras kieli. |
| --- | --- |

48.

Olisi lisättävä mahdollisuuksia oppia vieraita kieliä perus- ja keskiasteella. Esikoulussa ja alakoulussa tulisi lisätä mahdollisuuksia keskustella vieraalla kielellä, ja yläkoulussa tulisi oppia toinen vieras kieli.

| 49. | Korkeakouluissa tulisi tarjota mahdollisuus täydentää tai laajentaa jo opittujen kielten taitoa myös vahvistamalla Erasmus- ja Sokrates-ohjelmia. |
| --- | --- |

49.

Korkeakouluissa tulisi tarjota mahdollisuus täydentää tai laajentaa jo opittujen kielten taitoa myös vahvistamalla Erasmus- ja Sokrates-ohjelmia.

| 50. | Korkeakoulujen tulisi avata ovensa paitsi iäkkäille opiskelijoille, jotka haluavat parantaa vieraiden kielten taitoaan, myös yrityksille; niitä tulisi tukea ja kannustaa, jotta ne tarjoaisivat henkilöstölleen ja johtajilleen haasteen opetella uusia ”kaupallisia” kieliä. Tässä yhteydessä tulee edistää yritysten ja korkeakoulujen kumppanuuksia. |
| --- | --- |

50.

Korkeakoulujen tulisi avata ovensa paitsi iäkkäille opiskelijoille, jotka haluavat parantaa vieraiden kielten taitoaan, myös yrityksille; niitä tulisi tukea ja kannustaa, jotta ne tarjoaisivat henkilöstölleen ja johtajilleen haasteen opetella uusia ”kaupallisia” kieliä. Tässä yhteydessä tulee edistää yritysten ja korkeakoulujen kumppanuuksia.

| 51. | Lisäksi on kehitettävä kääntämis- ja tulkkauskursseja, joihin osallistuvat paitsi instituutiot kansalaisten yhteisöistä alueisiin ja aina Euroopan parlamenttiin (hyvä kannuste paikallistason institutionaaliseen monikielisyyteen on niiden kuntien tukeminen ja palkitseminen, jotka kykenevät tarjoamaan internetsivustonsa ja tiedotusmateriaalinsa useammalla kielellä) myös toimijat, joilla on yhteyksiä suureen yleisöön. |
| --- | --- |

51.

Lisäksi on kehitettävä kääntämis- ja tulkkauskursseja, joihin osallistuvat paitsi instituutiot kansalaisten yhteisöistä alueisiin ja aina Euroopan parlamenttiin (hyvä kannuste paikallistason institutionaaliseen monikielisyyteen on niiden kuntien tukeminen ja palkitseminen, jotka kykenevät tarjoamaan internetsivustonsa ja tiedotusmateriaalinsa useammalla kielellä) myös toimijat, joilla on yhteyksiä suureen yleisöön.

Monialaisuus

| 52. | Monikielisyyttä voidaan edistää paitsi perus- ja ammattikoulutuksen myös leikin ja vapaa-ajantoiminnan avulla. |
| --- | --- |

52.

Monikielisyyttä voidaan edistää paitsi perus- ja ammattikoulutuksen myös leikin ja vapaa-ajantoiminnan avulla.

| 53. | Esimerkiksi oppimalla useita kieliä kulttuurin tai urheilun yhteydessä voidaan valveuttaa laajoja väestönosia lapsista aikuisiin. |
| --- | --- |

53.

Esimerkiksi oppimalla useita kieliä kulttuurin tai urheilun yhteydessä voidaan valveuttaa laajoja väestönosia lapsista aikuisiin.

| 54. | Musiikkikappaleiden markkinat ovat jo itsessään globaalit ja monikieliset. Olisi myönteistä edistää esimerkiksi eurooppalaiselle musiikille omistettuja Open Day -tyyppisiä tapahtumia, joissa keskityttäisiin kappaleiden sanoituksiin. |
| --- | --- |

54.

Musiikkikappaleiden markkinat ovat jo itsessään globaalit ja monikieliset. Olisi myönteistä edistää esimerkiksi eurooppalaiselle musiikille omistettuja Open Day -tyyppisiä tapahtumia, joissa keskityttäisiin kappaleiden sanoituksiin.

| 55. | Olisi edistettävä kaksikielisten (alkuperäkielen ja käännöksen sisältävien) kirjallisten teosten levittämistä kirjallista kääntämistä koskevan ohjelman avulla. Tätä ei tulisi jättää vain yksittäisten kustantamojen aloitteeksi, vaan olisi tuettava julkisten kumppanuuksien toteuttamista, jotta paikallis- ja aluehallintoja kannustettaisiin edistämään yksityisiä monikielisiä aloitteita. |
| --- | --- |

55.

Olisi edistettävä kaksikielisten (alkuperäkielen ja käännöksen sisältävien) kirjallisten teosten levittämistä kirjallista kääntämistä koskevan ohjelman avulla. Tätä ei tulisi jättää vain yksittäisten kustantamojen aloitteeksi, vaan olisi tuettava julkisten kumppanuuksien toteuttamista, jotta paikallis- ja aluehallintoja kannustettaisiin edistämään yksityisiä monikielisiä aloitteita.

EU:n toimielimet

| 56. | EU:n ”institutionaalinen” monikielisyys on epäilemättä välttämätöntä. Sen vuoksi EU:n toimielimissä on taattava viipymättä ainakin passiivinen tulkkaus Euroopan unionin virallisista kielistä, jotta keskustelujen osanottajat voivat ilmaista ajatuksensa äidinkielellään. |
| --- | --- |

56.

EU:n ”institutionaalinen” monikielisyys on epäilemättä välttämätöntä. Sen vuoksi EU:n toimielimissä on taattava viipymättä ainakin passiivinen tulkkaus Euroopan unionin virallisista kielistä, jotta keskustelujen osanottajat voivat ilmaista ajatuksensa äidinkielellään.

| 57. | Kulttuurisen monimuotoisuuden säilyttäminen merkitsee sitä, että varmistetaan virallinen tai epävirallinen kääntäminen kaikille eurooppalaisille virallisille kielille. Monikielisyyden kannustamiseksi on täysin välttämätöntä, että kaikissa epävirallisissakin kokouksissa keskustelukumppanit viestivät kahdenvälisesti omilla kielillään. |
| --- | --- |

57.

Kulttuurisen monimuotoisuuden säilyttäminen merkitsee sitä, että varmistetaan virallinen tai epävirallinen kääntäminen kaikille eurooppalaisille virallisille kielille. Monikielisyyden kannustamiseksi on täysin välttämätöntä, että kaikissa epävirallisissakin kokouksissa keskustelukumppanit viestivät kahdenvälisesti omilla kielillään.

| 58. | Virallisia kokouksia varten työasiakirjat sekä viralliset asiakirjat on käännettävä kaikille jäsenvaltioiden virallisille kielille. Koska kaikkien jäsenvaltioiden kunnioittaminen on yksi EU:n perusperiaatteista, sen on puolestaan mahdollistettava niiden täysipainoinen osallistuminen ja asetettava jäsenvaltioiden käyttöön tarvittavat asiakirjat kunkin valtion oikeusjärjestyksen mukaisesti, jotta jäsenvaltioiden kansalaiset voivat olla aktiivisesti Euroopan kansalaisia. |
| --- | --- |

58.

Virallisia kokouksia varten työasiakirjat sekä viralliset asiakirjat on käännettävä kaikille jäsenvaltioiden virallisille kielille. Koska kaikkien jäsenvaltioiden kunnioittaminen on yksi EU:n perusperiaatteista, sen on puolestaan mahdollistettava niiden täysipainoinen osallistuminen ja asetettava jäsenvaltioiden käyttöön tarvittavat asiakirjat kunkin valtion oikeusjärjestyksen mukaisesti, jotta jäsenvaltioiden kansalaiset voivat olla aktiivisesti Euroopan kansalaisia.

EU:n ulkorajat

| 59. | Monikielisyys ei saa rajoittua yhteiskunnallisen ja taloudellisen liikkuvuuden edistämiseen EU:ssa, vaan Euroopan kansalaisille on myös annettava mahdollisuus avautua kohti Euroopan ulkopuolisia markkinoita ja kulttuureja. |
| --- | --- |

59.

Monikielisyys ei saa rajoittua yhteiskunnallisen ja taloudellisen liikkuvuuden edistämiseen EU:ssa, vaan Euroopan kansalaisille on myös annettava mahdollisuus avautua kohti Euroopan ulkopuolisia markkinoita ja kulttuureja.

| 60. | Tämä on tärkeää, kun ajatellaan nykyisiä kehityssuuntauksia, joiden myötä EU luo yhä tiiviimpiä yhteyksiä esimerkiksi Kiinan, Venäjän tai Japanin talouksiin ja kulttuureihin. |
| --- | --- |

60.

Tämä on tärkeää, kun ajatellaan nykyisiä kehityssuuntauksia, joiden myötä EU luo yhä tiiviimpiä yhteyksiä esimerkiksi Kiinan, Venäjän tai Japanin talouksiin ja kulttuureihin.

| 61. | EU:n nykyistä vahvempi ulkoinen kilpailukyky edellyttää näin ollen Euroopan ulkopuolisten kielten opetuksen lisäämistä perus- ja ammattikoulutuksessa. |
| --- | --- |

61.

EU:n nykyistä vahvempi ulkoinen kilpailukyky edellyttää näin ollen Euroopan ulkopuolisten kielten opetuksen lisäämistä perus- ja ammattikoulutuksessa.

| 62. | Toinen vieras kieli tulisi valita EU:n jäsenvaltioiden yhteyksissä käytetyistä kielistä. Tässä yhteydessä on etenkin otettava huomioon unionin ulkopuolisten nopean talouskasvun maiden kielet sekä niiden maiden kulttuuriset erityispiirteet, joihin unioni parhaillaan vahvistaa kauppasuhteitaan. |
| --- | --- |

62.

Toinen vieras kieli tulisi valita EU:n jäsenvaltioiden yhteyksissä käytetyistä kielistä. Tässä yhteydessä on etenkin otettava huomioon unionin ulkopuolisten nopean talouskasvun maiden kielet sekä niiden maiden kulttuuriset erityispiirteet, joihin unioni parhaillaan vahvistaa kauppasuhteitaan.

Bryssel 19. kesäkuuta 2008

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 9.10.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 257/36 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 257/36

---

Alueiden komitean OMA-Aloitteinen lausunto aiheesta Tavoitteena vihreä kirja Euroopan Unionin tulevasta vuoristopolitiikasta: Eurooppalainen näkemys vuoristoalueista

(2008/C 257/07)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | muistuttaa puheenjohtaja José Manuel Barroson vastanneen ensi kädeltä myönteisesti Euroopan vuoristoalueiden valtuutettujen järjestön AEM:n (Association of Elected Representatives from Mountainous Areas) kysymykseen unionin vuoristopolitiikkaa käsittelevän vihreän kirjan laatimisesta. Kysymys esitettiin 7. joulukuuta 2006 pidetyn alueiden komitean täysistunnon yhteydessä käydyssä järjestelmälliseen vuoropuheluun liittyneessä keskustelussa. |
| --- | --- |

—

muistuttaa puheenjohtaja José Manuel Barroson vastanneen ensi kädeltä myönteisesti Euroopan vuoristoalueiden valtuutettujen järjestön AEM:n (Association of Elected Representatives from Mountainous Areas) kysymykseen unionin vuoristopolitiikkaa käsittelevän vihreän kirjan laatimisesta. Kysymys esitettiin 7. joulukuuta 2006 pidetyn alueiden komitean täysistunnon yhteydessä käydyssä järjestelmälliseen vuoropuheluun liittyneessä keskustelussa.

| — | toteaa, että vuoristoalueet kärsivät pysyvistä luonnonhaitoista ja maantieteellisistä haitoista, mutta niillä on luontoon ja inhimillisiin voimavaroihin liittyviä valtteja, joilla edistetään kasvua ja luodaan työpaikkoja. |
| --- | --- |

—

toteaa, että vuoristoalueet kärsivät pysyvistä luonnonhaitoista ja maantieteellisistä haitoista, mutta niillä on luontoon ja inhimillisiin voimavaroihin liittyviä valtteja, joilla edistetään kasvua ja luodaan työpaikkoja.

| — | kehottaa Euroopan unionia käynnistämään todellisen yhdennetyn, kaikkia vuoristoalueita tukevan eurooppalaisen politiikan, jossa kunnioitetaan alueiden monimuotoisuutta. |
| --- | --- |

—

kehottaa Euroopan unionia käynnistämään todellisen yhdennetyn, kaikkia vuoristoalueita tukevan eurooppalaisen politiikan, jossa kunnioitetaan alueiden monimuotoisuutta.

| — | on valmis kannattamaan Euroopan komission ja EU:n jäsenvaltioiden ponnisteluja saavuttaa Lissabonissa ja Göteborgissa sovittujen, tarkistettujen strategioiden päämäärät siten, että laaditaan eurooppalainen toimintasuunnitelma vuoristoalueiden kilpailukyvyn ja kestävän kehityksen tukemiseksi. |
| --- | --- |

—

on valmis kannattamaan Euroopan komission ja EU:n jäsenvaltioiden ponnisteluja saavuttaa Lissabonissa ja Göteborgissa sovittujen, tarkistettujen strategioiden päämäärät siten, että laaditaan eurooppalainen toimintasuunnitelma vuoristoalueiden kilpailukyvyn ja kestävän kehityksen tukemiseksi.

| — | suosittaa Euroopan komissiolle, että se ottaa huomioon kolme pääteemaa:






  a. | Lisätään vuoristoalueiden houkuttavuutta ja parannetaan niiden kulkuyhteyksiä, jotta alueille saadaan yrityksiä ja väestöä. Tavoitteeseen päästään etenkin parantamalla maa- ja tietoliikenneyhteyksiä, lisäämällä yhteyksiä Euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin sekä tukemalla innovointia ja luovuutta tietotaidon, henkisen pääoman ja yrittäjähenkisyyden hyödyntämisessä. |
| --- | --- | --- |

—

suosittaa Euroopan komissiolle, että se ottaa huomioon kolme pääteemaa:

a.

Lisätään vuoristoalueiden houkuttavuutta ja parannetaan niiden kulkuyhteyksiä, jotta alueille saadaan yrityksiä ja väestöä. Tavoitteeseen päästään etenkin parantamalla maa- ja tietoliikenneyhteyksiä, lisäämällä yhteyksiä Euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin sekä tukemalla innovointia ja luovuutta tietotaidon, henkisen pääoman ja yrittäjähenkisyyden hyödyntämisessä.

| b. | Tarkastellaan vuoristoalueita niiden omista resursseista käsin ja otetaan huomioon alueiden erityispiirteet, jotta ne pystyvät selviytymään pysyviin luonnonhaittoihinsa liittyvistä lisäkustannuksista ja säilyttämään yleishyödylliset palvelut. |
| --- | --- |

b.

Tarkastellaan vuoristoalueita niiden omista resursseista käsin ja otetaan huomioon alueiden erityispiirteet, jotta ne pystyvät selviytymään pysyviin luonnonhaittoihinsa liittyvistä lisäkustannuksista ja säilyttämään yleishyödylliset palvelut.

| c. | Kehitetään klustereita ja kilpailukeskuksia, jotta elinkeinoelämän eri osa-alueet pyrkivät yhdessä ja vakaasti päämääränä olevaan kestävään kehitykseen. |
| --- | --- |

c.

Kehitetään klustereita ja kilpailukeskuksia, jotta elinkeinoelämän eri osa-alueet pyrkivät yhdessä ja vakaasti päämääränä olevaan kestävään kehitykseen.

| Esittelijä | : | Luis DURNWALDER (IT, PPE) Bolzano — Alto Adigen autonomisen maakunnan valtuuston puheenjohtaja |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Luis DURNWALDER (IT, PPE) Bolzano — Alto Adigen autonomisen maakunnan valtuuston puheenjohtaja

POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | muistuttaa puheenjohtaja José Manuel Barroson vastanneen ensi kädeltä myönteisesti Euroopan vuoristoalueiden valtuutettujen järjestön AEM:n (Association of Elected Representatives from Mountainous Areas) kysymykseen unionin vuoristopolitiikkaa käsittelevän vihreän kirjan laatimisesta. Kysymys esitettiin 7. joulukuuta 2006 pidetyn alueiden komitean täysistunnon yhteydessä käydyssä järjestelmälliseen vuoropuheluun liittyneessä keskustelussa. |
| --- | --- |

1.

muistuttaa puheenjohtaja José Manuel Barroson vastanneen ensi kädeltä myönteisesti Euroopan vuoristoalueiden valtuutettujen järjestön AEM:n (Association of Elected Representatives from Mountainous Areas) kysymykseen unionin vuoristopolitiikkaa käsittelevän vihreän kirjan laatimisesta. Kysymys esitettiin 7. joulukuuta 2006 pidetyn alueiden komitean täysistunnon yhteydessä käydyssä järjestelmälliseen vuoropuheluun liittyneessä keskustelussa.

| 2. | korostaa, että Lissabonin sopimuksessa (158 artiklassa) myönnetään, että vuoristoalueisiin on kiinnitettävä erityistä huomiota muiden pysyvistä luonnonhaitoista ja maantieteellisistä haitoista kärsivien alueiden joukossa, ja ne määritellään yhdeksi alueellisen yhteenkuuluvuuspolitiikan tavoitteeksi. |
| --- | --- |

2.

korostaa, että Lissabonin sopimuksessa (158 artiklassa) myönnetään, että vuoristoalueisiin on kiinnitettävä erityistä huomiota muiden pysyvistä luonnonhaitoista ja maantieteellisistä haitoista kärsivien alueiden joukossa, ja ne määritellään yhdeksi alueellisen yhteenkuuluvuuspolitiikan tavoitteeksi.

| 3. | muistuttaa, että vuoristot ovat Euroopan unionin koko väestön elämän ja toiminnan kannalta olennaisia luonnonvaroineen ja kulttuurivarantoineen sekä kielellisen monimuotoisuutensa, tietotaitonsa ja taloudellisten voimavarojensa, kuten maatalouden, teollisuuden ja matkailun ansiosta. |
| --- | --- |

3.

muistuttaa, että vuoristot ovat Euroopan unionin koko väestön elämän ja toiminnan kannalta olennaisia luonnonvaroineen ja kulttuurivarantoineen sekä kielellisen monimuotoisuutensa, tietotaitonsa ja taloudellisten voimavarojensa, kuten maatalouden, teollisuuden ja matkailun ansiosta.

| 4. | panee merkille, että vuoristoalueita on 21:ssä Euroopan unionin jäsenvaltiossa: niiden osuus unionin pinta-alasta on 35,69 %, ja niillä asuu 17,73 % unionin väestöstä. (1) |
| --- | --- |

4.

panee merkille, että vuoristoalueita on 21:ssä Euroopan unionin jäsenvaltiossa: niiden osuus unionin pinta-alasta on 35,69 %, ja niillä asuu 17,73 % unionin väestöstä. (1)

| 5. | huomauttaa, että maapallon vedenpinnan yläpuolisista alueista 26 % on vuoristoalueita, ja niillä asuu 10 % maapallon väestöstä. Vuoristoalueet ovat keskeinen osa maapallon kestävää kehitystä, kuten Rion Agenda 21:n luvussa 13 todetaan. |
| --- | --- |

5.

huomauttaa, että maapallon vedenpinnan yläpuolisista alueista 26 % on vuoristoalueita, ja niillä asuu 10 % maapallon väestöstä. Vuoristoalueet ovat keskeinen osa maapallon kestävää kehitystä, kuten Rion Agenda 21:n luvussa 13 todetaan.

| 6. | toteaa, että vuoristoalueiden kulkuyhteydet ovat ratkaiseva haaste todellisten yhtenäismarkkinoiden saattamiselle päätökseen sekä ihmisten, tavaroiden ja palveluiden vapaan liikkuvuuden toteutumiselle. |
| --- | --- |

6.

toteaa, että vuoristoalueiden kulkuyhteydet ovat ratkaiseva haaste todellisten yhtenäismarkkinoiden saattamiselle päätökseen sekä ihmisten, tavaroiden ja palveluiden vapaan liikkuvuuden toteutumiselle.

| 7. | korostaa, että vuoristoalueiden erilaisuus jää taka-alalle tarkasteltaessa vuoristojen yhtenäisyyttä alueiden tai valtioiden rajat ylittävinä kokonaisuuksina, jotka koostuvat vuorista, laaksoista ja vuorten rinteistä, kaupunkialueista ja maaseudusta. |
| --- | --- |

7.

korostaa, että vuoristoalueiden erilaisuus jää taka-alalle tarkasteltaessa vuoristojen yhtenäisyyttä alueiden tai valtioiden rajat ylittävinä kokonaisuuksina, jotka koostuvat vuorista, laaksoista ja vuorten rinteistä, kaupunkialueista ja maaseudusta.

| 8. | toteaa, että vuoristomaisema on uskomattoman monimuotoinen luonnoltaan ja erityisen hauras ja herkkä reagoimaan ilmastonmuutokseen. Siksi se on todellinen ilmastonmuutoksen ennakkovaroitusjärjestelmä. |
| --- | --- |

8.

toteaa, että vuoristomaisema on uskomattoman monimuotoinen luonnoltaan ja erityisen hauras ja herkkä reagoimaan ilmastonmuutokseen. Siksi se on todellinen ilmastonmuutoksen ennakkovaroitusjärjestelmä.

| 9. | toteaa, että vuoristoalueet ovat perinteisesti kestävän kehityksen kokeilualueita, joilla voidaan löytää innovatiivisia ratkaisuja pysyviin luonnonhaittoihin. |
| --- | --- |

9.

toteaa, että vuoristoalueet ovat perinteisesti kestävän kehityksen kokeilualueita, joilla voidaan löytää innovatiivisia ratkaisuja pysyviin luonnonhaittoihin.

| 10. | muistuttaa, että alue- ja paikallisyhteisöillä on runsaasti kokemusta vuoriston kestävästä kehityksestä. |
| --- | --- |

10.

muistuttaa, että alue- ja paikallisyhteisöillä on runsaasti kokemusta vuoriston kestävästä kehityksestä.

| 11. | palauttaa mieliin Euroopan parlamentin, alueiden komitean sekä talous- ja sosiaalikomitean lausunnoissaan ja tutkimuksissaan esiin tuomat pyrkimykset vuoristoalueiden arvostuksen lisäämiseksi unionin toimintalinjoissa. |
| --- | --- |

11.

palauttaa mieliin Euroopan parlamentin, alueiden komitean sekä talous- ja sosiaalikomitean lausunnoissaan ja tutkimuksissaan esiin tuomat pyrkimykset vuoristoalueiden arvostuksen lisäämiseksi unionin toimintalinjoissa.

| 12. | toteaa, ettei unionilla ole vielä meripolitiikan tai kaupunkipolitiikan kaltaista kokonaisvaltaista vuoristopolitiikkaa tai yhteisön strategiaa. |
| --- | --- |

12.

toteaa, ettei unionilla ole vielä meripolitiikan tai kaupunkipolitiikan kaltaista kokonaisvaltaista vuoristopolitiikkaa tai yhteisön strategiaa.

Euroopan unionin hallintotavan parantaminen

| 13. | huomauttaa, että vuoristoalueiden alue- ja paikallisyhteisöt puolustavat alueiden autonomiaa ja toissijaisuusperiaatteen noudattamista ja kannattavat alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa unionin hallinnossa. |
| --- | --- |

13.

huomauttaa, että vuoristoalueiden alue- ja paikallisyhteisöt puolustavat alueiden autonomiaa ja toissijaisuusperiaatteen noudattamista ja kannattavat alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa unionin hallinnossa.

| 14. | toteaa, että vuoristoalueet kärsivät pysyvistä luonnonhaitoista ja maantieteellisistä haitoista, mutta niillä on luontoon ja inhimillisiin voimavaroihin liittyviä valtteja, joilla edistetään kasvua ja luodaan työpaikkoja. |
| --- | --- |

14.

toteaa, että vuoristoalueet kärsivät pysyvistä luonnonhaitoista ja maantieteellisistä haitoista, mutta niillä on luontoon ja inhimillisiin voimavaroihin liittyviä valtteja, joilla edistetään kasvua ja luodaan työpaikkoja.

| 15. | huomauttaa, että unionin toimintalinjat on koottava yhdennettyyn, kestävää kehitystä tukevaan strategiaan, joka on mukautettavissa erilaisten vuoristoalueiden todellisuuteen. |
| --- | --- |

15.

huomauttaa, että unionin toimintalinjat on koottava yhdennettyyn, kestävää kehitystä tukevaan strategiaan, joka on mukautettavissa erilaisten vuoristoalueiden todellisuuteen.

| 16. | toteaa, että EU:n on ryhdyttävä pikaisesti tasapainoisiin ja tasapuolisiin toimiin, jotta unionin kaupunki- ja rannikkoalueiden sekä erittäin harvaan asuttujen alueiden ja vuoristoalueiden monimuotoisuutta hyödynnetään kestävästi. |
| --- | --- |

16.

toteaa, että EU:n on ryhdyttävä pikaisesti tasapainoisiin ja tasapuolisiin toimiin, jotta unionin kaupunki- ja rannikkoalueiden sekä erittäin harvaan asuttujen alueiden ja vuoristoalueiden monimuotoisuutta hyödynnetään kestävästi.

| 17. | muistuttaa, että vuoriston asukkaat tekevät merkittävää työtä maiseman ja vuoriston luonnon tasapainon hyväksi. |
| --- | --- |

17.

muistuttaa, että vuoriston asukkaat tekevät merkittävää työtä maiseman ja vuoriston luonnon tasapainon hyväksi.

| 18. | kannattaa alueiden ja paikallisviranomaisten toimia sekä niiden muodostamia verkostoja, joissa vaihdetaan hyviä käytänteitä Lissabonissa ja Göteborgissa sovittujen tarkistettujen tavoitteiden saavuttamiseksi sekä pyrittäessä päämääränä olevaan taloudelliseen, sosiaaliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen. |
| --- | --- |

18.

kannattaa alueiden ja paikallisviranomaisten toimia sekä niiden muodostamia verkostoja, joissa vaihdetaan hyviä käytänteitä Lissabonissa ja Göteborgissa sovittujen tarkistettujen tavoitteiden saavuttamiseksi sekä pyrittäessä päämääränä olevaan taloudelliseen, sosiaaliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen.

| 19. | muistuttaa, että Lissabonin strategia ja vuosiksi 2007–2013 laaditut koheesiopolitiikan suuntaviivat ovat vuoristoalueiden — kuten muidenkin alueiden — kannalta tarkoituksenmukaisia, sillä niillä vauhditetaan unionin maailmanlaajuista kilpailukykyä. |
| --- | --- |

19.

muistuttaa, että Lissabonin strategia ja vuosiksi 2007–2013 laaditut koheesiopolitiikan suuntaviivat ovat vuoristoalueiden — kuten muidenkin alueiden — kannalta tarkoituksenmukaisia, sillä niillä vauhditetaan unionin maailmanlaajuista kilpailukykyä.

| 20. | muistuttaa, että unionin toimintalinjoilla on alueellisen yhdentymisen kannalta tarkasteltuna alueiden ja valtioiden rajat ylittävä ulottuvuus. |
| --- | --- |

20.

muistuttaa, että unionin toimintalinjoilla on alueellisen yhdentymisen kannalta tarkasteltuna alueiden ja valtioiden rajat ylittävä ulottuvuus.

| 21. | painottaa tarvetta lähentää unionin politiikkoja ja hallintoa kansalaisten arkipäivään. |
| --- | --- |

21.

painottaa tarvetta lähentää unionin politiikkoja ja hallintoa kansalaisten arkipäivään.

Yhdennetty lähestymistapa vuoristoalueisiin yleisenä periaatteena

| 22. | korostaa, että tuotetaan Euroopan laajuista lisäarvoa, kun kiinnitetään huomiota vuoristoalueisiin ja otetaan huomioon niiden alueiden ja valtioiden rajat ylittävä ulottuvuus (Alpit, Pyreneet, Karpaatit, Iberian vuoret, Balkanvuoret, Välimeren alueen — myös saarten — vuoristot, Pohjois-Euroopan vuoristot, Keski-Euroopan vuoristot jne.). |
| --- | --- |

22.

korostaa, että tuotetaan Euroopan laajuista lisäarvoa, kun kiinnitetään huomiota vuoristoalueisiin ja otetaan huomioon niiden alueiden ja valtioiden rajat ylittävä ulottuvuus (Alpit, Pyreneet, Karpaatit, Iberian vuoret, Balkanvuoret, Välimeren alueen — myös saarten — vuoristot, Pohjois-Euroopan vuoristot, Keski-Euroopan vuoristot jne.).

| 23. | tuo esiin vuoristoalueiden luonnonvarojen ja kulttuurivarannon tarjoamat edut. |
| --- | --- |

23.

tuo esiin vuoristoalueiden luonnonvarojen ja kulttuurivarannon tarjoamat edut.

| 24. | muistuttaa monista vuoristoalueita tukevista yhdennetyistä kansallisista ja alueellisista toimintalinjoista. |
| --- | --- |

24.

muistuttaa monista vuoristoalueita tukevista yhdennetyistä kansallisista ja alueellisista toimintalinjoista.

| 25. | ottaa huomioon Alppien suojelua koskevan yleissopimuksen sekä Karpaatteja koskevan yleissopimuksen valmistelun käynnistymisen. |
| --- | --- |

25.

ottaa huomioon Alppien suojelua koskevan yleissopimuksen sekä Karpaatteja koskevan yleissopimuksen valmistelun käynnistymisen.

| 26. | arvostaa Euroregioiden tekemää työtä ja työyhteisöjen työsarkaa rajaseuduilla, jossa ne toimivat välittäjinä ja piristävät alueiden toimintaa. |
| --- | --- |

26.

arvostaa Euroregioiden tekemää työtä ja työyhteisöjen työsarkaa rajaseuduilla, jossa ne toimivat välittäjinä ja piristävät alueiden toimintaa.

| 27. | esittää toivomuksen, että unioni laatii todellisen yhdennetyn vuoristostrategian, jolla poikkialaisesti täydennetään valmisteilla olevan, alueellista yhteenkuuluvuutta käsittelevän vihreän kirjan ansiosta toivottavasti aikaan saatavaa edistystä. |
| --- | --- |

27.

esittää toivomuksen, että unioni laatii todellisen yhdennetyn vuoristostrategian, jolla poikkialaisesti täydennetään valmisteilla olevan, alueellista yhteenkuuluvuutta käsittelevän vihreän kirjan ansiosta toivottavasti aikaan saatavaa edistystä.

Eri toimintalinjojen hyödyntäminen yhdennetyssä vuoristopolitiikassa

| 28. | korostaa, että unionin vuoristopolitiikka sivuaisi hyvin monia unionin lainsäädännön alaan jo osittain kuuluvia alakohtaisia politiikkoja, joita ei kuitenkaan ole koskaan koordinoitu yhdennetysti. |
| --- | --- |

28.

korostaa, että unionin vuoristopolitiikka sivuaisi hyvin monia unionin lainsäädännön alaan jo osittain kuuluvia alakohtaisia politiikkoja, joita ei kuitenkaan ole koskaan koordinoitu yhdennetysti.

| 29. | luettelee keskeisiä politiikanlohkoja, jotka on otettava huomioon aktiivisessa vuoristopolitiikassa:






  — | taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus, johon liittyy alueidenvälinen sekä alueiden ja valtioiden rajat ylittävä yhteistyö |
| --- | --- | --- |

29.

luettelee keskeisiä politiikanlohkoja, jotka on otettava huomioon aktiivisessa vuoristopolitiikassa:

—

taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus, johon liittyy alueidenvälinen sekä alueiden ja valtioiden rajat ylittävä yhteistyö

| — | maatalous ja maaseudun kehittäminen |
| --- | --- |

—

maatalous ja maaseudun kehittäminen

| — | matkailu |
| --- | --- |

—

matkailu

| — | teollisuus ja pk-yritykset |
| --- | --- |

—

teollisuus ja pk-yritykset

| — | ilmastonmuutos, uusiutuvat energialähteet ja luonnonvarat (vesi, tuuli, korkealla vuoristossa paistava aurinko, puu, biomassa) |
| --- | --- |

—

ilmastonmuutos, uusiutuvat energialähteet ja luonnonvarat (vesi, tuuli, korkealla vuoristossa paistava aurinko, puu, biomassa)

| — | ympäristö, luonnon monimuotoisuus sekä luonnon- ja kulttuurimaisema |
| --- | --- |

—

ympäristö, luonnon monimuotoisuus sekä luonnon- ja kulttuurimaisema

| — | liikenne sekä tieto- ja viestintätekniikka, paikalliset kulkuyhteydet ja Euroopan laajuiset liikenneverkot |
| --- | --- |

—

liikenne sekä tieto- ja viestintätekniikka, paikalliset kulkuyhteydet ja Euroopan laajuiset liikenneverkot

| — | kilpailu, yhtenäismarkkinat, yleishyödylliset palvelut sekä julkisen ja yksityissektorin kumppanuus |
| --- | --- |

—

kilpailu, yhtenäismarkkinat, yleishyödylliset palvelut sekä julkisen ja yksityissektorin kumppanuus

| — | tutkimus ja innovointi |
| --- | --- |

—

tutkimus ja innovointi

| — | kulttuurien ja kielten monimuotoisuus, perus- ja ammattikoulutus. |
| --- | --- |

—

kulttuurien ja kielten monimuotoisuus, perus- ja ammattikoulutus.

Euroopan unionin toimintasuunnitelma vuoristoalueiden hyväksi

| 30. | kehottaa Euroopan unionia käynnistämään todellisen yhdennetyn, kaikkia vuoristoalueita tukevan eurooppalaisen politiikan, jossa kunnioitetaan alueiden monimuotoisuutta. |
| --- | --- |

30.

kehottaa Euroopan unionia käynnistämään todellisen yhdennetyn, kaikkia vuoristoalueita tukevan eurooppalaisen politiikan, jossa kunnioitetaan alueiden monimuotoisuutta.

| 31. | on valmis kannattamaan Euroopan komission ja EU:n jäsenvaltioiden ponnisteluja saavuttaa Lissabonissa ja Göteborgissa sovittujen, tarkistettujen strategioiden päämäärät siten, että laaditaan eurooppalainen toimintasuunnitelma vuoristoalueiden kilpailukyvyn ja kestävän kehityksen tukemiseksi. |
| --- | --- |

31.

on valmis kannattamaan Euroopan komission ja EU:n jäsenvaltioiden ponnisteluja saavuttaa Lissabonissa ja Göteborgissa sovittujen, tarkistettujen strategioiden päämäärät siten, että laaditaan eurooppalainen toimintasuunnitelma vuoristoalueiden kilpailukyvyn ja kestävän kehityksen tukemiseksi.

| 32. | neuvoo unionin toimielimiä ottamaan huomioon alueiden erityispiirteet toteuttaessaan säädöskäytännön parantamiseen liittyviä toimia. |
| --- | --- |

32.

neuvoo unionin toimielimiä ottamaan huomioon alueiden erityispiirteet toteuttaessaan säädöskäytännön parantamiseen liittyviä toimia.

| 33. | kehottaa Euroopan komissiota tunnustamaan paikallis- ja alueyhteisöjen myönteisen ja moninaisen panoksen vuoristoalueiden kestävään kehitykseen ja sisällyttämään sen unionin uuteen vuoristopolitiikkaan. |
| --- | --- |

33.

kehottaa Euroopan komissiota tunnustamaan paikallis- ja alueyhteisöjen myönteisen ja moninaisen panoksen vuoristoalueiden kestävään kehitykseen ja sisällyttämään sen unionin uuteen vuoristopolitiikkaan.

| 34. | suosittaa Euroopan komissiolle, että se ottaa huomioon kolme pääteemaa:






  a) | Lisätään vuoristoalueiden houkuttavuutta ja parannetaan niiden kulkuyhteyksiä, silloin kun se voidaan tehdä aiheuttamatta vahinkoa ympäristölle, jotta alueille saadaan yrityksiä ja väestöä. Tavoitteeseen päästään etenkin parantamalla maa- ja tietoliikenneyhteyksiä, lisäämällä yhteyksiä Euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin sekä tukemalla innovointia ja luovuutta tietotaidon, henkisen pääoman ja yrittäjähenkisyyden hyödyntämisessä. |
| --- | --- | --- |

34.

suosittaa Euroopan komissiolle, että se ottaa huomioon kolme pääteemaa:

a)

Lisätään vuoristoalueiden houkuttavuutta ja parannetaan niiden kulkuyhteyksiä, silloin kun se voidaan tehdä aiheuttamatta vahinkoa ympäristölle, jotta alueille saadaan yrityksiä ja väestöä. Tavoitteeseen päästään etenkin parantamalla maa- ja tietoliikenneyhteyksiä, lisäämällä yhteyksiä Euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin sekä tukemalla innovointia ja luovuutta tietotaidon, henkisen pääoman ja yrittäjähenkisyyden hyödyntämisessä.

| b) | Tarkastellaan vuoristoalueita niiden omista resursseista käsin ja otetaan huomioon alueiden erityispiirteet, jotta ne pystyvät selviytymään pysyviin luonnonhaittoihinsa liittyvistä lisäkustannuksista ja säilyttämään yleishyödylliset palvelut. |
| --- | --- |

b)

Tarkastellaan vuoristoalueita niiden omista resursseista käsin ja otetaan huomioon alueiden erityispiirteet, jotta ne pystyvät selviytymään pysyviin luonnonhaittoihinsa liittyvistä lisäkustannuksista ja säilyttämään yleishyödylliset palvelut.

| c) | Kehitetään klustereita ja kilpailukeskuksia, jotta elinkeinoelämän eri osa-alueet pyrkivät yhdessä ja vakaasti päämääränä olevaan kestävään kehitykseen. |
| --- | --- |

c)

Kehitetään klustereita ja kilpailukeskuksia, jotta elinkeinoelämän eri osa-alueet pyrkivät yhdessä ja vakaasti päämääränä olevaan kestävään kehitykseen.

| 35. | suosittaa, että Euroopan komissio kehittää vuoristoalueista innovoinnin, osaamisyhteiskunnan ja kestävän kehityksen kokeilualueita. |
| --- | --- |

35.

suosittaa, että Euroopan komissio kehittää vuoristoalueista innovoinnin, osaamisyhteiskunnan ja kestävän kehityksen kokeilualueita.

| 36. | esittää toivomuksen, että vuoristoalueet voisivat edelleen kehittää perinteistään ammentavaa innovointitoimintaa ja parantaa pk-yritystensä kilpailukykyä. |
| --- | --- |

36.

esittää toivomuksen, että vuoristoalueet voisivat edelleen kehittää perinteistään ammentavaa innovointitoimintaa ja parantaa pk-yritystensä kilpailukykyä.

| 37. | ehdottaa Euroopan komissiolle ja EU:n jäsenvaltioille, että ne ottavat huomioon alueiden erilaiset työvoima- ja koulutustarpeet. |
| --- | --- |

37.

ehdottaa Euroopan komissiolle ja EU:n jäsenvaltioille, että ne ottavat huomioon alueiden erilaiset työvoima- ja koulutustarpeet.

| 38. | suosittaa Euroopan komissiolle, että se kehittäisi luonnonpuistoista saatujen kokemusten pohjalta yhdennetyn hallintamenetelmän eristyksissä olevia, korkealla ja keskikorkeudella sijaitsevia vuoristoalueita varten. Kyseisessä hallintamenetelmässä tulisi yhdistää etenkin Natura 2000 -verkon välineiden avulla toteutettava luonnonvarojen suojelupolitiikka sekä vuoristoalueiden tasapainoinen hyödyntäminen ja kehittäminen. |
| --- | --- |

38.

suosittaa Euroopan komissiolle, että se kehittäisi luonnonpuistoista saatujen kokemusten pohjalta yhdennetyn hallintamenetelmän eristyksissä olevia, korkealla ja keskikorkeudella sijaitsevia vuoristoalueita varten. Kyseisessä hallintamenetelmässä tulisi yhdistää etenkin Natura 2000 -verkon välineiden avulla toteutettava luonnonvarojen suojelupolitiikka sekä vuoristoalueiden tasapainoinen hyödyntäminen ja kehittäminen.

| 39. | neuvoo Euroopan unionia sisällyttämään alueiden erityispiirteet väestönsuojelun järjestelyyn ja tiedostamaan, että luonnonkatastrofien ja luonnon asettamista rajoituksista johtuva riski on suuri ja edellyttää vuoristossa hyvin erilaista väestönsuojelun ja pelastuspalvelun toimintatekniikkaa kuin muualla. |
| --- | --- |

39.

neuvoo Euroopan unionia sisällyttämään alueiden erityispiirteet väestönsuojelun järjestelyyn ja tiedostamaan, että luonnonkatastrofien ja luonnon asettamista rajoituksista johtuva riski on suuri ja edellyttää vuoristossa hyvin erilaista väestönsuojelun ja pelastuspalvelun toimintatekniikkaa kuin muualla.

| 40. | kehottaa tarkastelemaan YMP:tä uudistettaessa maatalouden, laiduntamisen ja vuoristossa harjoitettavan viininviljelyn strategista tehtävää vaalittaessa maisemaa ja veden laatua sekä tuotettaessa laatutuotteita, joiden alkuperäalue on helposti jäljitettävissä. Tällaisella aiempaa territoriaalisemmalla uudella YMP:llä suosittaisiin laadukasta, heikosti kannattavaa tuotantoa, joka on olennainen osa eurooppalaista maataloutta ja jolla on ympäristön kannalta keskeinen sija. |
| --- | --- |

40.

kehottaa tarkastelemaan YMP:tä uudistettaessa maatalouden, laiduntamisen ja vuoristossa harjoitettavan viininviljelyn strategista tehtävää vaalittaessa maisemaa ja veden laatua sekä tuotettaessa laatutuotteita, joiden alkuperäalue on helposti jäljitettävissä. Tällaisella aiempaa territoriaalisemmalla uudella YMP:llä suosittaisiin laadukasta, heikosti kannattavaa tuotantoa, joka on olennainen osa eurooppalaista maataloutta ja jolla on ympäristön kannalta keskeinen sija.

| 41. | kehottaa Euroopan komissiota, Euroopan parlamenttia ja Euroopan unionin neuvostoa tarjoamaan tasapainoista toimenpidekokonaisuutta tukemaan maitokiintiön poistamista erityisesti korkeilla ja keskikorkeilla vuoristoalueilla. Toimet olisi rahoitettava markkinajärjestelyihin varatuista varoista, joita ei enää käytetä, kuitenkin niin, ettei tämä haittaa suorien tukien järjestelmää. Jotta maanviljelys, laajaperäinen karjankasvatus ja maidontuotanto säilyvät korkeilla ja keskikorkeilla vuoristoalueilla, komitea kehottaa harjoittamaan toisen pilarin puitteissa nykyistä talouskeskeisempää toimintaa muun muassa kaupallisten mahdollisuuksien luomiseksi ja niin, että tuetaan sellaista maataloutta, jota harjoitetaan luonnon- ja maantieteellisistä haitoista kärsivillä alueilla ja joka vaikuttaa suotuisasti luontoon ja ympäristöön. |
| --- | --- |

41.

kehottaa Euroopan komissiota, Euroopan parlamenttia ja Euroopan unionin neuvostoa tarjoamaan tasapainoista toimenpidekokonaisuutta tukemaan maitokiintiön poistamista erityisesti korkeilla ja keskikorkeilla vuoristoalueilla. Toimet olisi rahoitettava markkinajärjestelyihin varatuista varoista, joita ei enää käytetä, kuitenkin niin, ettei tämä haittaa suorien tukien järjestelmää. Jotta maanviljelys, laajaperäinen karjankasvatus ja maidontuotanto säilyvät korkeilla ja keskikorkeilla vuoristoalueilla, komitea kehottaa harjoittamaan toisen pilarin puitteissa nykyistä talouskeskeisempää toimintaa muun muassa kaupallisten mahdollisuuksien luomiseksi ja niin, että tuetaan sellaista maataloutta, jota harjoitetaan luonnon- ja maantieteellisistä haitoista kärsivillä alueilla ja joka vaikuttaa suotuisasti luontoon ja ympäristöön.

| 42. | kehottaa EU:n toimielimiä ottamaan unionin politiikkojen yhteydessä huomioon vuoristometsien ja niiden kestävän hoidon strategisen merkityksen, kun ajatellaan metsien omalle ympäristölleen ja etenkin lähiasutukselle antamaa tehokasta suojaa sekä myös panosta luonnonvarojen ja biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseen torjuttaessa ilmastonmuutosta, säilytettäessä ilman ja veden laatu, suojeltaessa maisemia sekä edistettäessä vuoristoalueiden taloudellista ja sosiaalista kehitystä. |
| --- | --- |

42.

kehottaa EU:n toimielimiä ottamaan unionin politiikkojen yhteydessä huomioon vuoristometsien ja niiden kestävän hoidon strategisen merkityksen, kun ajatellaan metsien omalle ympäristölleen ja etenkin lähiasutukselle antamaa tehokasta suojaa sekä myös panosta luonnonvarojen ja biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseen torjuttaessa ilmastonmuutosta, säilytettäessä ilman ja veden laatu, suojeltaessa maisemia sekä edistettäessä vuoristoalueiden taloudellista ja sosiaalista kehitystä.

| 43. | yhtyy toteamukseen, että Euroopassa ei nykyisin hyödynnetä metsätalouden ympäristötehtävän eikä alan tuotteiden koko potentiaalia (energia, rakentaminen, rakennusmateriaalit). |
| --- | --- |

43.

yhtyy toteamukseen, että Euroopassa ei nykyisin hyödynnetä metsätalouden ympäristötehtävän eikä alan tuotteiden koko potentiaalia (energia, rakentaminen, rakennusmateriaalit).

| 44. | kehottaa unionin toimielimiä sisällyttämään unionin alueiden tarkasteluun vuoristoalueiden energiavaltit ja niiden kyvyn tuottaa energiaa uusiutuvista energialähteistä (vesivoima, aurinko- ja tuulienergia, biomassa ja puu) sekä passiivisen rakennuskapasiteetin. |
| --- | --- |

44.

kehottaa unionin toimielimiä sisällyttämään unionin alueiden tarkasteluun vuoristoalueiden energiavaltit ja niiden kyvyn tuottaa energiaa uusiutuvista energialähteistä (vesivoima, aurinko- ja tuulienergia, biomassa ja puu) sekä passiivisen rakennuskapasiteetin.

| 45. | kehottaa unionin toimielimiä, valtakunnallisia ja alueellisia pankkeja sekä yleiseurooppalaista hiilirahastoa tai Bluenext-järjestelmää ottamaan huomioon ympäristön laatua parantavat vuoristoelementit (metsät, alppiniityt ja vuoriston laidunmaat), jotka toimivat hiilidioksidinieluina ja joita on mahdollista hyödyntää rahallisesti sertifiointijärjestelmän tai päästövähennyshyvitysten muodossa. |
| --- | --- |

45.

kehottaa unionin toimielimiä, valtakunnallisia ja alueellisia pankkeja sekä yleiseurooppalaista hiilirahastoa tai Bluenext-järjestelmää ottamaan huomioon ympäristön laatua parantavat vuoristoelementit (metsät, alppiniityt ja vuoriston laidunmaat), jotka toimivat hiilidioksidinieluina ja joita on mahdollista hyödyntää rahallisesti sertifiointijärjestelmän tai päästövähennyshyvitysten muodossa.

| 46. | palauttaa mieliin, että Euroopan laajuisiin energia-, liikenne- ja tietoliikenneverkkoihin on sisällytettävä todellinen alueellinen ulottuvuus ja niissä on otettava huomioon verkkojen halkomien alueiden maantieteelliseen sijaintiin, ympäristöön ja väestöön liittyvät realiteetit, jotta verkot kehittyisivät todellisiksi mantereen laajuisiksi eurooppalaisiksi yhteysverkoiksi, joille paikallisväestö antaa tukensa. |
| --- | --- |

46.

palauttaa mieliin, että Euroopan laajuisiin energia-, liikenne- ja tietoliikenneverkkoihin on sisällytettävä todellinen alueellinen ulottuvuus ja niissä on otettava huomioon verkkojen halkomien alueiden maantieteelliseen sijaintiin, ympäristöön ja väestöön liittyvät realiteetit, jotta verkot kehittyisivät todellisiksi mantereen laajuisiksi eurooppalaisiksi yhteysverkoiksi, joille paikallisväestö antaa tukensa.

| 47. | ehdottaa, että unionin pohtiessa kestävää kaupunkiliikennettä kiinnitettäisiin huomiota vuoristokaupunkien liikennekokeiluihin paikallisliikenteen järjestämisestä yhdennetysti ja kestävästi. |
| --- | --- |

47.

ehdottaa, että unionin pohtiessa kestävää kaupunkiliikennettä kiinnitettäisiin huomiota vuoristokaupunkien liikennekokeiluihin paikallisliikenteen järjestämisestä yhdennetysti ja kestävästi.

| 48. | painottaa tarvetta luoda pysyviä kulkuyhteyksiä vuoristoalueiden väestön ja suurten asutuskeskusten välille, jotta saavutetaan unionin tarkistetut kasvu- ja työllisyystavoitteet. |
| --- | --- |

48.

painottaa tarvetta luoda pysyviä kulkuyhteyksiä vuoristoalueiden väestön ja suurten asutuskeskusten välille, jotta saavutetaan unionin tarkistetut kasvu- ja työllisyystavoitteet.

| 49. | kehottaa Euroopan komissiota tekemään kaikkensa digitaalikuilun kaventamiseksi sekä nopeiden maanpäällisten tai satelliittivälitteisten tiedonsiirtoyhteyksien tarjoamiseksi kaikille unionin alueille ja kaikille kansalaisille sekä yhteyksien kehittämiseksi pian suurnopeusyhteyksiksi etenkin tietoyhteiskuntaan osallistumista edistävän i2010-aloitteen yhteydessä. |
| --- | --- |

49.

kehottaa Euroopan komissiota tekemään kaikkensa digitaalikuilun kaventamiseksi sekä nopeiden maanpäällisten tai satelliittivälitteisten tiedonsiirtoyhteyksien tarjoamiseksi kaikille unionin alueille ja kaikille kansalaisille sekä yhteyksien kehittämiseksi pian suurnopeusyhteyksiksi etenkin tietoyhteiskuntaan osallistumista edistävän i2010-aloitteen yhteydessä.

| 50. | suosittaa, että ulko- ja naapuruuspolitiikkaan sisällytetään tiettyjen kansainvälisten geopoliittisten kysymysten vuoristoulottuvuus ottamalla huomioon sellaiset haasteet kuin vesi- ja luonnonvarat, kulttuurisen monimuotoisuuden kunnioittaminen ja peruskoulutus, kestävä talouskehitys ja muuttoliikkeet. |
| --- | --- |

50.

suosittaa, että ulko- ja naapuruuspolitiikkaan sisällytetään tiettyjen kansainvälisten geopoliittisten kysymysten vuoristoulottuvuus ottamalla huomioon sellaiset haasteet kuin vesi- ja luonnonvarat, kulttuurisen monimuotoisuuden kunnioittaminen ja peruskoulutus, kestävä talouskehitys ja muuttoliikkeet.

| 51. | neuvoo Euroopan komissiota alueellistamaan viestintästrategiansa, jotta se olisi lähempänä unionin kansalaisten arkea. |
| --- | --- |

51.

neuvoo Euroopan komissiota alueellistamaan viestintästrategiansa, jotta se olisi lähempänä unionin kansalaisten arkea.

| 52. | neuvoo sisällyttämään unionin toimintaperiaatteisiin sekä yhteisön päätöksentekoprosessiin ja komitologiamenetelmään nykyistä vankemman alueellisen ulottuvuuden unionissa toteutettavan demokratian tehostamiseksi. |
| --- | --- |

52.

neuvoo sisällyttämään unionin toimintaperiaatteisiin sekä yhteisön päätöksentekoprosessiin ja komitologiamenetelmään nykyistä vankemman alueellisen ulottuvuuden unionissa toteutettavan demokratian tehostamiseksi.

| 53. | kehottaa Euroopan parlamenttia kartoittamaan Euroopan unionin vuoristotoimien talousarviovaikutukset. |
| --- | --- |

53.

kehottaa Euroopan parlamenttia kartoittamaan Euroopan unionin vuoristotoimien talousarviovaikutukset.

| 54. | suosittaa, että koheesiopolitiikkaa koordinoidaan vuoristoalueilla kumppanuuspohjalta, jotta estetään toiminnan hajanaisuus ja parannetaan rakennerahastotoimien strategista ulottuvuutta. |
| --- | --- |

54.

suosittaa, että koheesiopolitiikkaa koordinoidaan vuoristoalueilla kumppanuuspohjalta, jotta estetään toiminnan hajanaisuus ja parannetaan rakennerahastotoimien strategista ulottuvuutta.

| 55. | ehdottaa, että alueisiin vaikuttavien muiden yhteisön politiikkojen toimintasuunnitelmien ohjelmoinnista sovitaan niin ikään asianomaisten vuoristoalueiden kanssa ja määritellään näin laaja-alaiset, yhdennetyt ja kumppanuuteen perustuvat strategiat. |
| --- | --- |

55.

ehdottaa, että alueisiin vaikuttavien muiden yhteisön politiikkojen toimintasuunnitelmien ohjelmoinnista sovitaan niin ikään asianomaisten vuoristoalueiden kanssa ja määritellään näin laaja-alaiset, yhdennetyt ja kumppanuuteen perustuvat strategiat.

| 56. | kannattaa neuvostoon kokoontuneiden maankäytöstä vastaavien ministereiden pyrkimystä tutkia aluepoliittisen toimintasuunnitelman yhteydessä ilmastonmuutoksen vaikutusta vuoristoihin ja kehottaa Euroopan komissiota sisällyttämään tämän kysymyksen lainsäädäntätyöhönsä ja säädösehdotuksiinsa. |
| --- | --- |

56.

kannattaa neuvostoon kokoontuneiden maankäytöstä vastaavien ministereiden pyrkimystä tutkia aluepoliittisen toimintasuunnitelman yhteydessä ilmastonmuutoksen vaikutusta vuoristoihin ja kehottaa Euroopan komissiota sisällyttämään tämän kysymyksen lainsäädäntätyöhönsä ja säädösehdotuksiinsa.

| 57. | antaa tukensa koheesiopolitiikan keskeiselle asemalle unionin vuoristostrategiassa sekä alueellisen yhteenkuuluvuustavoitteen ja Interreg-ohjelmien edelläkävijäasemalle. |
| --- | --- |

57.

antaa tukensa koheesiopolitiikan keskeiselle asemalle unionin vuoristostrategiassa sekä alueellisen yhteenkuuluvuustavoitteen ja Interreg-ohjelmien edelläkävijäasemalle.

| 58. | kehottaa jäsenvaltioita ja niiden parlamentteja ottamaan EAYY-asetuksen hyväksymismenettelyn yhteydessä huomioon, miten tärkeää on luoda yhteinen oikeusväline vuoristoalueiden alueellisen yhteistyön edistämiseksi. |
| --- | --- |

58.

kehottaa jäsenvaltioita ja niiden parlamentteja ottamaan EAYY-asetuksen hyväksymismenettelyn yhteydessä huomioon, miten tärkeää on luoda yhteinen oikeusväline vuoristoalueiden alueellisen yhteistyön edistämiseksi.

| 59. | korostaa tarvetta ottaa kilpailu- ja sisämarkkinapolitiikoissa huomioon yleishyödyllisten palveluiden sekä julkisen ja yksityissektorin kumppanuuksien ratkaiseva asema vuoristoalueiden elinkeinoelämässä. On myös tärkeää vastata tällaisten pysyvistä luonnonhaitoista kärsivien alueiden jatkuvista taloudellisista ja sosiaalisista lisäkustannuksista, jotta vältetään vuoristoalueiden väestökato ja arvostetaan alueiden valtteja. |
| --- | --- |

59.

korostaa tarvetta ottaa kilpailu- ja sisämarkkinapolitiikoissa huomioon yleishyödyllisten palveluiden sekä julkisen ja yksityissektorin kumppanuuksien ratkaiseva asema vuoristoalueiden elinkeinoelämässä. On myös tärkeää vastata tällaisten pysyvistä luonnonhaitoista kärsivien alueiden jatkuvista taloudellisista ja sosiaalisista lisäkustannuksista, jotta vältetään vuoristoalueiden väestökato ja arvostetaan alueiden valtteja.

| 60. | kehottaa Euroopan komissiota kuulemaan kaikkia Alppien suojelua koskevan yleissopimuksen ja Karpaattien yleissopimuksen vaikutuspiiriin kuuluvia toimijoita ja tarkkailijoita, jotta voidaan tarkastella sopimusten hallintoa, arvioida niiden tavoitteita ja päättää tältä pohjalta ensin mainittuun sopimukseen liitettävien pöytäkirjojen ratifioinnista ja jälkimmäisen sopimuksen allekirjoittamisesta ja ratifioinnista sekä — mikäli asiakirjat päätetään ratifioida ja allekirjoittaa — ryhtyä näiden valtakunnan rajat ylittävien yleissopimusten keskeiseksi toimijaksi. |
| --- | --- |

60.

kehottaa Euroopan komissiota kuulemaan kaikkia Alppien suojelua koskevan yleissopimuksen ja Karpaattien yleissopimuksen vaikutuspiiriin kuuluvia toimijoita ja tarkkailijoita, jotta voidaan tarkastella sopimusten hallintoa, arvioida niiden tavoitteita ja päättää tältä pohjalta ensin mainittuun sopimukseen liitettävien pöytäkirjojen ratifioinnista ja jälkimmäisen sopimuksen allekirjoittamisesta ja ratifioinnista sekä — mikäli asiakirjat päätetään ratifioida ja allekirjoittaa — ryhtyä näiden valtakunnan rajat ylittävien yleissopimusten keskeiseksi toimijaksi.

| 61. | ehdottaa, että vuoristoalueita muistettaisiin eurooppalaisella teemavuodella ja että komissio järjestäisi joka toinen vuosi Euroopan laajuisen vuoristoaluekonferenssin yhteistyössä alueiden komitean kanssa, samaan tapaan kuin vuonna 2002. |
| --- | --- |

61.

ehdottaa, että vuoristoalueita muistettaisiin eurooppalaisella teemavuodella ja että komissio järjestäisi joka toinen vuosi Euroopan laajuisen vuoristoaluekonferenssin yhteistyössä alueiden komitean kanssa, samaan tapaan kuin vuonna 2002.

| 62. | kehottaa Euroopan parlamenttia ja neuvostoa antamaan vuoristokysymykset selkeästi yhden ainoan komissaarin vastuulle jo komission jäsenten nimeämistä edeltävissä kuulemistilaisuuksissa. Kyseinen komission jäsen koordinoisi muiden vastuualueidensa lisäksi niitä komission toimia, jotka liittyvät tähän laaja-alaiseen alueelliseen haasteeseen. |
| --- | --- |

62.

kehottaa Euroopan parlamenttia ja neuvostoa antamaan vuoristokysymykset selkeästi yhden ainoan komissaarin vastuulle jo komission jäsenten nimeämistä edeltävissä kuulemistilaisuuksissa. Kyseinen komission jäsen koordinoisi muiden vastuualueidensa lisäksi niitä komission toimia, jotka liittyvät tähän laaja-alaiseen alueelliseen haasteeseen.

| 63. | kehottaa Euroopan komissiota tekemään vihreässä kirjassa ehdotuksia unionin tulevista vuoristopolitiikoista sekä ottamaan ne lähtökohdiksi yhdennetylle ja kumppanuuteen perustuvalle unionin vuoristostrategialle, jonka hallintaan osallistuvat Euroopan komissio ja jäsenvaltiot sekä alue- ja paikallisviranomaiset yhdessä talous- ja yhteiskuntaelämän sekä ympäristöalan toimijoiden kanssa. Myös vuoristoseutujen alueyhteisöjä edustavien kansallisten ja eurooppalaisten järjestöjen tulisi osallistua toimintaan. |
| --- | --- |

63.

kehottaa Euroopan komissiota tekemään vihreässä kirjassa ehdotuksia unionin tulevista vuoristopolitiikoista sekä ottamaan ne lähtökohdiksi yhdennetylle ja kumppanuuteen perustuvalle unionin vuoristostrategialle, jonka hallintaan osallistuvat Euroopan komissio ja jäsenvaltiot sekä alue- ja paikallisviranomaiset yhdessä talous- ja yhteiskuntaelämän sekä ympäristöalan toimijoiden kanssa. Myös vuoristoseutujen alueyhteisöjä edustavien kansallisten ja eurooppalaisten järjestöjen tulisi osallistua toimintaan.

Bryssel 19. kesäkuuta 2008

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Tutkimus Mountain Areas in Europe: Analysis of mountain areas in EU member states, acceding and other European countries, Nordregio, aluepolitiikan PO, tammikuu 2004.

1

Mountain Areas in Europe: Analysis of mountain areas in EU member states, acceding and other European countries

http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/studies/pdf/montagne/mount1.pdf.

---

| 9.10.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 257/41 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 257/41

---

Alueiden komitean Lausunto aiheesta Kumppanuuteen perustuva EU-Viestintä

(2008/C 257/08)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | pitää oleellisena viestinnän tehostamista Euroopan kansalaisten kanssa siten, että heidän kanssaan käydään jatkuvaa demokraattista, luottamukseen ja solidaarisuuteen pohjautuvaa vuoropuhelua, jotta voidaan edistää Eurooppa-henkisyyden ja aktiivisen Euroopan kansalaisuuden omaksumista. |
| --- | --- |

—

pitää oleellisena viestinnän tehostamista Euroopan kansalaisten kanssa siten, että heidän kanssaan käydään jatkuvaa demokraattista, luottamukseen ja solidaarisuuteen pohjautuvaa vuoropuhelua, jotta voidaan edistää Eurooppa-henkisyyden ja aktiivisen Euroopan kansalaisuuden omaksumista.

| — | korostaa, että kaikkien alue- ja paikallistason vaaleilla valittujen edustajien yhteisenä tehtävänä on sisällyttää eurooppalainen ulottuvuus toimiinsa. Komitea kehottaa näin ollen kannustamaan EU:n toimielinten, jäsenvaltioiden hallitusten, kansallisten parlamenttien ja alue- ja paikallisyhteisöjen välistä yhteistyötä viestinnässä, jotta kansalaiset voivat saada lisää tietoa Euroopan unionista ja jotta heille voidaan selvittää selkeästi ja objektiivisesti EU:n tasolla tehtyjä toimia. |
| --- | --- |

—

korostaa, että kaikkien alue- ja paikallistason vaaleilla valittujen edustajien yhteisenä tehtävänä on sisällyttää eurooppalainen ulottuvuus toimiinsa. Komitea kehottaa näin ollen kannustamaan EU:n toimielinten, jäsenvaltioiden hallitusten, kansallisten parlamenttien ja alue- ja paikallisyhteisöjen välistä yhteistyötä viestinnässä, jotta kansalaiset voivat saada lisää tietoa Euroopan unionista ja jotta heille voidaan selvittää selkeästi ja objektiivisesti EU:n tasolla tehtyjä toimia.

| — | on tyytyväinen K-suunnitelman uuteen Debate Europe -vaiheeseen, jossa säilytetään paikallistason toimintaan perustuva lähestymistapa sekä tarjotaan uusia välineitä, joiden avulla kansalaiset voidaan tavoittaa, saattaa yhteen sekä saada tekemään yhteistyötä Euroopan parlamentin vaalien ja Lissabonin sopimuksen ratifioinnin yhteydessä. |
| --- | --- |

—

on tyytyväinen K-suunnitelman uuteen Debate Europe -vaiheeseen, jossa säilytetään paikallistason toimintaan perustuva lähestymistapa sekä tarjotaan uusia välineitä, joiden avulla kansalaiset voidaan tavoittaa, saattaa yhteen sekä saada tekemään yhteistyötä Euroopan parlamentin vaalien ja Lissabonin sopimuksen ratifioinnin yhteydessä.

| — | on tyytyväinen komission päätökseen osallistua K-suunnitelmaan liittyvien uusien kansalaisyhteiskuntahankkeiden rahoitukseen ja kannattaa huomion kohdistamista hajautettuihin ehdotuspyyntöihin ja toimiin, joilla tuetaan paikallisia hankkeita. Komitea on erittäin tyytyväinen siihen, että näissä ehdotuspyynnöissä ensisijaisiksi tavoitteiksi asetetaan alueiden komitean jäsenten osallistuminen sekä vuoropuhelun helpottaminen paikallisten päätöksentekijöiden kanssa. Komitea kehottaa kuitenkin komissiota varmistamaan, että alue- ja paikallisviranomaiset voivat itse osallistua tällaisiin pyyntöihin. |
| --- | --- |

—

on tyytyväinen komission päätökseen osallistua K-suunnitelmaan liittyvien uusien kansalaisyhteiskuntahankkeiden rahoitukseen ja kannattaa huomion kohdistamista hajautettuihin ehdotuspyyntöihin ja toimiin, joilla tuetaan paikallisia hankkeita. Komitea on erittäin tyytyväinen siihen, että näissä ehdotuspyynnöissä ensisijaisiksi tavoitteiksi asetetaan alueiden komitean jäsenten osallistuminen sekä vuoropuhelun helpottaminen paikallisten päätöksentekijöiden kanssa. Komitea kehottaa kuitenkin komissiota varmistamaan, että alue- ja paikallisviranomaiset voivat itse osallistua tällaisiin pyyntöihin.

| — | ehdottaa, että Eurooppatalojen perustamista ei rajattaisi yksinomaan jäsenvaltioiden pääkaupunkeihin, vaan myös alueyhteisöt ja muut kaupungit voisivat ehdottaa niiden perustamista voimassa olevien kriteerien mukaisesti. Tämän vuoksi komitea kannattaa komission pyrkimystä tiivistää paikallistason toimintaa edistämällä keskustelujen järjestämistä komission edustustojen kanssa jäsenvaltioiden pääkaupunkien ulkopuolella sekä ryhtymällä Europe Direct -keskusten toisen sukupolven toteuttamiseen kaavailujen mukaisesti vuonna 2009. |
| --- | --- |

—

ehdottaa, että Eurooppatalojen perustamista ei rajattaisi yksinomaan jäsenvaltioiden pääkaupunkeihin, vaan myös alueyhteisöt ja muut kaupungit voisivat ehdottaa niiden perustamista voimassa olevien kriteerien mukaisesti. Tämän vuoksi komitea kannattaa komission pyrkimystä tiivistää paikallistason toimintaa edistämällä keskustelujen järjestämistä komission edustustojen kanssa jäsenvaltioiden pääkaupunkien ulkopuolella sekä ryhtymällä Europe Direct -keskusten toisen sukupolven toteuttamiseen kaavailujen mukaisesti vuonna 2009.

| — | on valmis antamaan aktiivisen panoksensa ja osallistumaan muiden toimielinten käynnistämiin hankkeisiin, myös kansalaishuippukokouksiin, joita EU:n puheenjohtajavaltiot voisivat järjestää. |
| --- | --- |

—

on valmis antamaan aktiivisen panoksensa ja osallistumaan muiden toimielinten käynnistämiin hankkeisiin, myös kansalaishuippukokouksiin, joita EU:n puheenjohtajavaltiot voisivat järjestää.

| Esittelijä | : | Claude DU GRANRUT (FR, PPE) Picardien aluevaltuutettu |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Claude DU GRANRUT (FR, PPE) Picardien aluevaltuutettu

Viiteasiakirjat

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — ”Kumppanuuteen perustuva EU-viestintä”

KOM(2007) 568 lopullinen

Komission valmisteluasiakirja — Ehdotus: toimielintenvälinen sopimus kumppanuuteen perustuvasta EU-viestinnästä

KOM(2007) 569 lopullinen

Komissiolle osoitettu tiedonanto ”Eurooppa-asioista tiedottaminen internetissä kansalaisten mukaan saamiseksi”

SEC(2007) 1742

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Debate Europe — hyödynnetään ”K-suunnitelmasta” (kansanvalta, kuunteleminen ja keskustelu) saatua kokemusta

KOM(2008) 158 lopullinen

POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

I   EU:sta viestiminen on yhteinen tehtävä

| 1. | tukee Euroopan komission Eurooppa-neuvoston kehotuksen mukaisesti tekemää aloitetta sellaisesta uudenlaisesta viestintästrategiasta Euroopan kansalaisten kanssa kommunikoimiseksi, jossa unionin toimielimet ja jäsenvaltiot tekevät nykyistä tiiviimpää yhteistyötä ja jossa tunnustetaan alueellisten ja paikallisten toimien merkitys. |
| --- | --- |

1.

tukee Euroopan komission Eurooppa-neuvoston kehotuksen mukaisesti tekemää aloitetta sellaisesta uudenlaisesta viestintästrategiasta Euroopan kansalaisten kanssa kommunikoimiseksi, jossa unionin toimielimet ja jäsenvaltiot tekevät nykyistä tiiviimpää yhteistyötä ja jossa tunnustetaan alueellisten ja paikallisten toimien merkitys.

| 2. | pitää näin ollen oleellisena viestinnän tehostamista Euroopan kansalaisten kanssa siten, että heidän kanssaan käydään jatkuvaa demokraattista, luottamukseen ja solidaarisuuteen pohjautuvaa vuoropuhelua, jotta voidaan edistää Eurooppa-henkisyyden ja aktiivisen Euroopan kansalaisuuden omaksumista. |
| --- | --- |

2.

pitää näin ollen oleellisena viestinnän tehostamista Euroopan kansalaisten kanssa siten, että heidän kanssaan käydään jatkuvaa demokraattista, luottamukseen ja solidaarisuuteen pohjautuvaa vuoropuhelua, jotta voidaan edistää Eurooppa-henkisyyden ja aktiivisen Euroopan kansalaisuuden omaksumista.

| 3. | toistaa olevansa vakuuttunut siitä, että hajautetun vuoropuhelun avulla on ehdottomasti edistettävä keskustelua yhteisistä arvoista, Euroopan yhdentymisen tähänastisia saavutuksista ja yhteisön politiikkojen vaikutuksista kansalaisten elämään sekä Euroopan unionin edessä olevista haasteista, mutta samalla on tuettava unionin kansalaisten EU-tietouden lisäämistä. |
| --- | --- |

3.

toistaa olevansa vakuuttunut siitä, että hajautetun vuoropuhelun avulla on ehdottomasti edistettävä keskustelua yhteisistä arvoista, Euroopan yhdentymisen tähänastisia saavutuksista ja yhteisön politiikkojen vaikutuksista kansalaisten elämään sekä Euroopan unionin edessä olevista haasteista, mutta samalla on tuettava unionin kansalaisten EU-tietouden lisäämistä.

| 4. | korostaa, että kaikkien alue- ja paikallistason vaaleilla valittujen edustajien yhteisenä tehtävänä on sisällyttää eurooppalainen ulottuvuus toimiinsa. Komitea kehottaa näin ollen kannustamaan jäsenvaltioiden hallitusten, kansallisten parlamenttien ja alue- ja paikallisyhteisöjen välistä yhteistyötä viestinnässä, jotta kansalaiset voivat saada lisää tietoa Euroopan unionista ja jotta heille voidaan selvittää selkeästi ja objektiivisesti EU:n tasolla tehtyjä toimia. |
| --- | --- |

4.

korostaa, että kaikkien alue- ja paikallistason vaaleilla valittujen edustajien yhteisenä tehtävänä on sisällyttää eurooppalainen ulottuvuus toimiinsa. Komitea kehottaa näin ollen kannustamaan jäsenvaltioiden hallitusten, kansallisten parlamenttien ja alue- ja paikallisyhteisöjen välistä yhteistyötä viestinnässä, jotta kansalaiset voivat saada lisää tietoa Euroopan unionista ja jotta heille voidaan selvittää selkeästi ja objektiivisesti EU:n tasolla tehtyjä toimia.

| 5. | kehottaa siksi Euroopan komissiota tarjoamaan kansalaisille tehokkaita välineitä, jotka mahdollistavat osallistumisen. Komitea korostaa laajat massat tavoittavien viestinten, ja varsinkin internetin hyödyllisyyttä lähellä kansalaisia olevana alue- ja paikallisviranomaisten olennaisena viestintävälineenä. |
| --- | --- |

5.

kehottaa siksi Euroopan komissiota tarjoamaan kansalaisille tehokkaita välineitä, jotka mahdollistavat osallistumisen. Komitea korostaa laajat massat tavoittavien viestinten, ja varsinkin internetin hyödyllisyyttä lähellä kansalaisia olevana alue- ja paikallisviranomaisten olennaisena viestintävälineenä.

| 6. | on tyytyväinen Euroopan komission haluun vahvistaa Euroopan unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden välisen kumppanuuden periaatetta. Komitea tähdentää painokkaasti, että tässä yhteydessä tunnustetaan komitean samoin kuin alueellisten ja paikallisten viranomaisten tärkeä merkitys. Komitea panee merkille, että komissio pitää eritoten jäsenvaltioiden vähäistä sitoutumista syynä siihen, että kansalaiset tuntevat unionia huonosti. Sitä vastoin komissio on tunnustanut hajautetun viestinnän hyödyt sekä tarpeen toimia alueellisesti ja paikallisesti. |
| --- | --- |

6.

on tyytyväinen Euroopan komission haluun vahvistaa Euroopan unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden välisen kumppanuuden periaatetta. Komitea tähdentää painokkaasti, että tässä yhteydessä tunnustetaan komitean samoin kuin alueellisten ja paikallisten viranomaisten tärkeä merkitys. Komitea panee merkille, että komissio pitää eritoten jäsenvaltioiden vähäistä sitoutumista syynä siihen, että kansalaiset tuntevat unionia huonosti. Sitä vastoin komissio on tunnustanut hajautetun viestinnän hyödyt sekä tarpeen toimia alueellisesti ja paikallisesti.

| 7. | on tyytyväinen K-suunnitelman uuteen Debate Europe -vaiheeseen, jossa säilytetään paikallistason toimintaan perustuva lähestymistapa sekä tarjotaan uusia välineitä, joiden avulla kansalaiset voidaan tavoittaa, saattaa yhteen sekä saada tekemään yhteistyötä Euroopan parlamentin vaalien ja Lissabonin sopimuksen ratifioinnin yhteydessä. |
| --- | --- |

7.

on tyytyväinen K-suunnitelman uuteen Debate Europe -vaiheeseen, jossa säilytetään paikallistason toimintaan perustuva lähestymistapa sekä tarjotaan uusia välineitä, joiden avulla kansalaiset voidaan tavoittaa, saattaa yhteen sekä saada tekemään yhteistyötä Euroopan parlamentin vaalien ja Lissabonin sopimuksen ratifioinnin yhteydessä.

| 8. | kehottaa Euroopan komissiota sisällyttämään Euroopan unionin politiikkojen laatimisvaiheeseen vaatimuksen viestinnästä. Viestintä on tarpeen erityisesti silloin, kun laaditaan politiikkoja, joilla on suoria vaikutuksia alueisiin tai rakennerahastoihin. Lisäksi komitea katsoo, että tarkistettuun EU:n talousarvioon tulisi sisältyä kansalaisille suunnattua tiedonvälitystä koskeva luku. |
| --- | --- |

8.

kehottaa Euroopan komissiota sisällyttämään Euroopan unionin politiikkojen laatimisvaiheeseen vaatimuksen viestinnästä. Viestintä on tarpeen erityisesti silloin, kun laaditaan politiikkoja, joilla on suoria vaikutuksia alueisiin tai rakennerahastoihin. Lisäksi komitea katsoo, että tarkistettuun EU:n talousarvioon tulisi sisältyä kansalaisille suunnattua tiedonvälitystä koskeva luku.

| 9. | katsoo, että Lissabonin sopimuksen ratifiointivaihetta ja tulevia Euroopan parlamentin vaaleja olisi hyödynnettävä aidon Euroopasta käytävän keskustelun edistämiseen. Komitea on asettanut tätä varten erityisen työryhmän. Tarkoituksena on optimoida komitean jäsenten viestintäkapasiteetti unionia koskevan tiedon välittämiseksi kansalaisille. |
| --- | --- |

9.

katsoo, että Lissabonin sopimuksen ratifiointivaihetta ja tulevia Euroopan parlamentin vaaleja olisi hyödynnettävä aidon Euroopasta käytävän keskustelun edistämiseen. Komitea on asettanut tätä varten erityisen työryhmän. Tarkoituksena on optimoida komitean jäsenten viestintäkapasiteetti unionia koskevan tiedon välittämiseksi kansalaisille.

II   Kumppanuuden lujittaminen: tähtäimessä yhtenäinen ja integroitu hajautettu viestintä

| 10. | palauttaa mieliin komission jäsenen Margot Wallströmin lausumat alueellisesta toimintatavasta ja alue- ja paikallisviranomaisten oleellisesta merkityksestä, kun pyritään tavoittamaan kansalaiset ja selvittämään heille — K-suunnitelmaan liittyvien satojen, ympäri Euroopan unionia järjestettävien tapahtumien yhteydessä — unionin poliittisen toiminnan tarkoitusta ja kertomaan sen myönteisistä vaikutuksista talouskehitykseen, alueelliseen yhteenkuuluvuuteen, ympäristöön, turvallisuuteen ja sosiaaliseen kehitykseen. |
| --- | --- |

10.

palauttaa mieliin komission jäsenen Margot Wallströmin lausumat alueellisesta toimintatavasta ja alue- ja paikallisviranomaisten oleellisesta merkityksestä, kun pyritään tavoittamaan kansalaiset ja selvittämään heille — K-suunnitelmaan liittyvien satojen, ympäri Euroopan unionia järjestettävien tapahtumien yhteydessä — unionin poliittisen toiminnan tarkoitusta ja kertomaan sen myönteisistä vaikutuksista talouskehitykseen, alueelliseen yhteenkuuluvuuteen, ympäristöön, turvallisuuteen ja sosiaaliseen kehitykseen.

| 11. | toistaa tämän vuoksi olevansa halukas soveltamaan Euroopan komission kanssa tehtävän yhteistyösopimuksen ehtoja, erityisesti viestintäpolitiikkaa koskevaa lisäystä, ja järjestämään keskustelutilaisuuksia ja tapahtumia kansalaisten jokapäiväistä elämää koskettavien aiheiden tiimoilta, mm. työ, turvallisuus, muuttoliikkeet, perusoikeudet, ympäristönsuojelu ja energiahuolto. Näin voidaan osoittaa se lisäarvo, jota yhteisön politiikka tuo yhdistettynä alue- ja paikallisvaltuutettujen osaamiseen. |
| --- | --- |

11.

toistaa tämän vuoksi olevansa halukas soveltamaan Euroopan komission kanssa tehtävän yhteistyösopimuksen ehtoja, erityisesti viestintäpolitiikkaa koskevaa lisäystä, ja järjestämään keskustelutilaisuuksia ja tapahtumia kansalaisten jokapäiväistä elämää koskettavien aiheiden tiimoilta, mm. työ, turvallisuus, muuttoliikkeet, perusoikeudet, ympäristönsuojelu ja energiahuolto. Näin voidaan osoittaa se lisäarvo, jota yhteisön politiikka tuo yhdistettynä alue- ja paikallisvaltuutettujen osaamiseen.

| 12. | kehottaa varmistamaan, että jäsenvaltioissa toimiviin komission edustustoihin alueiden komitean ja komission yhteistyösopimuksen mukaisesti nimetyt yhteyshenkilöt, jotka ovat vastuussa toimielinten välisen tiedotusryhmän päättämien viestintätoimien toimeenpanosta alue- ja paikallistasolla, todella muodostavat toimivan tietoyhteyden komission ja AK:n jäsenten välillä. Heidän tulisi helpottaa alue- ja paikallisviranomaisten osallistumista hajautettuihin tapahtumiin sekä komission jäsenten virallisiin vierailuihin jäsenvaltioihin. |
| --- | --- |

12.

kehottaa varmistamaan, että jäsenvaltioissa toimiviin komission edustustoihin alueiden komitean ja komission yhteistyösopimuksen mukaisesti nimetyt yhteyshenkilöt, jotka ovat vastuussa toimielinten välisen tiedotusryhmän päättämien viestintätoimien toimeenpanosta alue- ja paikallistasolla, todella muodostavat toimivan tietoyhteyden komission ja AK:n jäsenten välillä. Heidän tulisi helpottaa alue- ja paikallisviranomaisten osallistumista hajautettuihin tapahtumiin sekä komission jäsenten virallisiin vierailuihin jäsenvaltioihin.

| 13. | muistuttaa, että uusi viestintästrategia edellyttää nykyistä tiiviimpää vuorovaikutusta Euroopan unionin toimielinten ja elinten välillä, mutta siinä on myös hyödynnettävä kentältä saatavaa palautetta, jota vain kansalaisia lähellä ja heille vastuussa olevat ja unionin päätöksentekoprosessin tuntevat alue- ja paikallisviranomaiset voivat analysoida ja välittää eteenpäin. Komitea korostaa tässä yhteydessä Lissabonin sopimukseen liitetyn toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamista koskevan pöytäkirjan määräyksiä, joiden mukaan Euroopan komission on lainsäädäntöehdotuksissa otettava huomioon alue- ja paikallisyhteisöille aiheutuvat taloudelliset ja hallinnolliset vaikutukset. |
| --- | --- |

13.

muistuttaa, että uusi viestintästrategia edellyttää nykyistä tiiviimpää vuorovaikutusta Euroopan unionin toimielinten ja elinten välillä, mutta siinä on myös hyödynnettävä kentältä saatavaa palautetta, jota vain kansalaisia lähellä ja heille vastuussa olevat ja unionin päätöksentekoprosessin tuntevat alue- ja paikallisviranomaiset voivat analysoida ja välittää eteenpäin. Komitea korostaa tässä yhteydessä Lissabonin sopimukseen liitetyn toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamista koskevan pöytäkirjan määräyksiä, joiden mukaan Euroopan komission on lainsäädäntöehdotuksissa otettava huomioon alue- ja paikallisyhteisöille aiheutuvat taloudelliset ja hallinnolliset vaikutukset.

| 14. | toteaa, että alueellisten ja paikallisten toimijoiden osallistuminen sekä alue- ja paikallisviranomaisten mukaan ottaminen ennen jokaisen lainsäädäntöehdotuksen laatimista järjestettävään Euroopan komission viralliseen kuulemismenettelyyn lujittaa kuntien ja alueiden tehtävää Euroopan unionia koskevan tiedon ja viestinnän välittäjinä ja on osa monitasoista hallintoa. Tällaisessa kahdensuuntaisessa tiedonvälityksessä mukana voisivat olla alueelliset toimistot, Brysselissä edustettuina olevat alue- ja paikallisyhteisöt sekä alue- ja paikallisvaltuutettujen kansalliset ja Euroopan tason järjestöt. |
| --- | --- |

14.

toteaa, että alueellisten ja paikallisten toimijoiden osallistuminen sekä alue- ja paikallisviranomaisten mukaan ottaminen ennen jokaisen lainsäädäntöehdotuksen laatimista järjestettävään Euroopan komission viralliseen kuulemismenettelyyn lujittaa kuntien ja alueiden tehtävää Euroopan unionia koskevan tiedon ja viestinnän välittäjinä ja on osa monitasoista hallintoa. Tällaisessa kahdensuuntaisessa tiedonvälityksessä mukana voisivat olla alueelliset toimistot, Brysselissä edustettuina olevat alue- ja paikallisyhteisöt sekä alue- ja paikallisvaltuutettujen kansalliset ja Euroopan tason järjestöt.

III   EU:sta viestiminen edellyttää paikallisia toimia sekä kansalaisten ja alue- ja paikallisvaltuutettujen mukaan ottamista

| 15. | huomauttaa, että EU:ta koskevaa tiedonvälitystä olisi muokattava paremmin eri kohderyhmien sekä alueiden tilanteiden mukaan. |
| --- | --- |

15.

huomauttaa, että EU:ta koskevaa tiedonvälitystä olisi muokattava paremmin eri kohderyhmien sekä alueiden tilanteiden mukaan.

| 16. | kehottaa ottamaan opiksi alueviranomaisten ja kuntien K-suunnitelman puitteissa järjestämistä tilaisuuksista, joista kerrotaan kahdessa alueiden komitean hajautetun viestinnän toteuttamista koskevassa väliraportissa. |
| --- | --- |

16.

kehottaa ottamaan opiksi alueviranomaisten ja kuntien K-suunnitelman puitteissa järjestämistä tilaisuuksista, joista kerrotaan kahdessa alueiden komitean hajautetun viestinnän toteuttamista koskevassa väliraportissa.

| 17. | on tyytyväinen komission päätökseen osallistua K-suunnitelmaan liittyvien uusien kansalaisyhteiskuntahankkeiden rahoitukseen ja kannattaa huomion kohdistamista hajautettuihin ehdotuspyyntöihin ja toimiin, joilla tuetaan paikallisia hankkeita. Komitea on erittäin tyytyväinen siihen, että näissä ehdotuspyynnöissä ensisijaisiksi tavoitteiksi asetetaan alueiden komitean jäsenten osallistuminen sekä vuoropuhelun helpottaminen paikallisten päätöksentekijöiden kanssa. Komitea kehottaa kuitenkin komissiota varmistamaan, että alue- ja paikallisviranomaiset voivat itse osallistua tällaisiin pyyntöihin. |
| --- | --- |

17.

on tyytyväinen komission päätökseen osallistua K-suunnitelmaan liittyvien uusien kansalaisyhteiskuntahankkeiden rahoitukseen ja kannattaa huomion kohdistamista hajautettuihin ehdotuspyyntöihin ja toimiin, joilla tuetaan paikallisia hankkeita. Komitea on erittäin tyytyväinen siihen, että näissä ehdotuspyynnöissä ensisijaisiksi tavoitteiksi asetetaan alueiden komitean jäsenten osallistuminen sekä vuoropuhelun helpottaminen paikallisten päätöksentekijöiden kanssa. Komitea kehottaa kuitenkin komissiota varmistamaan, että alue- ja paikallisviranomaiset voivat itse osallistua tällaisiin pyyntöihin.

| 18. | korostaa, että K-suunnitelman Debate Europe -vaiheen tehokkaaksi toteuttamiseksi kaikissa jäsenvaltioissa on pyrittävä lisäämään synergiaa Euroopan parlamentin jäsenten, alue- ja paikallisvaltuutettujen, jäsenvaltioiden hallitusten edustajien, Euroopan parlamentin ja komission edustustoimistojen päälliköiden sekä alue- ja paikallisviranomaisten kansallisten järjestöjen edustajien välillä. |
| --- | --- |

18.

korostaa, että K-suunnitelman Debate Europe -vaiheen tehokkaaksi toteuttamiseksi kaikissa jäsenvaltioissa on pyrittävä lisäämään synergiaa Euroopan parlamentin jäsenten, alue- ja paikallisvaltuutettujen, jäsenvaltioiden hallitusten edustajien, Euroopan parlamentin ja komission edustustoimistojen päälliköiden sekä alue- ja paikallisviranomaisten kansallisten järjestöjen edustajien välillä.

| 19. | ehdottaa, että Eurooppatalojen perustamista ei rajattaisi yksinomaan jäsenvaltioiden pääkaupunkeihin, vaan myös alueyhteisöt ja muut kaupungit voisivat ehdottaa niiden perustamista voimassa olevien kriteerien mukaisesti. Eurooppatalot ovat julkisia tiloja, joiden tarkoitus on houkutella kansalaisia monenlaisella toiminnalla. Tämän vuoksi komitea kannattaa komission pyrkimystä tiivistää paikallistason toimintaa edistämällä keskustelujen järjestämistä komission edustustojen kanssa jäsenvaltioiden pääkaupunkien ulkopuolella sekä ryhtymällä Europe Direct -keskusten toisen sukupolven toteuttamiseen kaavailujen mukaisesti vuonna 2009. |
| --- | --- |

19.

ehdottaa, että Eurooppatalojen perustamista ei rajattaisi yksinomaan jäsenvaltioiden pääkaupunkeihin, vaan myös alueyhteisöt ja muut kaupungit voisivat ehdottaa niiden perustamista voimassa olevien kriteerien mukaisesti. Eurooppatalot ovat julkisia tiloja, joiden tarkoitus on houkutella kansalaisia monenlaisella toiminnalla. Tämän vuoksi komitea kannattaa komission pyrkimystä tiivistää paikallistason toimintaa edistämällä keskustelujen järjestämistä komission edustustojen kanssa jäsenvaltioiden pääkaupunkien ulkopuolella sekä ryhtymällä Europe Direct -keskusten toisen sukupolven toteuttamiseen kaavailujen mukaisesti vuonna 2009.

| 20. | painottaa, että nuorille suunnatun tiedonvälityksen tavoitteena tulee olla tietoisuuden välittäminen siitä, että osallistuminen Euroopan unionin rakentamiseen on heidän etujensa mukaista. |
| --- | --- |

20.

painottaa, että nuorille suunnatun tiedonvälityksen tavoitteena tulee olla tietoisuuden välittäminen siitä, että osallistuminen Euroopan unionin rakentamiseen on heidän etujensa mukaista.

| 21. | kehottaa kaikkia hallinnon tasoja varmistamaan, että nuoret saavat koulunkäyntinsä aikana Euroopan unionista perustiedot, jotta he tuntevat sen toimivaltuudet, kuinka se toimii, mitkä ovat sen tehtävät, ja ymmärtävät, mitä mahdollisuuksia se 2000-luvun haasteiden edessä tarjoaa heille tulevaisuudessa, sekä yksityis- että työelämässä. |
| --- | --- |

21.

kehottaa kaikkia hallinnon tasoja varmistamaan, että nuoret saavat koulunkäyntinsä aikana Euroopan unionista perustiedot, jotta he tuntevat sen toimivaltuudet, kuinka se toimii, mitkä ovat sen tehtävät, ja ymmärtävät, mitä mahdollisuuksia se 2000-luvun haasteiden edessä tarjoaa heille tulevaisuudessa, sekä yksityis- että työelämässä.

| 22. | suosittelee, että jäsenvaltioiden että jäsenvaltioiden viestintätoimet toteutetaan yhteistyössä alue- ja paikallisvaltuutettujen kanssa esimerkiksi hajautetusti järjestettävien tapahtumien yhteydessä sekä järjestämällä Euroopan unionin toteuttamista politiikoista esimerkiksi säännöllisiä kuulemisia alueellisissa ja paikallisissa edustuselimissä mahdollisuuksien mukaan siten, että tilaisuuteen osallistuisi myös Euroopan parlamentin jäsen sekä komission vastaavan pääosaston edustaja. Vastaavaa käytäntöä sovelletaan jo kansallisissa parlamenteissa. |
| --- | --- |

22.

suosittelee, että jäsenvaltioiden että jäsenvaltioiden viestintätoimet toteutetaan yhteistyössä alue- ja paikallisvaltuutettujen kanssa esimerkiksi hajautetusti järjestettävien tapahtumien yhteydessä sekä järjestämällä Euroopan unionin toteuttamista politiikoista esimerkiksi säännöllisiä kuulemisia alueellisissa ja paikallisissa edustuselimissä mahdollisuuksien mukaan siten, että tilaisuuteen osallistuisi myös Euroopan parlamentin jäsen sekä komission vastaavan pääosaston edustaja. Vastaavaa käytäntöä sovelletaan jo kansallisissa parlamenteissa.

| 23. | muistuttaa, että alue- ja paikallisvaltuutetuilla voi olla ratkaiseva rooli aloitettaessa kahdensuuntainen viestintä, jonka avulla kansalaisille kerrotaan Euroopan unionin tehtävistä ja todellisuudesta ja saadaan kansalaiset reagoimaan näihin tietoihin. Näin vaalialueille tuodaan ”enemmän Eurooppaa”. Mutta alue- ja paikallisvaltuutetut voivat myös välittää kentän tuntoja eli yleisen mielipiteen tai paikallisia tai alueellisia näkemyksiä henkilöille, jotka ovat vastuussa Euroopan unionin poliittisen toiminnan suunnittelusta ja jotka päättävät siitä. |
| --- | --- |

23.

muistuttaa, että alue- ja paikallisvaltuutetuilla voi olla ratkaiseva rooli aloitettaessa kahdensuuntainen viestintä, jonka avulla kansalaisille kerrotaan Euroopan unionin tehtävistä ja todellisuudesta ja saadaan kansalaiset reagoimaan näihin tietoihin. Näin vaalialueille tuodaan ”enemmän Eurooppaa”. Mutta alue- ja paikallisvaltuutetut voivat myös välittää kentän tuntoja eli yleisen mielipiteen tai paikallisia tai alueellisia näkemyksiä henkilöille, jotka ovat vastuussa Euroopan unionin poliittisen toiminnan suunnittelusta ja jotka päättävät siitä.

| 24. | painottaa poliittisten puolueiden merkitystä Eurooppa-hankkeesta viestinnässä alue- ja paikallistasolla. Näin ollen komitea kannustaa alue- ja paikallisvaltuutettuja opettamaan Eurooppa-asioita nuorille poliitikoille, naisille ja miehille, jotta huomisen päättäjät osaisivat sisällyttää toimiinsa eurooppalaisen ulottuvuuden. |
| --- | --- |

24.

painottaa poliittisten puolueiden merkitystä Eurooppa-hankkeesta viestinnässä alue- ja paikallistasolla. Näin ollen komitea kannustaa alue- ja paikallisvaltuutettuja opettamaan Eurooppa-asioita nuorille poliitikoille, naisille ja miehille, jotta huomisen päättäjät osaisivat sisällyttää toimiinsa eurooppalaisen ulottuvuuden.

| 25. | pitää ensiarvoisen tärkeänä, että Lissabonin sopimuksessa esitetään selvästi ja luotettavasti sopimuksen saavutukset, sen logiikka sekä se, miten sopimuksella parannetaan Euroopan unionin toimien avoimuutta, tehokkuutta ja legitiimisyyttä sekä kansalaisten mahdollisuuksia osallistua politiikkojen laadintaan. |
| --- | --- |

25.

pitää ensiarvoisen tärkeänä, että Lissabonin sopimuksessa esitetään selvästi ja luotettavasti sopimuksen saavutukset, sen logiikka sekä se, miten sopimuksella parannetaan Euroopan unionin toimien avoimuutta, tehokkuutta ja legitiimisyyttä sekä kansalaisten mahdollisuuksia osallistua politiikkojen laadintaan.

| 26. | kannattaa alue- ja kunnanvaltuustoissa esimerkiksi Eurooppa-päivänä (9. toukokuuta) järjestettäviä erityisiä, Euroopan yhdentymisen tuloksia ja EU:n toimielinten toimintaa käsitteleviä kokouksia, jotka ovat avoimia kyseisiin vaalipiireihin kuuluville alueiden komitean ja Euroopan parlamentin jäsenille. |
| --- | --- |

26.

kannattaa alue- ja kunnanvaltuustoissa esimerkiksi Eurooppa-päivänä (9. toukokuuta) järjestettäviä erityisiä, Euroopan yhdentymisen tuloksia ja EU:n toimielinten toimintaa käsitteleviä kokouksia, jotka ovat avoimia kyseisiin vaalipiireihin kuuluville alueiden komitean ja Euroopan parlamentin jäsenille.

| 27. | esittää seuraavassa alueiden komitean vuodeksi 2008 suunnittelemat ensisijaiset viestintätoimet:






  — | Järjestetään ”Tulevaisuuden kaupungit” -foorumi 8.–10. huhtikuuta 2008. |
| --- | --- | --- |

27.

esittää seuraavassa alueiden komitean vuodeksi 2008 suunnittelemat ensisijaiset viestintätoimet:

—

Järjestetään ”Tulevaisuuden kaupungit” -foorumi 8.–10. huhtikuuta 2008.

| — | Järjestetään kolmas vuosittainen viestintäaiheinen foorumi 17.–19. kesäkuuta 2008. |
| --- | --- |

—

Järjestetään kolmas vuosittainen viestintäaiheinen foorumi 17.–19. kesäkuuta 2008.

| — | Järjestetään kuudes Open Days -tapahtuma, alueiden ja kuntien teemaviikko 6.–9. lokakuuta 2008. Brysseliin odotetaan saapuvaksi 5 500 osallistujaa, ja tapahtumaan osallistuu 220 Euroopan aluetta ja kuntaa. Vuonna 2008 tätä aloitetta täydennetään yli 150 tapahtumalla, jotka järjestetään kumppanialueilla. |
| --- | --- |

—

Järjestetään kuudes Open Days -tapahtuma, alueiden ja kuntien teemaviikko 6.–9. lokakuuta 2008. Brysseliin odotetaan saapuvaksi 5 500 osallistujaa, ja tapahtumaan osallistuu 220 Euroopan aluetta ja kuntaa. Vuonna 2008 tätä aloitetta täydennetään yli 150 tapahtumalla, jotka järjestetään kumppanialueilla.

| — | Järjestetään kulttuurien välistä vuoropuhelua käsittelevä foorumi 25.–27. marraskuuta 2008. |
| --- | --- |

—

Järjestetään kulttuurien välistä vuoropuhelua käsittelevä foorumi 25.–27. marraskuuta 2008.

| — | Toimitetaan AK:n ajankohtaisia kysymyksiä käsittelevä, kuukausittain ilmestyvä sähköinen uutislehti. Lehti on suunnattu alueviestimille ja aluevaltuutetuille sekä yhdistysten vastuuhenkilöille. Sen lisäksi toimitetaan paperijulkaisuna kerran kuukaudessa ilmestyvä uutislehti. Uutislehdessä kerrotaan AK:n poliittisesta työstä ja lausuntotyöstä, EU:n toimielimistä sekä alueista, ja se on suunnattu 25 000 aluetason päättäjälle. |
| --- | --- |

—

Toimitetaan AK:n ajankohtaisia kysymyksiä käsittelevä, kuukausittain ilmestyvä sähköinen uutislehti. Lehti on suunnattu alueviestimille ja aluevaltuutetuille sekä yhdistysten vastuuhenkilöille. Sen lisäksi toimitetaan paperijulkaisuna kerran kuukaudessa ilmestyvä uutislehti. Uutislehdessä kerrotaan AK:n poliittisesta työstä ja lausuntotyöstä, EU:n toimielimistä sekä alueista, ja se on suunnattu 25 000 aluetason päättäjälle.

| — | Vastaanotetaan vuosittain 600 alue- ja paikallistoimittajaa AK:n toimitiloissa Brysselissä AK:n jäsenten poliittisen työn tiimoilta, erilaisten tapahtumien yhteydessä tai yhteistyössä muiden EU:n elinten kanssa. |
| --- | --- |

—

Vastaanotetaan vuosittain 600 alue- ja paikallistoimittajaa AK:n toimitiloissa Brysselissä AK:n jäsenten poliittisen työn tiimoilta, erilaisten tapahtumien yhteydessä tai yhteistyössä muiden EU:n elinten kanssa.

| 28. | toivoo voivansa tehdä tiivistä yhteistyötä Euroopan komission kanssa laadittaessa ”työsuunnitelmaa” toimielinten välisen yhteistyön puitteissa tehtyjen aloitteiden pohjalta sekä lisättäessä päivittäistä hallinnointia varten jäsenvaltioiden kanssa tehtäviä kahdenvälisiä kumppanuksia. |
| --- | --- |

28.

toivoo voivansa tehdä tiivistä yhteistyötä Euroopan komission kanssa laadittaessa ”työsuunnitelmaa” toimielinten välisen yhteistyön puitteissa tehtyjen aloitteiden pohjalta sekä lisättäessä päivittäistä hallinnointia varten jäsenvaltioiden kanssa tehtäviä kahdenvälisiä kumppanuksia.

| 29. | on valmis antamaan aktiivisen panoksensa ja osallistumaan muiden toimielinten käynnistämiin hankkeisiin, myös kansalaishuippukokouksiin, joita EU:n puheenjohtajavaltiot voisivat järjestää. |
| --- | --- |

29.

on valmis antamaan aktiivisen panoksensa ja osallistumaan muiden toimielinten käynnistämiin hankkeisiin, myös kansalaishuippukokouksiin, joita EU:n puheenjohtajavaltiot voisivat järjestää.

IV   Alueiden komitean osallistuminen tulevaan toimielintenväliseen viestintäyhteistyöhön

| 30. | Komitea on vakuuttunut, että toimielintenvälinen tiedotus- ja viestintäyhteistyö lujittaa yhteisön toimielinten ja elinten, jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallisviranomaisten kumppanuutta ja että siihen olisi osoitettava riittävästi määrärahoja. |
| --- | --- |

30.

Komitea on vakuuttunut, että toimielintenvälinen tiedotus- ja viestintäyhteistyö lujittaa yhteisön toimielinten ja elinten, jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallisviranomaisten kumppanuutta ja että siihen olisi osoitettava riittävästi määrärahoja.

| 31. | korostaa sitä lisä-arvoa, jonka komitean osallistuminen toimielintenväliseen tiedotustyöryhmän (Interinstitutional Group on Information, IGI) työskentelyyn tuo, ja aikoo esittää joka vuosi hajautetun viestintäpolitiikan ohjelmansa. Komitea pyytää näin ollen, että se voisi osallistua vuosittaisen toimielintenvälisen viestintäohjelman laatimiseen. |
| --- | --- |

31.

korostaa sitä lisä-arvoa, jonka komitean osallistuminen toimielintenväliseen tiedotustyöryhmän (Interinstitutional Group on Information, IGI) työskentelyyn tuo, ja aikoo esittää joka vuosi hajautetun viestintäpolitiikan ohjelmansa. Komitea pyytää näin ollen, että se voisi osallistua vuosittaisen toimielintenvälisen viestintäohjelman laatimiseen.

| 32. | kannattaa toimielintenvälisen tiedotustyöryhmän toiminnan arvioimista, jotta voidaan päättää, onko siinä parantamisen varaa ja pitäisikö perustaa ryhmä, jonka tehtävänä olisi koordinoida IGI:n määrittelemien suuntaviivojen toteuttamistoimia. Komitea on valmis osallistumaan kyseiseen toimintaan. |
| --- | --- |

32.

kannattaa toimielintenvälisen tiedotustyöryhmän toiminnan arvioimista, jotta voidaan päättää, onko siinä parantamisen varaa ja pitäisikö perustaa ryhmä, jonka tehtävänä olisi koordinoida IGI:n määrittelemien suuntaviivojen toteuttamistoimia. Komitea on valmis osallistumaan kyseiseen toimintaan.

| 33. | on tyytyväinen mahdollisuuteen osallistua toimielinten vuosittain käymään viestintäkeskusteluun ja pyytää, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja Euroopan komission rinnalla myös komitea saa tunnustusta panokselleen hajautetun viestintästrategian keskeisenä kumppanina. |
| --- | --- |

33.

on tyytyväinen mahdollisuuteen osallistua toimielinten vuosittain käymään viestintäkeskusteluun ja pyytää, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja Euroopan komission rinnalla myös komitea saa tunnustusta panokselleen hajautetun viestintästrategian keskeisenä kumppanina.

V   Viestintäkanavien tehostaminen: alue- ja paikallisviestimet, audiovisuaaliset viestimet ja internet

| 34. | katsoo, että unionin kansalaisten EU-tietouden lisäämistä koskevan tavoitteen saavuttamiseksi on viestintäkanavia lisättävä, nykyisiä on tehostettava ja niiden saatavuutta ja käytettävyyttä on parannettava. Paikallis- ja alueviranomaisten ja viestimien yhteistyötä on kehitettävä ja on otettava käyttöön uusia tekniikoita. |
| --- | --- |

34.

katsoo, että unionin kansalaisten EU-tietouden lisäämistä koskevan tavoitteen saavuttamiseksi on viestintäkanavia lisättävä, nykyisiä on tehostettava ja niiden saatavuutta ja käytettävyyttä on parannettava. Paikallis- ja alueviranomaisten ja viestimien yhteistyötä on kehitettävä ja on otettava käyttöön uusia tekniikoita.

| 35. | on tyytyväinen, että Euroopan komissio on vuonna 2008 käynnistänyt hankkeen, joka kokeiluluonteisista tietoverkoista, joiden avulla pyritään ottamaan kansalliset parlamentit tehokkaammin mukaan Euroopasta käytävään keskusteluun, ja pyytää, että alueiden komitea ja alue- ja paikallisvaltuutetut otetaan mukaan kyseiseen aloitteeseen. |
| --- | --- |

35.

on tyytyväinen, että Euroopan komissio on vuonna 2008 käynnistänyt hankkeen, joka kokeiluluonteisista tietoverkoista, joiden avulla pyritään ottamaan kansalliset parlamentit tehokkaammin mukaan Euroopasta käytävään keskusteluun, ja pyytää, että alueiden komitea ja alue- ja paikallisvaltuutetut otetaan mukaan kyseiseen aloitteeseen.

| 36. | pyytää Euroopan komissiota kytkemään kaikkien 27 jäsenvaltiossa olevien edustustojensa internetsivut paikallis- ja alueviranomaisten kansallisten järjestöjen, kuntien ja alueiden sivustoihin, ja pyytää mukauttamaan sivustoissa olevia, etenkin Euroopan unionin politiikkojen täytäntöönpanoa koskevia tietoja paikallisiin olosuhteisiin. |
| --- | --- |

36.

pyytää Euroopan komissiota kytkemään kaikkien 27 jäsenvaltiossa olevien edustustojensa internetsivut paikallis- ja alueviranomaisten kansallisten järjestöjen, kuntien ja alueiden sivustoihin, ja pyytää mukauttamaan sivustoissa olevia, etenkin Euroopan unionin politiikkojen täytäntöönpanoa koskevia tietoja paikallisiin olosuhteisiin.

| 37. | suosittaa, että Europa-sivustoon luotaisiin sivu, jossa kerrotaan paikallis- ja alueviranomaisten merkityksestä Euroopan unionin päätöksenteossa ja jossa tuotaisiin esiin se, että noin 75 prosenttia yhteisön lainsäädännöstä pannaan täytäntöön paikallis- ja aluetasolla. Lisäksi sivusta olisi oltava linkki alueiden komitean sekä kaikkien niiden paikallis- ja alueviranomaisten muodostamien eurooppalaisten ja valtakunnallisten organisaatioiden sivustoihin, jotka niin toivovat. |
| --- | --- |

37.

suosittaa, että Europa-sivustoon luotaisiin sivu, jossa kerrotaan paikallis- ja alueviranomaisten merkityksestä Euroopan unionin päätöksenteossa ja jossa tuotaisiin esiin se, että noin 75 prosenttia yhteisön lainsäädännöstä pannaan täytäntöön paikallis- ja aluetasolla. Lisäksi sivusta olisi oltava linkki alueiden komitean sekä kaikkien niiden paikallis- ja alueviranomaisten muodostamien eurooppalaisten ja valtakunnallisten organisaatioiden sivustoihin, jotka niin toivovat.

| 38. | korostaa Euroopan komission e-participation-aloitteen merkitystä, jolla pyritään saamaan kansalaiset osallistumaan politiikkojen täytäntöönpanoon etenkin alue- ja paikallistasolla. Komitea kehottaa tässä yhteydessä paikallis- ja alueviranomaisia kehittämään paikallisia internet-sivujaan niin, että kansalaiset voivat tuoda mielipiteensä ja etenkin Euroopan unionin politiikkoihin liittyvät odotuksensa julki erilaisten sähköisten kuulemisten ja interaktiivisten menetelmien avulla. |
| --- | --- |

38.

korostaa Euroopan komission e-participation-aloitteen merkitystä, jolla pyritään saamaan kansalaiset osallistumaan politiikkojen täytäntöönpanoon etenkin alue- ja paikallistasolla. Komitea kehottaa tässä yhteydessä paikallis- ja alueviranomaisia kehittämään paikallisia internet-sivujaan niin, että kansalaiset voivat tuoda mielipiteensä ja etenkin Euroopan unionin politiikkoihin liittyvät odotuksensa julki erilaisten sähköisten kuulemisten ja interaktiivisten menetelmien avulla.

| 39. | kehottaa Euroopan komissiota asettamaan alueiden komitean tuottamia videoita EU Tube -kanavan ohjelmistoon. |
| --- | --- |

39.

kehottaa Euroopan komissiota asettamaan alueiden komitean tuottamia videoita EU Tube -kanavan ohjelmistoon.

| 40. | kehottaa lopuksi Euroopan komissiota perustamaan Europa-sivustoon, esimerkiksi osana Debate Europe -foorumia, alue- ja paikallisvaltuutetuille suunnatun keskustelufoorumin, jonka avulla voidaan vastata kansalaisten kysymyksiin. Tällainen aloite parantaisi AK:n jäsenten ja jäsenvaltioissa olevien kansalaisten välistä vuorovaikutusta. |
| --- | --- |

40.

kehottaa lopuksi Euroopan komissiota perustamaan Europa-sivustoon, esimerkiksi osana Debate Europe -foorumia, alue- ja paikallisvaltuutetuille suunnatun keskustelufoorumin, jonka avulla voidaan vastata kansalaisten kysymyksiin. Tällainen aloite parantaisi AK:n jäsenten ja jäsenvaltioissa olevien kansalaisten välistä vuorovaikutusta.

| 41. | korostaa, että tiedotus- ja viestintäkanavia on oltava paljon, jotta kaikilla unionin kansalaisilla on mahdollisuus hankkia tietoa EU:sta ja osallistua tasavertaisin edellytyksin. |
| --- | --- |

41.

korostaa, että tiedotus- ja viestintäkanavia on oltava paljon, jotta kaikilla unionin kansalaisilla on mahdollisuus hankkia tietoa EU:sta ja osallistua tasavertaisin edellytyksin.

Bryssel 19. kesäkuuta 2008

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 9.10.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 257/46 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 257/46

---

Alueiden komitean Lausunto aiheesta EUroopan Luovuuden Ja Innovoinnin Teemavuosi (2009)

(2008/C 257/09)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuodesta (2009). Lissabonin tavoitteiden mukaan Euroopasta on tarkoitus tehdä maailman innovatiivisin osaamisyhteiskunta, ja Euroopan luovuuspotentiaali on perusta tavoitteiden saavuttamiselle. |
| --- | --- |

—

suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuodesta (2009). Lissabonin tavoitteiden mukaan Euroopasta on tarkoitus tehdä maailman innovatiivisin osaamisyhteiskunta, ja Euroopan luovuuspotentiaali on perusta tavoitteiden saavuttamiselle.

| — | korostaa, että kulttuuri, luovuus ja innovointi ovat kasvun, investointien ja uusien työpaikkojen keskeinen lähde Euroopan kaupungeissa, alueilla ja kunnissa. |
| --- | --- |

—

korostaa, että kulttuuri, luovuus ja innovointi ovat kasvun, investointien ja uusien työpaikkojen keskeinen lähde Euroopan kaupungeissa, alueilla ja kunnissa.

| — | korostaa tässä yhteydessä varhaiskasvatuksen ja perusopetuksen erityisroolia perustaitojen kehittämisessä. Perustaidoilla tarkoitetaan tietoja, kykyjä ja asenteita, joiden avulla ihmiset kykenevät elämään, työskentelemään ja opiskelemaan menestyksekkäästi Euroopan nyky-yhteiskunnissa. |
| --- | --- |

—

korostaa tässä yhteydessä varhaiskasvatuksen ja perusopetuksen erityisroolia perustaitojen kehittämisessä. Perustaidoilla tarkoitetaan tietoja, kykyjä ja asenteita, joiden avulla ihmiset kykenevät elämään, työskentelemään ja opiskelemaan menestyksekkäästi Euroopan nyky-yhteiskunnissa.

| — | korostaa, että aloite soveltuu erinomaisesti kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden jatkoksi. Eurooppalaisten teemavuosien aihealueiden nivoutuminen toisiinsa tukee tavoitetta, että teemavuosiin liittyvillä toimilla olisi vaikutusta keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

—

korostaa, että aloite soveltuu erinomaisesti kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden jatkoksi. Eurooppalaisten teemavuosien aihealueiden nivoutuminen toisiinsa tukee tavoitetta, että teemavuosiin liittyvillä toimilla olisi vaikutusta keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.

| — | panee merkille, että teemavuoden toteuttamiseen ei ole käytettävissä erillisiä määrärahoja. Jos luovuus käsitetään Euroopan yhteiskuntien kehityksen voimavaraksi, toimien rajoittaminen pelkästään koulutukseen ja kulttuuriin on epätarkoituksenmukaista. Monialainen ajattelu synnyttää uusia, luovia ratkaisuja. |
| --- | --- |

—

panee merkille, että teemavuoden toteuttamiseen ei ole käytettävissä erillisiä määrärahoja. Jos luovuus käsitetään Euroopan yhteiskuntien kehityksen voimavaraksi, toimien rajoittaminen pelkästään koulutukseen ja kulttuuriin on epätarkoituksenmukaista. Monialainen ajattelu synnyttää uusia, luovia ratkaisuja.

| Esittelijä | : | Gerd HARMS Brandenburgin Eurooppa- ja liittovaltioasiain valtuutettu ja osavaltiokanslian valtiosihteeri (DE, PSE) |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Gerd HARMS Brandenburgin Eurooppa- ja liittovaltioasiain valtuutettu ja osavaltiokanslian valtiosihteeri (DE, PSE)

Viiteasiakirja

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuodesta (2009)

KOM(2008) 159 lopullinen — 2008/0064 COD

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuodesta (2009). Luovuus ymmärretään komission ehdotuksessa perustellusti erittäin laajasti kyvyksi löytää uudenlaisia ratkaisuja mitä erilaisimmilla inhimillisen toiminnan osa-alueilla, ja se on innovoinnin ehdoton edellytys. Lissabonin tavoitteiden mukaan Euroopasta on tarkoitus tehdä maailman innovatiivisin osaamisyhteiskunta, ja Euroopan luovuuspotentiaali on perusta tavoitteiden saavuttamiselle. |
| --- | --- |

1.

suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuodesta (2009). Luovuus ymmärretään komission ehdotuksessa perustellusti erittäin laajasti kyvyksi löytää uudenlaisia ratkaisuja mitä erilaisimmilla inhimillisen toiminnan osa-alueilla, ja se on innovoinnin ehdoton edellytys. Lissabonin tavoitteiden mukaan Euroopasta on tarkoitus tehdä maailman innovatiivisin osaamisyhteiskunta, ja Euroopan luovuuspotentiaali on perusta tavoitteiden saavuttamiselle.

| 2. | yhtyy komission analyysiin luovuuden ja innovointikyvyn kehittymisen perusedellytyksistä. Komitea korostaa tässä yhteydessä varhaiskasvatuksen ja perusopetuksen erityisroolia perustaitojen kehittämisessä. Perustaidoilla tarkoitetaan tietoja, kykyjä ja asenteita, joiden avulla ihmiset kykenevät elämään, työskentelemään ja opiskelemaan menestyksekkäästi Euroopan nyky-yhteiskunnissa. |
| --- | --- |

2.

yhtyy komission analyysiin luovuuden ja innovointikyvyn kehittymisen perusedellytyksistä. Komitea korostaa tässä yhteydessä varhaiskasvatuksen ja perusopetuksen erityisroolia perustaitojen kehittämisessä. Perustaidoilla tarkoitetaan tietoja, kykyjä ja asenteita, joiden avulla ihmiset kykenevät elämään, työskentelemään ja opiskelemaan menestyksekkäästi Euroopan nyky-yhteiskunnissa.

| 3. | tukee komission näkemystä, jonka mukaan koulutus on merkittävä tekijä luovuuden kehittämisessä, ja katsoo, että luovuuden tärkeyttä ei pidä korostaa vain esikoulussa ja alaluokilla. Taideaineiden on säilytettävä merkityksensä koko kouluajan. Luovuutta ei myöskään saa rajoittaa pelkästään ns. luoviin aineisiin. Luovan ongelmanratkaisun ja innovatiivisen ajattelun taidon on oltava osa kaikkea virallista oppimista. Komitea korostaa tässä yhteydessä etenkin monikielisyyden merkitystä. |
| --- | --- |

3.

tukee komission näkemystä, jonka mukaan koulutus on merkittävä tekijä luovuuden kehittämisessä, ja katsoo, että luovuuden tärkeyttä ei pidä korostaa vain esikoulussa ja alaluokilla. Taideaineiden on säilytettävä merkityksensä koko kouluajan. Luovuutta ei myöskään saa rajoittaa pelkästään ns. luoviin aineisiin. Luovan ongelmanratkaisun ja innovatiivisen ajattelun taidon on oltava osa kaikkea virallista oppimista. Komitea korostaa tässä yhteydessä etenkin monikielisyyden merkitystä.

| 4. | painottaa, että huippuosaamisen edistämisen ohella kaikilla alueilla on varmistettava hyvä perus- ja ammattikoulutus, sillä se on henkilökohtaisen ja yhteiskunnallisen hyvinvoinnin sekä alueiden innovointikyvyn perusta. |
| --- | --- |

4.

painottaa, että huippuosaamisen edistämisen ohella kaikilla alueilla on varmistettava hyvä perus- ja ammattikoulutus, sillä se on henkilökohtaisen ja yhteiskunnallisen hyvinvoinnin sekä alueiden innovointikyvyn perusta.

| 5. | korostaa, että kulttuuri, luovuus ja innovointi ovat kasvun, investointien ja uusien työpaikkojen keskeinen lähde Euroopan kaupungeissa, alueilla ja kunnissa. Alueiden menestyminen Euroopan laajuisessa ja maailmanlaajuisessa kilpailussa edellyttää niiden luovuuspotentiaalin ja innovointivalmiuksien kehittämistä. Alue- ja paikallisyhteisöt vastaavat yleensä elinikäisten oppimismahdollisuuksien järjestämisestä, aktiivisesta työmarkkinapolitiikasta, alueellisten innovaatiostrategioiden kehittämisestä sekä innovatiivisten ja luovien taloudenalojen edistämisestä. |
| --- | --- |

5.

korostaa, että kulttuuri, luovuus ja innovointi ovat kasvun, investointien ja uusien työpaikkojen keskeinen lähde Euroopan kaupungeissa, alueilla ja kunnissa. Alueiden menestyminen Euroopan laajuisessa ja maailmanlaajuisessa kilpailussa edellyttää niiden luovuuspotentiaalin ja innovointivalmiuksien kehittämistä. Alue- ja paikallisyhteisöt vastaavat yleensä elinikäisten oppimismahdollisuuksien järjestämisestä, aktiivisesta työmarkkinapolitiikasta, alueellisten innovaatiostrategioiden kehittämisestä sekä innovatiivisten ja luovien taloudenalojen edistämisestä.

| 6. | painottaa jälleen kuntien ja alueiden suurta merkitystä innovatiivisten ympäristöjen kehittäjinä. Tässä yhteydessä voidaan mainita alueelliset innovaatiopolitiikat, teknologiakeskukset, yrityshautomot, tiedepuistot ja riskipääomarahastot. |
| --- | --- |

6.

painottaa jälleen kuntien ja alueiden suurta merkitystä innovatiivisten ympäristöjen kehittäjinä. Tässä yhteydessä voidaan mainita alueelliset innovaatiopolitiikat, teknologiakeskukset, yrityshautomot, tiedepuistot ja riskipääomarahastot.

| 7. | kiinnittää huomiota siihen, että tämä ei koske ainoastaan luovaa taloutta ja nykyaikaisia osaamispohjaisia teollisuudenaloja. Pikemminkin nyky-yhteiskuntien sosiaaliset ja taloudelliset haasteet vaativat kaikilla tasoilla luovia ratkaisuja sosiaalisten, ympäristöllisten ja taloudellisten ongelmien selvittämiseksi. |
| --- | --- |

7.

kiinnittää huomiota siihen, että tämä ei koske ainoastaan luovaa taloutta ja nykyaikaisia osaamispohjaisia teollisuudenaloja. Pikemminkin nyky-yhteiskuntien sosiaaliset ja taloudelliset haasteet vaativat kaikilla tasoilla luovia ratkaisuja sosiaalisten, ympäristöllisten ja taloudellisten ongelmien selvittämiseksi.

| 8. | suhtautuu erityisen myönteisesti siihen, että komissio ilmaisee säädösehdotuksessaan suorasanaisesti arvostavansa alue- ja paikallisyhteisöjen roolia. Ehdotuksessa korostetaan nimittäin, että






  — | luovuuden ja innovoinnin teemavuoden tehtävien täyttäminen edellyttää yhteisö-, jäsenvaltio-, alue- ja paikallistason toimenpiteiden yhdistämistä |
| --- | --- | --- |

8.

suhtautuu erityisen myönteisesti siihen, että komissio ilmaisee säädösehdotuksessaan suorasanaisesti arvostavansa alue- ja paikallisyhteisöjen roolia. Ehdotuksessa korostetaan nimittäin, että

—

luovuuden ja innovoinnin teemavuoden tehtävien täyttäminen edellyttää yhteisö-, jäsenvaltio-, alue- ja paikallistason toimenpiteiden yhdistämistä

| — | teemavuoteen osallistuminen antaa alue- ja paikallisyhteisöille mahdollisuuden parantaa toimiensa tuloksekkuutta ja tehokkuutta |
| --- | --- |

—

teemavuoteen osallistuminen antaa alue- ja paikallisyhteisöille mahdollisuuden parantaa toimiensa tuloksekkuutta ja tehokkuutta

| — | alue- ja paikallisyhteisöjen osallistumisesta on hyötyä toteutettaessa suunniteltuja toimenpiteitä yhteisö- ja jäsenvaltiotasolla. |
| --- | --- |

—

alue- ja paikallisyhteisöjen osallistumisesta on hyötyä toteutettaessa suunniteltuja toimenpiteitä yhteisö- ja jäsenvaltiotasolla.

| 9. | yhtyy tähän arvioon ja kannattaa alue- ja paikallisyhteisöjen laaja-alaista osallistumista Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuoteen. |
| --- | --- |

9.

yhtyy tähän arvioon ja kannattaa alue- ja paikallisyhteisöjen laaja-alaista osallistumista Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuoteen.

Aloitteen yksityiskohtainen arviointi

| 10. | tukee luovuuden ja innovoinnin teemavuodelle asetettuja tavoitteita (2 artikla). Tavoitteiden kokonaisvaltaisen määrittelytavan ansiosta Euroopan luovuuspotentiaalin kehittäminen ja hyödyntäminen voidaan käsittää hyvin laajasti eikä se rajoitu vain taidenäkökohtiin. Komitea toteaa, että luovuuden ja innovoinnin teemavuotena on välttämätöntä edistää ja korostaa erityisesti elinikäisen oppimisen mahdollisuuksia tarjoavien laitosten, kulttuuri-instituutioiden ja -toimijoiden sekä talouselämän, tiedemaailman ja kansalaisyhteiskunnan välisiä monialaisia toimia. Lisäksi on tarpeen edistää luovuuteen oppimista. Se perustuu tietojen etsimiseen ja tietämyksen rakentamiseen vastakohtana jäljittelemiseen ja muistiin nojautuvalle opiimiselle. |
| --- | --- |

10.

tukee luovuuden ja innovoinnin teemavuodelle asetettuja tavoitteita (2 artikla). Tavoitteiden kokonaisvaltaisen määrittelytavan ansiosta Euroopan luovuuspotentiaalin kehittäminen ja hyödyntäminen voidaan käsittää hyvin laajasti eikä se rajoitu vain taidenäkökohtiin. Komitea toteaa, että luovuuden ja innovoinnin teemavuotena on välttämätöntä edistää ja korostaa erityisesti elinikäisen oppimisen mahdollisuuksia tarjoavien laitosten, kulttuuri-instituutioiden ja -toimijoiden sekä talouselämän, tiedemaailman ja kansalaisyhteiskunnan välisiä monialaisia toimia. Lisäksi on tarpeen edistää luovuuteen oppimista. Se perustuu tietojen etsimiseen ja tietämyksen rakentamiseen vastakohtana jäljittelemiseen ja muistiin nojautuvalle opiimiselle.

| 11. | korostaa, että aloite soveltuu erinomaisesti kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden jatkoksi. Eurooppalaisten teemavuosien aihealueiden nivoutuminen toisiinsa tukee tavoitetta, että teemavuosiin liittyvillä toimilla olisi vaikutusta keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuonna toteutettavilla toimilla pyritään lisäämään eurooppalaisen yhteiskunnan avoimuutta, suvaitsevuutta ja joustavuutta, ja ne liittyvät tiiviisti myös luovuuteen ja innovointiin. Nimenomaan muiden kulttuureiden ilmaisumuotojen ja suuntausten tarkastelu ja kohtaaminen voivat edistää luovuutta ja tarjota uudenlaisia tapoja lähestyä omia kysymyksiä. |
| --- | --- |

11.

korostaa, että aloite soveltuu erinomaisesti kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden jatkoksi. Eurooppalaisten teemavuosien aihealueiden nivoutuminen toisiinsa tukee tavoitetta, että teemavuosiin liittyvillä toimilla olisi vaikutusta keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuonna toteutettavilla toimilla pyritään lisäämään eurooppalaisen yhteiskunnan avoimuutta, suvaitsevuutta ja joustavuutta, ja ne liittyvät tiiviisti myös luovuuteen ja innovointiin. Nimenomaan muiden kulttuureiden ilmaisumuotojen ja suuntausten tarkastelu ja kohtaaminen voivat edistää luovuutta ja tarjota uudenlaisia tapoja lähestyä omia kysymyksiä.

| 12. | panee merkille, että komissio viittaa ehdotuksessaan erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston määrittelemiin vaatimuksiin elinikäisen oppimisen avaintaidoista. AK viittaa aihetta koskevasta suosituksesta antamaansa lausuntoon (1), jossa korostetaan erityisesti matemaattisten ja luonnontieteellisten taitojen merkitystä. Lisäksi lausunnossa tähdennetään, että on tärkeää kannustaa naisia näille aloille elinikäisen oppimisen edistämiseen tarkoitetuin välinein. Euroopan yhteiskunnat ovat tulevaisuudessa yhä riippuvaisempia siitä, että nuoret, ja erityisesti nuoret naiset, saadaan kiinnostumaan tieteellisistä ja teknisistä koulutusaloista sekä insinööritieteiden opinnoista ja insinöörin ammatista. |
| --- | --- |

12.

panee merkille, että komissio viittaa ehdotuksessaan erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston määrittelemiin vaatimuksiin elinikäisen oppimisen avaintaidoista. AK viittaa aihetta koskevasta suosituksesta antamaansa lausuntoon (1), jossa korostetaan erityisesti matemaattisten ja luonnontieteellisten taitojen merkitystä. Lisäksi lausunnossa tähdennetään, että on tärkeää kannustaa naisia näille aloille elinikäisen oppimisen edistämiseen tarkoitetuin välinein. Euroopan yhteiskunnat ovat tulevaisuudessa yhä riippuvaisempia siitä, että nuoret, ja erityisesti nuoret naiset, saadaan kiinnostumaan tieteellisistä ja teknisistä koulutusaloista sekä insinööritieteiden opinnoista ja insinöörin ammatista.

| 13. | toteaa, että työelämän, yhteiskunnan ja korkeakoulutuksen yhteisvaikutus on tärkeä innovaatioiden ja kasvun edellytys alue- ja paikallistasolla. Sosiaalisen koheesion ja kestävän kehityksen varmistamiseksi tarvitaan osallistavaa ja syrjimätöntä infrastruktuuria, joka rohkaisee aktiiviseen kansalaisuuteen ja yhteiseen vastuunkantamiseen. |
| --- | --- |

13.

toteaa, että työelämän, yhteiskunnan ja korkeakoulutuksen yhteisvaikutus on tärkeä innovaatioiden ja kasvun edellytys alue- ja paikallistasolla. Sosiaalisen koheesion ja kestävän kehityksen varmistamiseksi tarvitaan osallistavaa ja syrjimätöntä infrastruktuuria, joka rohkaisee aktiiviseen kansalaisuuteen ja yhteiseen vastuunkantamiseen.

| 14. | kehottaa parantamaan yleissivistävää ja ammatillista koulutusta. Tavoitteena on nostaa Euroopan tärkeimmän pääoman eli nuorten arvoa mahdollisimman paljon. Koulutuksessa tulee antaa erityissija teknologiaopinnoille tutkimuksen ja kehityksen sekä innovoinnin edistämiseksi Euroopassa. Myös asianmukaisen humanistisen koulutuksen antamiseen tulee kiinnittää huomiota. Koulutusjärjestelmässä on tärkeää antaa ansaittu sijansa Euroopan kulttuurin ja historian opetukselle. |
| --- | --- |

14.

kehottaa parantamaan yleissivistävää ja ammatillista koulutusta. Tavoitteena on nostaa Euroopan tärkeimmän pääoman eli nuorten arvoa mahdollisimman paljon. Koulutuksessa tulee antaa erityissija teknologiaopinnoille tutkimuksen ja kehityksen sekä innovoinnin edistämiseksi Euroopassa. Myös asianmukaisen humanistisen koulutuksen antamiseen tulee kiinnittää huomiota. Koulutusjärjestelmässä on tärkeää antaa ansaittu sijansa Euroopan kulttuurin ja historian opetukselle.

| 15. | on toistuvasti muistuttanut, että tutkimustoiminnan, nuorten tutkijoiden koulutuksen, tutkijoiden liikkuvuuden sekä unionitason tieteellisen yhteistyön tukeminen on erityisen merkityksellistä. Tutkimusmyönteisen ilmapiirin luominen, patenttien edistäminen sekä niiden tehokas suoja tukevat innovointiprosesseja niin yhteiskunnassa kuin talouselämässä. |
| --- | --- |

15.

on toistuvasti muistuttanut, että tutkimustoiminnan, nuorten tutkijoiden koulutuksen, tutkijoiden liikkuvuuden sekä unionitason tieteellisen yhteistyön tukeminen on erityisen merkityksellistä. Tutkimusmyönteisen ilmapiirin luominen, patenttien edistäminen sekä niiden tehokas suoja tukevat innovointiprosesseja niin yhteiskunnassa kuin talouselämässä.

| 16. | painottaa, että on välttämätöntä luoda normeja teollis- ja tekijänoikeuksien suojelemiseksi sekä laatia eurooppalainen peruskirja teollis- ja tekijänoikeuksien hallinnasta. |
| --- | --- |

16.

painottaa, että on välttämätöntä luoda normeja teollis- ja tekijänoikeuksien suojelemiseksi sekä laatia eurooppalainen peruskirja teollis- ja tekijänoikeuksien hallinnasta.

| 17. | korostaa tässä yhteydessä rakennerahastojen, etenkin aluekehitysrahaston, keskeistä merkitystä tuettaessa tieteellisten tulosten muuttamista innovatiivisiksi tuotteiksi ja menetelmiksi. |
| --- | --- |

17.

korostaa tässä yhteydessä rakennerahastojen, etenkin aluekehitysrahaston, keskeistä merkitystä tuettaessa tieteellisten tulosten muuttamista innovatiivisiksi tuotteiksi ja menetelmiksi.

| 18. | pahoittelee sitä, että aloite esitetään vasta nyt. Näin lyhyt valmisteluaika vaarantaa teemavuoden onnistumisen. Siksi on erittäin tärkeää, että komissio pyrkii nyt kaikin tavoin saamaan mahdollisimman monet kumppanit mukaan prosessiin. |
| --- | --- |

18.

pahoittelee sitä, että aloite esitetään vasta nyt. Näin lyhyt valmisteluaika vaarantaa teemavuoden onnistumisen. Siksi on erittäin tärkeää, että komissio pyrkii nyt kaikin tavoin saamaan mahdollisimman monet kumppanit mukaan prosessiin.

| 19. | korostaa audiovisuaalisten viestimien erityisroolia luovuutta edistävän ympäristön kehittämisessä. Lahjakkuuksien edistämisen, huippuluokan koulutuskeskusten ja mediatalouden väliset yhteydet johtavat monilla Euroopan alueilla menestyksekkäiden taloudellisten klustereiden luomiseen. Tällaiselle kehitykselle tulisi luovuuden ja innovoinnin teemavuoden yhteydessä antaa erityistä tunnustusta. |
| --- | --- |

19.

korostaa audiovisuaalisten viestimien erityisroolia luovuutta edistävän ympäristön kehittämisessä. Lahjakkuuksien edistämisen, huippuluokan koulutuskeskusten ja mediatalouden väliset yhteydet johtavat monilla Euroopan alueilla menestyksekkäiden taloudellisten klustereiden luomiseen. Tällaiselle kehitykselle tulisi luovuuden ja innovoinnin teemavuoden yhteydessä antaa erityistä tunnustusta.

| 20. | pahoittelee sitä, ettei komission ehdotuksessa tuoda esiin EU:n liikkuvuusohjelmien tarjoamia moninaisia mahdollisuuksia. Opiskelijoiden liikkuvuus ja Euroopan alueiden välisestä vaihdosta saadut kokemukset voivat edistää merkittävästi nuorten luovuus- ja innovointipotentiaalin vapautumista. |
| --- | --- |

20.

pahoittelee sitä, ettei komission ehdotuksessa tuoda esiin EU:n liikkuvuusohjelmien tarjoamia moninaisia mahdollisuuksia. Opiskelijoiden liikkuvuus ja Euroopan alueiden välisestä vaihdosta saadut kokemukset voivat edistää merkittävästi nuorten luovuus- ja innovointipotentiaalin vapautumista.

| 21. | pahoittelee niin ikään sitä, ettei ehdotetussa päätöksessä säädetä lainkaan aloitteen onnistumisen arvioinnista eikä siinä määritellä tavoitteiden saavuttamisen edellytyksiä. |
| --- | --- |

21.

pahoittelee niin ikään sitä, ettei ehdotetussa päätöksessä säädetä lainkaan aloitteen onnistumisen arvioinnista eikä siinä määritellä tavoitteiden saavuttamisen edellytyksiä.

| 22. | katsoo, että luovuuden ja innovoinnin teemavuosi voi onnistua vain, jos komissio ottaa kokonaisuudessaan tehtävän hoitaakseen ja että kaikkien pääosastojen mahdollisuudet hyödynnetään. Lisäksi tarvitaan jäsenvaltioiden, kuntien ja alueiden sekä paikallisyhteisöjen vankkaa tukea. AK esittääkin, että koulutuspolitiikan lisäksi myös muut politiikanalat otetaan aktiivisesti huomioon teemavuotta järjestettäessä. |
| --- | --- |

22.

katsoo, että luovuuden ja innovoinnin teemavuosi voi onnistua vain, jos komissio ottaa kokonaisuudessaan tehtävän hoitaakseen ja että kaikkien pääosastojen mahdollisuudet hyödynnetään. Lisäksi tarvitaan jäsenvaltioiden, kuntien ja alueiden sekä paikallisyhteisöjen vankkaa tukea. AK esittääkin, että koulutuspolitiikan lisäksi myös muut politiikanalat otetaan aktiivisesti huomioon teemavuotta järjestettäessä.

| 23. | tuo esiin, että luovuuden ja innovoinnin edistäminen on osa monia alueellisia ja paikallisia kehityssuunnitelmia. Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuotta toteutettaessa tulisi välttää antamasta sellaista kuvaa, että resurssit olisi hankittava yksinomaan komission aloittein. Juuri kyseisenä vuonna olisi korostettava kuntien, alueiden ja jäsenvaltioiden onnistuneita lähestymistapoja ja tuettava parhaiden käytänteiden levittämistä. Kaikissa komission aloitteissa on kunnioitettava toissijaisuusperiaatetta. |
| --- | --- |

23.

tuo esiin, että luovuuden ja innovoinnin edistäminen on osa monia alueellisia ja paikallisia kehityssuunnitelmia. Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuotta toteutettaessa tulisi välttää antamasta sellaista kuvaa, että resurssit olisi hankittava yksinomaan komission aloittein. Juuri kyseisenä vuonna olisi korostettava kuntien, alueiden ja jäsenvaltioiden onnistuneita lähestymistapoja ja tuettava parhaiden käytänteiden levittämistä. Kaikissa komission aloitteissa on kunnioitettava toissijaisuusperiaatetta.

| 24. | muistuttaa paikallis- ja alueviranomaisten sekä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden monipuolisista kokemuksista, jotka tulevat esiin esimerkiksi kunta- ja aluepoliittisten toimien sekä AK:n järjestämän Open Days -tapahtuman yhteydessä. Kyseiset kokemukset ilmentävät Euroopan kunnille ja alueille ominaisen luovuuden ja innovoinnin kehittämisen ja tukemisen moninaisia tapoja. |
| --- | --- |

24.

muistuttaa paikallis- ja alueviranomaisten sekä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden monipuolisista kokemuksista, jotka tulevat esiin esimerkiksi kunta- ja aluepoliittisten toimien sekä AK:n järjestämän Open Days -tapahtuman yhteydessä. Kyseiset kokemukset ilmentävät Euroopan kunnille ja alueille ominaisen luovuuden ja innovoinnin kehittämisen ja tukemisen moninaisia tapoja.

| 25. | panee merkille, että teemavuoden toteuttamiseen ei ole käytettävissä erillisiä määrärahoja. Toimien rahoitusta käsiteltäessä komission ehdotuksessa mainitaan suoraan vain elinikäisen oppimisen ohjelma 2007–2013 ja Kulttuuri-ohjelma 2007–2013. Käsillä olevat luovuutta ja innovointia koskevat kysymykset ovat kuitenkin huomattavasti näiden ohjelmien soveltamisalaa laajempia. Erityisesti olisi syytä tarkastella tieteitä, talouselämän ja tiedemaailman yhteistyötä, liikkuvuutta EU:ssa, maaseudun kehittämistä ja sosiaalipolitiikkaa, mutta myös muihin näkökohtiin olisi kiinnitettävä huomiota. Jos luovuus käsitetään Euroopan yhteiskuntien kehityksen voimavaraksi, toimien rajoittaminen pelkästään koulutukseen ja kulttuuriin on epätarkoituksenmukaista. Monialainen ajattelu synnyttää uusia, luovia ratkaisuja. |
| --- | --- |

25.

panee merkille, että teemavuoden toteuttamiseen ei ole käytettävissä erillisiä määrärahoja. Toimien rahoitusta käsiteltäessä komission ehdotuksessa mainitaan suoraan vain elinikäisen oppimisen ohjelma 2007–2013 ja Kulttuuri-ohjelma 2007–2013. Käsillä olevat luovuutta ja innovointia koskevat kysymykset ovat kuitenkin huomattavasti näiden ohjelmien soveltamisalaa laajempia. Erityisesti olisi syytä tarkastella tieteitä, talouselämän ja tiedemaailman yhteistyötä, liikkuvuutta EU:ssa, maaseudun kehittämistä ja sosiaalipolitiikkaa, mutta myös muihin näkökohtiin olisi kiinnitettävä huomiota. Jos luovuus käsitetään Euroopan yhteiskuntien kehityksen voimavaraksi, toimien rajoittaminen pelkästään koulutukseen ja kulttuuriin on epätarkoituksenmukaista. Monialainen ajattelu synnyttää uusia, luovia ratkaisuja.

| 26. | toteaa, että komission ehdotuksen 4.4 kohdassa puhutaan viestintätoimien uudelleenkohdentamisesta teemavuoden aiheisiin. Uudelleenkohdentamista ei kuitenkaan käsitellä sen tarkemmin toimenpiteitä esiteltäessä. AK toteaa, että tällaiset toimet on välttämättä koordinoitava yhteisö-, jäsenvaltio- sekä alue- ja paikallistason kesken. |
| --- | --- |

26.

toteaa, että komission ehdotuksen 4.4 kohdassa puhutaan viestintätoimien uudelleenkohdentamisesta teemavuoden aiheisiin. Uudelleenkohdentamista ei kuitenkaan käsitellä sen tarkemmin toimenpiteitä esiteltäessä. AK toteaa, että tällaiset toimet on välttämättä koordinoitava yhteisö-, jäsenvaltio- sekä alue- ja paikallistason kesken.

| 27. | tarjoutuu tukemaan komissiota ja tekemään sen kanssa yhteistyötä Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuotta toteutettaessa. Kunnat, alueet ja paikallisyhteisöt ovat luontevia kumppaneita tällaisessa hankkeessa, ja ne ovat monien luovien ratkaisujen tyyssija. AK odottaa, että komissio ottaa sen täysimittaisesti mukaan teemavuoden toimintaan ja antaa sille hyvissä ajoin kattavaa tietoa kaikista toimista. |
| --- | --- |

27.

tarjoutuu tukemaan komissiota ja tekemään sen kanssa yhteistyötä Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuotta toteutettaessa. Kunnat, alueet ja paikallisyhteisöt ovat luontevia kumppaneita tällaisessa hankkeessa, ja ne ovat monien luovien ratkaisujen tyyssija. AK odottaa, että komissio ottaa sen täysimittaisesti mukaan teemavuoden toimintaan ja antaa sille hyvissä ajoin kattavaa tietoa kaikista toimista.

II   SUOSITUKSET MUUTOSEHDOTUKSIKSI

Muutosehdotus 1

2 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuoden yleistavoitteena on tukea jäsenvaltioiden toimia, joilla edistetään elinikäisen oppimisen avulla luovuutta, joka on innovoinnin liikkeelle paneva voima ja keskeinen tekijä henkilökohtaisten ja ammatillisten sekä yrittäjyyteen liittyvien ja yhteiskunnallisten taitojen kehittymisen ja kaikkien yksilöiden sosiaalisen hyvinvoinnin kannalta. | Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuoden yleistavoitteena on tukea jäsenvaltioiden sekä paikallis- ja alueyhteisöjen toimia, joilla edistetään elinikäisen oppimisen avulla luovuutta, joka on innovoinnin liikkeelle paneva voima ja keskeinen tekijä henkilökohtaisten ja ammatillisten sekä yrittäjyyteen liittyvien ja yhteiskunnallisten taitojen kehittymisen ja kaikkien yksilöiden sosiaalisen hyvinvoinnin kannalta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuoden yleistavoitteena on tukea jäsenvaltioiden toimia, joilla edistetään elinikäisen oppimisen avulla luovuutta, joka on innovoinnin liikkeelle paneva voima ja keskeinen tekijä henkilökohtaisten ja ammatillisten sekä yrittäjyyteen liittyvien ja yhteiskunnallisten taitojen kehittymisen ja kaikkien yksilöiden sosiaalisen hyvinvoinnin kannalta.

Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuoden yleistavoitteena on tukea jäsenvaltioiden sekä paikallis- ja alueyhteisöjen toimia, joilla edistetään elinikäisen oppimisen avulla luovuutta, joka on innovoinnin liikkeelle paneva voima ja keskeinen tekijä henkilökohtaisten ja ammatillisten sekä yrittäjyyteen liittyvien ja yhteiskunnallisten taitojen kehittymisen ja kaikkien yksilöiden sosiaalisen hyvinvoinnin kannalta.

Perustelu

Vaikka jäsenvaltiot hoitavat yhteydenpidon komission kanssa, aihetta käsiteltäessä puututaan moniin erittäin tärkeisiin kysymyksiin, jotka kuuluvat suoraan paikallis- ja alueyhteisöjen toimivaltaan.

Muutosehdotus 2

3 artiklan toinen kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Yhteisön 6 artiklan mukaisesti osarahoittaman toiminnan lisäksi komissio tai jäsenvaltiot voivat yksilöidä muita teemavuoden tavoitteiden mukaisia toimintoja ja sallia teemavuoden nimen käytön kyseisten toimintojen markkinoinnissa edellyttäen, että ne edistävät 2 artiklassa esitettyjen tavoitteiden saavuttamista. | Yhteisön 6 artiklan mukaisesti osarahoittaman toiminnan lisäksi komissio,
  tai jäsenvaltiot tai paikallis- ja alueyhteisöt voivat yksilöidä muita teemavuoden tavoitteiden mukaisia toimintoja ja sallia teemavuoden nimen käytön kyseisten toimintojen markkinoinnissa edellyttäen, että ne edistävät 2 artiklassa esitettyjen tavoitteiden saavuttamista. Muita valtiovallasta riippumattomia toimijoita kannustetaan osallistumaan teemavuoden toimintaan asetettujen tavoitteiden mukaisesti. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Yhteisön 6 artiklan mukaisesti osarahoittaman toiminnan lisäksi komissio tai jäsenvaltiot voivat yksilöidä muita teemavuoden tavoitteiden mukaisia toimintoja ja sallia teemavuoden nimen käytön kyseisten toimintojen markkinoinnissa edellyttäen, että ne edistävät 2 artiklassa esitettyjen tavoitteiden saavuttamista.

Yhteisön 6 artiklan mukaisesti osarahoittaman toiminnan lisäksi komissio,
  tai jäsenvaltiot tai paikallis- ja alueyhteisöt voivat yksilöidä muita teemavuoden tavoitteiden mukaisia toimintoja ja sallia teemavuoden nimen käytön kyseisten toimintojen markkinoinnissa edellyttäen, että ne edistävät 2 artiklassa esitettyjen tavoitteiden saavuttamista. Muita valtiovallasta riippumattomia toimijoita kannustetaan osallistumaan teemavuoden toimintaan asetettujen tavoitteiden mukaisesti.

Perustelu

Euroopan teemavuoden nimen käyttöä ei saa rajoittaa vain jäsenvaltiotasolle. On välttämätöntä, että teemavuodesta tulee vilkas ja sen toteuttamiseen osallistuu monia toimijoita.

Muutosehdotus 3

5 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Komissio kutsuu kansalliset koordinaattorit koolle, jotta Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuoden toteuttaminen voidaan sovittaa yhteen Euroopan tasolla ja jotta voidaan vaihtaa tietoa teemavuoden toteuttamisesta eri jäsenvaltioissa. | Komissio kutsuu kansalliset koordinaattorit koolle, jotta Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuoden toteuttaminen voidaan sovittaa yhteen Euroopan tasolla ja jotta voidaan vaihtaa tietoa teemavuoden toteuttamisesta eri jäsenvaltioissa. Kokouksiin kutsutaan myös alueiden komitean ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean edustajat. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Komissio kutsuu kansalliset koordinaattorit koolle, jotta Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuoden toteuttaminen voidaan sovittaa yhteen Euroopan tasolla ja jotta voidaan vaihtaa tietoa teemavuoden toteuttamisesta eri jäsenvaltioissa.

Komissio kutsuu kansalliset koordinaattorit koolle, jotta Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuoden toteuttaminen voidaan sovittaa yhteen Euroopan tasolla ja jotta voidaan vaihtaa tietoa teemavuoden toteuttamisesta eri jäsenvaltioissa. Kokouksiin kutsutaan myös alueiden komitean ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean edustajat.

Perustelu

Vain alueiden komitean ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean osallistumisella voidaan varmistaa, että paikallis- ja alueviranomaisten intressit ja panokset otetaan järjestelmällisesti ja asianmukaisesti huomioon.

Bryssel 19. kesäkuuta 2008

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  CdR 31/2006 fin.

1

---

| 9.10.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 257/51 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 257/51

---

Alueiden komitean Lausunto aiheesta Televiestinnän uudistuspaketti

(2008/C 257/10)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | pyrkii varmistamaan, ettei uusi sääntelyjärjestelmä vaikuta kielteisesti jäsenvaltioiden kulttuuri- ja viestintäpoliittisiin tavoitteisiin, ja kiinnittää huomiota maaseutualueiden, harvaan asuttujen alueiden, syrjäisimpien alueiden, taajamien sekä alueiden, joilla on kulttuurisia ja etnisiä vähemmistöjä, erityistarpeisiin. |
| --- | --- |

—

pyrkii varmistamaan, ettei uusi sääntelyjärjestelmä vaikuta kielteisesti jäsenvaltioiden kulttuuri- ja viestintäpoliittisiin tavoitteisiin, ja kiinnittää huomiota maaseutualueiden, harvaan asuttujen alueiden, syrjäisimpien alueiden, taajamien sekä alueiden, joilla on kulttuurisia ja etnisiä vähemmistöjä, erityistarpeisiin.

| — | vastustaa komission ehdottamia radiotaajuuksien hallinnoinnin yhdenmukaistamistoimia. Jäsenvaltioiden tulee pysyä taajuuksien hallinnasta päättävänä tahona samalla kun varmistetaan johdonmukaisuus kansainvälisten sopimusten kanssa. Tällöin on kyse muun muassa siitä, että lähetyspalveluille on taattava riittävän laaja taajuusväli, jotta ne voivat hoitaa sisältöä koskevat tehtävänsä. |
| --- | --- |

—

vastustaa komission ehdottamia radiotaajuuksien hallinnoinnin yhdenmukaistamistoimia. Jäsenvaltioiden tulee pysyä taajuuksien hallinnasta päättävänä tahona samalla kun varmistetaan johdonmukaisuus kansainvälisten sopimusten kanssa. Tällöin on kyse muun muassa siitä, että lähetyspalveluille on taattava riittävän laaja taajuusväli, jotta ne voivat hoitaa sisältöä koskevat tehtävänsä.

| — | vastustaa yritysten toimintojen eriyttämiseksi ehdotettuja uusia toimenpiteitä sekä komission veto-oikeutta jäsenvaltioiden sääntelyviranomaisten toteuttamien tiettyjen korjaavien toimenpiteiden yhteydessä. Kehottaa jäsenvaltioiden sääntelyviranomaisia ottamaan huomioon alueelliset ja paikalliset sekä kulttuurilliset että kielelliset erot, kun ne analysoivat ja määrittävät merkityksellisiä markkinoita. |
| --- | --- |

—

vastustaa yritysten toimintojen eriyttämiseksi ehdotettuja uusia toimenpiteitä sekä komission veto-oikeutta jäsenvaltioiden sääntelyviranomaisten toteuttamien tiettyjen korjaavien toimenpiteiden yhteydessä. Kehottaa jäsenvaltioiden sääntelyviranomaisia ottamaan huomioon alueelliset ja paikalliset sekä kulttuurilliset että kielelliset erot, kun ne analysoivat ja määrittävät merkityksellisiä markkinoita.

| — | arvostaa komission pyrkimyksiä parantaa kuluttajansuojaa ja käyttäjien oikeuksia muun muassa tarjoamalla kuluttajille entistä enemmän tietoja hinnoista ja toimitusehdoista ja helpottamalla heidän mahdollisuuksiaan saada ja käyttää asianomaisia palveluja, hätäpalvelut mukaan luettuina. Komitea on kuitenkin huolissaan ehdotusten mahdollisista rahoitus- ja talousvaikutuksista palveluja alue- ja paikallistasolla tarjoaviin operaattoreihin. |
| --- | --- |

—

arvostaa komission pyrkimyksiä parantaa kuluttajansuojaa ja käyttäjien oikeuksia muun muassa tarjoamalla kuluttajille entistä enemmän tietoja hinnoista ja toimitusehdoista ja helpottamalla heidän mahdollisuuksiaan saada ja käyttää asianomaisia palveluja, hätäpalvelut mukaan luettuina. Komitea on kuitenkin huolissaan ehdotusten mahdollisista rahoitus- ja talousvaikutuksista palveluja alue- ja paikallistasolla tarjoaviin operaattoreihin.

| — | katsoo, että Euroopan sähköisen viestinnän markkinaviranomaisen perustaminen yhdistettynä markkinoiden sääntelyä koskevien toimivaltuuksien huomattavaan siirtämiseen jäsenvaltioilta Euroopan komissiolle johtaa epätasapainoon toimivallan jaossa kansallisten ja unionin tason sääntelyviranomaisten välillä. Sen vuoksi komitea kannattaa Euroopan televiestintäalan sääntelyviranomaisten yhteiselimen perustamista, sillä se merkitsisi nykyisen eurooppalaisen sääntelyviranomaisten ryhmän (ERG) ankkuroimista yhteisön lainsäädäntöön. |
| --- | --- |

—

katsoo, että Euroopan sähköisen viestinnän markkinaviranomaisen perustaminen yhdistettynä markkinoiden sääntelyä koskevien toimivaltuuksien huomattavaan siirtämiseen jäsenvaltioilta Euroopan komissiolle johtaa epätasapainoon toimivallan jaossa kansallisten ja unionin tason sääntelyviranomaisten välillä. Sen vuoksi komitea kannattaa Euroopan televiestintäalan sääntelyviranomaisten yhteiselimen perustamista, sillä se merkitsisi nykyisen eurooppalaisen sääntelyviranomaisten ryhmän (ERG) ankkuroimista yhteisön lainsäädäntöön.

| Esittelijä | : | Marc SCHAEFER, Viandenin kunnanvaltuuston jäsen (LU, PSE) |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Marc SCHAEFER, Viandenin kunnanvaltuuston jäsen (LU, PSE)

Viiteasiakirjat

Lainsäädännön parantamista koskeva direktiivi:

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä annetun direktiivin 2002/21/EY, sähköisten viestintäverkkojen ja niiden liitännäistoimintojen käyttöoikeuksista ja yhteenliittämisestä annetun direktiivin 2002/19/EY sekä sähköisiä viestintäverkkoja ja -palveluja koskevista valtuutuksista annetun direktiivin 2002/20/EY muuttamisesta

KOM(2007) 697 lopullinen — 2007/0247 COD

Kansalaisten oikeuksia koskeva direktiivi:

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi yleispalvelusta ja käyttäjien oikeuksista sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen alalla annetun direktiivin 2002/22/EY, henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla annetun direktiivin 2002/58/EY ja kuluttajansuojaa koskevasta yhteistyöstä annetun asetuksen (EY) N:o 2006/2004 muuttamisesta

KOM(2007) 698 lopullinen — 2007/0248 COD

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan sähköisen viestinnän markkinaviranomaisen perustamisesta

KOM(2007) 699 lopullinen — 2007/0249 COD

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle — Eurooppalaisen taajuusylijäämän täysimääräinen hyödyntäminen: yhteinen lähestymistapa digitalisoinnin yhteydessä vapautuvien lähetystaajuuksien käyttöön

KOM(2007) 700 lopullinen.

I.   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | suhtautuu myönteisesti komission tavoitteeseen tehostaa televiestintämarkkinoiden avaamista kilpailulle ja kannustaa investointeja nopeisiin tietoliikenneverkkoihin (kaikki tekniikat — kiinteät verkot, matkaviestintäverkot ja satelliittiverkot — mukaan luettuina) sekä tavoitetta varmistaa taajuuksien optimaalinen hallinnointi sisämarkkinoilla, myös audiovisuaalisen palvelun digitalisoinnin yhteydessä. |
| --- | --- |

1.

suhtautuu myönteisesti komission tavoitteeseen tehostaa televiestintämarkkinoiden avaamista kilpailulle ja kannustaa investointeja nopeisiin tietoliikenneverkkoihin (kaikki tekniikat — kiinteät verkot, matkaviestintäverkot ja satelliittiverkot — mukaan luettuina) sekä tavoitetta varmistaa taajuuksien optimaalinen hallinnointi sisämarkkinoilla, myös audiovisuaalisen palvelun digitalisoinnin yhteydessä.

| 2. | katsoo velvollisuudekseen valvoa, ettei uuteen sääntelyjärjestelmään sisälly toimenpiteitä, joilla saattaisi olla kielteisiä vaikutuksia eri jäsenvaltioiden kulttuuri- ja viestintäpolitiikan tavoitteisiin. |
| --- | --- |

2.

katsoo velvollisuudekseen valvoa, ettei uuteen sääntelyjärjestelmään sisälly toimenpiteitä, joilla saattaisi olla kielteisiä vaikutuksia eri jäsenvaltioiden kulttuuri- ja viestintäpolitiikan tavoitteisiin.

| 3. | katsoo niin ikään velvollisuudekseen valvoa, että uuden sääntelymekanismin laadinnassa (ja erityisesti taajuuksien hallinnassa) otetaan huomioon kulttuuristen ja etnisten vähemmistöjen edut sekä alueelliset tarpeet. |
| --- | --- |

3.

katsoo niin ikään velvollisuudekseen valvoa, että uuden sääntelymekanismin laadinnassa (ja erityisesti taajuuksien hallinnassa) otetaan huomioon kulttuuristen ja etnisten vähemmistöjen edut sekä alueelliset tarpeet.

| 4. | toivoo, että ehdotettuun sääntelyjärjestelmään sisällytetään mekanismeja, joiden avulla voidaan kehittää harvaan asuttujen maaseutualueiden ja syrjäisimpien alueiden laajakaistayhteyksiä internetiin. On kuitenkin pidettävä mielessä, että alue- ja paikallisyhteisöjen voi olla tarpeen investoida tieto- ja viestintätekniikan ja infrastruktuurin kehittämiseen varsinkin taajamissa. |
| --- | --- |

4.

toivoo, että ehdotettuun sääntelyjärjestelmään sisällytetään mekanismeja, joiden avulla voidaan kehittää harvaan asuttujen maaseutualueiden ja syrjäisimpien alueiden laajakaistayhteyksiä internetiin. On kuitenkin pidettävä mielessä, että alue- ja paikallisyhteisöjen voi olla tarpeen investoida tieto- ja viestintätekniikan ja infrastruktuurin kehittämiseen varsinkin taajamissa.

| 5. | arvostaa komission pyrkimyksiä vahvistaa kuluttajansuojaa erityisesti tietosuojan ja turvallisuuden alalla ja parantaa kaikkien käyttäjäryhmien — vammaiset mukaan luettuina — oikeudenmukaisia mahdollisuuksia käyttää sähköisiä viestintäpalveluja ja hätäpalveluja. Komitea on kuitenkin huolissaan ehdotusten mahdollisista rahoitus- ja talousvaikutuksista palveluja alue- ja paikallistasolla tarjoaviin operaattoreihin. |
| --- | --- |

5.

arvostaa komission pyrkimyksiä vahvistaa kuluttajansuojaa erityisesti tietosuojan ja turvallisuuden alalla ja parantaa kaikkien käyttäjäryhmien — vammaiset mukaan luettuina — oikeudenmukaisia mahdollisuuksia käyttää sähköisiä viestintäpalveluja ja hätäpalveluja. Komitea on kuitenkin huolissaan ehdotusten mahdollisista rahoitus- ja talousvaikutuksista palveluja alue- ja paikallistasolla tarjoaviin operaattoreihin.

| 6. | arvostaa komission pyrkimyksiä kehittää yleiseurooppalaisia palveluja mutta edellyttää kuitenkin, että palvelujen kehittämisessä otetaan huomioon jäsenvaltioiden väliset ja alueelliset erot sekä taloudellisesti heikommassa asemassa olevien toimijoiden tekniset ja taloudelliset tarpeet. |
| --- | --- |

6.

arvostaa komission pyrkimyksiä kehittää yleiseurooppalaisia palveluja mutta edellyttää kuitenkin, että palvelujen kehittämisessä otetaan huomioon jäsenvaltioiden väliset ja alueelliset erot sekä taloudellisesti heikommassa asemassa olevien toimijoiden tekniset ja taloudelliset tarpeet.

| 7. | kiinnittää komission huomion kansallisten, alueellisten ja jopa paikallisten markkinoiden maantieteelliseen monimuotoisuuteen, jonka vuoksi mekanismien ja sääntelymenettelyjen eriyttäminen ja moninaisuus, esimerkiksi maantieteellinen jaottelu, voi olla tarpeen. |
| --- | --- |

7.

kiinnittää komission huomion kansallisten, alueellisten ja jopa paikallisten markkinoiden maantieteelliseen monimuotoisuuteen, jonka vuoksi mekanismien ja sääntelymenettelyjen eriyttäminen ja moninaisuus, esimerkiksi maantieteellinen jaottelu, voi olla tarpeen.

| 8. | epäilee tiettyjen suunniteltujen toimien tuomaa lisäarvoa, kun otetaan huomioon, että toimet vaikuttaisivat kaikkiin jäsenvaltioihin niiden ominaistilanteesta ja valtakunnallisella tai aluetasolla saavutetusta edistyksestä riippumatta. Ajatus siitä, että televiestintämarkkinoiden sääntelyyn ja taajuuksien hallintaan liittyviä toimivaltuuksia siirrettäisiin entistä enemmän EU:lle, huolestuttaakin AK:ta syvästi. |
| --- | --- |

8.

epäilee tiettyjen suunniteltujen toimien tuomaa lisäarvoa, kun otetaan huomioon, että toimet vaikuttaisivat kaikkiin jäsenvaltioihin niiden ominaistilanteesta ja valtakunnallisella tai aluetasolla saavutetusta edistyksestä riippumatta. Ajatus siitä, että televiestintämarkkinoiden sääntelyyn ja taajuuksien hallintaan liittyviä toimivaltuuksia siirrettäisiin entistä enemmän EU:lle, huolestuttaakin AK:ta syvästi.

| 9. | katsoo, että komission ehdotukset avaavat mahdollisuudet EU-sääntöjen entistä johdonmukaisemmalle soveltamiselle ja sähköisen viestinnän sisämarkkinoiden lopulliselle toteuttamiselle. |
| --- | --- |

9.

katsoo, että komission ehdotukset avaavat mahdollisuudet EU-sääntöjen entistä johdonmukaisemmalle soveltamiselle ja sähköisen viestinnän sisämarkkinoiden lopulliselle toteuttamiselle.

Lainsäädännön parantamista koskeva direktiivi

| 10. | on tyytyväinen komission suositukseen (1) rajoittaa huomattavasti ennakkosääntelyn alaisten markkinoiden määrää ja tehostaa ja yksinkertaistaa siten sääntelyä niin operaattoreiden kuin kansallisten sääntelyviranomaisten kannalta niissä tapauksissa, joissa se on edelleen tarpeen. |
| --- | --- |

10.

on tyytyväinen komission suositukseen (1) rajoittaa huomattavasti ennakkosääntelyn alaisten markkinoiden määrää ja tehostaa ja yksinkertaistaa siten sääntelyä niin operaattoreiden kuin kansallisten sääntelyviranomaisten kannalta niissä tapauksissa, joissa se on edelleen tarpeen.

| 11. | arvostaa komission ehdotuksia eri jäsenvaltioiden sääntelyjärjestelmien koordinointi- ja yhdenmukaistamismekanismien parantamiseksi ja kansallisten sääntelyviranomaisten välisten koordinointi-, yhteisöneuvottelu- ja kuulemisprosessien perustamiseksi. |
| --- | --- |

11.

arvostaa komission ehdotuksia eri jäsenvaltioiden sääntelyjärjestelmien koordinointi- ja yhdenmukaistamismekanismien parantamiseksi ja kansallisten sääntelyviranomaisten välisten koordinointi-, yhteisöneuvottelu- ja kuulemisprosessien perustamiseksi.

| 12. | yhtyy komission näkemykseen siitä, että radiotaajuuksien tehokas hallinta on tärkeää, jotta voidaan helpottaa taajuuksien saatavuutta operaattoreille sekä edistää innovointia ja kulttuurien monimuotoisuutta. |
| --- | --- |

12.

yhtyy komission näkemykseen siitä, että radiotaajuuksien tehokas hallinta on tärkeää, jotta voidaan helpottaa taajuuksien saatavuutta operaattoreille sekä edistää innovointia ja kulttuurien monimuotoisuutta.

| 13. | yhtyy komission kantaan, jonka mukaan sähköisten viestintäverkkojen tarjoajille tarkoitettu rinnakkain sijoittaminen ja järjestelmien yhteiskäyttö on varmistettava edellyttäen, että yhteiskäyttö on teknisesti mahdollista ja että siitä aiheutuvat kustannukset voidaan jakaa oikeudenmukaisesti. |
| --- | --- |

13.

yhtyy komission kantaan, jonka mukaan sähköisten viestintäverkkojen tarjoajille tarkoitettu rinnakkain sijoittaminen ja järjestelmien yhteiskäyttö on varmistettava edellyttäen, että yhteiskäyttö on teknisesti mahdollista ja että siitä aiheutuvat kustannukset voidaan jakaa oikeudenmukaisesti.

| 14. | tukee komission näkemystä numeroinnin yhdenmukaistamisen tärkeydestä yhteisössä silloin kun se edistää sisämarkkinoiden toimintaa tai tukee yleiseurooppalaisten palvelujen kehittämistä. AK katsoo kuitenkin, että jäsenvaltiot ovat pätevimpiä toteuttamaan kaikki kyseisen yhdenmukaistamisen edellyttämät toimenpiteet ja että yhdenmukaistaminen voidaan toteuttaa osana jo olemassa olevan eurooppalaisen sääntelyviranomaisten ryhmän toimintaa. |
| --- | --- |

14.

tukee komission näkemystä numeroinnin yhdenmukaistamisen tärkeydestä yhteisössä silloin kun se edistää sisämarkkinoiden toimintaa tai tukee yleiseurooppalaisten palvelujen kehittämistä. AK katsoo kuitenkin, että jäsenvaltiot ovat pätevimpiä toteuttamaan kaikki kyseisen yhdenmukaistamisen edellyttämät toimenpiteet ja että yhdenmukaistaminen voidaan toteuttaa osana jo olemassa olevan eurooppalaisen sääntelyviranomaisten ryhmän toimintaa.

| 15. | katsoo, että jäsenvaltioiden tulisi pysyä ainoina toimivaltaisina tahoina, kun päätetään taajuuksien varaamisesta palveluille, joiden avulla varmistetaan kielellinen ja kulttuurinen monimuotoisuus sekä tiedonvälityksen moniarvoisuus. |
| --- | --- |

15.

katsoo, että jäsenvaltioiden tulisi pysyä ainoina toimivaltaisina tahoina, kun päätetään taajuuksien varaamisesta palveluille, joiden avulla varmistetaan kielellinen ja kulttuurinen monimuotoisuus sekä tiedonvälityksen moniarvoisuus.

| 16. | ei pidä aiheellisena säätää toimintojen eriyttämisestä lisätoimenpiteenä markkinoiden vapauttamiseksi, vaan katsoo, että infrastruktuuriin perustuva kilpailu on tehokkainta ja että nykyisen sääntelyjärjestelmän puitteissa on jo mahdollista toteuttaa muun muassa toimintojen eriyttämiseen tähtääviä toimenpiteitä. |
| --- | --- |

16.

ei pidä aiheellisena säätää toimintojen eriyttämisestä lisätoimenpiteenä markkinoiden vapauttamiseksi, vaan katsoo, että infrastruktuuriin perustuva kilpailu on tehokkainta ja että nykyisen sääntelyjärjestelmän puitteissa on jo mahdollista toteuttaa muun muassa toimintojen eriyttämiseen tähtääviä toimenpiteitä.

| 17. | katsoo, että on syytä viitata sekä säilyttää kaikki viittaukset kansainvälisiin sopimuksiin ja niissä sovittuihin radiotaajuuksien hallinnointimenettelyihin, sillä kyseiset sopimukset ovat jo olemassa ja tarjoavat unionin sääntelyjärjestelmää laajemman sääntelykehyksen. |
| --- | --- |

17.

katsoo, että on syytä viitata sekä säilyttää kaikki viittaukset kansainvälisiin sopimuksiin ja niissä sovittuihin radiotaajuuksien hallinnointimenettelyihin, sillä kyseiset sopimukset ovat jo olemassa ja tarjoavat unionin sääntelyjärjestelmää laajemman sääntelykehyksen.

Kansalaisten oikeuksia koskeva direktiivi

| 18. | tukee komission pyrkimyksiä lujittaa ja parantaa kuluttajansuojaa ja käyttäjien oikeuksia sähköisen viestinnän alalla muun muassa tarjoamalla kuluttajille entistä enemmän tietoja hinnoista ja toimitusehdoista ja helpottamalla vammaisten mahdollisuuksia saada ja käyttää sähköisiä viestintäpalveluja, hätäpalvelut mukaan luettuina. |
| --- | --- |

18.

tukee komission pyrkimyksiä lujittaa ja parantaa kuluttajansuojaa ja käyttäjien oikeuksia sähköisen viestinnän alalla muun muassa tarjoamalla kuluttajille entistä enemmän tietoja hinnoista ja toimitusehdoista ja helpottamalla vammaisten mahdollisuuksia saada ja käyttää sähköisiä viestintäpalveluja, hätäpalvelut mukaan luettuina.

| 19. | arvostaa ehdotuksia, joiden tarkoituksena on erityisesti turvallisuussäännöksiä lujittamalla ja täytäntöönpanomekanismeja parantamalla vahvistaa yksilöiden yksityisyyden ja henkilötietojen suojaa sähköisen viestinnän alalla. |
| --- | --- |

19.

arvostaa ehdotuksia, joiden tarkoituksena on erityisesti turvallisuussäännöksiä lujittamalla ja täytäntöönpanomekanismeja parantamalla vahvistaa yksilöiden yksityisyyden ja henkilötietojen suojaa sähköisen viestinnän alalla.

| 20. | kiinnittää komission huomion taloudellisesti heikossa asemassa olevilla alueilla, maaseutualueilla, maantieteellisesti vaikeapääsyisillä alueilla, syrjäisimmillä alueilla sekä harvaan asutuilla alueilla asuvien kuluttajien tarpeisiin. |
| --- | --- |

20.

kiinnittää komission huomion taloudellisesti heikossa asemassa olevilla alueilla, maaseutualueilla, maantieteellisesti vaikeapääsyisillä alueilla, syrjäisimmillä alueilla sekä harvaan asutuilla alueilla asuvien kuluttajien tarpeisiin.

| 21. | kiinnittää komission huomion siihen, että tietyt verkkojen turvallisuuden varmistamiseen ja kuluttajien suojeluun tähtäävät toimet on koordinoitava ja toteutettava ennemminkin kansainvälisellä tasolla kuin unionin tasolla. |
| --- | --- |

21.

kiinnittää komission huomion siihen, että tietyt verkkojen turvallisuuden varmistamiseen ja kuluttajien suojeluun tähtäävät toimet on koordinoitava ja toteutettava ennemminkin kansainvälisellä tasolla kuin unionin tasolla.

| 22. | kiinnittää komission huomion siihen, että tietyt direktiivissä ehdotetut toimet (esimerkiksi yhteisen hätänumeron käyttömahdollisuuden varmistaminen tai soittajan paikantaminen) edellyttävät huomattavia investointeja teknisiin infrastruktuureihin, ja että pienten palveluntarjoajien, esimerkiksi paikallisten ja alueellisten operaattoreiden, on vaikea kustantaa kyseisiä investointeja. |
| --- | --- |

22.

kiinnittää komission huomion siihen, että tietyt direktiivissä ehdotetut toimet (esimerkiksi yhteisen hätänumeron käyttömahdollisuuden varmistaminen tai soittajan paikantaminen) edellyttävät huomattavia investointeja teknisiin infrastruktuureihin, ja että pienten palveluntarjoajien, esimerkiksi paikallisten ja alueellisten operaattoreiden, on vaikea kustantaa kyseisiä investointeja.

| 23. | arvostaa komission pyrkimystä helpottaa numeroiden siirrettävyyttä kiinteiden verkkojen ja matkapuhelinverkkojen välillä. |
| --- | --- |

23.

arvostaa komission pyrkimystä helpottaa numeroiden siirrettävyyttä kiinteiden verkkojen ja matkapuhelinverkkojen välillä.

| 24. | kiinnittää komission huomion maaseutualueiden erityistarpeisiin, sillä kyseisillä alueilla on usein hyvin suppea infrastruktuuri, joka tukeutuu yhden ainoan vakiintuneen operaattorin verkkoon. Komitea toivoo, että kyseisten alueiden hyväksi toteutetaan erityistoimia esimerkiksi rakennerahastojen avulla. Lisäksi komitea kiinnittää huomiota rakenteellisiin haittoihin ja lisäkustannuksiin, joita syrjäisimmille alueille aiheutuu pysyväisluonteisesti sähköisen viestinnän alalla. Tästä syystä on harkittava erityistoimenpiteitä kyseisten alueiden kansalaisten asettamiseksi yhdenvertaiseen asemaan Manner-Euroopan muiden alueiden kansalaisten kanssa. |
| --- | --- |

24.

kiinnittää komission huomion maaseutualueiden erityistarpeisiin, sillä kyseisillä alueilla on usein hyvin suppea infrastruktuuri, joka tukeutuu yhden ainoan vakiintuneen operaattorin verkkoon. Komitea toivoo, että kyseisten alueiden hyväksi toteutetaan erityistoimia esimerkiksi rakennerahastojen avulla. Lisäksi komitea kiinnittää huomiota rakenteellisiin haittoihin ja lisäkustannuksiin, joita syrjäisimmille alueille aiheutuu pysyväisluonteisesti sähköisen viestinnän alalla. Tästä syystä on harkittava erityistoimenpiteitä kyseisten alueiden kansalaisten asettamiseksi yhdenvertaiseen asemaan Manner-Euroopan muiden alueiden kansalaisten kanssa.

| 25. | katsoo, että lähetyspalveluja koskevat siirtovelvollisuussäännöt on laajennettava koskemaan kaikkia lisäpalveluja ja että niitä on tarkasteltava säännöllisesti uudelleen. |
| --- | --- |

25.

katsoo, että lähetyspalveluja koskevat siirtovelvollisuussäännöt on laajennettava koskemaan kaikkia lisäpalveluja ja että niitä on tarkasteltava säännöllisesti uudelleen.

Euroopan sähköisen viestinnän markkinaviranomaisen perustaminen

| 26. | toteaa, että Euroopan sähköisen viestinnän markkinaviranomainen lisättäisiin itse asiassa markkinoiden sääntelyn nykyiseen institutionaaliseen rakenteeseen, eikä pidä kyseisen viranomaisen perustamista toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisena. Seurauksena saattaa olla ennemminkin prosessin monimutkaistuminen kuin yksinkertaistuminen, ja kuitenkin lainsäädäntöpaketin ehdotusten tavoitteena on nimenomaan prosessin yksinkertaistaminen. |
| --- | --- |

26.

toteaa, että Euroopan sähköisen viestinnän markkinaviranomainen lisättäisiin itse asiassa markkinoiden sääntelyn nykyiseen institutionaaliseen rakenteeseen, eikä pidä kyseisen viranomaisen perustamista toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisena. Seurauksena saattaa olla ennemminkin prosessin monimutkaistuminen kuin yksinkertaistuminen, ja kuitenkin lainsäädäntöpaketin ehdotusten tavoitteena on nimenomaan prosessin yksinkertaistaminen.

| 27. | kannattaa näin ollen Euroopan televiestintäalan sääntelyviranomaisten yhteiselimen perustamista. Tällainen elin voisi ottaa hoitaakseen useita Euroopan sähköisen viestinnän markkinaviranomaisen perustamista koskevassa ehdotuksessa esitettyjä tehtäviä. Lisäksi siinä voisi olla monia samoja piirteitä, joita markkinaviranomaiselta komission ehdottamassa asetuksessa vaaditaan. Yhteiselin ei kuitenkaan olisi erillisviraston luonteinen, ja tällä tavoin voitaisiin välttää muutamat Euroopan sähköisen viestinnän markkinaviranomaiseen mahdollisesti liittyvät ongelmat. |
| --- | --- |

27.

kannattaa näin ollen Euroopan televiestintäalan sääntelyviranomaisten yhteiselimen perustamista. Tällainen elin voisi ottaa hoitaakseen useita Euroopan sähköisen viestinnän markkinaviranomaisen perustamista koskevassa ehdotuksessa esitettyjä tehtäviä. Lisäksi siinä voisi olla monia samoja piirteitä, joita markkinaviranomaiselta komission ehdottamassa asetuksessa vaaditaan. Yhteiselin ei kuitenkaan olisi erillisviraston luonteinen, ja tällä tavoin voitaisiin välttää muutamat Euroopan sähköisen viestinnän markkinaviranomaiseen mahdollisesti liittyvät ongelmat.

II   SUOSITUKSET MUUTOKSIKSI

Muutosehdotus 1

Lainsäädännön parantamista koskeva direktiivi, 1 artikla — Direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) muuttaminen, 2 kohdan e alakohta: s alakohdan lisääminen 2 artiklaan

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| s) | ”haitallisella häiriöllä' häiriötä, joka vaarantaa radionavigointipalvelun tai muun turvallisuuspalvelun toiminnan tai joka muutoin vakavasti heikentää sellaista radioviestintäpalvelua, joka toimii sovellettavien yhteisön tai kansallisten säännösten mukaisesti, tai estää tai toistuvasti keskeyttää tällaisen palvelun toiminnan.” |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

s)

”haitallisella häiriöllä' häiriötä, joka vaarantaa radionavigointipalvelun tai muun turvallisuuspalvelun toiminnan tai joka muutoin vakavasti heikentää sellaista radioviestintäpalvelua, joka toimii sovellettavien yhteisön tai kansallisten säännösten mukaisesti, tai estää tai toistuvasti keskeyttää tällaisen palvelun toiminnan.”

| s) | ”haitallisella häiriöllä' häiriötä, joka vaarantaa radionavigointipalvelun tai muun turvallisuuspalvelun toiminnan tai joka muutoin vakavasti heikentää sellaista radioviestintäpalvelua, joka toimii sovellettavien yhteisön tai kansallisten säännösten sekä kansainvälisten taajuussuunnitelmien mukaisesti, tai estää tai toistuvasti keskeyttää tällaisen palvelun toiminnan.” |
| --- | --- |

s)

”haitallisella häiriöllä' häiriötä, joka vaarantaa radionavigointipalvelun tai muun turvallisuuspalvelun toiminnan tai joka muutoin vakavasti heikentää sellaista radioviestintäpalvelua, joka toimii sovellettavien yhteisön tai kansallisten säännösten sekä kansainvälisten taajuussuunnitelmien mukaisesti, tai estää tai toistuvasti keskeyttää tällaisen palvelun toiminnan.”

Perustelu

Taajuuksien hallintaa ohjaavat laajalti Euroopan radio-, tele- ja postihallintojen yhteistyökonferenssissa (European Conference of Post and Telecommunications, CEPT) ja kansainvälisessä teleliitossa (International Telecommunications Union, ITU) tehdyt kansainväliset sopimukset ja taajuussuunnitelmat. Tämä on erityisen tärkeää erityisesti radiolähetysten kannalta (esim. GE-06). Haitallisen häiriön määritelmää on sen vuoksi syytä muuttaa.

Muutosehdotus 2

Lainsäädännön parantamista koskeva direktiivi, 1 artikla — Direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) muuttaminen, 8 kohta: 8 artiklan muuttaminen

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (a) | Korvataan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti: |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(a)

Korvataan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

| (a) | Korvataan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti: |
| --- | --- |

(a)

Korvataan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

”Jollei taajuuksia koskevassa 9 artiklassa toisin säädetä, jäsenvaltioiden on pyrittävä kaikin tavoin välttämään sitoutumista yksittäisiin tekniikoihin ja varmistettava suorittaessaan tässä direktiivissä ja erityisdirektiiveissä säädettyjä sääntelytehtäviä ja varsinkin niitä tehtäviä, joiden tarkoituksena on varmistaa tehokas kilpailu, että kansalliset sääntelyviranomaiset toimivat samoin.”

”Jollei taajuuksia koskevassa 9 artiklassa toisin säädetä, jäsenvaltioiden on pyrittävä kaikin tavoin välttämään sitoutumista yksittäisiin tekniikoihin ja varmistettava suorittaessaan tässä direktiivissä ja erityisdirektiiveissä säädettyjä sääntelytehtäviä ja varsinkin niitä tehtäviä, joiden tarkoituksena on varmistaa tehokas kilpailu, että kansalliset sääntelyviranomaiset toimivat samoin; samalla on varmistettava tiedonvälityksen ja kulttuurien moniarvoisuus.”

| (b) | Korvataan 2 kohdan a ja b alakohta seuraavasti: |
| --- | --- |

(b)

Korvataan 2 kohdan a ja b alakohta seuraavasti:

| (b) | Korvataan 2 kohdan a ja b alakohta seuraavasti: |
| --- | --- |

(b)

Korvataan 2 kohdan a ja b alakohta seuraavasti:

| ”a) | varmistamalla, että käyttäjille, myös vammaisille, vanhuksille ja sosiaalisia erityistarpeita omaaville käyttäjille, koituu mahdollisimman paljon hyötyä valinnanvaran lisääntymisestä, hintojen alentumisesta ja laadun parantumisesta; |
| --- | --- |

”a)

varmistamalla, että käyttäjille, myös vammaisille, vanhuksille ja sosiaalisia erityistarpeita omaaville käyttäjille, koituu mahdollisimman paljon hyötyä valinnanvaran lisääntymisestä, hintojen alentumisesta ja laadun parantumisesta;

| ”a) | varmistamalla, että käyttäjille, myös vammaisille, vanhuksille ja sosiaalisia erityistarpeita omaaville käyttäjille, koituu mahdollisimman paljon hyötyä valinnanvaran lisääntymisestä, hintojen alentumisesta ja laadun parantumisesta; |
| --- | --- |

”a)

varmistamalla, että käyttäjille, myös vammaisille, vanhuksille ja sosiaalisia erityistarpeita omaaville käyttäjille, koituu mahdollisimman paljon hyötyä valinnanvaran lisääntymisestä, hintojen alentumisesta ja laadun parantumisesta;

| b) | varmistamalla, ettei kilpailua sähköisen viestinnän alalla vääristetä tai rajoiteta, erityisesti sisällön toimittamisen osalta;” |
| --- | --- |

b)

varmistamalla, ettei kilpailua sähköisen viestinnän alalla vääristetä tai rajoiteta, erityisesti sisällön toimittamisen osalta;”

| b) | varmistamalla, ettei kilpailua sähköisen viestinnän alalla vääristetä tai rajoiteta, erityisesti sisällön toimittamisen osalta;” |
| --- | --- |

b)

varmistamalla, ettei kilpailua sähköisen viestinnän alalla vääristetä tai rajoiteta, erityisesti sisällön toimittamisen osalta;”

| (c) | Korvataan 3 kohdan d alakohta seuraavasti: |
| --- | --- |

(c)

Korvataan 3 kohdan d alakohta seuraavasti:

| (c) | Korvataan 3 kohdan d alakohta seuraavasti: |
| --- | --- |

(c)

Korvataan 3 kohdan d alakohta seuraavasti:

| ”d) | toimimalla yhteistyössä komission ja markkinaviranomaisen kanssa johdonmukaisen sääntelykäytännön kehittämiseksi sekä tämän direktiivin ja erityisdirektiivien johdonmukaisen soveltamisen varmistamiseksi.” |
| --- | --- |

”d)

toimimalla yhteistyössä komission ja markkinaviranomaisen kanssa johdonmukaisen sääntelykäytännön kehittämiseksi sekä tämän direktiivin ja erityisdirektiivien johdonmukaisen soveltamisen varmistamiseksi.”

| ”d) | toimimalla yhteistyössä komission ja markkinaviranomaisen kanssa johdonmukaisen sääntelykäytännön kehittämiseksi sekä tämän direktiivin ja erityisdirektiivien johdonmukaisen soveltamisen varmistamiseksi.” |
| --- | --- |

”d)

toimimalla yhteistyössä komission ja markkinaviranomaisen kanssa johdonmukaisen sääntelykäytännön kehittämiseksi sekä tämän direktiivin ja erityisdirektiivien johdonmukaisen soveltamisen varmistamiseksi.”

ja markkinaviranomaisen

| (d) | Korvataan 4 kohdan e alakohta seuraavasti: |
| --- | --- |

(d)

Korvataan 4 kohdan e alakohta seuraavasti:

| (d) | Korvataan 4 kohdan e alakohta seuraavasti: |
| --- | --- |

(d)

Korvataan 4 kohdan e alakohta seuraavasti:

| ”e) | ottamalla huomioon erityisryhmien ja etenkin vammaisten, vanhusten ja sosiaalisia erityistarpeita omaavien käyttäjien tarpeet;” |
| --- | --- |

”e)

ottamalla huomioon erityisryhmien ja etenkin vammaisten, vanhusten ja sosiaalisia erityistarpeita omaavien käyttäjien tarpeet;”

| ”e) | ottamalla huomioon erityisryhmien ja etenkin vammaisten, vanhusten ja sosiaalisia erityistarpeita omaavien käyttäjien, etnisten, sosiaalisten ja kulttuuristen vähemmistöjen sekä maaseudun tai harvaan asuttujen alueiden tarpeet;” |
| --- | --- |

”e)

ottamalla huomioon erityisryhmien ja etenkin vammaisten, vanhusten ja sosiaalisia erityistarpeita omaavien käyttäjien, etnisten, sosiaalisten ja kulttuuristen vähemmistöjen sekä maaseudun tai harvaan asuttujen alueiden tarpeet;”

, etnisten, sosiaalisten ja kulttuuristen vähemmistöjen sekä maaseudun tai harvaan asuttujen alueiden

(– –)

–

Perustelu

Myös kulttuurien ja tiedonvälityksen moniarvoisuus sekä kielellisten, etnisten, sosiaalisten ja alueellisten vähemmistöjen tarpeet on syytä ottaa huomioon.

Ehdotus poistaa viittaus viranomaiseen, jonka perustamista komissio esittää asetusehdotuksessaan KOM(2007) 699 lopullinen — 2007/0249 COD, perustellaan jäljempänä muutosehdotuksen 20 yhteydessä.

Muutosehdotus 3

Lainsäädännön parantamista koskeva direktiivi, 1 artikla — Direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) muuttaminen, 9 kohta: 9 artiklan uusi versio

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 9 artikla | 9 artikla |
| Radiotaajuuksien hallinta sähköisten viestintäpalvelujen osalta | Radiotaajuuksien hallinta sähköisten viestintäpalvelujen osalta |
| 1. | Jäsenvaltioiden on varmistettava, että sähköisissä viestintäpalveluissa niiden alueella käytettäviä radiotaajuuksia hallinnoidaan tehokkaasti 8 artiklan mukaisesti. Niiden on varmistettava, että kansalliset sääntelyviranomaiset noudattavat tällaisia radiotaajuuksia varatessaan ja myöntäessään puolueettomia, selkeitä, syrjimättömiä ja oikeasuhteisia perusteita. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

9 artikla

9 artikla

9 artikla

9 artikla

Radiotaajuuksien hallinta sähköisten viestintäpalvelujen osalta

Radiotaajuuksien hallinta sähköisten viestintäpalvelujen osalta

Radiotaajuuksien hallinta sähköisten viestintäpalvelujen osalta

Radiotaajuuksien hallinta sähköisten viestintäpalvelujen osalta

1.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että sähköisissä viestintäpalveluissa niiden alueella käytettäviä radiotaajuuksia hallinnoidaan tehokkaasti 8 artiklan mukaisesti. Niiden on varmistettava, että kansalliset sääntelyviranomaiset noudattavat tällaisia radiotaajuuksia varatessaan ja myöntäessään puolueettomia, selkeitä, syrjimättömiä ja oikeasuhteisia perusteita.

| 1. | Jäsenvaltioiden on varmistettava, että sähköisissä viestintäpalveluissa niiden alueella käytettäviä radiotaajuuksia hallinnoidaan tehokkaasti 8 artiklan mukaisesti. Niiden on varmistettava, että kansalliset sääntelyviranomaiset noudattavat tällaisia radiotaajuuksia varatessaan ja myöntäessään puolueettomia, selkeitä, syrjimättömiä ja oikeasuhteisia perusteita. |
| --- | --- |

1.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että sähköisissä viestintäpalveluissa niiden alueella käytettäviä radiotaajuuksia hallinnoidaan tehokkaasti 8 artiklan mukaisesti. Niiden on varmistettava, että kansalliset sääntelyviranomaiset noudattavat tällaisia radiotaajuuksia varatessaan ja myöntäessään puolueettomia, selkeitä, syrjimättömiä ja oikeasuhteisia perusteita.

| 2. | Jäsenvaltioiden on edistettävä radiotaajuuksien käytön yhdenmukaistamista yhteisössä ja otettava samalla huomioon tarve varmistaa niiden tehokas käyttö sekä toimittava päätöksen 2002/676/EY (radiotaajuuspäätös) mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

Jäsenvaltioiden on edistettävä radiotaajuuksien käytön yhdenmukaistamista yhteisössä ja otettava samalla huomioon tarve varmistaa niiden tehokas käyttö sekä toimittava päätöksen 2002/676/EY (radiotaajuuspäätös) mukaisesti.

| 2. | Jäsenvaltioiden on edistettävä radiotaajuuksien käytön yhdenmukaistamista yhteisössä, mikä voi auttaa saavuttamaan mittakaavaetuja ja helpottaa palvelujen yhteentoimivuutta kuluttajien eduksi, ja otettava samalla huomioon tarve varmistaa niiden tehokas käyttö sekä toimittava päätöksen 2002/676/EY (radiotaajuuspäätös) mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

Jäsenvaltioiden on edistettävä radiotaajuuksien käytön yhdenmukaistamista yhteisössä, mikä voi auttaa saavuttamaan mittakaavaetuja ja helpottaa palvelujen yhteentoimivuutta kuluttajien eduksi, ja otettava samalla huomioon tarve varmistaa niiden tehokas käyttö sekä toimittava päätöksen 2002/676/EY (radiotaajuuspäätös) mukaisesti.

, mikä voi auttaa saavuttamaan mittakaavaetuja ja helpottaa palvelujen yhteentoimivuutta kuluttajien eduksi,

| 3. | Jollei toisessa alakohdassa tai 9 c artiklan mukaisesti hyväksytyissä toimenpiteissä toisin säädetä, jäsenvaltioiden on varmistettava, että sähköisille viestintäpalveluille avoimilla taajuusalueilla voidaan käyttää kaiken tyyppistä radioverkko- tai langatonta liityntäteknologiaa. |
| --- | --- |

3.

Jollei toisessa alakohdassa tai 9 c artiklan mukaisesti hyväksytyissä toimenpiteissä toisin säädetä, jäsenvaltioiden on varmistettava, että sähköisille viestintäpalveluille avoimilla taajuusalueilla voidaan käyttää kaiken tyyppistä radioverkko- tai langatonta liityntäteknologiaa.

| 3. | Jollei toisessa alakohdassa tai radiotaajuuksista annetun päätöksen (N:o 676/2002/EY)
  9 c artiklan mukaisesti hyväksytyissä toimenpiteissä toisin säädetä, jäsenvaltioiden on mahdollisuuksien mukaan varmistettava, että sähköisille viestintäpalveluille avoimilla taajuusalueilla voidaan käyttää kaiken tyyppistä radioverkko- tai langatonta liityntäteknologiaa kansallisten taajuuksienjakoluettelojen sekä kansainvälisen teleliiton UIT:n säännösten mukaisesti. |
| --- | --- |

3.

Jollei toisessa alakohdassa tai radiotaajuuksista annetun päätöksen (N:o 676/2002/EY)
  9 c artiklan mukaisesti hyväksytyissä toimenpiteissä toisin säädetä, jäsenvaltioiden on mahdollisuuksien mukaan varmistettava, että sähköisille viestintäpalveluille avoimilla taajuusalueilla voidaan käyttää kaiken tyyppistä radioverkko- tai langatonta liityntäteknologiaa kansallisten taajuuksienjakoluettelojen sekä kansainvälisen teleliiton UIT:n säännösten mukaisesti.

radiotaajuuksista annetun päätöksen (N:o 676/2002/EY)

9 c artiklan

mahdollisuuksien mukaan

kansallisten taajuuksienjakoluettelojen sekä kansainvälisen teleliiton UIT:n säännösten mukaisesti

Jäsenvaltiot voivat kuitenkin määrätä radioverkko- tai langattoman liityntäteknologian tyyppejä koskevia oikeasuhteisia ja syrjimättömiä rajoituksia, silloin kun se on tarpeen:

Jäsenvaltiot voivat kuitenkin määrätä radioverkko- tai langattoman liityntäteknologian tyyppejä koskevia oikeasuhteisia ja syrjimättömiä rajoituksia, silloin kun se on tarpeen:

| a) | haitallisten häiriöiden välttämiseksi, |
| --- | --- |

a)

haitallisten häiriöiden välttämiseksi,

| a) | haitallisten häiriöiden välttämiseksi, |
| --- | --- |

a)

haitallisten häiriöiden välttämiseksi,

| b) | yleisön suojelemiseksi sähkömagneettisilta kentiltä, |
| --- | --- |

b)

yleisön suojelemiseksi sähkömagneettisilta kentiltä,

| b) | yleisön suojelemiseksi sähkömagneettisilta kentiltä, |
| --- | --- |

b)

yleisön suojelemiseksi sähkömagneettisilta kentiltä,

| c) | taajuuksien mahdollisimman laajan yhteiskäytön varmistamiseksi siltä osin kuin niiden käyttö on yleisvaltuutuksen alaista, tai |
| --- | --- |

c)

taajuuksien mahdollisimman laajan yhteiskäytön varmistamiseksi siltä osin kuin niiden käyttö on yleisvaltuutuksen alaista, tai

| c) | taajuuksien mahdollisimman laajan yhteiskäytön varmistamiseksi siltä osin kuin niiden käyttö on yleisvaltuutuksen alaista, tai |
| --- | --- |

c)

taajuuksien mahdollisimman laajan yhteiskäytön varmistamiseksi siltä osin kuin niiden käyttö on yleisvaltuutuksen alaista, tai

siltä osin kuin niiden käyttö on yleisvaltuutuksen alaista,

| d) | rajoituksen noudattamiseksi seuraavan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

d)

rajoituksen noudattamiseksi seuraavan 4 kohdan mukaisesti.

| d) | rajoituksen noudattamiseksi seuraavan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

d)

rajoituksen noudattamiseksi seuraavan 4 kohdan mukaisesti.

| 4. | Jollei toisessa alakohdassa tai 9 c artiklan mukaisesti hyväksytyissä toimenpiteissä toisin säädetä, jäsenvaltioiden on varmistettava, että sähköisille viestintäpalveluille avoimilla taajuusalueilla voidaan tarjota kaiken tyyppisiä sähköisiä viestintäpalveluja. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin määrätä tarjottavien sähköisten viestintäpalvelujen tyyppejä koskevia oikeasuhteisia ja syrjimättömiä rajoituksia. |
| --- | --- |

4.

Jollei toisessa alakohdassa tai 9 c artiklan mukaisesti hyväksytyissä toimenpiteissä toisin säädetä, jäsenvaltioiden on varmistettava, että sähköisille viestintäpalveluille avoimilla taajuusalueilla voidaan tarjota kaiken tyyppisiä sähköisiä viestintäpalveluja. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin määrätä tarjottavien sähköisten viestintäpalvelujen tyyppejä koskevia oikeasuhteisia ja syrjimättömiä rajoituksia.

| 4. | Jollei toisessa alakohdassa tai 9 c artiklan
  radiotaajuuksista annetun päätöksen (N:o 676/2002/EY) mukaisesti hyväksytyissä toimenpiteissä toisin säädetä, jäsenvaltioiden on mahdollisuuksien mukaan varmistettava, että sähköisille viestintäpalveluille avoimilla taajuusalueilla voidaan tarjota kaiken tyyppisiä sähköisiä viestintäpalveluja kansallisten taajuuksienjakoluettelojen sekä kansainvälisen teleliiton UIT:n säännösten mukaisesti. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin määrätä tarjottavien sähköisten viestintäpalvelujen tyyppejä koskevia oikeasuhteisia ja syrjimättömiä rajoituksia. |
| --- | --- |

4.

Jollei toisessa alakohdassa tai 9 c artiklan
  radiotaajuuksista annetun päätöksen (N:o 676/2002/EY) mukaisesti hyväksytyissä toimenpiteissä toisin säädetä, jäsenvaltioiden on mahdollisuuksien mukaan varmistettava, että sähköisille viestintäpalveluille avoimilla taajuusalueilla voidaan tarjota kaiken tyyppisiä sähköisiä viestintäpalveluja kansallisten taajuuksienjakoluettelojen sekä kansainvälisen teleliiton UIT:n säännösten mukaisesti. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin määrätä tarjottavien sähköisten viestintäpalvelujen tyyppejä koskevia oikeasuhteisia ja syrjimättömiä rajoituksia.

9 c artiklan

radiotaajuuksista annetun päätöksen (N:o 676/2002/EY)

mahdollisuuksien mukaan

kansallisten taajuuksienjakoluettelojen sekä kansainvälisen teleliiton UIT:n säännösten mukaisesti

Rajoitukset, jotka edellyttävät palvelun tarjoamista tietyllä taajuusalueella, on perusteltava, jotta voidaan varmistaa yleisen edun mukaisen tavoitteen saavuttaminen yhteisön oikeuden mukaisesti. Tällaisia tavoitteita ovat esimerkiksi ihmishengen turvaaminen, sosiaalisen, alueellisen tai maantieteellisen yhteenkuuluvuuden edistäminen, taajuuksien tehottoman käytön torjuminen tai kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden ja tiedotusvälineiden moniarvoisuuden edistäminen, siten kuin se määritelty kansallisessa lainsäädännössä yhteisön oikeuden mukaisesti.

Rajoitukset, jotka edellyttävät palvelun tarjoamista tietyllä taajuusalueella, on perusteltava, jotta voidaan varmistaa yleisen edun mukaisen tavoitteen saavuttaminen yhteisön oikeuden mukaisesti. Tällaisia tavoitteita ovat esimerkiksi ihmishengen turvaaminen, sosiaalisen, alueellisen tai maantieteellisen yhteenkuuluvuuden edistäminen, taajuuksien tehottoman käytön torjuminen tai kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden ja tiedotusvälineiden moniarvoisuuden edistäminen, siten kuin se määritelty kansallisessa lainsäädännössä yhteisön oikeuden mukaisesti.

Rajoitus, jolla kielletään minkään muun palvelun tarjoaminen tietyllä taajuusalueella, voidaan säätää ainoastaan silloin kun se on perusteltavissa tarpeella suojata ihmishengen turvaamiseen liittyviä palveluja.

Rajoitus, jolla kielletään minkään muun palvelun tarjoaminen tietyllä taajuusalueella, voidaan säätää ainoastaan silloin kun se on perusteltavissa tarpeella suojata ihmishengen turvaamiseen liittyviä palveluja tai kansallisessa lainsäädännössä yhteisön oikeuden mukaisesti määriteltyjen yleishyödyllisten palvelujen tuottaminen; tällaisiin palveluihin kuuluu muun muassa kielellisen ja kulttuurisen monimuotoisuuden sekä tiedotusvälineiden moniarvoisuuden edistäminen.

tai kansallisessa lainsäädännössä yhteisön oikeuden mukaisesti määriteltyjen yleishyödyllisten palvelujen tuottaminen; tällaisiin palveluihin kuuluu muun muassa kielellisen ja kulttuurisen monimuotoisuuden sekä tiedotusvälineiden moniarvoisuuden edistäminen

| 5. | Jäsenvaltioiden on tarkasteltava säännöllisesti uudelleen 3 ja 4 kohdassa tarkoitettujen rajoitusten tarpeellisuutta. |
| --- | --- |

5.

Jäsenvaltioiden on tarkasteltava säännöllisesti uudelleen 3 ja 4 kohdassa tarkoitettujen rajoitusten tarpeellisuutta.

| 5. | Jäsenvaltioiden on tarkasteltava säännöllisesti uudelleen 3 ja 4 kohdassa tarkoitettujen rajoitusten tarpeellisuutta, ja ne voivat yksin määritellä rajoituksiin tehtävät poikkeukset. |
| --- | --- |

5.

Jäsenvaltioiden on tarkasteltava säännöllisesti uudelleen 3 ja 4 kohdassa tarkoitettujen rajoitusten tarpeellisuutta, ja ne voivat yksin määritellä rajoituksiin tehtävät poikkeukset.

, ja ne voivat yksin määritellä rajoituksiin tehtävät poikkeukset

| 6. | Edellä olevaa 3 ja 4 kohtaa sovelletaan radiotaajuuksien varaamiseen ja myöntämiseen 31 päivän joulukuuta 2009 jälkeen.” |
| --- | --- |

6.

Edellä olevaa 3 ja 4 kohtaa sovelletaan radiotaajuuksien varaamiseen ja myöntämiseen 31 päivän joulukuuta 2009 jälkeen.”

| 6. | Edellä olevaa 3 ja 4 kohtaa sovelletaan radiotaajuuksien varaamiseen ja myöntämiseen sen päivän jälkeen, kun tämä direktiivi tulee voimaan jäsenvaltioissa
  31 päivän joulukuuta 2009 jälkeen.” |
| --- | --- |

6.

Edellä olevaa 3 ja 4 kohtaa sovelletaan radiotaajuuksien varaamiseen ja myöntämiseen sen päivän jälkeen, kun tämä direktiivi tulee voimaan jäsenvaltioissa
  31 päivän joulukuuta 2009 jälkeen.”

sen päivän jälkeen, kun tämä direktiivi tulee voimaan jäsenvaltioissa

31 päivän joulukuuta 2009 jälkeen

Perustelu

Taajuuksien hallintatoimet ja -menettelyt, siten kuin ne on määritelty radiotaajuuksista annetussa päätöksessä (N:o 676/2002/EY), mahdollistavat jo taajuuksien realistisen ja oikeudenmukaisen hallinnan teknologiariippumattomuutta ja palvelun riippumattomuutta noudattaen.

Jo olemassa olevia Euroopan radio-, tele- ja postihallintojen yhteistyökonferenssissa CEPT:ssä ja kansainvälisessä teleliitossa ITU:ssa tehtyjä kansainvälisiä sopimuksia on noudatettava. Kyseiset sopimukset mahdollistavat jo nyt taajuuksien tehokkaan käytön.

On säädettävä toimenpiteistä sellaisten palvelujen suojelemiseksi ja edistämiseksi, joiden avulla voidaan kehittää kulttuurista ja kielellistä monimuotoisuutta sekä tiedotusvälineiden moniarvoisuutta. Tällöin muun muassa alue- ja paikallistasolla tarjottaville lähetyspalveluille ja sähköisille viestintäpalveluille on taattava taajuuksien saanti.

Jäsenvaltioiden tulee pysyä taajuuksien hallinnasta jäsenvaltiotasolla päättävänä tahona, ja tällöin on kyse muun muassa siitä, että lähetyspalveluille on taattava riittävän laaja taajuusväli, jotta ne voivat hoitaa sisältöä koskevat tehtävänsä.

Muutosehdotus 4

Lainsäädännön parantamista koskeva direktiivi, 1 artikla — Direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) muuttaminen, 10 kohta: 9 a artiklan lisääminen

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 9 a artikla | Poistetaan 9 a artikla. |
| Olemassa olevien oikeuksien rajoitusten uudelleentarkastelu | |
| 1. | Jäsenvaltioiden on [1 päivästä tammikuuta 2010] alkaen varmistettava viiden vuoden ajan, että ne oikeuksien haltijat, joille on myönnetty taajuuksien käyttöoikeuksia ennen tätä ajankohtaa, voivat toimittaa toimivaltaiselle kansalliselle sääntelyviranomaiselle hakemuksen, jotta niiden oikeuksiin 9 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti sovellettavia rajoituksia arvioitaisiin uudelleen. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

9 a artikla

9 a artikla

Poistetaan 9 a artikla.

Olemassa olevien oikeuksien rajoitusten uudelleentarkastelu

Olemassa olevien oikeuksien rajoitusten uudelleentarkastelu

1.

Jäsenvaltioiden on [1 päivästä tammikuuta 2010] alkaen varmistettava viiden vuoden ajan, että ne oikeuksien haltijat, joille on myönnetty taajuuksien käyttöoikeuksia ennen tätä ajankohtaa, voivat toimittaa toimivaltaiselle kansalliselle sääntelyviranomaiselle hakemuksen, jotta niiden oikeuksiin 9 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti sovellettavia rajoituksia arvioitaisiin uudelleen.

Ennen päätöksen tekemistä toimivaltaisen kansallisen sääntelyviranomaisen on tehtävä oikeudenhaltijalle rajoituksia koskevasta arvioinnistaan ilmoitus, jossa ilmoitetaan oikeuden laajuus arvioinnin jälkeen, ja annettava oikeudenhaltijalle kohtuullinen määräaika hakemuksen peruuttamiseen.

Jos oikeudenhaltija peruu hakemuksensa, oikeus pysyy muuttumattomana voimassaolokautensa loppuun tai viisivuotiskauden loppuun asti, sen mukaan, kumpi näistä ajankohdista on aikaisempi.

| 2. | Jos 1 kohdassa mainittu oikeudenhaltija on radio- tai televisio-ohjelmien sisältöpalvelujen tarjoaja ja taajuuksien käyttöoikeus on myönnetty erityisen yleisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi, uudelleenarviointia koskeva hakemus voidaan tehdä vain sitä taajuuksien osaa koskien, joka on tarpeen tällaisen tavoitteen saavuttamiseksi. Siihen taajuuksien osaan, joka tulee tarpeettomaksi kyseisen tavoitteen saavuttamisen kannalta 9 artiklan 3 ja 4 kohdan soveltamisen seurauksena, on sovellettava uutta myöntämismenettelyä valtuutusdirektiivin 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

Jos 1 kohdassa mainittu oikeudenhaltija on radio- tai televisio-ohjelmien sisältöpalvelujen tarjoaja ja taajuuksien käyttöoikeus on myönnetty erityisen yleisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi, uudelleenarviointia koskeva hakemus voidaan tehdä vain sitä taajuuksien osaa koskien, joka on tarpeen tällaisen tavoitteen saavuttamiseksi. Siihen taajuuksien osaan, joka tulee tarpeettomaksi kyseisen tavoitteen saavuttamisen kannalta 9 artiklan 3 ja 4 kohdan soveltamisen seurauksena, on sovellettava uutta myöntämismenettelyä valtuutusdirektiivin 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| 3. | Edellä 1 kohdassa tarkoitetun viisivuotiskauden jälkeen jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että 9 artiklan 3 ja 4 kohtaa sovelletaan kaikkiin sellaisiin jäljelle jääviin radiotaajuuksien varaamisiin ja myöntämisiin, jotka olivat olemassa tämän direktiivin voimaantulohetkellä. |
| --- | --- |

3.

Edellä 1 kohdassa tarkoitetun viisivuotiskauden jälkeen jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että 9 artiklan 3 ja 4 kohtaa sovelletaan kaikkiin sellaisiin jäljelle jääviin radiotaajuuksien varaamisiin ja myöntämisiin, jotka olivat olemassa tämän direktiivin voimaantulohetkellä.

| 4. | Tätä artiklaa soveltaessaan jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet terveen kilpailun takaamiseksi. |
| --- | --- |

4.

Tätä artiklaa soveltaessaan jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet terveen kilpailun takaamiseksi.

Perustelu

Artikla ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen. Yhteisötasolla tehtävien, taajuuksien hallintaa koskevien päätösten ei tulisi vaikuttaa käyttöoikeuksien haltijoihin, jotka vastaavat yksinomaan yhdelle jäsenvaltiolle tai jopa jäsenvaltion yhdelle alueelle tarjottavista palveluista.

Muutosehdotus 5

Lainsäädännön parantamista koskeva direktiivi, 1 artikla — Direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) muuttaminen, 10 kohta: 9 b artiklan lisääminen

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 9 b artikla | Poistetaan 9 b artikla. |
| Radiotaajuuksien yksittäisten käyttöoikeuksien siirto | |
| 1. | Jäsenvaltioiden on varmistettava, että yritykset voivat siirtää tai vuokrata muille yrityksille taajuuksien yksittäisiä käyttöoikeuksia niillä taajuusalueilla, joiden osalta tästä määrätään 9 artiklan mukaisesti vahvistetuissa täytäntöönpanotoimissa, ilman kansallisen sääntelyviranomaisen ennakkosuostumusta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

9 b artikla

9 b artikla

Poistetaan 9 b artikla.

Radiotaajuuksien yksittäisten käyttöoikeuksien siirto

Radiotaajuuksien yksittäisten käyttöoikeuksien siirto

1.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että yritykset voivat siirtää tai vuokrata muille yrityksille taajuuksien yksittäisiä käyttöoikeuksia niillä taajuusalueilla, joiden osalta tästä määrätään 9 artiklan mukaisesti vahvistetuissa täytäntöönpanotoimissa, ilman kansallisen sääntelyviranomaisen ennakkosuostumusta.

Myös muilla taajuusalueilla jäsenvaltiot voivat antaa yrityksille mahdollisuuden siirtää tai vuokrata radiotaajuuksien käyttöoikeuksia muille yrityksille.

| 2. | Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tietyn yrityksen aikomuksesta siirtää radiotaajuuksien käyttöoikeuksia ilmoitetaan taajuuksien myöntämisestä vastaavalle kansalliselle sääntelyviranomaiselle ja että se julkistetaan. Jos radiotaajuuksien käyttö on yhdenmukaistettu radiotaajuuspäätöstä tai muuta yhteisön toimenpidettä soveltamalla, tällainen siirto ei saa olla ristiriidassa tämän yhdenmukaistetun käytön kanssa. |
| --- | --- |

2.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tietyn yrityksen aikomuksesta siirtää radiotaajuuksien käyttöoikeuksia ilmoitetaan taajuuksien myöntämisestä vastaavalle kansalliselle sääntelyviranomaiselle ja että se julkistetaan. Jos radiotaajuuksien käyttö on yhdenmukaistettu radiotaajuuspäätöstä tai muuta yhteisön toimenpidettä soveltamalla, tällainen siirto ei saa olla ristiriidassa tämän yhdenmukaistetun käytön kanssa.

Perustelu

Artiklan kohdan lisääminen ei tuota todellista lisäarvoa nykyjärjestelmään verrattuna, sillä nykyjärjestelmä tarjoaa jo mahdollisuuden siirtää tai alivuokrata vapaaehtoispohjalta radiotaajuuksien yksittäisiä käyttöoikeuksia.

Muutosehdotus 6

Lainsäädännön parantamista koskeva direktiivi, 1 artikla — Direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) muuttaminen, 10 kohta: 9 c artiklan lisääminen

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 9 c artikla | Poistetaan 9 c artikla. |
| Radiotaajuuksien hallinnoinnin yhdenmukaistamistoimet | |
| Edistääkseen sisämarkkinoiden kehittämistä komissio voi tämän artiklan periaatteiden saavuttamiseksi hyväksyä asianmukaisia täytäntöönpanotoimenpiteitä: | |
| a) | sellaisten taajuusalueiden yksilöimisen yhdenmukaistamiseksi, joiden käyttöoikeuksia voidaan siirtää tai vuokrata yritysten kesken; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

9 c artikla

9 c artikla

Poistetaan 9 c artikla.

Radiotaajuuksien hallinnoinnin yhdenmukaistamistoimet

Radiotaajuuksien hallinnoinnin yhdenmukaistamistoimet

Edistääkseen sisämarkkinoiden kehittämistä komissio voi tämän artiklan periaatteiden saavuttamiseksi hyväksyä asianmukaisia täytäntöönpanotoimenpiteitä:

a)

sellaisten taajuusalueiden yksilöimisen yhdenmukaistamiseksi, joiden käyttöoikeuksia voidaan siirtää tai vuokrata yritysten kesken;

| b) | tällaisiin oikeuksiin liitettyjen ehtojen yhdenmukaistamiseksi ja tällaisiin siirtoihin tai vuokrauksiin sovellettavien ehtojen, menettelyjen, rajoitusten, peruutusten ja siirtymäkauden sääntöjen yhdenmukaistamiseksi; |
| --- | --- |

b)

tällaisiin oikeuksiin liitettyjen ehtojen yhdenmukaistamiseksi ja tällaisiin siirtoihin tai vuokrauksiin sovellettavien ehtojen, menettelyjen, rajoitusten, peruutusten ja siirtymäkauden sääntöjen yhdenmukaistamiseksi;

| c) | niiden erityistoimien yhdenmukaistamiseksi, joilla varmistetaan terve kilpailu yksittäisiä oikeuksia siirrettäessä; |
| --- | --- |

c)

niiden erityistoimien yhdenmukaistamiseksi, joilla varmistetaan terve kilpailu yksittäisiä oikeuksia siirrettäessä;

| d) | palvelu- tai teknologiariippumattomuutta koskevan poikkeuksen luomiseksi ja näiden poikkeusten soveltamisalan ja luonteen yhdenmukaistamiseksi 9 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti lukuun ottamatta niitä poikkeuksia, joiden tarkoituksena on varmistaa kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden ja tiedotusvälineiden moniarvoisuuden edistäminen. |
| --- | --- |

d)

palvelu- tai teknologiariippumattomuutta koskevan poikkeuksen luomiseksi ja näiden poikkeusten soveltamisalan ja luonteen yhdenmukaistamiseksi 9 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti lukuun ottamatta niitä poikkeuksia, joiden tarkoituksena on varmistaa kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden ja tiedotusvälineiden moniarvoisuuden edistäminen.

Kyseisistä toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, päätetään 22 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen. Pakottavista kiireellisyyssyistä komissio voi soveltaa 22 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua kiireellisyysmenettelyä. Komissiota voi tämän kohdan säännösten täytäntöönpanossa avustaa markkinaviranomainen asetuksen [....../EY] 10 artiklan mukaisesti.

Perustelu

AK:n mielestä on ratkaisevan tärkeää, että Euroopan radio-, tele- ja postihallintojen yhteistyökonferenssi CEPT, kansainvälinen teleliitto ITU ja sähköisen viestinnän komitea ECC (Electronic Communications Committee) osallistuvat nykyiseen tapaan kaikkiin taajuuksien yhdenmukaistamistoimiin.

(Electronic Communications Committee)

Muutosehdotus 7

Lainsäädännön parantamista koskeva direktiivi, 1 artikla — Direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) muuttaminen, 11 kohdan b alakohta: 10 artiklan 4 kohdan uusi versio

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on tuettava numeroinnin yhdenmukaistamista yhteisössä silloin kun se edistää sisämarkkinoiden toimintaa tai tukee yleiseurooppalaisten palvelujen kehittämistä. Komissio voi tältä osin toteuttaa asianmukaisia teknisiä täytäntöönpanotoimenpiteitä, joihin voi sisältyä erityisnumeroiden tai -numeroalueiden hinnoitteluperiaatteiden vahvistaminen. Täytäntöönpanotoimenpiteissä voidaan antaa markkinaviranomaiselle vastuita näiden toimenpiteiden soveltamisessa. | Jäsenvaltioiden on tuettava numeroinnin yhdenmukaistamista yhteisössä silloin kun se edistää sisämarkkinoiden toimintaa tai tukee yleiseurooppalaisten palvelujen kehittämistä. Komissio voi tältä osin toteuttaa asianmukaisia teknisiä täytäntöönpanotoimenpiteitä, joihin voi sisältyä erityisnumeroiden tai -numeroalueiden hinnoitteluperiaatteiden vahvistaminen.
  Täytäntöönpanotoimenpiteissä voidaan antaa markkinaviranomaiselle vastuita näiden toimenpiteiden soveltamisessa. |
| Näistä toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, päätetään 22 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen. Pakottavista kiireellisyyssyistä komissio voi soveltaa 22 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua kiireellisyysmenettelyä. | Näistä toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, päätetään 22 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.
  Pakottavista kiireellisyyssyistä komissio voi soveltaa 22 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua kiireellisyysmenettelyä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltioiden on tuettava numeroinnin yhdenmukaistamista yhteisössä silloin kun se edistää sisämarkkinoiden toimintaa tai tukee yleiseurooppalaisten palvelujen kehittämistä. Komissio voi tältä osin toteuttaa asianmukaisia teknisiä täytäntöönpanotoimenpiteitä, joihin voi sisältyä erityisnumeroiden tai -numeroalueiden hinnoitteluperiaatteiden vahvistaminen. Täytäntöönpanotoimenpiteissä voidaan antaa markkinaviranomaiselle vastuita näiden toimenpiteiden soveltamisessa.

Jäsenvaltioiden on tuettava numeroinnin yhdenmukaistamista yhteisössä silloin kun se edistää sisämarkkinoiden toimintaa tai tukee yleiseurooppalaisten palvelujen kehittämistä. Komissio voi tältä osin toteuttaa asianmukaisia teknisiä täytäntöönpanotoimenpiteitä, joihin voi sisältyä erityisnumeroiden tai -numeroalueiden hinnoitteluperiaatteiden vahvistaminen.
  Täytäntöönpanotoimenpiteissä voidaan antaa markkinaviranomaiselle vastuita näiden toimenpiteiden soveltamisessa.

Komissio voi tältä osin toteuttaa asianmukaisia teknisiä täytäntöönpanotoimenpiteitä, joihin voi sisältyä erityisnumeroiden tai -numeroalueiden hinnoitteluperiaatteiden vahvistaminen.

Täytäntöönpanotoimenpiteissä voidaan antaa markkinaviranomaiselle vastuita näiden toimenpiteiden soveltamisessa.

Näistä toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, päätetään 22 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen. Pakottavista kiireellisyyssyistä komissio voi soveltaa 22 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua kiireellisyysmenettelyä.

Näistä toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, päätetään 22 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.
  Pakottavista kiireellisyyssyistä komissio voi soveltaa 22 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua kiireellisyysmenettelyä.

Näistä toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, päätetään 22 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.

Pakottavista kiireellisyyssyistä komissio voi soveltaa 22 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua kiireellisyysmenettelyä.

Perustelu

Jäsenvaltiot ovat pätevimpiä ja asiantuntevimpia välttämättömien teknisten toimenpiteiden toteuttamiseksi.

Muutosehdotus 8

Lainsäädännön parantamista koskeva direktiivi, 1 artikla — Direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) muuttaminen, 13 kohta: 12 artiklan uusi versio

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 12 artikla | 12 artikla |
| Rinnakkain sijoittaminen ja järjestelmien yhteiskäyttö sähköisten viestintäverkkojen tarjoajien osalta | Rinnakkain sijoittaminen ja järjestelmien yhteiskäyttö sähköisten viestintäverkkojen tarjoajien osalta |
| 1. | Jos sähköisiä viestintäverkkoja tarjoavalla yrityksellä on kansallisen lainsäädännön nojalla oikeus asentaa järjestelmiä julkisessa tai yksityisessä omistuksessa olevan omaisuuden yhteyteen tai mahdollisuus käyttää omaisuuden pakkolunastus- tai käyttöönottomenettelyä, kansallisten sääntelyviranomaisten on voitava määrätä tällaisten järjestelmien tai tällaisen omaisuuden yhteiskäytöstä, mukaan luettuina rakennusten sisääntulot, mastot, antennit, kaapelikanavat, kaapelikaivot ja katujakokaapit. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

12 artikla

12 artikla

12 artikla

12 artikla

Rinnakkain sijoittaminen ja järjestelmien yhteiskäyttö sähköisten viestintäverkkojen tarjoajien osalta

Rinnakkain sijoittaminen ja järjestelmien yhteiskäyttö sähköisten viestintäverkkojen tarjoajien osalta

Rinnakkain sijoittaminen ja järjestelmien yhteiskäyttö sähköisten viestintäverkkojen tarjoajien osalta

Rinnakkain sijoittaminen ja järjestelmien yhteiskäyttö sähköisten viestintäverkkojen tarjoajien osalta

1.

Jos sähköisiä viestintäverkkoja tarjoavalla yrityksellä on kansallisen lainsäädännön nojalla oikeus asentaa järjestelmiä julkisessa tai yksityisessä omistuksessa olevan omaisuuden yhteyteen tai mahdollisuus käyttää omaisuuden pakkolunastus- tai käyttöönottomenettelyä, kansallisten sääntelyviranomaisten on voitava määrätä tällaisten järjestelmien tai tällaisen omaisuuden yhteiskäytöstä, mukaan luettuina rakennusten sisääntulot, mastot, antennit, kaapelikanavat, kaapelikaivot ja katujakokaapit.

| 1. | Jos sähköisiä viestintäverkkoja tarjoavalla yrityksellä on kansallisen lainsäädännön nojalla oikeus asentaa järjestelmiä julkisessa tai yksityisessä omistuksessa olevan omaisuuden yhteyteen tai mahdollisuus käyttää omaisuuden pakkolunastus- tai käyttöönottomenettelyä, kansallisten sääntelyviranomaisten on voitava määrätä tällaisten järjestelmien tai tällaisen omaisuuden yhteiskäytöstä, mukaan luettuina rakennusten sisääntulot, mastot, antennit, kaapelikanavat, kaapelikaivot ja katujakokaapit, edellyttäen, että tällaiset toimet ovat teknisesti toteutettavissa. |
| --- | --- |

1.

Jos sähköisiä viestintäverkkoja tarjoavalla yrityksellä on kansallisen lainsäädännön nojalla oikeus asentaa järjestelmiä julkisessa tai yksityisessä omistuksessa olevan omaisuuden yhteyteen tai mahdollisuus käyttää omaisuuden pakkolunastus- tai käyttöönottomenettelyä, kansallisten sääntelyviranomaisten on voitava määrätä tällaisten järjestelmien tai tällaisen omaisuuden yhteiskäytöstä, mukaan luettuina rakennusten sisääntulot, mastot, antennit, kaapelikanavat, kaapelikaivot ja katujakokaapit, edellyttäen, että tällaiset toimet ovat teknisesti toteutettavissa.

, edellyttäen, että tällaiset toimet ovat teknisesti toteutettavissa

| 2. | Jäsenvaltiot voivat vaatia, että 1 kohdassa tarkoitettujen oikeudenhaltijoiden on myönnettävä järjestelmien tai omaisuuden yhteiskäyttömahdollisuus (fyysinen rinnakkain sijoittaminen mukaan luettuna), tai toteuttaa julkisten töiden yhteensovittamista helpottavia toimenpiteitä ympäristön, kansanterveyden ja yleisen turvallisuuden suojelemiseksi tai kaupunkisuunnittelun ja maankäytön tavoitteiden toteuttamiseksi vasta sellaisen asianmukaisen julkisen kuulemisvaiheen jälkeen, jonka aikana kaikille asianomaisille osapuolille on annettava mahdollisuus esittää näkemyksensä. Tällaiset yhteiskäyttö- ja yhteensovittamisjärjestelyt voivat sisältää sääntöjä, jotka koskevat järjestelmien tai omaisuuden yhteiskäytöstä aiheutuvien kustannusten jakamista. |
| --- | --- |

2.

Jäsenvaltiot voivat vaatia, että 1 kohdassa tarkoitettujen oikeudenhaltijoiden on myönnettävä järjestelmien tai omaisuuden yhteiskäyttömahdollisuus (fyysinen rinnakkain sijoittaminen mukaan luettuna), tai toteuttaa julkisten töiden yhteensovittamista helpottavia toimenpiteitä ympäristön, kansanterveyden ja yleisen turvallisuuden suojelemiseksi tai kaupunkisuunnittelun ja maankäytön tavoitteiden toteuttamiseksi vasta sellaisen asianmukaisen julkisen kuulemisvaiheen jälkeen, jonka aikana kaikille asianomaisille osapuolille on annettava mahdollisuus esittää näkemyksensä. Tällaiset yhteiskäyttö- ja yhteensovittamisjärjestelyt voivat sisältää sääntöjä, jotka koskevat järjestelmien tai omaisuuden yhteiskäytöstä aiheutuvien kustannusten jakamista.

| 2. | Jäsenvaltiot voivat vaatia, että 1 kohdassa tarkoitettujen oikeudenhaltijoiden on myönnettävä järjestelmien tai omaisuuden yhteiskäyttömahdollisuus (fyysinen rinnakkain sijoittaminen mukaan luettuna), tai toteuttaa julkisten töiden yhteensovittamista helpottavia toimenpiteitä ympäristön, kansanterveyden ja yleisen turvallisuuden suojelemiseksi tai kaupunkisuunnittelun ja maankäytön tavoitteiden toteuttamiseksi vasta sellaisen asianmukaisen julkisen kuulemisvaiheen jälkeen, jonka aikana kaikille asianomaisille osapuolille on annettava mahdollisuus esittää näkemyksensä. Tällaiset yhteiskäyttö- ja yhteensovittamisjärjestelyt voivat sisältää sääntöjä, jotka koskevat järjestelmien tai omaisuuden yhteiskäytöstä aiheutuvien kustannusten jakamista. |
| --- | --- |

2.

Jäsenvaltiot voivat vaatia, että 1 kohdassa tarkoitettujen oikeudenhaltijoiden on myönnettävä järjestelmien tai omaisuuden yhteiskäyttömahdollisuus (fyysinen rinnakkain sijoittaminen mukaan luettuna), tai toteuttaa julkisten töiden yhteensovittamista helpottavia toimenpiteitä ympäristön, kansanterveyden ja yleisen turvallisuuden suojelemiseksi tai kaupunkisuunnittelun ja maankäytön tavoitteiden toteuttamiseksi vasta sellaisen asianmukaisen julkisen kuulemisvaiheen jälkeen, jonka aikana kaikille asianomaisille osapuolille on annettava mahdollisuus esittää näkemyksensä. Tällaiset yhteiskäyttö- ja yhteensovittamisjärjestelyt voivat sisältää sääntöjä, jotka koskevat järjestelmien tai omaisuuden yhteiskäytöstä aiheutuvien kustannusten jakamista.

| 3. | Kansallisen sääntelyviranomaisen 1 kohdan mukaisesti toteuttamien toimenpiteiden on oltava puolueettomia, selkeitä ja oikeasuhteisia. |
| --- | --- |

3.

Kansallisen sääntelyviranomaisen 1 kohdan mukaisesti toteuttamien toimenpiteiden on oltava puolueettomia, selkeitä ja oikeasuhteisia.

| 3. | Kansallisen sääntelyviranomaisen 1 kohdan mukaisesti toteuttamien toimenpiteiden on oltava puolueettomia, selkeitä ja oikeasuhteisia ja niiden on mahdollistettava kustannusten oikeudenmukainen jako. |
| --- | --- |

3.

Kansallisen sääntelyviranomaisen 1 kohdan mukaisesti toteuttamien toimenpiteiden on oltava puolueettomia, selkeitä ja oikeasuhteisia ja niiden on mahdollistettava kustannusten oikeudenmukainen jako.

ja niiden on mahdollistettava kustannusten oikeudenmukainen jako

Perustelu

On varmistettava, että kyseisenlaisten toimien kustannukset jakautuvat oikeudenmukaisesti. On myös varmistettava, että toimet ovat teknisesti mahdollisia ja että niistä on todellista hyötyä kuluttajille. Esimerkiksi kaapelitelevisiolähetyksiin käytettävän kaapelin jakaminen eri käyttäjien kesken rajoittaa merkittävästi kuluttajille tarjolla olevien palvelujen moninaisuutta.

Muutosehdotus 9

Lainsäädännön parantamista koskeva direktiivi, 1 artikla — Direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) muuttaminen, 16 kohdan c alakohta: 15 artiklan 3 kohdan uusi versio

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 3. | Kansallisten sääntelyviranomaisten on, ottaen suosituksen ja suuntaviivat mahdollisimman tarkasti huomioon, määriteltävä kilpailulainsäädännön periaatteiden mukaisesti kansallisia olosuhteita vastaavat merkitykselliset markkinat, erityisesti alueellaan vallitsevat merkitykselliset maantieteelliset markkinat. Kansallisten sääntelyviranomaisten on noudatettava 6 ja 7 artiklassa tarkoitettuja menettelyjä ennen kuin ne määrittelevät markkinoita, jotka poikkeavat suosituksessa yksilöidyistä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

3.

Kansallisten sääntelyviranomaisten on, ottaen suosituksen ja suuntaviivat mahdollisimman tarkasti huomioon, määriteltävä kilpailulainsäädännön periaatteiden mukaisesti kansallisia olosuhteita vastaavat merkitykselliset markkinat, erityisesti alueellaan vallitsevat merkitykselliset maantieteelliset markkinat. Kansallisten sääntelyviranomaisten on noudatettava 6 ja 7 artiklassa tarkoitettuja menettelyjä ennen kuin ne määrittelevät markkinoita, jotka poikkeavat suosituksessa yksilöidyistä.

| 3. | Kansallisten sääntelyviranomaisten on, ottaen suosituksen ja suuntaviivat mahdollisimman tarkasti huomioon, määriteltävä kilpailulainsäädännön periaatteiden mukaisesti kansallisia tai alueellisia olosuhteita vastaavat merkitykselliset markkinat, erityisesti alueellaan vallitsevat merkitykselliset maantieteelliset markkinat. Kansallisten sääntelyviranomaisten on noudatettava 6 ja 7 artiklassa tarkoitettuja menettelyjä ennen kuin ne määrittelevät markkinoita, jotka poikkeavat suosituksessa yksilöidyistä. |
| --- | --- |

3.

Kansallisten sääntelyviranomaisten on, ottaen suosituksen ja suuntaviivat mahdollisimman tarkasti huomioon, määriteltävä kilpailulainsäädännön periaatteiden mukaisesti kansallisia tai alueellisia olosuhteita vastaavat merkitykselliset markkinat, erityisesti alueellaan vallitsevat merkitykselliset maantieteelliset markkinat. Kansallisten sääntelyviranomaisten on noudatettava 6 ja 7 artiklassa tarkoitettuja menettelyjä ennen kuin ne määrittelevät markkinoita, jotka poikkeavat suosituksessa yksilöidyistä.

tai alueellisia

Perustelu

On otettava huomioon myös alueelliset erot eikä pelkästään valtiolliset.

Muutosehdotus 10

Lainsäädännön parantamista koskeva direktiivi, 1 artikla — Direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) muuttaminen, 17 kohdan a alakohta: 16 artiklan 1 kohdan uusi versio

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1. | Kansallisten sääntelyviranomaisten on suoritettava analyysi suosituksessa luetelluista merkityksellisistä markkinoista ottaen suuntaviivat mahdollisimman tarkasti huomioon.Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämä analyysi suoritetaan tarvittaessa yhteistyössä kansallisten kilpailuviranomaisten kanssa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.

Kansallisten sääntelyviranomaisten on suoritettava analyysi suosituksessa luetelluista merkityksellisistä markkinoista ottaen suuntaviivat mahdollisimman tarkasti huomioon.Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämä analyysi suoritetaan tarvittaessa yhteistyössä kansallisten kilpailuviranomaisten kanssa.

| 1. | Kansallisten sääntelyviranomaisten on suoritettava analyysi suosituksessa luetelluista merkityksellisistä markkinoista ottaen suuntaviivat mahdollisimman tarkasti huomioon.Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämä analyysi suoritetaan tarvittaessa yhteistyössä kansallisten kilpailuviranomaisten kanssa. Kyseisissä tutkimuksissa on otettava huomioon alueelliset ja paikalliset sekä kulttuurilliset että kielelliset erot. |
| --- | --- |

1.

Kansallisten sääntelyviranomaisten on suoritettava analyysi suosituksessa luetelluista merkityksellisistä markkinoista ottaen suuntaviivat mahdollisimman tarkasti huomioon.Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämä analyysi suoritetaan tarvittaessa yhteistyössä kansallisten kilpailuviranomaisten kanssa. Kyseisissä tutkimuksissa on otettava huomioon alueelliset ja paikalliset sekä kulttuurilliset että kielelliset erot.

Kyseisissä tutkimuksissa on otettava huomioon alueelliset ja paikalliset sekä kulttuurilliset että kielelliset erot.

Perustelu

Paikallisten ja alueellisten tutkimusten on oltava mahdollisia ja niistä on säädettävä.

Muutosehdotus 11

Lainsäädännön parantamista koskeva direktiivi, 1 artikla — Direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) muuttaminen, 20 kohta: 19 artiklan uusi versio

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 19 artikla | Poistetaan 19 artiklan uusi versio. |
| Yhdenmukaistamismenettelyt | |
| 1. | Jos komissio toteaa, että eroavaisuudet kansallisten sääntelyviranomaisten tavoissa panna täytäntöön tässä direktiivissä ja erityisdirektiiveissä määritettyjä sääntelytehtäviä voivat luoda esteen sisämarkkinoille, komissio voi, markkinaviranomaisen mahdollisen lausunnon mahdollisimman tarkasti huomioon ottaen, antaa suosituksen tai tehdä päätöksen tämän direktiivin ja erityisdirektiivien säännösten soveltamisen yhdenmukaistamisesta 8 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän direktiivin 9 artiklan ja direktiivin 2002/20/EY (valtuutusdirektiivi) 6 ja 8 artiklan soveltamista. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

19 artikla

19 artikla

Poistetaan 19 artiklan uusi versio.

Yhdenmukaistamismenettelyt

Yhdenmukaistamismenettelyt

1.

Jos komissio toteaa, että eroavaisuudet kansallisten sääntelyviranomaisten tavoissa panna täytäntöön tässä direktiivissä ja erityisdirektiiveissä määritettyjä sääntelytehtäviä voivat luoda esteen sisämarkkinoille, komissio voi, markkinaviranomaisen mahdollisen lausunnon mahdollisimman tarkasti huomioon ottaen, antaa suosituksen tai tehdä päätöksen tämän direktiivin ja erityisdirektiivien säännösten soveltamisen yhdenmukaistamisesta 8 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän direktiivin 9 artiklan ja direktiivin 2002/20/EY (valtuutusdirektiivi) 6 ja 8 artiklan soveltamista.

(– –)

Perustelu

Artikla tulisi poistaa kokonaisuudessaan tai ainakin sitä tulisi muuttaa huomattavasti, sillä AK katsoo, että kohdassa useita kertoja mainittu viranomainen on toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden vastainen.

Muutosehdotus 12

Lainsäädännön parantamista koskeva direktiivi, 2 artikla — Direktiivin 2002/19/EY (käyttöoikeusdirektiivi) muuttaminen, 9 kohta: 13 a artiklan lisääminen

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 13 a artikla | Poistetaan 13 a artikla. |
| Toimintojen eriyttäminen | |
| 1. | Kansallinen sääntelyviranomainen voi 8 artiklan säännösten ja erityisesti 8 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan mukaisesti asettaa vertikaalisesti integroituneille yrityksille velvoitteen siirtää käyttöoikeustuotteiden tukkutarjontaan liittyvät toiminnot riippumattomasti toimivaan liiketoimintayksikköön. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

13 a artikla

13 a artikla

Poistetaan 13 a artikla.

Toimintojen eriyttäminen

Toimintojen eriyttäminen

1.

Kansallinen sääntelyviranomainen voi 8 artiklan säännösten ja erityisesti 8 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan mukaisesti asettaa vertikaalisesti integroituneille yrityksille velvoitteen siirtää käyttöoikeustuotteiden tukkutarjontaan liittyvät toiminnot riippumattomasti toimivaan liiketoimintayksikköön.

(– –)

Perustelu

AK pitää infrastruktuuriin ja markkinoihin perustuvaa kilpailua tehokkaimpana. Tehtävien eriyttämiseen velvoittamista tulisi siis käyttää ainoastaan äärimmäisenä toimenpiteenä silloin, kun kaikki muut toimenpiteet ja kaupalliset sopimukset osoittautuvat tehottomiksi. Nykyinen sääntelyjärjestelmä antaa jo kansallisille sääntelyviranomaisille mahdollisuuden velvoittaa tällaiseen äärimmäiseen toimenpiteeseen.

Muutosehdotus 13

Lainsäädännön parantamista koskeva direktiivi, 3 artikla — Direktiivin 2002/20/EY (valtuutusdirektiivi) muuttaminen, 3 kohta: 5 artiklan uusi versio

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 5 artikla | 5 artikla |
| Radiotaajuuksien ja numeroiden käyttöoikeudet | Radiotaajuuksien ja numeroiden käyttöoikeudet |
| 1. | Jäsenvaltiot eivät saa asettaa radiotaajuuksien käytön ehdoksi yksittäisten käyttöoikeuksien myöntämistä, vaan tällaisten radiotaajuuksien käyttöehdot on sisällytettävä yleisvaltuutukseen, paitsi jos yksittäisten käyttöoikeuksien myöntäminen on perusteltua: |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

5 artikla

5 artikla

5 artikla

5 artikla

Radiotaajuuksien ja numeroiden käyttöoikeudet

Radiotaajuuksien ja numeroiden käyttöoikeudet

Radiotaajuuksien ja numeroiden käyttöoikeudet

Radiotaajuuksien ja numeroiden käyttöoikeudet

1.

Jäsenvaltiot eivät saa asettaa radiotaajuuksien käytön ehdoksi yksittäisten käyttöoikeuksien myöntämistä, vaan tällaisten radiotaajuuksien käyttöehdot on sisällytettävä yleisvaltuutukseen, paitsi jos yksittäisten käyttöoikeuksien myöntäminen on perusteltua:

| 1. | Jäsenvaltiot eivät saa asettaa radiotaajuuksien käytön ehdoksi yksittäisten käyttöoikeuksien myöntämistä, vaan tällaisten radiotaajuuksien käyttöehdot on sisällytettävä yleisvaltuutukseen, paitsi jos yksittäisten käyttöoikeuksien myöntäminen on perusteltua: |
| --- | --- |

1.

Jäsenvaltiot eivät saa asettaa radiotaajuuksien käytön ehdoksi yksittäisten käyttöoikeuksien myöntämistä, vaan tällaisten radiotaajuuksien käyttöehdot on sisällytettävä yleisvaltuutukseen, paitsi jos yksittäisten käyttöoikeuksien myöntäminen on perusteltua:

| a) | haitallisten häiriöiden vakavan riskin välttämiseksi, tai |
| --- | --- |

a)

haitallisten häiriöiden vakavan riskin välttämiseksi, tai

| a) | haitallisten häiriöiden vakavan riskin välttämiseksi, tai |
| --- | --- |

a)

haitallisten häiriöiden vakavan riskin välttämiseksi, tai

| b) | muiden yleisen edun mukaisten tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

b)

muiden yleisen edun mukaisten tavoitteiden saavuttamiseksi.

| b) | muiden yleisen edun mukaisten tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

b)

muiden yleisen edun mukaisten tavoitteiden saavuttamiseksi.

| 2. | Jos on välttämätöntä myöntää yksittäisiä radiotaajuuksien ja numeroiden käyttöoikeuksia, jäsenvaltioiden on myönnettävä tällainen oikeus pyynnöstä kaikille yrityksille, jotka tarjoavat tai käyttävät yleisvaltuutuksen mukaisia palveluja tai verkkoja, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän direktiivin 6, 6 a ja 7 artiklan sekä 11 artiklan 1 kohdan c alakohdan ja muiden tällaisten voimavarojen tehokkaan käytön varmistavien sääntöjen soveltamista direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

Jos on välttämätöntä myöntää yksittäisiä radiotaajuuksien ja numeroiden käyttöoikeuksia, jäsenvaltioiden on myönnettävä tällainen oikeus pyynnöstä kaikille yrityksille, jotka tarjoavat tai käyttävät yleisvaltuutuksen mukaisia palveluja tai verkkoja, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän direktiivin 6, 6 a ja 7 artiklan sekä 11 artiklan 1 kohdan c alakohdan ja muiden tällaisten voimavarojen tehokkaan käytön varmistavien sääntöjen soveltamista direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) mukaisesti.

| 2. | Jos on välttämätöntä myöntää yksittäisiä radiotaajuuksien ja numeroiden käyttöoikeuksia, jäsenvaltioiden on myönnettävä tällainen oikeus pyynnöstä kaikille yrityksille, jotka tarjoavat tai käyttävät yleisvaltuutuksen mukaisia palveluja tai verkkoja, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän direktiivin 6, 6 a ja 7 artiklan sekä 11 artiklan 1 kohdan c alakohdan ja muiden tällaisten voimavarojen tehokkaan käytön varmistavien sääntöjen soveltamista direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

Jos on välttämätöntä myöntää yksittäisiä radiotaajuuksien ja numeroiden käyttöoikeuksia, jäsenvaltioiden on myönnettävä tällainen oikeus pyynnöstä kaikille yrityksille, jotka tarjoavat tai käyttävät yleisvaltuutuksen mukaisia palveluja tai verkkoja, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän direktiivin 6, 6 a ja 7 artiklan sekä 11 artiklan 1 kohdan c alakohdan ja muiden tällaisten voimavarojen tehokkaan käytön varmistavien sääntöjen soveltamista direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) mukaisesti.

, 6 a

Radiotaajuuksien käyttöoikeuksien jakamismenettelyjen on oltava puolueettomia, läpinäkyviä, syrjimättömiä ja oikeasuhteisia ja, radiotaajuuksien osalta, direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) 9 artiklan säännösten mukaisia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta niitä erityisperusteita, joita jäsenvaltiot ovat etukäteen määritelleet radiotaajuuksien käyttöoikeuksien myöntämiseksi radio- tai televisio-ohjelmien sisältöpalvelujen tarjoajille yleistä etua koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi yhteisön oikeuden mukaisesti. Menettelyjen on oltava myös avoimia, lukuun ottamatta tapauksia, joissa radiotaajuuksien yksittäisten käyttöoikeuksien myöntämisen radio- tai televisio-ohjelmien sisältöpalvelujen tarjoajille voidaan osoittaa olevan olennaista jäsenvaltion sellaisen etukäteen määrittelemän erityisvelvoitteen noudattamiseksi, joka on tarpeen yleisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi yhteisön oikeuden mukaisesti.

Radiotaajuuksien käyttöoikeuksien jakamismenettelyjen on oltava puolueettomia, läpinäkyviä, syrjimättömiä ja oikeasuhteisia ja, radiotaajuuksien osalta, direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) 9 artiklan säännösten mukaisia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta niitä erityisperusteita, joita jäsenvaltiot ovat etukäteen määritelleet radiotaajuuksien käyttöoikeuksien myöntämiseksi radio- tai televisio-ohjelmien sisältöpalvelujen tarjoajille yleistä etua koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi yhteisön oikeuden mukaisesti.Menettelyjen on oltava myös avoimia, lukuun ottamatta tapauksia, joissa radiotaajuuksien yksittäisten käyttöoikeuksien myöntämisen radio- tai televisio-ohjelmien sisältöpalvelujen tarjoajille voidaan osoittaa olevan olennaista jäsenvaltion sellaisen etukäteen määrittelemän erityisvelvoitteen noudattamiseksi, joka on tarpeen yleisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi yhteisön oikeuden mukaisesti.

ja, radiotaajuuksien osalta, direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) 9 artiklan säännösten mukaisia

etukäteen

Menettelyjen on oltava myös avoimia, lukuun ottamatta tapauksia, joissa radiotaajuuksien yksittäisten käyttöoikeuksien myöntämisen radio- tai televisio-ohjelmien sisältöpalvelujen tarjoajille voidaan osoittaa olevan olennaista jäsenvaltion sellaisen etukäteen määrittelemän erityisvelvoitteen noudattamiseksi, joka on tarpeen yleisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi yhteisön oikeuden mukaisesti.

Käyttöoikeuksia myöntäessään jäsenvaltioiden on ilmoitettava, voiko oikeudenhaltija siirtää kyseiset oikeudet ja millä ehdoin. Radiotaajuuksien osalta tällaisten säännösten on oltava direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) 9 b artiklan mukaisia.

Käyttöoikeuksia myöntäessään jäsenvaltioiden on ilmoitettava, voidaanko oikeudenhaltija siirtää kyseiset oikeudet siirtää ja millä ehdoin. Radiotaajuuksien osalta tällaisten säännösten on oltava direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) 9 b artiklan mukaisia.

daan

oikeudenhaltija siirtää

siirtää

b

Jos jäsenvaltiot myöntävät määräaikaisia käyttöoikeuksia, määräajan on oltava tarjottavan palvelun kannalta tarkoituksenmukainen tavoiteltavaa ja etukäteen määriteltyä tavoitetta silmällä pitäen.

Jos jäsenvaltiot myöntävät määräaikaisia käyttöoikeuksia, määräajan on oltava tarjottavan palvelun kannalta tarkoituksenmukainen tavoiteltavaa ja etukäteen määriteltyä tavoitetta silmällä pitäen.

tavoiteltavaa ja etukäteen määriteltyä tavoitetta silmällä pitäen

Kaikkia radiotaajuuksien yksittäisiä käyttöoikeuksia, jotka on myönnetty vähintään kymmeneksi vuodeksi ja joita ei voi siirtää tai vuokrata yritysten kesken puitedirektiivin 9 b artiklan sallimalla tavalla, on tarkasteltava uudelleen 1 kohdan perusteiden valossa viiden vuoden välein ja ensimmäisen kerran viiden vuoden kuluttua oikeuksien myöntämisestä. Jos perusteet yksittäisten käyttöoikeuksien myöntämiseen eivät enää ole sovellettavissa, yksittäinen käyttöoikeus muutetaan radiotaajuuksien käytön yleisvaltuutukseksi, enintään viiden vuoden etukäteisilmoituksella uudelleentarkastelun päättymisestä, tai se tehdään vapaasti siirrettäväksi tai vuokrattavaksi yritysten kesken.

Kaikkia radiotaajuuksien yksittäisiä käyttöoikeuksia, jotka on myönnetty vähintään kymmeneksi vuodeksi ja joita ei voi siirtää tai vuokrata yritysten kesken puitedirektiivin 9 b artiklan sallimalla tavalla, on tarkasteltava uudelleen 1 kohdan perusteiden valossa viiden vuoden välein ja ensimmäisen kerran viiden vuoden kuluttua oikeuksien myöntämisestä.
  Jos perusteet yksittäisten käyttöoikeuksien myöntämiseen eivät enää ole sovellettavissa, yksittäinen käyttöoikeus muutetaan radiotaajuuksien käytön yleisvaltuutukseksi, enintään viiden vuoden etukäteisilmoituksella uudelleentarkastelun päättymisestä, tai se tehdään vapaasti siirrettäväksi tai vuokrattavaksi yritysten kesken.

Kaikkia radiotaajuuksien yksittäisiä käyttöoikeuksia, jotka on myönnetty vähintään kymmeneksi vuodeksi ja joita ei voi siirtää tai vuokrata yritysten kesken puitedirektiivin 9 b artiklan sallimalla tavalla, on tarkasteltava uudelleen 1 kohdan perusteiden valossa viiden vuoden välein ja ensimmäisen kerran viiden vuoden kuluttua oikeuksien myöntämisestä.

Jos perusteet yksittäisten käyttöoikeuksien myöntämiseen eivät enää ole sovellettavissa, yksittäinen käyttöoikeus muutetaan radiotaajuuksien käytön yleisvaltuutukseksi, enintään viiden vuoden etukäteisilmoituksella uudelleentarkastelun päättymisestä, tai se tehdään vapaasti siirrettäväksi tai vuokrattavaksi yritysten kesken.

| 3. | Päätökset käyttöoikeuksista on tehtävä, niistä on ilmoitettava ja ne on julkistettava mahdollisimman pian sen jälkeen kun kansallinen sääntelyviranomainen on saanut täydellisen hakemuksen, kolmen viikon kuluessa sellaisten numeroiden osalta, jotka on kansallisessa numerointisuunnitelmassa osoitettu varattu tarkoituksiin, ja kuuden viikon kuluessa sellaisten radiotaajuuksien osalta, jotka on kansallisessa radiotaajuussuunnitelmassa varattu sähköiseen viestintään. Jälkimmäinen määräaika ei rajoita radiotaajuuksien tai kiertoratapaikkojen käyttöä koskevien soveltuvien kansainvälisten sopimusten soveltamista. |
| --- | --- |

3.

Päätökset käyttöoikeuksista on tehtävä, niistä on ilmoitettava ja ne on julkistettava mahdollisimman pian sen jälkeen kun kansallinen sääntelyviranomainen on saanut täydellisen hakemuksen, kolmen viikon kuluessa sellaisten numeroiden osalta, jotka on kansallisessa numerointisuunnitelmassa osoitettu varattu tarkoituksiin, ja kuuden viikon kuluessa sellaisten radiotaajuuksien osalta, jotka on kansallisessa radiotaajuussuunnitelmassa varattu sähköiseen viestintään. Jälkimmäinen määräaika ei rajoita radiotaajuuksien tai kiertoratapaikkojen käyttöä koskevien soveltuvien kansainvälisten sopimusten soveltamista.

| 3. | Päätökset käyttöoikeuksista on tehtävä, niistä on ilmoitettava ja ne on julkistettava mahdollisimman pian sen jälkeen kun kansallinen sääntelyviranomainen on saanut täydellisen hakemuksen, kolmen viikon kuluessa sellaisten numeroiden osalta, jotka on kansallisessa numerointisuunnitelmassa osoitettu tiettyihin
  *
  varattu tarkoituksiin, ja kuuden viikon kuluessa kansallisessa radiotaajuussuunnitelmassa osoitettujen
  sellaisten radiotaajuuksien osalta, jotka on kansallisessa radiotaajuussuunnitelmassa varattu sähköiseen viestintään. Jälkimmäinen määräaika ei rajoita radiotaajuuksien tai kiertoratapaikkojen käyttöä koskevien soveltuvien kansainvälisten sopimusten soveltamista. |
| --- | --- |

3.

Päätökset käyttöoikeuksista on tehtävä, niistä on ilmoitettava ja ne on julkistettava mahdollisimman pian sen jälkeen kun kansallinen sääntelyviranomainen on saanut täydellisen hakemuksen, kolmen viikon kuluessa sellaisten numeroiden osalta, jotka on kansallisessa numerointisuunnitelmassa osoitettu tiettyihin
  *
  varattu tarkoituksiin, ja kuuden viikon kuluessa kansallisessa radiotaajuussuunnitelmassa osoitettujen
  sellaisten radiotaajuuksien osalta, jotka on kansallisessa radiotaajuussuunnitelmassa varattu sähköiseen viestintään. Jälkimmäinen määräaika ei rajoita radiotaajuuksien tai kiertoratapaikkojen käyttöä koskevien soveltuvien kansainvälisten sopimusten soveltamista.

tiettyihin

*

varattu

kansallisessa radiotaajuussuunnitelmassa osoitettujen

sellaisten

, jotka on kansallisessa radiotaajuussuunnitelmassa varattu sähköiseen viestintään

| 4. | Jos asianomaisten osapuolten direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) 6 artiklan mukaisesti tapahtuneen kuulemisen jälkeen on päätetty, että poikkeuksellista taloudellista arvoa omaavia numeroita koskevat käyttöoikeudet on myönnettävä kilpailuun perustuvalla tai vertailevalla valintamenettelyllä, jäsenvaltiot voivat pidentää kolmen viikon enimmäismääräaikaa enintään kolmella viikolla. |
| --- | --- |

4.

Jos asianomaisten osapuolten direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) 6 artiklan mukaisesti tapahtuneen kuulemisen jälkeen on päätetty, että poikkeuksellista taloudellista arvoa omaavia numeroita koskevat käyttöoikeudet on myönnettävä kilpailuun perustuvalla tai vertailevalla valintamenettelyllä, jäsenvaltiot voivat pidentää kolmen viikon enimmäismääräaikaa enintään kolmella viikolla.

| 4. | Jos asianomaisten osapuolten direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) 6 artiklan mukaisesti tapahtuneen kuulemisen jälkeen on päätetty, että poikkeuksellista taloudellista arvoa omaavia numeroita koskevat käyttöoikeudet on myönnettävä kilpailuun perustuvalla tai vertailevalla valintamenettelyllä, jäsenvaltiot voivat pidentää kolmen viikon enimmäismääräaikaa enintään kolmella viikolla. |
| --- | --- |

4.

Jos asianomaisten osapuolten direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) 6 artiklan mukaisesti tapahtuneen kuulemisen jälkeen on päätetty, että poikkeuksellista taloudellista arvoa omaavia numeroita koskevat käyttöoikeudet on myönnettävä kilpailuun perustuvalla tai vertailevalla valintamenettelyllä, jäsenvaltiot voivat pidentää kolmen viikon enimmäismääräaikaa enintään kolmella viikolla.

Radiotaajuuksien jakamista koskevaan kilpailuun perustuvaan tai vertailevaan valintamenettelyyn sovelletaan 7 artiklaa.

Radiotaajuuksien jakamista koskevaan kilpailuun perustuvaan tai vertailevaan valintamenettelyyn sovelletaan 7 artiklaa.

| 5. | Jäsenvaltiot eivät saa rajoittaa myönnettävien käyttöoikeuksien määrää, ellei tämä ole välttämätöntä radiotaajuuksien tehokkaan käytön varmistamiseksi 7 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

5.

Jäsenvaltiot eivät saa rajoittaa myönnettävien käyttöoikeuksien määrää, ellei tämä ole välttämätöntä radiotaajuuksien tehokkaan käytön varmistamiseksi 7 artiklan mukaisesti.

| 5. | Jäsenvaltiot eivät saa rajoittaa myönnettävien käyttöoikeuksien määrää, ellei tämä ole välttämätöntä radiotaajuuksien tehokkaan käytön varmistamiseksi 7 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

5.

Jäsenvaltiot eivät saa rajoittaa myönnettävien käyttöoikeuksien määrää, ellei tämä ole välttämätöntä radiotaajuuksien tehokkaan käytön varmistamiseksi 7 artiklan mukaisesti.

| 6. | Kansallisten sääntelyviranomaisten on varmistettava, että radiotaajuuksia käytetään tehokkaasti ja tosiasiallisesti direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivin) 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Niiden on myös varmistettava, ettei radiotaajuuksien käyttöoikeuden siirto tai kerääminen vääristä kilpailua. Tätä varten jäsenvaltiot voivat toteuttaa tarvittavia toimenpiteitä, kuten radiotaajuuksien käyttöoikeuksien myynnin vähentäminen, peruuttaminen tai pakottaminen. |
| --- | --- |

6.

Kansallisten sääntelyviranomaisten on varmistettava, että radiotaajuuksia käytetään tehokkaasti ja tosiasiallisesti direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivin) 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Niiden on myös varmistettava, ettei radiotaajuuksien käyttöoikeuden siirto tai kerääminen vääristä kilpailua. Tätä varten jäsenvaltiot voivat toteuttaa tarvittavia toimenpiteitä, kuten radiotaajuuksien käyttöoikeuksien myynnin vähentäminen, peruuttaminen tai pakottaminen.

| 6. | Kansallisten sääntelyviranomaisten on varmistettava, että radiotaajuuksia käytetään tehokkaasti ja tosiasiallisesti direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivin) 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
  Niiden on myös varmistettava, ettei radiotaajuuksien käyttöoikeuden siirto tai kerääminen vääristä kilpailua.
  Tätä varten jäsenvaltiot voivat toteuttaa tarvittavia toimenpiteitä, kuten radiotaajuuksien käyttöoikeuksien myynnin vähentäminen, peruuttaminen tai pakottaminen. |
| --- | --- |

6.

6.

Kansallisten sääntelyviranomaisten on varmistettava, että radiotaajuuksia käytetään tehokkaasti ja tosiasiallisesti direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivin) 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

Niiden on myös varmistettava, ettei radiotaajuuksien käyttöoikeuden siirto tai kerääminen vääristä kilpailua.

Tätä varten jäsenvaltiot voivat toteuttaa tarvittavia toimenpiteitä, kuten radiotaajuuksien käyttöoikeuksien myynnin vähentäminen, peruuttaminen tai pakottaminen.

Perustelu

Nykyinen järjestelmä, jonka säännöissä määrätään yleisvaltuutuksista ja yksittäisiin lupiin liittyvistä velvollisuuksista, vaikuttaa toimivan hyvin. Ehdotetut uudet säännökset vaikuttavat varsin monimutkaisilta ja jopa sekavilta.

Muutosehdotus 14

Lainsäädännön parantamista koskeva direktiivi, 3 artikla — Direktiivin 2002/20/EY (valtuutusdirektiivi) muuttaminen, 5 kohta: 6 b artiklan lisääminen

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 6 b artikla | 6 b artikla |
| Yhteinen valintamenettely oikeuksien myöntämiseksi | Yhteinen valintamenettely oikeuksien myöntämiseksi |
| 1. | Edellä 6 a artiklan 1 kohdan f alakohdassa tarkoitetulla teknisellä täytäntöönpanotoimenpiteellä voidaan määrätä, että markkinaviranomainen tekee ehdotuksia sellaisten yritysten valitsemiseksi, joille myönnetään radiotaajuuksien tai numeroiden yksittäisiä käyttöoikeuksia, asetuksen [..] 12 artiklan mukaisesti. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

6 b artikla

6 b artikla

6 b artikla

6 b artikla

Yhteinen valintamenettely oikeuksien myöntämiseksi

Yhteinen valintamenettely oikeuksien myöntämiseksi

Yhteinen valintamenettely oikeuksien myöntämiseksi

Yhteinen valintamenettely oikeuksien myöntämiseksi

1.

Edellä 6 a artiklan 1 kohdan f alakohdassa tarkoitetulla teknisellä täytäntöönpanotoimenpiteellä voidaan määrätä, että markkinaviranomainen tekee ehdotuksia sellaisten yritysten valitsemiseksi, joille myönnetään radiotaajuuksien tai numeroiden yksittäisiä käyttöoikeuksia, asetuksen [..] 12 artiklan mukaisesti.

| 1. | Rajoittamatta kulttuuri- ja viestintäpolitiikan, kulttuurisen ja kielellisen moninaisuuden sekä tiedonvälityksen moniarvoisuuden edistämistä koskevaa jäsenvaltioiden toimivaltaa
  E
  edellä 6 a artiklan 1 kohdan f alakohdassa tarkoitetulla teknisellä täytäntöönpanotoimenpiteellä voidaan määrätä, että markkinaviranomainen
  Euroopan televiestintäalan sääntelyviranomaisten yhteiselin tekee ehdotuksia sellaisten yleiseurooppalaisia palveluja tai sähköisiä viestintäpalveluja tarjoavien yritysten valitsemiseksi, joille myönnetään radiotaajuuksien tai numeroiden yksittäisiä käyttöoikeuksia, asetuksen [..] 12 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

1.

Rajoittamatta kulttuuri- ja viestintäpolitiikan, kulttuurisen ja kielellisen moninaisuuden sekä tiedonvälityksen moniarvoisuuden edistämistä koskevaa jäsenvaltioiden toimivaltaa
  E
  edellä 6 a artiklan 1 kohdan f alakohdassa tarkoitetulla teknisellä täytäntöönpanotoimenpiteellä voidaan määrätä, että markkinaviranomainen
  Euroopan televiestintäalan sääntelyviranomaisten yhteiselin tekee ehdotuksia sellaisten yleiseurooppalaisia palveluja tai sähköisiä viestintäpalveluja tarjoavien yritysten valitsemiseksi, joille myönnetään radiotaajuuksien tai numeroiden yksittäisiä käyttöoikeuksia, asetuksen [..] 12 artiklan mukaisesti.

Rajoittamatta kulttuuri- ja viestintäpolitiikan, kulttuurisen ja kielellisen moninaisuuden sekä tiedonvälityksen moniarvoisuuden edistämistä koskevaa jäsenvaltioiden toimivaltaa

E

e

markkinaviranomainen

Euroopan televiestintäalan sääntelyviranomaisten yhteiselin

yleiseurooppalaisia palveluja tai sähköisiä viestintäpalveluja tarjoavien

Tällaisissa tapauksessa toimenpiteessä on asetettava määräaika, jonka kuluessa markkinaviranomaisen on saatava valmiiksi valintaan sovellettava menettely, säännöt ja ehdot, sekä yksityiskohdat kaikista radiotaajuuksien ja/tai numeroiden käyttöoikeuksien haltijoille määrättävistä maksuista taajuuksien tai numerointivarojen optimaalisen käytön varmistamiseksi. Valintamenettelyn on oltava avoin, läpinäkyvä, syrjimätön ja puolueeton.

Tällaisissa tapauksessa toimenpiteessä on asetettava määräaika, jonka kuluessa markkinaviranomaisen
  Euroopan televiestintäalan sääntelyviranomaisten yhteiselimen on saatava valmiiksi valintaan sovellettava menettely, säännöt ja ehdot, sekä yksityiskohdat kaikista radiotaajuuksien ja/tai numeroiden käyttöoikeuksien haltijoille määrättävistä maksuista taajuuksien tai numerointivarojen optimaalisen käytön varmistamiseksi. Valintamenettelyn on oltava avoin, läpinäkyvä, syrjimätön ja puolueeton.

markkinaviranomaisen

Euroopan televiestintäalan sääntelyviranomaisten yhteiselimen

| 2. | Markkinaviranomaisen lausunnon mahdollisimman tarkasti huomioon komissio hyväksyy toimenpiteen, jolla valitaan ne yritykset, joille on myönnettävä radiotaajuuksien tai numeroiden yksittäisiä käyttöoikeuksia. Toimenpiteessä asetetaan määräaika, jonka kuluessa kansallisten sääntelyviranomaisten on myönnettävä tällaiset käyttöoikeudet. Näin toimiessaan komission on toimittava 14 a artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. |
| --- | --- |

2.

Markkinaviranomaisen lausunnon mahdollisimman tarkasti huomioon komissio hyväksyy toimenpiteen, jolla valitaan ne yritykset, joille on myönnettävä radiotaajuuksien tai numeroiden yksittäisiä käyttöoikeuksia. Toimenpiteessä asetetaan määräaika, jonka kuluessa kansallisten sääntelyviranomaisten on myönnettävä tällaiset käyttöoikeudet. Näin toimiessaan komission on toimittava 14 a artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

| 2. | Markkinaviranomaisen lausunnon mahdollisimman tarkasti huomioon
  Otettuaan Euroopan televiestintäalan sääntelyviranomaisten yhteiselimen lausunnon huomioon komissio hyväksyy toimenpiteen, jolla valitaan ne yleiseurooppalaisia palveluja tai sähköisiä viestintäpalveluja tarjoavat yritykset, joille on myönnettävä radiotaajuuksien tai numeroiden yksittäisiä käyttöoikeuksia. Toimenpiteessä asetetaan määräaika, jonka kuluessa kansallisten sääntelyviranomaisten on myönnettävä tällaiset käyttöoikeudet. Näin toimiessaan komission on toimittava 14 a artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. |
| --- | --- |

2.

Markkinaviranomaisen lausunnon mahdollisimman tarkasti huomioon
  Otettuaan Euroopan televiestintäalan sääntelyviranomaisten yhteiselimen lausunnon huomioon komissio hyväksyy toimenpiteen, jolla valitaan ne yleiseurooppalaisia palveluja tai sähköisiä viestintäpalveluja tarjoavat yritykset, joille on myönnettävä radiotaajuuksien tai numeroiden yksittäisiä käyttöoikeuksia. Toimenpiteessä asetetaan määräaika, jonka kuluessa kansallisten sääntelyviranomaisten on myönnettävä tällaiset käyttöoikeudet. Näin toimiessaan komission on toimittava 14 a artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

Markkinaviranomaisen lausunnon mahdollisimman tarkasti huomioon

Otettuaan Euroopan televiestintäalan sääntelyviranomaisten yhteiselimen lausunnon huomioon

yleiseurooppalaisia palveluja tai sähköisiä viestintäpalveluja tarjoavat

Perustelu

On olennaisen tärkeää, että jäsenvaltiot pysyvät ainoina toimivaltaisina tahoina kulttuuri- ja viestintäpolitiikkaa koskevissa kysymyksissä ja etenkin määriteltäessä lähetyksiin varattavia radiotaajuuksia sekä tällaisten palvelujen operaattoreille myönnettäviä yksittäisiä käyttöoikeuksia.

Ehdotus poistaa viittaus viranomaiseen, jonka perustamista komissio esittää asetusehdotuksessaan KOM(2007) 699 lopullinen — 2007/0249 COD, perustellaan jäljempänä muutosehdotuksen 20 yhteydessä.

Muutosehdotus 15

Lainsäädännön parantamista koskeva direktiivi, 3 artikla — Direktiivin 2002/20/EY (valtuutusdirektiivi) muuttaminen, 7 kohta: 8 artiklan poistaminen

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (7) | Poistetaan 8 artikla. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(7)

Poistetaan 8 artikla.

| (7) | Poistetaan 8 artikla. |
| --- | --- |

(7)

(7)

Poistetaan 8 artikla.

Perustelu

Nykyisen direktiivin 8 artiklaa, joka koskee nykyisiä kansainvälisiä sopimuksia, ei pidä poistaa vaan se tulee säilyttää kokonaisuudessaan ennallaan.

Muutosehdotus 16

Lainsäädännön parantamista koskeva direktiivi, liite II: liitteen II lisääminen direktiiviin 2002/20/EY (valtuutusdirektiivi)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Ehdot, jotka voidaan yhdenmukaistaa 6 a artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti: | Poistetaan liite II. |
| (1) | Radiotaajuuksien käyttöoikeuksiin liitetyt ehdot |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Ehdot, jotka voidaan yhdenmukaistaa 6 a artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti:

Poistetaan liite II.

(1)

Radiotaajuuksien käyttöoikeuksiin liitetyt ehdot

| a) | radiotaajuuksien käyttöoikeuksien kesto; |
| --- | --- |

a)

radiotaajuuksien käyttöoikeuksien kesto;

| b) | oikeuksien maantieteellinen soveltamisala; |
| --- | --- |

b)

oikeuksien maantieteellinen soveltamisala;

| c) | mahdollisuus siirtää oikeus radiotaajuuksien muille käyttäjille sekä tähän liittyvät ehdot ja menettelyt; |
| --- | --- |

c)

mahdollisuus siirtää oikeus radiotaajuuksien muille käyttäjille sekä tähän liittyvät ehdot ja menettelyt;

| d) | menetelmä radiotaajuuksien käyttöoikeuksiin liittyvien käyttömaksujen määrittämiseksi; |
| --- | --- |

d)

menetelmä radiotaajuuksien käyttöoikeuksiin liittyvien käyttömaksujen määrittämiseksi;

| e) | kullekin yritykselle myönnettävien käyttöoikeuksien määrä; |
| --- | --- |

e)

kullekin yritykselle myönnettävien käyttöoikeuksien määrä;

| f) | liitteessä I olevassa B osassa luetellut ehdot. |
| --- | --- |

f)

liitteessä I olevassa B osassa luetellut ehdot.

(– –)

Perustelu

Liitteessä rajoitetaan huomattavasti taajuuksien hallintaa koskevia jäsenvaltioiden valtuuksia eikä siinä oteta huomioon voimassa olevaa nykyistä kansainvälistä oikeudellista kehystä (kansainvälinen teleliitto ITU).

Muutosehdotus 17

Kansalaisten oikeuksia koskeva direktiivi, 1 artikla — Direktiivin 2002/22/EY (yleispalveludirektiivi) muuttaminen, 7 kohta: 9 artiklan 2 ja 3 kohdan uusi versio

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2. | Jäsenvaltiot voivat kansallisten olosuhteiden perusteella vaatia nimettyjä yrityksiä tarjoamaan kuluttajille tavanomaisten kaupallisten ehtojen mukaan asetetuista hinnoista poikkeavia hintavaihtoehtoja tai -paketteja erityisesti sen varmistamiseksi, että pienituloisilla käyttäjillä tai käyttäjillä, joilla on sosiaalisia erityistarpeita, on mahdollisuus saada 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu verkkoliittymä tai käyttää palveluja, joiden on 4 artiklan 3 kohdassa ja 5, 6 ja 7 artiklassa määritelty kuuluvan yleispalveluvelvollisuuksien piiriin ja joita tarjoavat nimetyt yritykset. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.

Jäsenvaltiot voivat kansallisten olosuhteiden perusteella vaatia nimettyjä yrityksiä tarjoamaan kuluttajille tavanomaisten kaupallisten ehtojen mukaan asetetuista hinnoista poikkeavia hintavaihtoehtoja tai -paketteja erityisesti sen varmistamiseksi, että pienituloisilla käyttäjillä tai käyttäjillä, joilla on sosiaalisia erityistarpeita, on mahdollisuus saada 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu verkkoliittymä tai käyttää palveluja, joiden on 4 artiklan 3 kohdassa ja 5, 6 ja 7 artiklassa määritelty kuuluvan yleispalveluvelvollisuuksien piiriin ja joita tarjoavat nimetyt yritykset.

| 2. | Jäsenvaltiot voivat kansallisten, alueellisten tai paikallisten olosuhteiden perusteella vaatia nimettyjä yrityksiä tarjoamaan kuluttajille tavanomaisten kaupallisten ehtojen mukaan asetetuista hinnoista poikkeavia hintavaihtoehtoja tai -paketteja erityisesti sen varmistamiseksi, että pienituloisilla käyttäjillä tai käyttäjillä, joilla on sosiaalisia erityistarpeita, on mahdollisuus saada 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu verkkoliittymä tai käyttää palveluja, joiden on 4 artiklan 3 kohdassa ja 5, 6 ja 7 artiklassa määritelty kuuluvan yleispalveluvelvollisuuksien piiriin ja joita tarjoavat nimetyt yritykset. |
| --- | --- |

2.

Jäsenvaltiot voivat kansallisten, alueellisten tai paikallisten olosuhteiden perusteella vaatia nimettyjä yrityksiä tarjoamaan kuluttajille tavanomaisten kaupallisten ehtojen mukaan asetetuista hinnoista poikkeavia hintavaihtoehtoja tai -paketteja erityisesti sen varmistamiseksi, että pienituloisilla käyttäjillä tai käyttäjillä, joilla on sosiaalisia erityistarpeita, on mahdollisuus saada 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu verkkoliittymä tai käyttää palveluja, joiden on 4 artiklan 3 kohdassa ja 5, 6 ja 7 artiklassa määritelty kuuluvan yleispalveluvelvollisuuksien piiriin ja joita tarjoavat nimetyt yritykset.

, alueellisten tai paikallisten

| 3. | Sen lisäksi, että jäsenvaltiot antavat nimettyjä yrityksiä koskevia säännöksiä, joissa säädetään erityisistä hintavaihtoehdoista tai hintakattojen noudattamisesta tai maantieteellisin perustein määrätyistä keskihinnoista tai muista vastaavista järjestelmistä, ne voivat varmistaa, että tukea annetaan kuluttajille, jotka on määritelty pienituloisiksi tai vammaisiksi tai joilla on todettu olevan sosiaalisia erityistarpeita. |
| --- | --- |

3.

Sen lisäksi, että jäsenvaltiot antavat nimettyjä yrityksiä koskevia säännöksiä, joissa säädetään erityisistä hintavaihtoehdoista tai hintakattojen noudattamisesta tai maantieteellisin perustein määrätyistä keskihinnoista tai muista vastaavista järjestelmistä, ne voivat varmistaa, että tukea annetaan kuluttajille, jotka on määritelty pienituloisiksi tai vammaisiksi tai joilla on todettu olevan sosiaalisia erityistarpeita.

| 3. | Sen lisäksi, että jäsenvaltiot antavat nimettyjä yrityksiä koskevia säännöksiä, joissa säädetään erityisistä hintavaihtoehdoista tai hintakattojen noudattamisesta tai maantieteellisin perustein määrätyistä keskihinnoista tai muista vastaavista järjestelmistä, ne voivat varmistaa, että tukea annetaan kuluttajille, jotka on määritelty pienituloisiksi tai vammaisiksi tai joilla on todettu olevan sosiaalisia erityistarpeita tai jotka asuvat vaikeapääsyisillä maantieteellisillä alueilla. |
| --- | --- |

3.

Sen lisäksi, että jäsenvaltiot antavat nimettyjä yrityksiä koskevia säännöksiä, joissa säädetään erityisistä hintavaihtoehdoista tai hintakattojen noudattamisesta tai maantieteellisin perustein määrätyistä keskihinnoista tai muista vastaavista järjestelmistä, ne voivat varmistaa, että tukea annetaan kuluttajille, jotka on määritelty pienituloisiksi tai vammaisiksi tai joilla on todettu olevan sosiaalisia erityistarpeita tai jotka asuvat vaikeapääsyisillä maantieteellisillä alueilla.

tai jotka asuvat vaikeapääsyisillä maantieteellisillä alueilla

Perustelu

AK haluaa kiinnittää huomion harvaan asutuilla alueilla ja maaseutualueilla asuvien kuluttajien tarpeisiin.

Muutosehdotus 18

Kansalaisten oikeuksia koskeva direktiivi, 1 artikla — Direktiivin 2002/22/EY (yleispalveludirektiivi) muuttaminen, 16 kohta: 26 artiklan uusi versio

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 26 artikla | 26 artikla |
| Hätäpalvelut ja eurooppalainen hätänumero | Hätäpalvelut ja eurooppalainen hätänumero |
| 1. | Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikki 2 kohdassa tarkoitettujen palvelujen loppukäyttäjät, maksullisten yleisöpuhelinten käyttäjät mukaan luettuina, voivat soittaa hätäpuheluja maksutta ja tarvitsematta käyttää minkäänlaista maksuvälinettä käyttämällä kansallisten sääntelyviranomaisten määrittelemien muiden kansallisten hätänumeroiden lisäksi eurooppalaista hätänumeroa 112. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

26 artikla

26 artikla

26 artikla

26 artikla

Hätäpalvelut ja eurooppalainen hätänumero

Hätäpalvelut ja eurooppalainen hätänumero

Hätäpalvelut ja eurooppalainen hätänumero

Hätäpalvelut ja eurooppalainen hätänumero

1.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikki 2 kohdassa tarkoitettujen palvelujen loppukäyttäjät, maksullisten yleisöpuhelinten käyttäjät mukaan luettuina, voivat soittaa hätäpuheluja maksutta ja tarvitsematta käyttää minkäänlaista maksuvälinettä käyttämällä kansallisten sääntelyviranomaisten määrittelemien muiden kansallisten hätänumeroiden lisäksi eurooppalaista hätänumeroa 112.

| 1. | Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikki 2 kohdassa tarkoitettujen palvelujen loppukäyttäjät, maksullisten yleisöpuhelinten käyttäjät mukaan luettuina, voivat soittaa hätäpuheluja maksutta ja tarvitsematta käyttää minkäänlaista maksuvälinettä käyttämällä kansallisten sääntelyviranomaisten määrittelemien muiden kansallisten hätänumeroiden lisäksi eurooppalaista hätänumeroa 112. |
| --- | --- |

1.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikki 2 kohdassa tarkoitettujen palvelujen loppukäyttäjät, maksullisten yleisöpuhelinten käyttäjät mukaan luettuina, voivat soittaa hätäpuheluja maksutta ja tarvitsematta käyttää minkäänlaista maksuvälinettä käyttämällä kansallisten sääntelyviranomaisten määrittelemien muiden kansallisten hätänumeroiden lisäksi eurooppalaista hätänumeroa 112.

| 2. | Jäsenvaltioiden on varmistettava, että yritykset, jotka tarjoavat palvelua, jonka avulla voidaan ottaa kotimaan- ja/tai ulkomaanpuheluja kansallisessa tai kansainvälisessä numerointisuunnitelmassa olevan numeron tai numeroiden avulla, tarjoavat mahdollisuuden käyttää hätäpalveluja. |
| --- | --- |

2.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että yritykset, jotka tarjoavat palvelua, jonka avulla voidaan ottaa kotimaan- ja/tai ulkomaanpuheluja kansallisessa tai kansainvälisessä numerointisuunnitelmassa olevan numeron tai numeroiden avulla, tarjoavat mahdollisuuden käyttää hätäpalveluja.

| 2. | Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansalliset ja yleiseurooppalaiset yritykset, jotka tarjoavat palvelua, jonka avulla voidaan ottaa kotimaan- ja/tai ulkomaanpuheluja kansallisessa tai kansainvälisessä numerointisuunnitelmassa olevan numeron tai numeroiden avulla, tarjoavat mahdollisuuden käyttää hätäpalveluja. |
| --- | --- |

2.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansalliset ja yleiseurooppalaiset yritykset, jotka tarjoavat palvelua, jonka avulla voidaan ottaa kotimaan- ja/tai ulkomaanpuheluja kansallisessa tai kansainvälisessä numerointisuunnitelmassa olevan numeron tai numeroiden avulla, tarjoavat mahdollisuuden käyttää hätäpalveluja.

kansalliset ja yleiseurooppalaiset

(– –)

(– –)

Perustelu

Kohdassa asetetaan merkittäviä teknisiä velvoitteita, jotka edellyttävät huomattavia investointeja ja joiden hoitamiseen paikallis- tai aluetasolla toimivilla operaattoreilla ei ole voimavaroja.

Muutosehdotus 19

Kansalaisten oikeuksia koskeva direktiivi, 1 artikla — Direktiivin 2002/22/EY (yleispalveludirektiivi) muuttaminen, 19 kohta: 31 artiklan 1 kohdan uusi versio

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1. | Jäsenvaltiot voivat asettaa tiettyjen radio- ja televisiolähetyskanavien ja esteitä poistavien palvelujen välittämistä koskevia kohtuullisia siirtovelvollisuuksia niiden lainkäyttövaltaan kuuluville yrityksille, jotka tarjoavat radio- ja televisiolähetysten yleisölle lähettämiseen käytettäviä sähköisiä viestintäverkkoja, jos merkittävä määrä kyseisten verkkojen loppukäyttäjiä käyttää niitä pääasiallisena keinonaan vastaanottaa radio- ja televisiolähetyksiä. Tällaisia velvollisuuksia voidaan asettaa ainoastaan, jos se on välttämätöntä kunkin jäsenvaltion kansallisessa lainsäädännössään selkeästi ja nimenomaisesti määrittelemien yleisen edun mukaisten tavoitteiden saavuttamiseksi, ja niiden on oltava oikeasuhteisia ja avoimia. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.

Jäsenvaltiot voivat asettaa tiettyjen radio- ja televisiolähetyskanavien ja esteitä poistavien palvelujen välittämistä koskevia kohtuullisia siirtovelvollisuuksia niiden lainkäyttövaltaan kuuluville yrityksille, jotka tarjoavat radio- ja televisiolähetysten yleisölle lähettämiseen käytettäviä sähköisiä viestintäverkkoja, jos merkittävä määrä kyseisten verkkojen loppukäyttäjiä käyttää niitä pääasiallisena keinonaan vastaanottaa radio- ja televisiolähetyksiä. Tällaisia velvollisuuksia voidaan asettaa ainoastaan, jos se on välttämätöntä kunkin jäsenvaltion kansallisessa lainsäädännössään selkeästi ja nimenomaisesti määrittelemien yleisen edun mukaisten tavoitteiden saavuttamiseksi, ja niiden on oltava oikeasuhteisia ja avoimia.

| 1. | Jäsenvaltiot voivat asettaa tiettyjen radiokanavien
  - ja televisiolähetyskanavien
  ja audiovisuaalisten viestintäpalvelujen sekä kaikkien lisätoimintojen ja esteitä poistavien palvelujen välittämistä koskevia kohtuullisia siirtovelvollisuuksia niiden lainkäyttövaltaan kuuluville yrityksille, jotka tarjoavat radio- ja televisiolähetysten yleisölle lähettämiseen käytettäviä sähköisiä viestintäverkkoja, jos merkittävä määrä kyseisten verkkojen loppukäyttäjiä käyttää niitä pääasiallisena keinonaan vastaanottaa radio- ja televisiolähetyksiä. Tällaisia velvollisuuksia voidaan asettaa ainoastaan, jos se on välttämätöntä kunkin jäsenvaltion kansallisessa lainsäädännössään selkeästi ja nimenomaisesti määrittelemien yleisen edun mukaisten tavoitteiden saavuttamiseksi, ja niiden on oltava oikeasuhteisia ja avoimia. |
| --- | --- |

1.

Jäsenvaltiot voivat asettaa tiettyjen radiokanavien
  - ja televisiolähetyskanavien
  ja audiovisuaalisten viestintäpalvelujen sekä kaikkien lisätoimintojen ja esteitä poistavien palvelujen välittämistä koskevia kohtuullisia siirtovelvollisuuksia niiden lainkäyttövaltaan kuuluville yrityksille, jotka tarjoavat radio- ja televisiolähetysten yleisölle lähettämiseen käytettäviä sähköisiä viestintäverkkoja, jos merkittävä määrä kyseisten verkkojen loppukäyttäjiä käyttää niitä pääasiallisena keinonaan vastaanottaa radio- ja televisiolähetyksiä. Tällaisia velvollisuuksia voidaan asettaa ainoastaan, jos se on välttämätöntä kunkin jäsenvaltion kansallisessa lainsäädännössään selkeästi ja nimenomaisesti määrittelemien yleisen edun mukaisten tavoitteiden saavuttamiseksi, ja niiden on oltava oikeasuhteisia ja avoimia.

tiettyjen

kanavien

- ja televisiolähetyskanavien

ja audiovisuaalisten viestintäpalvelujen sekä kaikkien lisätoimintojen

Tällaisia velvollisuuksia voidaan asettaa ainoastaan, jos se on välttämätöntä kunkin jäsenvaltion kansallisessa lainsäädännössään selkeästi ja nimenomaisesti määrittelemien yleisen edun mukaisten tavoitteiden saavuttamiseksi, ja niiden on oltava oikeasuhteisia ja avoimia.

Jäsenvaltioiden on arvioitava uudelleen ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja velvollisuuksia viimeistään vuoden kuluttua <muutossäädöksen täytäntöönpanoajankohdasta>, paitsi jos jäsenvaltiot ovat tehneet tällaisen uudelleenarvioinnin kahden edeltävän vuoden aikana.

Jäsenvaltioiden on arvioitava uudelleen ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja velvollisuuksia viimeistään vuoden kuluttua <muutossäädöksen täytäntöönpanoajankohdasta>, paitsi jos jäsenvaltiot ovat tehneet tällaisen uudelleenarvioinnin kahden edeltävän vuoden aikana.

Jäsenvaltioiden on arvioitava uudelleen ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja velvollisuuksia viimeistään vuoden kuluttua <muutossäädöksen täytäntöönpanoajankohdasta>, paitsi jos jäsenvaltiot ovat tehneet tällaisen uudelleenarvioinnin kahden edeltävän vuoden aikana.

Jäsenvaltioiden on arvioitava siirtovelvollisuuksia uudelleen vähintään kolmen vuoden välein.

Jäsenvaltioiden on arvioitava siirtovelvollisuuksia uudelleen säännöllisesti
  vähintään kolmen vuoden välein.

säännöllisesti

vähintään kolmen vuoden välein

Perustelu

Siirtovelvollisuuksia koskevat säännöt on laajennettava koskemaan lähetyksiin liittyviä lisäpalveluja, kuten ohjelmaluetteloa, RDS-palveluja (Radio Data System) ja liikennetietoja.

(Radio Data System)

Muutosehdotus 20

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan sähköisen viestinnän markkinaviranomaisen perustamisesta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| KOM(2007) 699 lopullinen — 2007/0249 COD | AK kannattaa Euroopan televiestintäalan sääntelyviranomaisten yhteiselimen perustamista ja kehottaa Euroopan komissiota perustamaan elimen tekemällä tarvittavat muutokset Euroopan sähköisen viestinnän markkinaviranomaisen perustamista koskevaan ehdotukseen. Tässä yhteydessä on otettava huomioon seuraavat näkökohdat: |
| | AK:n mielestä Euroopan televiestintäalan sääntelyviranomaisten yhteiselin toisi lisäarvoa ja parantaisi sääntelyjärjestelmän tehokuutta, sillä komissiolla olisi nimenomainen velvoite kuulla sitä, toisin kuin nykyistä eurooppalaista sääntelyviranomaisten ryhmää (ERG), ja ottaa saamansa lausunnot tarkasti huomioon. |
| | Euroopan televiestintäalan sääntelyviranomaisten yhteiselin koostuisi jatkossakin kunkin jäsenvaltion kansallisten sääntelyviranomaisten edustajista (kuten nykyinen ERG), ja EU:n ulkopuolisten maiden kansallisilla sääntelyviranomaisilla olisi siinä tarkkailijan asema (kuten nykyisessä ERG:ssä). |
| | Euroopan televiestintäalan sääntelyviranomaisten yhteiselin vastaisi toiminnastaan asianmukaisille EU:n toimielimille, ja sen olisi täytettävä niiden asettamat avoimuusvaatimukset. Euroopan parlamentti ja sen asianomaiset valiokunnat voisivat esittää kysymyksiä yhteiselimen johtajalle ja hallintoneuvoston puheenjohtajalle. Avoimuuden takaamiseksi hallintoneuvoston ja johtajan olisi tehtävä vuosittain etunäkökohtia koskeva ilmoitus. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

KOM(2007) 699 lopullinen — 2007/0249 COD

AK kannattaa Euroopan televiestintäalan sääntelyviranomaisten yhteiselimen perustamista ja kehottaa Euroopan komissiota perustamaan elimen tekemällä tarvittavat muutokset Euroopan sähköisen viestinnän markkinaviranomaisen perustamista koskevaan ehdotukseen. Tässä yhteydessä on otettava huomioon seuraavat näkökohdat:

AK kannattaa Euroopan televiestintäalan sääntelyviranomaisten yhteiselimen perustamista ja kehottaa Euroopan komissiota perustamaan elimen tekemällä tarvittavat muutokset Euroopan sähköisen viestinnän markkinaviranomaisen perustamista koskevaan ehdotukseen. Tässä yhteydessä on otettava huomioon seuraavat näkökohdat:

AK:n mielestä Euroopan televiestintäalan sääntelyviranomaisten yhteiselin toisi lisäarvoa ja parantaisi sääntelyjärjestelmän tehokuutta, sillä komissiolla olisi nimenomainen velvoite kuulla sitä, toisin kuin nykyistä eurooppalaista sääntelyviranomaisten ryhmää (ERG), ja ottaa saamansa lausunnot tarkasti huomioon.

AK:n mielestä Euroopan televiestintäalan sääntelyviranomaisten yhteiselin toisi lisäarvoa ja parantaisi sääntelyjärjestelmän tehokuutta, sillä komissiolla olisi nimenomainen velvoite kuulla sitä, toisin kuin nykyistä eurooppalaista sääntelyviranomaisten ryhmää (ERG), ja ottaa saamansa lausunnot tarkasti huomioon.

Euroopan televiestintäalan sääntelyviranomaisten yhteiselin koostuisi jatkossakin kunkin jäsenvaltion kansallisten sääntelyviranomaisten edustajista (kuten nykyinen ERG), ja EU:n ulkopuolisten maiden kansallisilla sääntelyviranomaisilla olisi siinä tarkkailijan asema (kuten nykyisessä ERG:ssä).

Euroopan televiestintäalan sääntelyviranomaisten yhteiselin koostuisi jatkossakin kunkin jäsenvaltion kansallisten sääntelyviranomaisten edustajista (kuten nykyinen ERG), ja EU:n ulkopuolisten maiden kansallisilla sääntelyviranomaisilla olisi siinä tarkkailijan asema (kuten nykyisessä ERG:ssä).

Euroopan televiestintäalan sääntelyviranomaisten yhteiselin vastaisi toiminnastaan asianmukaisille EU:n toimielimille, ja sen olisi täytettävä niiden asettamat avoimuusvaatimukset. Euroopan parlamentti ja sen asianomaiset valiokunnat voisivat esittää kysymyksiä yhteiselimen johtajalle ja hallintoneuvoston puheenjohtajalle. Avoimuuden takaamiseksi hallintoneuvoston ja johtajan olisi tehtävä vuosittain etunäkökohtia koskeva ilmoitus.

Euroopan televiestintäalan sääntelyviranomaisten yhteiselin vastaisi toiminnastaan asianmukaisille EU:n toimielimille, ja sen olisi täytettävä niiden asettamat avoimuusvaatimukset. Euroopan parlamentti ja sen asianomaiset valiokunnat voisivat esittää kysymyksiä yhteiselimen johtajalle ja hallintoneuvoston puheenjohtajalle. Avoimuuden takaamiseksi hallintoneuvoston ja johtajan olisi tehtävä vuosittain etunäkökohtia koskeva ilmoitus.

Perustelu

Komission asiakirjassa esitetään nykyisen eurooppalaisten sääntelyviranomaisten ryhmän (ERG, European Regulators Group) korvaamista uudella viranomaisella, jonka komissio määrittelee viranomaiseksi ja joka olisi oikeushenkilö. Elimen tehtävänä olisi erityisesti avustaa asiantuntijalausuntojen ja suuntaviivojen määrittelyn avulla komissiota ja kansallisia sääntelyviranomaisia pääasiassa niiden kansallisten markkinoiden ja toteutettavien ennakkotoimien määrittely- ja analysointitehtävien hoidossa. Viranomaisella olisi niin ikään keskeinen rooli komission avustajana EU:n taajuuksienhallintapolitiikan suunnittelussa ja täytäntöönpanossa. Viranomainen tekisi päätöksensä yksinkertaisella enemmistöllä. Tähän institutionaaliseen uudistukseen liittyisi näin ollen myös huomattava markkinoiden sääntelyä koskevien toimivaltuuksien siirtäminen jäsenvaltioilta Euroopan komissiolle, ja se johtaisi niin muodoin ilmeiseen epätasapainoon toimivallan jaossa kansallisten ja unionin tason sääntelyviranomaisten välillä. Mallilla pyritään itse asiassa Yhdysvalloissa toimivan liittovaltion viestintäkomission (Federal Communications Commission FCC) kaltaisen yhden ainoan eurooppalaisen sääntelyviranomaisen perustamiseen televiestinnän alalla.

European Regulators Group

(Federal Communications Commission FCC)

Euroopan televiestintäalan sääntelyviranomaisten yhteiselimen perustaminen EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla merkitsisi nykyisen eurooppalaisen sääntelyviranomaisten ryhmän (ERG) ankkuroimista yhteisön lainsäädäntöön, sillä tällä tavoin perustettaisiin virallisesti neuvoa-antava elin, jonka tehtävistä ja vastuualueista säädettäisiin selväsanaisesti asetuksessa. Näin ollen Euroopan televiestintäalan sääntelyviranomaisten yhteiselin olisi suorituskyvyltään ja legitimiteetiltään vahvempi kuin ERG nykyään. Koska elimen tehtävät ja velvoitteet olisi määritelty selkeästi asetuksessa, sen asema paranisi ja vahvistuisi, mutta se kykenisi edelleen toimimaan kansallisten sääntelyviranomaisten tehokkaana yhteistyöverkostona. Neuvoa-antavia elimiä on aiemminkin perustettu tai niiden asema on tunnustettu asetuksin. Esimerkiksi asetuksella (EY) N:o 1/2003 perustettiin jäsenvaltioiden kilpailuviranomaisten neuvoa-antava komitea, ja äskettäin Euroopan parlamentissa oli ensimmäisessä käsittelyssä asetus, jolla tunnustetaan kansallisten akkreditointielinten koordinointielimen asema (KOM(2007) 37 lopullinen — COD 2007/0029). Euroopan televiestintäalan sääntelyviranomaisten yhteiselin olisi riippumaton asiantuntijaelin, joka antaisi komissiolle neuvoja ja joka olisi riippumaton myös jäsenvaltioiden hallituksista. Riippumattomuuden takaamiseksi asetuksella olisi varmistettava, että jäsenvaltiot osoittavat kansallisille sääntelyviranomaisille riittävästi varoja asettamatta niille poliittisia vaatimuksia.

Myös sääntelyjärjestelmän parantamiseen tähtäävää direktiiviehdotusta KOM(2007) 697 lopullinen — 2007/0247 COD sekä kuluttajien oikeuksia ja kuluttajansuojaa koskevaa direktiiviehdotusta KOM(2007) 698 lopullinen — 2007/0248 COD tulisi muuttaa siten, että komission ehdottaman markkinaviranomaisen sijaan niissä viitattaisiin Euroopan televiestintäalan sääntelyviranomaisten yhteiselimeen.

Bryssel 19. kesäkuuta 2008

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Komission suositus C(2007) 5406, EUVL L 344, 28. joulukuuta 2007, s. 65.

1

---

| 9.10.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 257/70 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 257/70

---

Alueiden komitean Lausunto aiheesta Aikuiskoulutuksen toimintasuunnitelma — Oppiminen kannattaa aina

(2008/C 257/11)

ALUEIDEN KOMITEA,

| — | muistuttaa, että useissa jäsenvaltioissa alue- ja paikallistaso on vastuussa aikuiskoulutuksesta ja että koulutuspäätökset tehdään ja toteutetaan juuri siellä. Toimintasuunnitelmassa ehdotettuja toimia tulisikin toteuttaa myös alue- ja paikallistasolla. |
| --- | --- |

—

muistuttaa, että useissa jäsenvaltioissa alue- ja paikallistaso on vastuussa aikuiskoulutuksesta ja että koulutuspäätökset tehdään ja toteutetaan juuri siellä. Toimintasuunnitelmassa ehdotettuja toimia tulisikin toteuttaa myös alue- ja paikallistasolla.

| — | toteaa, että erityisesti aikuisopetus edistää oleellisesti työllistyvyyttä, liikkuvuutta ja sosiaalista osallisuutta, koska sen avulla kaikkien ihmisten on helpompi hankkia avaintaitoja. |
| --- | --- |

—

toteaa, että erityisesti aikuisopetus edistää oleellisesti työllistyvyyttä, liikkuvuutta ja sosiaalista osallisuutta, koska sen avulla kaikkien ihmisten on helpompi hankkia avaintaitoja.

| — | takaa, että aikuiskoulutuksen hyödyt, tunnustuksen antaminen ja henkilökohtaisen potentiaalin vapauttaminen tuovat merkittävää lisäarvoa osallistujien sosiaalisen, ammatillisen, kansalaistoimintaan liittyvän, kulttuurisen ja taloudellisen elämän moniin muihin osa-alueisiin. Kumppanuusperiaatteisiin ja -prosesseihin perustuvat aikuiskoulutusohjelmat ovat henkilökohtaisten ja yhteisöllisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämisen tärkeä lähde. |
| --- | --- |

—

takaa, että aikuiskoulutuksen hyödyt, tunnustuksen antaminen ja henkilökohtaisen potentiaalin vapauttaminen tuovat merkittävää lisäarvoa osallistujien sosiaalisen, ammatillisen, kansalaistoimintaan liittyvän, kulttuurisen ja taloudellisen elämän moniin muihin osa-alueisiin. Kumppanuusperiaatteisiin ja -prosesseihin perustuvat aikuiskoulutusohjelmat ovat henkilökohtaisten ja yhteisöllisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämisen tärkeä lähde.

| — | kannattaa tavoitetta, ja aikoo aktiivisesti edistää sen saavuttamista, että aikuiskoulutuksen käyttöön annetaan tarpeelliset taloudelliset, henkilöstö-, hallinto- ja muut resurssit, jotta unionin kansalaiset saadaan osallistumaan nykyistä enemmän ja intensiivisemmin aikuiskoulutukseen. |
| --- | --- |

—

kannattaa tavoitetta, ja aikoo aktiivisesti edistää sen saavuttamista, että aikuiskoulutuksen käyttöön annetaan tarpeelliset taloudelliset, henkilöstö-, hallinto- ja muut resurssit, jotta unionin kansalaiset saadaan osallistumaan nykyistä enemmän ja intensiivisemmin aikuiskoulutukseen.

| — | toivoo, että paikalliset ja alueelliset palveluntuottajat ja sidosryhmät osallistuvat kumppaneina kaikissa vaiheissa ja ovat erityisesti mukana politiikan kehittämisessä, hallintorakenteissa ja toteuttamisjärjestelmissä. |
| --- | --- |

—

toivoo, että paikalliset ja alueelliset palveluntuottajat ja sidosryhmät osallistuvat kumppaneina kaikissa vaiheissa ja ovat erityisesti mukana politiikan kehittämisessä, hallintorakenteissa ja toteuttamisjärjestelmissä.

| — | pahoittelee, että vaikka Euroopan komissio kehottaa varmistamaan aikuisopetusalan riittävät investoinnit ja nykyistä paremman valvonnan, sekä julkis- että yksityissektorin rahoitus alalla on tällä hetkellä riittämätöntä. |
| --- | --- |

—

pahoittelee, että vaikka Euroopan komissio kehottaa varmistamaan aikuisopetusalan riittävät investoinnit ja nykyistä paremman valvonnan, sekä julkis- että yksityissektorin rahoitus alalla on tällä hetkellä riittämätöntä.

| Esittelijä | : | Mary SHIELDS (IE/UEN–AE), Corkin kaupunginvaltuutettu |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Mary SHIELDS (IE/UEN–AE), Corkin kaupunginvaltuutettu

Viiteasiakirja

Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan ja talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Aikuiskoulutuksen toimintasuunnitelma — Oppiminen kannattaa aina

KOM(2007) 558 lopullinen

POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

YLEISTÄ

| 1. | on tyytyväinen, että komission tiedonannossa ”Aikuiskoulutuksen toimintasuunnitelma — oppiminen kannattaa aina” aikuiskoulutuksen käsite ja prosessi ymmärretään laajasti ja että siinä keskitytään aikuisopiskelijaan. |
| --- | --- |

1.

on tyytyväinen, että komission tiedonannossa ”Aikuiskoulutuksen toimintasuunnitelma — oppiminen kannattaa aina” aikuiskoulutuksen käsite ja prosessi ymmärretään laajasti ja että siinä keskitytään aikuisopiskelijaan.

| 2. | muistuttaa, että yleissivistävä ja ammatillinen koulutus ovat keskeisen tärkeitä tekijöitä kasvun ja kehityksen kannalta alue- ja paikallistasolla sekä Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamisessa. Erityisesti aikuisopetus edistää oleellisesti työllistyvyyttä, liikkuvuutta, sosiaalista osallisuutta ja yksilön kehitystä, koska sen avulla kaikkien ihmisten on helpompi hankkia avaintaitoja. |
| --- | --- |

2.

muistuttaa, että yleissivistävä ja ammatillinen koulutus ovat keskeisen tärkeitä tekijöitä kasvun ja kehityksen kannalta alue- ja paikallistasolla sekä Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamisessa. Erityisesti aikuisopetus edistää oleellisesti työllistyvyyttä, liikkuvuutta, sosiaalista osallisuutta ja yksilön kehitystä, koska sen avulla kaikkien ihmisten on helpompi hankkia avaintaitoja.

| 3. | Aikuiskoulutus on ratkaisevan tärkeää Euroopan tulevaisuudelle. Joustoturvan käsitteeseen liittyy tietoisuus siitä, että perinteinen ”elinikäisen työpaikan” kulttuuri on mennyttä. Lisäksi teknologia muuttuu yhä nopeammin, mikä edellyttää sitä, että kaikenikäisten työntekijöiden on hankittava säännöllistä täydennyskoulutusta pysyäkseen osaamisvaatimusten tasalla. Myös odotettavissa oleva elinikä kasvaa. Näin ollen aikuiskoulutus on ratkaisevan tärkeää sekä yksilöllisen kehityksen että koko Euroopan talouskasvun ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kannalta. |
| --- | --- |

3.

Aikuiskoulutus on ratkaisevan tärkeää Euroopan tulevaisuudelle. Joustoturvan käsitteeseen liittyy tietoisuus siitä, että perinteinen ”elinikäisen työpaikan” kulttuuri on mennyttä. Lisäksi teknologia muuttuu yhä nopeammin, mikä edellyttää sitä, että kaikenikäisten työntekijöiden on hankittava säännöllistä täydennyskoulutusta pysyäkseen osaamisvaatimusten tasalla. Myös odotettavissa oleva elinikä kasvaa. Näin ollen aikuiskoulutus on ratkaisevan tärkeää sekä yksilöllisen kehityksen että koko Euroopan talouskasvun ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kannalta.

| 4. | toteaa, että OECD:n määritelmän mukaan aikuiskoulutuksen päätehtävänä on parantaa osaamista, edistää itsensä toteuttamista ja yhteiskunnan yhteenkuuluvuutta sekä lisätä sosiaalista toimintaa (yhteisöllisyys). |
| --- | --- |

4.

toteaa, että OECD:n määritelmän mukaan aikuiskoulutuksen päätehtävänä on parantaa osaamista, edistää itsensä toteuttamista ja yhteiskunnan yhteenkuuluvuutta sekä lisätä sosiaalista toimintaa (yhteisöllisyys).

| 5. | on yhtä mieltä aikuisopetuksen merkittävistä hyödyistä unionin kansalaisille: yhteisöjen kehitys, taloudellinen hyvinvointi, kilpailukyky, sosiaalisen osallisuuden ja henkilökohtaisten vaikutusmahdollisuuksien lisääminen sekä kansalaistoimintaan osallistumisen lisääminen erottamattomana osana elämän kehityskulkua. Komitea on tyytyväinen, että tiedonannossa on yksilöity kolme keskeistä tekijää, jotka ovat elintärkeitä aikuiskoulutusalan tehokkuuden ja tulosten kannalta. Ne ovat toimintalinjat, hallintorakenteet ja toteutusjärjestelmät. |
| --- | --- |

5.

on yhtä mieltä aikuisopetuksen merkittävistä hyödyistä unionin kansalaisille: yhteisöjen kehitys, taloudellinen hyvinvointi, kilpailukyky, sosiaalisen osallisuuden ja henkilökohtaisten vaikutusmahdollisuuksien lisääminen sekä kansalaistoimintaan osallistumisen lisääminen erottamattomana osana elämän kehityskulkua. Komitea on tyytyväinen, että tiedonannossa on yksilöity kolme keskeistä tekijää, jotka ovat elintärkeitä aikuiskoulutusalan tehokkuuden ja tulosten kannalta. Ne ovat toimintalinjat, hallintorakenteet ja toteutusjärjestelmät.

| 6. | pitää myönteisenä aikuiskoulutuksen liittämistä elinikäisen koulutuksen puitteisiin niin, että alalla hahmotellut politiikat olisivat johdonmukaisia elinikäisen oppimisen strategioiden kanssa. |
| --- | --- |

6.

pitää myönteisenä aikuiskoulutuksen liittämistä elinikäisen koulutuksen puitteisiin niin, että alalla hahmotellut politiikat olisivat johdonmukaisia elinikäisen oppimisen strategioiden kanssa.

| 7. | kannattaa valittua viittä keskeistä alaa, joihin ehdotetussa toimintasuunnitelmassa toteutettavat toimet tulisi keskittää, sekä suunnitelman toteuttamisaikataulua. |
| --- | --- |

7.

kannattaa valittua viittä keskeistä alaa, joihin ehdotetussa toimintasuunnitelmassa toteutettavat toimet tulisi keskittää, sekä suunnitelman toteuttamisaikataulua.

| 8. | katsoo, että ehdotetulla toimintasuunnitelmalla on rahoitus- ja resurssivaikutuksia ja että sen avulla voidaan yhtenäistää ja kohentaa kohderyhmille suunnattua aikuiskoulutusta, tutkimusta ja ammatillista kehitystä sekä hallita eurooppalaisten oppimisperinteiden moninaisuutta. |
| --- | --- |

8.

katsoo, että ehdotetulla toimintasuunnitelmalla on rahoitus- ja resurssivaikutuksia ja että sen avulla voidaan yhtenäistää ja kohentaa kohderyhmille suunnattua aikuiskoulutusta, tutkimusta ja ammatillista kehitystä sekä hallita eurooppalaisten oppimisperinteiden moninaisuutta.

| 9. | on yhtä mieltä siitä, että näiden (4 kohdan) näkökulmien ja niihin liittyvän toimintasuunnitelman kokonaisvaltainen yhdentäminen antaa eurooppalaiselle aikuiskoulutukselle mahdollisuuden ennakoivaan, vuorovaikutteiseen, opiskelijapainotteiseen ja toimintalinjalähtöiseen voimakkaaseen kehitykseen. |
| --- | --- |

9.

on yhtä mieltä siitä, että näiden (4 kohdan) näkökulmien ja niihin liittyvän toimintasuunnitelman kokonaisvaltainen yhdentäminen antaa eurooppalaiselle aikuiskoulutukselle mahdollisuuden ennakoivaan, vuorovaikutteiseen, opiskelijapainotteiseen ja toimintalinjalähtöiseen voimakkaaseen kehitykseen.

| 10. | muistuttaa, että useissa jäsenvaltioissa alue- ja paikallistaso on vastuussa aikuiskoulutuksesta ja että koulutuspäätökset tehdään ja toteutetaan juuri siellä. Toimintasuunnitelmassa ehdotettuja toimia tulisikin toteuttaa tarvittaessa myös alue- ja paikallistasolla. |
| --- | --- |

10.

muistuttaa, että useissa jäsenvaltioissa alue- ja paikallistaso on vastuussa aikuiskoulutuksesta ja että koulutuspäätökset tehdään ja toteutetaan juuri siellä. Toimintasuunnitelmassa ehdotettuja toimia tulisikin toteuttaa tarvittaessa myös alue- ja paikallistasolla.

| 11. | panee tyytyväisenä merkille aikuiskoulutuksen käsitteen johdonmukaisen käytön tekstissä. Aikuiskoulutuksen käsitteen laaja ja kattava käyttö ilmentää oppimiseen sitoutumisen arvoa ja ihmisten elämän virallisten ja epävirallisten oppimistapahtumien moninaisuutta sekä korostaa, että myönteinen toiminta muuttuvassa eurooppalaisessa ympäristössä ja todellisuudessa edistää henkilökohtaista kehitystä. Aikuiskoulutus auttaa ihmisiä ottamaan elämänsä ohjat omiin käsiinsä. |
| --- | --- |

11.

panee tyytyväisenä merkille aikuiskoulutuksen käsitteen johdonmukaisen käytön tekstissä. Aikuiskoulutuksen käsitteen laaja ja kattava käyttö ilmentää oppimiseen sitoutumisen arvoa ja ihmisten elämän virallisten ja epävirallisten oppimistapahtumien moninaisuutta sekä korostaa, että myönteinen toiminta muuttuvassa eurooppalaisessa ympäristössä ja todellisuudessa edistää henkilökohtaista kehitystä. Aikuiskoulutus auttaa ihmisiä ottamaan elämänsä ohjat omiin käsiinsä.

| 12. | katsoo, että aikuiskoulutuksen eri muodot kehittyvät tehokkaammin ja tuloksellisemmin, kun opiskelijoita pidetään tiedon kerääjinä, välittäjinä ja luojina. Komitea toteaa, että ehdotetulla toimintasuunnitelmalla pyritään saamaan tämä käsite toimimaan käytännössä johdonmukaisesti. |
| --- | --- |

12.

katsoo, että aikuiskoulutuksen eri muodot kehittyvät tehokkaammin ja tuloksellisemmin, kun opiskelijoita pidetään tiedon kerääjinä, välittäjinä ja luojina. Komitea toteaa, että ehdotetulla toimintasuunnitelmalla pyritään saamaan tämä käsite toimimaan käytännössä johdonmukaisesti.

| 13. | katsoo, että aikuiskoulutukseen kuuluu toisiinsa kytkeytyvien monitahoisten osatekijöiden sarja: tiedot, taidot sekä asenteet, havainnot ja ymmärrys jne. Aikuisilla on paljon erilaista elämänkokemusta, ja heidän oppimisensa tehostuu, kun he osallistuvat aktiivisesti, ottavat vastuuta oppimisestaan ja tuntevat itsensä hyväksytyiksi ja osallisiksi sekä tuntevat saavansa tukea vastavuoroisesti kunnioittavassa oppimisympäristöissä. Kaikilla osapuolilla (opiskelijoilla, opettajilla, opinto-ohjaajilla, hallintohenkilöstöllä jne.) on hyvin merkittävä rooli aikuisten tehokkaan oppimisen kannalta henkilökohtaisella tasolla. |
| --- | --- |

13.

katsoo, että aikuiskoulutukseen kuuluu toisiinsa kytkeytyvien monitahoisten osatekijöiden sarja: tiedot, taidot sekä asenteet, havainnot ja ymmärrys jne. Aikuisilla on paljon erilaista elämänkokemusta, ja heidän oppimisensa tehostuu, kun he osallistuvat aktiivisesti, ottavat vastuuta oppimisestaan ja tuntevat itsensä hyväksytyiksi ja osallisiksi sekä tuntevat saavansa tukea vastavuoroisesti kunnioittavassa oppimisympäristöissä. Kaikilla osapuolilla (opiskelijoilla, opettajilla, opinto-ohjaajilla, hallintohenkilöstöllä jne.) on hyvin merkittävä rooli aikuisten tehokkaan oppimisen kannalta henkilökohtaisella tasolla.

| 14. | toteaa, että aikuiskoulutuksen hyödyt, tunnustuksen antaminen ja henkilökohtaisen potentiaalin vapauttaminen tuovat merkittävää lisäarvoa osallistujan sosiaalisen, ammatillisen, kansalaistoimintaan liittyvän, kulttuurisen ja taloudellisen elämän moniin muihin osa-alueisiin vahvistaen kaikkia sukupolvia koskevia ja sukupolvien välisiä näkökohtia. Kumppanuusperiaatteisiin ja -prosesseihin perustuvat aikuiskoulutusohjelmat ovat henkilökohtaisten ja yhteisöllisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämisen tärkeä lähde. |
| --- | --- |

14.

toteaa, että aikuiskoulutuksen hyödyt, tunnustuksen antaminen ja henkilökohtaisen potentiaalin vapauttaminen tuovat merkittävää lisäarvoa osallistujan sosiaalisen, ammatillisen, kansalaistoimintaan liittyvän, kulttuurisen ja taloudellisen elämän moniin muihin osa-alueisiin vahvistaen kaikkia sukupolvia koskevia ja sukupolvien välisiä näkökohtia. Kumppanuusperiaatteisiin ja -prosesseihin perustuvat aikuiskoulutusohjelmat ovat henkilökohtaisten ja yhteisöllisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämisen tärkeä lähde.

| 15. | muistuttaa AK:n pitävän tärkeänä, että kaikki unionin kansalaiset hankkivat ennen kaikkea itsenäisen elämän ja omanarvontunnon mahdollistavat avaintaidot. EU:n tasolla määritellyt avaintaidot muodostavat sen vuoksi erinomaisen viitekehyksen, kun halutaan kehittää kyseisiä taitoja etenkin, kun ajatellaan kehitystä alue- ja paikallistasolla. Aikuisten täytyy pystyä pitämään avaintaitojaan ajan tasalla koko elämänsä ajan, ja erityishuomiota on kiinnitettävä niihin kohderyhmiin, jotka on määritelty ensisijaisiksi ryhmiksi valtio-, alue- tai paikallistasolla. Näille ryhmille suunnatuilla tiedonlevittämisen, mukaan saamisen ja motivaation lisäämisen alue- ja paikallistason aloitteilla on suuri merkitys. Ne ovat tärkeitä myös koulutustarjonnan mukauttamiseksi alueella asuvien ihmisten tarpeisiin. |
| --- | --- |

15.

muistuttaa AK:n pitävän tärkeänä, että kaikki unionin kansalaiset hankkivat ennen kaikkea itsenäisen elämän ja omanarvontunnon mahdollistavat avaintaidot. EU:n tasolla määritellyt avaintaidot muodostavat sen vuoksi erinomaisen viitekehyksen, kun halutaan kehittää kyseisiä taitoja etenkin, kun ajatellaan kehitystä alue- ja paikallistasolla. Aikuisten täytyy pystyä pitämään avaintaitojaan ajan tasalla koko elämänsä ajan, ja erityishuomiota on kiinnitettävä niihin kohderyhmiin, jotka on määritelty ensisijaisiksi ryhmiksi valtio-, alue- tai paikallistasolla. Näille ryhmille suunnatuilla tiedonlevittämisen, mukaan saamisen ja motivaation lisäämisen alue- ja paikallistason aloitteilla on suuri merkitys. Ne ovat tärkeitä myös koulutustarjonnan mukauttamiseksi alueella asuvien ihmisten tarpeisiin.

| 16. | kannattaa ehdotetun toimintasuunnitelman laaja-alaisia ja monikerroksisia aikuiskoulutustoimia (virallisia/arkioppimista), mahdollisuutta oppimisen eri ulottuvuuksiin ja oppimisen arvioinnin formatiivisia lähestymistapoja, jotka ilmentävät moniälykkyyden (Multiple Intelligences, MI) muotoutumista ja prosessia. |
| --- | --- |

16.

kannattaa ehdotetun toimintasuunnitelman laaja-alaisia ja monikerroksisia aikuiskoulutustoimia (virallisia/arkioppimista), mahdollisuutta oppimisen eri ulottuvuuksiin ja oppimisen arvioinnin formatiivisia lähestymistapoja, jotka ilmentävät moniälykkyyden (Multiple Intelligences, MI) muotoutumista ja prosessia.

| 17. | kannattaa tavoitetta, ja aikoo aktiivisesti edistää sen saavuttamista, että aikuiskoulutuksen käyttöön annetaan tarpeelliset taloudelliset, henkilöstö-, hallinto- ja muut resurssit, jotta unionin kansalaiset saadaan osallistumaan nykyistä enemmän ja intensiivisemmin aikuiskoulutukseen. |
| --- | --- |

17.

kannattaa tavoitetta, ja aikoo aktiivisesti edistää sen saavuttamista, että aikuiskoulutuksen käyttöön annetaan tarpeelliset taloudelliset, henkilöstö-, hallinto- ja muut resurssit, jotta unionin kansalaiset saadaan osallistumaan nykyistä enemmän ja intensiivisemmin aikuiskoulutukseen.

Oppimiskumppanuudet

| 18. | kiinnittää huomiota siihen, että aikuisopiskelu voi oikein järjestettynä aktiivisesti edistää integraatiota. Aikuiskoulutuksen avulla voidaan sekä integroida maahanmuuttajia uuteen kotimaahansa että tarjota kantaväestölle tilaisuus uusien kulttuurien/kielten oppimiseen. |
| --- | --- |

18.

kiinnittää huomiota siihen, että aikuisopiskelu voi oikein järjestettynä aktiivisesti edistää integraatiota. Aikuiskoulutuksen avulla voidaan sekä integroida maahanmuuttajia uuteen kotimaahansa että tarjota kantaväestölle tilaisuus uusien kulttuurien/kielten oppimiseen.

| 19. | on tyytyväinen, että tiedonannossa viitataan johdonmukaisesti kumppanuuden merkitykseen aikuiskoulutuksen yhteiskunnallisen ja henkilökohtaisen osallistumisen liikkeellepanevana periaatteena ja prosessin osana. Oppimiskumppanuudet ovat symbioottisia prosesseja, ja ne ilmenevät jo nyt useissa aikuiskoulutuksen muodoissa koko Euroopassa. |
| --- | --- |

19.

on tyytyväinen, että tiedonannossa viitataan johdonmukaisesti kumppanuuden merkitykseen aikuiskoulutuksen yhteiskunnallisen ja henkilökohtaisen osallistumisen liikkeellepanevana periaatteena ja prosessin osana. Oppimiskumppanuudet ovat symbioottisia prosesseja, ja ne ilmenevät jo nyt useissa aikuiskoulutuksen muodoissa koko Euroopassa.

| 20. | korostaa, että oppimiskumppanuuteen perustuva lähestymistapa






  — | motivoi suuresti sekä yksittäisiä opiskelijoita että ryhmäopiskelijoita |
| --- | --- | --- |

20.

korostaa, että oppimiskumppanuuteen perustuva lähestymistapa

—

motivoi suuresti sekä yksittäisiä opiskelijoita että ryhmäopiskelijoita

| — | tarjoaa vakaan perustan kaikkien sidosryhmien yhtäläiselle arvostukselle |
| --- | --- |

—

tarjoaa vakaan perustan kaikkien sidosryhmien yhtäläiselle arvostukselle

| — | edistää kahdensuuntaista viestintää ja keskinäistä kunnioitusta |
| --- | --- |

—

edistää kahdensuuntaista viestintää ja keskinäistä kunnioitusta

| — | edistää aikuisoppimisprosessien ammattimaistumista |
| --- | --- |

—

edistää aikuisoppimisprosessien ammattimaistumista

| — | on ratkaiseva tekijä useiden ”syrjäytyneiden” ihmisten ja ihmisryhmien osallistumisen lisäämisessä ja syventämisessä. |
| --- | --- |

—

on ratkaiseva tekijä useiden ”syrjäytyneiden” ihmisten ja ihmisryhmien osallistumisen lisäämisessä ja syventämisessä.

| 21. | on tyytyväinen oppimiskumppanuuden erittäin arvokkaaseen panokseen tulevaisuuden aikuiskoulutukseen Euroopassa ja ehdottaa komissiolle, että ”ohjelmointitoimet” perustetaan tarkoituksenmukaisten periaatteiden ja tavoitteiden yksilöimiseen. Komitea ehdottaa lisäksi, että yksilöidään EU:ssa olemassa olevista aikuiskoulutuksen käytänteissä vallitsevat kumppanuuksien hyvät toimintatavat, että nämä havainnot sisällytetään oppimateriaaleihin ja että suunnitellaan ja kehitetään yhdessä tarkoituksenmukaisia määrällisiä ja laadullisia arviointimenettelyjä. |
| --- | --- |

21.

on tyytyväinen oppimiskumppanuuden erittäin arvokkaaseen panokseen tulevaisuuden aikuiskoulutukseen Euroopassa ja ehdottaa komissiolle, että ”ohjelmointitoimet” perustetaan tarkoituksenmukaisten periaatteiden ja tavoitteiden yksilöimiseen. Komitea ehdottaa lisäksi, että yksilöidään EU:ssa olemassa olevista aikuiskoulutuksen käytänteissä vallitsevat kumppanuuksien hyvät toimintatavat, että nämä havainnot sisällytetään oppimateriaaleihin ja että suunnitellaan ja kehitetään yhdessä tarkoituksenmukaisia määrällisiä ja laadullisia arviointimenettelyjä.

| 22. | katsoo, että vaikutusmahdollisuuksien lisäämisen kerrannaisvaikutukset voisivat olla eurooppalaisen aikuiskoulutuksen pysyvä osa. Tämä on EU:n tavoitteiden mukaista ja tukee paikallisten ja alueellisten sidosryhmien roolia ja panosta yhdennetyssä prosessissa. |
| --- | --- |

22.

katsoo, että vaikutusmahdollisuuksien lisäämisen kerrannaisvaikutukset voisivat olla eurooppalaisen aikuiskoulutuksen pysyvä osa. Tämä on EU:n tavoitteiden mukaista ja tukee paikallisten ja alueellisten sidosryhmien roolia ja panosta yhdennetyssä prosessissa.

Aikuiskoulutukseen osallistuminen tai osallistumatta jättäminen

| 23. | on tyytyväinen, että tiedonannossa kiinnitetään paljon huomiota kaikkien unionin kansalaisten osallistumisen laajentamiseen ja syventämiseen elinikäisen oppimisen tapahtumien kirjossa ja erityisesti toimissa, jotka on kohdennettu niille, jotka eivät osallistu aikuiskoulutukseen lainkaan tai osallistuvat vain vähän, sekä syrjäytyneille ihmisille ja ihmisryhmille; näitä ovat esimerkiksi heikon lukutaidon omaavat, ikääntyneet, sosiaalisesti syrjäytyneet ryhmät, vammaiset, koulunsa keskeyttäneet, heikosti koulutetut työntekijät, iäkkäät työntekijät ja siirtotyöläiset. |
| --- | --- |

23.

on tyytyväinen, että tiedonannossa kiinnitetään paljon huomiota kaikkien unionin kansalaisten osallistumisen laajentamiseen ja syventämiseen elinikäisen oppimisen tapahtumien kirjossa ja erityisesti toimissa, jotka on kohdennettu niille, jotka eivät osallistu aikuiskoulutukseen lainkaan tai osallistuvat vain vähän, sekä syrjäytyneille ihmisille ja ihmisryhmille; näitä ovat esimerkiksi heikon lukutaidon omaavat, ikääntyneet, sosiaalisesti syrjäytyneet ryhmät, vammaiset, koulunsa keskeyttäneet, heikosti koulutetut työntekijät, iäkkäät työntekijät ja siirtotyöläiset.

| 24. | katsoo tässä yhteydessä, että oppimisprosessin ulkopuolelle jääminen on merkittävä ensiaskel kohti myöhempää syrjäytymistä, ja sitä seuraa usein samaa kaavaa noudattava syrjäytyminen työ-, sosiaalisesta ja kulttuurielämästä sekä kansalaistoiminnasta. |
| --- | --- |

24.

katsoo tässä yhteydessä, että oppimisprosessin ulkopuolelle jääminen on merkittävä ensiaskel kohti myöhempää syrjäytymistä, ja sitä seuraa usein samaa kaavaa noudattava syrjäytyminen työ-, sosiaalisesta ja kulttuurielämästä sekä kansalaistoiminnasta.

| 25. | yhtyy väitteeseen, jonka mukaan yhdennetty lähestymistapa on tarpeen useille ihmisille ja ryhmille tyypillisen aliedustuksen poistamiseksi aikuiskoulutuksessa ja jatkuvan oppimisen kulttuurin luomiseksi kaikkien kansalaisten keskuudessa. |
| --- | --- |

25.

yhtyy väitteeseen, jonka mukaan yhdennetty lähestymistapa on tarpeen useille ihmisille ja ryhmille tyypillisen aliedustuksen poistamiseksi aikuiskoulutuksessa ja jatkuvan oppimisen kulttuurin luomiseksi kaikkien kansalaisten keskuudessa.

| 26. | katsoo lisäksi, että tämä ei ole helppo, halvalla tai nopeasti vastattava haaste, ja se on parasta nähdä henkilökohtaisena ja sosiaalispedagogisena investointina ja aktiivisena osallistumisena, jonka tulee olla erottamaton osa elämää henkilökohtaisella, ammatillisella, paikallisella, alueellisella ja valtion tasoilla. |
| --- | --- |

26.

katsoo lisäksi, että tämä ei ole helppo, halvalla tai nopeasti vastattava haaste, ja se on parasta nähdä henkilökohtaisena ja sosiaalispedagogisena investointina ja aktiivisena osallistumisena, jonka tulee olla erottamaton osa elämää henkilökohtaisella, ammatillisella, paikallisella, alueellisella ja valtion tasoilla.

| 27. | toivoo, että paikalliset ja alueelliset palveluntuottajat ja sidosryhmät osallistuvat kumppaneina kaikissa vaiheissa ja ovat erityisesti mukana politiikan kehittämisessä, hallintorakenteissa ja toteuttamisjärjestelmissä. Vastuu aikuiskoulutuksen tarjoamisesta on näet monissa jäsenvaltioissa alue- ja paikallistasolla, ja paikallinen ja alueellinen sitoutuminen taitojen kehittämiseen työpaikalla, yhteisöön integroitumiseen, kansalaistaitojen tuntemukseen, kulttuuriseen integraatioon sekä muuttuviin yhteiskunnallisiin ja henkilökohtaisiin olosuhteisiin sopeutumiseen on selvästi havaittavissa. |
| --- | --- |

27.

toivoo, että paikalliset ja alueelliset palveluntuottajat ja sidosryhmät osallistuvat kumppaneina kaikissa vaiheissa ja ovat erityisesti mukana politiikan kehittämisessä, hallintorakenteissa ja toteuttamisjärjestelmissä. Vastuu aikuiskoulutuksen tarjoamisesta on näet monissa jäsenvaltioissa alue- ja paikallistasolla, ja paikallinen ja alueellinen sitoutuminen taitojen kehittämiseen työpaikalla, yhteisöön integroitumiseen, kansalaistaitojen tuntemukseen, kulttuuriseen integraatioon sekä muuttuviin yhteiskunnallisiin ja henkilökohtaisiin olosuhteisiin sopeutumiseen on selvästi havaittavissa.

| 28. | kehottaa työmarkkinaosapuolia huolehtimaan siitä, että työehtosopimuksissa otetaan huomioon aikuisopiskelijoiden tarpeet. |
| --- | --- |

28.

kehottaa työmarkkinaosapuolia huolehtimaan siitä, että työehtosopimuksissa otetaan huomioon aikuisopiskelijoiden tarpeet.

| 29. | toteaa, että myös sukupuolten tasa-arvo on otettava huomioon aikuiskoulutusta kehitettäessä. On alueita, joilla huomio tulee kiinnittää naisiin, mutta monissa maissa nimenomaan miesten osallistuminen aikuiskoulutukseen on vähäisempää, ja erityisesti niin on oman yhteisön kehittämisohjelmien kaltaisessa koulutuksessa. |
| --- | --- |

29.

toteaa, että myös sukupuolten tasa-arvo on otettava huomioon aikuiskoulutusta kehitettäessä. On alueita, joilla huomio tulee kiinnittää naisiin, mutta monissa maissa nimenomaan miesten osallistuminen aikuiskoulutukseen on vähäisempää, ja erityisesti niin on oman yhteisön kehittämisohjelmien kaltaisessa koulutuksessa.

Tehokas aikuiskoulutusala — toimintatapa

| 30. | kannattaa Euroopan komission näkemystä, jonka mukaan paikallis- ja alueviranomaisten on sitouduttava myönteisiin ja symbioottisiin aikuisopetuksen toimiin yhdessä muiden sidosryhmien kanssa; näin voidaan tarjota opiskelumahdollisuuksia riskihenkilöille ja -ryhmille heidän kanssaan ja heidän hyväkseen. |
| --- | --- |

30.

kannattaa Euroopan komission näkemystä, jonka mukaan paikallis- ja alueviranomaisten on sitouduttava myönteisiin ja symbioottisiin aikuisopetuksen toimiin yhdessä muiden sidosryhmien kanssa; näin voidaan tarjota opiskelumahdollisuuksia riskihenkilöille ja -ryhmille heidän kanssaan ja heidän hyväkseen.

| 31. | korostaa, että aikuiskoulutus on tärkeä väline politiikan eri alojen, kuten koulutus-, sosiaali-, työmarkkina-, kasvu- ja integraatiokysymysten, kytkemiseksi toisiinsa alue- ja paikallistasolla. |
| --- | --- |

31.

korostaa, että aikuiskoulutus on tärkeä väline politiikan eri alojen, kuten koulutus-, sosiaali-, työmarkkina-, kasvu- ja integraatiokysymysten, kytkemiseksi toisiinsa alue- ja paikallistasolla.

| 32. | on yhtä mieltä siitä, että työpaikalla tapahtuva oppiminen tarjoaa hyvin myönteiset ja valmiit puitteet tällaisille toimille, jotka voivat tukea osaksi henkilökohtaisesti ja osaksi organisaatiossa tapahtuvaa oppimista ja taitojen kehittämistä, edistää ”oppimisorganisaatioiden” kasvua ja jatkuvan oppimisen ilmapiiriä sekä johtaa tehokkaiden muutoksenhallintastrategioiden luomiseen ja toteuttamiseen eri tasoilla. |
| --- | --- |

32.

on yhtä mieltä siitä, että työpaikalla tapahtuva oppiminen tarjoaa hyvin myönteiset ja valmiit puitteet tällaisille toimille, jotka voivat tukea osaksi henkilökohtaisesti ja osaksi organisaatiossa tapahtuvaa oppimista ja taitojen kehittämistä, edistää ”oppimisorganisaatioiden” kasvua ja jatkuvan oppimisen ilmapiiriä sekä johtaa tehokkaiden muutoksenhallintastrategioiden luomiseen ja toteuttamiseen eri tasoilla.

| 33. | katsoo edelleen, että työpaikka on monipuolinen foorumi, jolla aikuisopetuksen mahdolliset osanottajat ovat jo valmiina paikalla ja että monet eri muuttujat vaikuttavat siihen, mitkä toimet ovat tarpeen työpaikalla tapahtuvassa oppimisessa (1). |
| --- | --- |

33.

katsoo edelleen, että työpaikka on monipuolinen foorumi, jolla aikuisopetuksen mahdolliset osanottajat ovat jo valmiina paikalla ja että monet eri muuttujat vaikuttavat siihen, mitkä toimet ovat tarpeen työpaikalla tapahtuvassa oppimisessa (1).

Tehokas aikuiskoulutusala — tutkimustoiminta

| 34. | yhtyy toimintasuunnitelmassa siteerattuun, kuulemisprosessissa esitettyyn toteamukseen, jonka mukaan ”muihin koulutusaloihin verrattuna aikuiskoulutusalan osuutta ja hyötyä koskevia tutkimuksia, pohdintoja tai julkaisuja ei ole paljon”, ja katsoo, että yhdennetty ja keskitetty tutkimusprosessi voisi edistää aikuiskoulutusta koskevan tiedonannon viiden keskeisen viestin toteutumista. |
| --- | --- |

34.

yhtyy toimintasuunnitelmassa siteerattuun, kuulemisprosessissa esitettyyn toteamukseen, jonka mukaan ”muihin koulutusaloihin verrattuna aikuiskoulutusalan osuutta ja hyötyä koskevia tutkimuksia, pohdintoja tai julkaisuja ei ole paljon”, ja katsoo, että yhdennetty ja keskitetty tutkimusprosessi voisi edistää aikuiskoulutusta koskevan tiedonannon viiden keskeisen viestin toteutumista.

| 35. | on tyytyväinen laadukkuuden ja keskitetyn tutkimuksen tuomiin etuihin toimintasuunnitelman tavoitteiden saavuttamisessa, sillä komitean mielestä kaikkien sidosryhmien oppimisen, oivallusten ja materiaalien ”palautesilmukka” (feedback loop) vahvistaisi aikuiskoulutuksen tehokasta ja tuloksellista toteuttamista. |
| --- | --- |

35.

on tyytyväinen laadukkuuden ja keskitetyn tutkimuksen tuomiin etuihin toimintasuunnitelman tavoitteiden saavuttamisessa, sillä komitean mielestä kaikkien sidosryhmien oppimisen, oivallusten ja materiaalien ”palautesilmukka” (feedback loop) vahvistaisi aikuiskoulutuksen tehokasta ja tuloksellista toteuttamista.

| 36. | katsoo edelleen, että nykyistä parempitasoisemman eurooppalaisen, osallistumista koskevan tutkimuksen ansiosta unioni ei olisi enää riippuvainen muiden järjestelmien ja varsinkin USA:n vertailutiedoista ja analyysista, ja näin voitaisiin löytää asianmukaisia vastauksia osallistumista koskevaan kysymykseen Euroopan unionissa. |
| --- | --- |

36.

katsoo edelleen, että nykyistä parempitasoisemman eurooppalaisen, osallistumista koskevan tutkimuksen ansiosta unioni ei olisi enää riippuvainen muiden järjestelmien ja varsinkin USA:n vertailutiedoista ja analyysista, ja näin voitaisiin löytää asianmukaisia vastauksia osallistumista koskevaan kysymykseen Euroopan unionissa.

| 37. | ehdottaa, että toimintasuunnitelman eri osatekijöiden ohjaamiseksi tulisi tehdä palautesilmukan muodossa tutkimusta seuraavista kysymyksistä: sellaisten tekijöiden kartoittaminen ja rooli, jotka saattavat vaikuttaa eurooppalaiseen aikuiskoulutukseen osallistumiseen tai osallistumatta jättämiseen; tähän sisältyy yleisiä olosuhteista johtuvia ja sosiaalisia taustatekijöitä, niihin liittyvät käyttäytymiseen ja tilanteeseen nivoutuvat tekijät sekä niihin liittyvät henkilökohtaiset asenteet. Lisäksi tulisi tutkia eurooppalaisten opiskelijoiden motivaatiota, oppimistyylejä ja asenteita aikuiskoulutukseen, investointien kannattavuutta (taloudellista, henkilökohtaista, yhteisöllistä, alueellista, ammatillista jne.), vain vähän osallistuvien eurooppalaisten kohderyhmien osallistumista aikuiskoulutukseen sekä havaintoja, asenteita ja oivalluksia. Tulisi myös pohtia virallista aikuiskoulutusta antavan opetushenkilöstön profiilia sekä kyseisen henkilöstön perus- ja jatkokoulutusta. |
| --- | --- |

37.

ehdottaa, että toimintasuunnitelman eri osatekijöiden ohjaamiseksi tulisi tehdä palautesilmukan muodossa tutkimusta seuraavista kysymyksistä: sellaisten tekijöiden kartoittaminen ja rooli, jotka saattavat vaikuttaa eurooppalaiseen aikuiskoulutukseen osallistumiseen tai osallistumatta jättämiseen; tähän sisältyy yleisiä olosuhteista johtuvia ja sosiaalisia taustatekijöitä, niihin liittyvät käyttäytymiseen ja tilanteeseen nivoutuvat tekijät sekä niihin liittyvät henkilökohtaiset asenteet. Lisäksi tulisi tutkia eurooppalaisten opiskelijoiden motivaatiota, oppimistyylejä ja asenteita aikuiskoulutukseen, investointien kannattavuutta (taloudellista, henkilökohtaista, yhteisöllistä, alueellista, ammatillista jne.), vain vähän osallistuvien eurooppalaisten kohderyhmien osallistumista aikuiskoulutukseen sekä havaintoja, asenteita ja oivalluksia. Tulisi myös pohtia virallista aikuiskoulutusta antavan opetushenkilöstön profiilia sekä kyseisen henkilöstön perus- ja jatkokoulutusta.

Tehokas aikuiskoulutusala — hallintotapa

| 38. | panee merkille, että tiedonannossa tarkasteltavassa kuulemisprosessissa korostetaan aikuisoppimisen hyvän hallintotavan merkitystä, ja sille on tyypillistä muun muassa keskittyminen aikuisopiskelijaan, oppimista koskevat innovatiiviset lähestymistavat, opiskelutarpeiden asianmukainen analyysi, paikallinen ja alueellinen suunnittelu sekä suunnitellun ja järjestelmällisen lähestymistavan tarve kaikilla tasoilla ja sekä virallisen aikuiskoulutuksen että arkioppimisen kaikilla osa-alueilla. |
| --- | --- |

38.

panee merkille, että tiedonannossa tarkasteltavassa kuulemisprosessissa korostetaan aikuisoppimisen hyvän hallintotavan merkitystä, ja sille on tyypillistä muun muassa keskittyminen aikuisopiskelijaan, oppimista koskevat innovatiiviset lähestymistavat, opiskelutarpeiden asianmukainen analyysi, paikallinen ja alueellinen suunnittelu sekä suunnitellun ja järjestelmällisen lähestymistavan tarve kaikilla tasoilla ja sekä virallisen aikuiskoulutuksen että arkioppimisen kaikilla osa-alueilla.

| 39. | on tyytyväinen hallintotapaa käsittelevän luvun aikuisopiskelijakeskeisyyteen ja panee tyytyväisenä merkille paikallisen ja alueellisen panoksen arvostuksen aikuisoppimisen kumppanuuden puitteissa. |
| --- | --- |

39.

on tyytyväinen hallintotapaa käsittelevän luvun aikuisopiskelijakeskeisyyteen ja panee tyytyväisenä merkille paikallisen ja alueellisen panoksen arvostuksen aikuisoppimisen kumppanuuden puitteissa.

Tehokas aikuiskoulutusala — toteutus

| 40. | on yhtä mieltä siitä, että aikuiskoulutuksen haaste 27-jäsenvaltioiseksi laajentuneessa unionissa on ”tarjota palvelu”, jossa otetaan samanaikaisesti huomioon aikuisopiskelijoiden motivaatio, mielenkiinnon kohteet ja muuttuneiden/muuttuvien työmarkkinoiden tarpeet ja yhteiskunnalliset vaatimukset, ja jolla pyritään lisäksi poistamaan osallistumisen moniulotteiset esteet toisiinsa nivoutuvien toimien avulla. |
| --- | --- |

40.

on yhtä mieltä siitä, että aikuiskoulutuksen haaste 27-jäsenvaltioiseksi laajentuneessa unionissa on ”tarjota palvelu”, jossa otetaan samanaikaisesti huomioon aikuisopiskelijoiden motivaatio, mielenkiinnon kohteet ja muuttuneiden/muuttuvien työmarkkinoiden tarpeet ja yhteiskunnalliset vaatimukset, ja jolla pyritään lisäksi poistamaan osallistumisen moniulotteiset esteet toisiinsa nivoutuvien toimien avulla.

| 41. | toteaa, että aikuiskoulutuksen toiminnallinen verkottuminen toisen asteen oppilaitosten kanssa mahdollistaa kustannustehokkaan opetustarjonnan, mutta sillä on myös merkitystä nuorison tutustuttamiseen aikuiskoulutukseen. Näin nuoret oppivat jo varhain tuntemaan aikuiskoulutusoppilaitoksia ja osaavat sitten aikanaan hyödyntää niitä omiin tarpeisiinsa. |
| --- | --- |

41.

toteaa, että aikuiskoulutuksen toiminnallinen verkottuminen toisen asteen oppilaitosten kanssa mahdollistaa kustannustehokkaan opetustarjonnan, mutta sillä on myös merkitystä nuorison tutustuttamiseen aikuiskoulutukseen. Näin nuoret oppivat jo varhain tuntemaan aikuiskoulutusoppilaitoksia ja osaavat sitten aikanaan hyödyntää niitä omiin tarpeisiinsa.

| 42. | katsoo, että nuorten ja aikuisten koulutuksen voimavarojen yhdistämisellä voidaan vastata kattavasti ja joustavasti työelämän muuttuviin työvoimatarpeisiin ja aikuisten eriytyviin koulutustarpeisiin, ammattitaitoisten opettajien saatavuuteen sekä parantaa koulutuksen kustannustehokkuutta. |
| --- | --- |

42.

katsoo, että nuorten ja aikuisten koulutuksen voimavarojen yhdistämisellä voidaan vastata kattavasti ja joustavasti työelämän muuttuviin työvoimatarpeisiin ja aikuisten eriytyviin koulutustarpeisiin, ammattitaitoisten opettajien saatavuuteen sekä parantaa koulutuksen kustannustehokkuutta.

| 43. | on tyytyväinen aikuiskoulutukseen osallistumista koskevassa kuulemisprosessissa hahmoteltuihin moniin toimiin, sillä ne heijastavat kansainvälistä hyvää käytäntöä. Komitea ehdottaa






  — | yhteisön ja työpaikan aikuisten perustaitostrategiaa (Community-Workplace Adult Basic Skills, CWABS) koskevaa aloitetta, jotta yhteisöä ja työpaikkaa voidaan hyödyntää nykyistä paremmin aikuiskoulutuksessa. |
| --- | --- | --- |

43.

on tyytyväinen aikuiskoulutukseen osallistumista koskevassa kuulemisprosessissa hahmoteltuihin moniin toimiin, sillä ne heijastavat kansainvälistä hyvää käytäntöä. Komitea ehdottaa

—

yhteisön ja työpaikan aikuisten perustaitostrategiaa (Community-Workplace Adult Basic Skills, CWABS) koskevaa aloitetta, jotta yhteisöä ja työpaikkaa voidaan hyödyntää nykyistä paremmin aikuiskoulutuksessa.

| — | tukea aikuisopetuksen paikallisten ja alueellisten tarjoajien sekä opiskelunohjaajien/neuvonantajien eurooppalaista verkostoa varten. |
| --- | --- |

—

tukea aikuisopetuksen paikallisten ja alueellisten tarjoajien sekä opiskelunohjaajien/neuvonantajien eurooppalaista verkostoa varten.

| — | korkeakoulututkintojen hankkimisen laajentamista helpottamalla pätevyystason nostamista innovatiivisin toimin, jotta voidaan edistää jatkuvaa opiskelijoiden osallistumista koko- tai osa-aikaisiin opintoihin. |
| --- | --- |

—

korkeakoulututkintojen hankkimisen laajentamista helpottamalla pätevyystason nostamista innovatiivisin toimin, jotta voidaan edistää jatkuvaa opiskelijoiden osallistumista koko- tai osa-aikaisiin opintoihin.

| 44. | pahoittelee, että vaikka Euroopan komissio kehottaa varmistamaan aikuisopetusalan riittävät investoinnit ja nykyistä paremman valvonnan, sekä julkis- että yksityissektorin rahoitus alalla on tällä hetkellä riittämätöntä. |
| --- | --- |

44.

pahoittelee, että vaikka Euroopan komissio kehottaa varmistamaan aikuisopetusalan riittävät investoinnit ja nykyistä paremman valvonnan, sekä julkis- että yksityissektorin rahoitus alalla on tällä hetkellä riittämätöntä.

| 45. | kehottaa antamaan enemmän rahoitusta olemassa olevin ja tulevin ohjelmin, jotta niillä voi olla vaikutusta aikuiskoulutusalalla jatkossakin. |
| --- | --- |

45.

kehottaa antamaan enemmän rahoitusta olemassa olevin ja tulevin ohjelmin, jotta niillä voi olla vaikutusta aikuiskoulutusalalla jatkossakin.

TOIMINTASUUNITELMA

Jäsenvaltioiden kaikilla koulutusaloilla toteutettujen uudistusten vaikutukset aikuiskoulutukseen

| 46. | panee merkille aikuisopetuksen kiinteät yhteydet muihin opetusprosessin (hyvin kehittyneisiin) aloihin ja siihen, että ihmiset eivät koskaan osallistu viralliseen tai epäviralliseen aikuisopetukseen ilman joitakin ennakkotietoja, vaan aikuiskoulutus on osa itsensäkehittämisen prosessia, joka tuo yhteiskunnalle lisäarvoa. |
| --- | --- |

46.

panee merkille aikuisopetuksen kiinteät yhteydet muihin opetusprosessin (hyvin kehittyneisiin) aloihin ja siihen, että ihmiset eivät koskaan osallistu viralliseen tai epäviralliseen aikuisopetukseen ilman joitakin ennakkotietoja, vaan aikuiskoulutus on osa itsensäkehittämisen prosessia, joka tuo yhteiskunnalle lisäarvoa.

| 47. | on tyytyväinen kansallisen tutkintojen viitekehyksen (National Qualification Frameworks, NQF) kehittämiseen ja aikuiskoulutusalan valtavirtaistamiseen. Komitea uskoo, että tällaisten suuntausten keskitetty analyysi toimintasuunnitelmassa lisää aikuiskoulutuksen johdonmukaisuutta ja arvostusta Euroopassa. |
| --- | --- |

47.

on tyytyväinen kansallisen tutkintojen viitekehyksen (National Qualification Frameworks, NQF) kehittämiseen ja aikuiskoulutusalan valtavirtaistamiseen. Komitea uskoo, että tällaisten suuntausten keskitetty analyysi toimintasuunnitelmassa lisää aikuiskoulutuksen johdonmukaisuutta ja arvostusta Euroopassa.

Laadukkaampaa aikuiskoulutustarjontaa

| 48. | on yhtä mieltä aikuiskoulutuksen henkilöstön ammattimaistamisen merkityksestä, myös aikuiskoulutukselle tyypillisen jatkuvan koulutuksen tarjonnassa. Henkilöstö on ensisijainen yhteys- ja oppimispiste monille aikuisoppijoille. Heidän antamansa opin, palvelujensa ja opetusmenetelmiensä laadukkuus on elintärkeää, jotta unionin politiikan puheet aikuisopetukseen osallistumisen lisäämisestä ja syventämisestä voidaan muuttaa tehokkaasti todeksi. |
| --- | --- |

48.

on yhtä mieltä aikuiskoulutuksen henkilöstön ammattimaistamisen merkityksestä, myös aikuiskoulutukselle tyypillisen jatkuvan koulutuksen tarjonnassa. Henkilöstö on ensisijainen yhteys- ja oppimispiste monille aikuisoppijoille. Heidän antamansa opin, palvelujensa ja opetusmenetelmiensä laadukkuus on elintärkeää, jotta unionin politiikan puheet aikuisopetukseen osallistumisen lisäämisestä ja syventämisestä voidaan muuttaa tehokkaasti todeksi.

| 49. | katsoo, että opetushenkilöstön työelämäosaaminen tulee varmistaa vuorovaikutteisesti ja joustavalla yhteistyöllä työelämän kanssa. |
| --- | --- |

49.

katsoo, että opetushenkilöstön työelämäosaaminen tulee varmistaa vuorovaikutteisesti ja joustavalla yhteistyöllä työelämän kanssa.

| 50. | odottaa kiinnostuneena hyvien eurooppalaisten toimintatapojen yksilöimistä aiheesta ”Aikuiskoulutusammatit Euroopassa” valmisteilla olevassa tutkimuksessa, joka tarjoaa yhdenmukaisen perustan ammatilliselle kehitykselle. Komitea on tyytyväinen sidosryhmien ja aikuisopetuksen tukijoiden luetteloon kattavuuteen. |
| --- | --- |

50.

odottaa kiinnostuneena hyvien eurooppalaisten toimintatapojen yksilöimistä aiheesta ”Aikuiskoulutusammatit Euroopassa” valmisteilla olevassa tutkimuksessa, joka tarjoaa yhdenmukaisen perustan ammatilliselle kehitykselle. Komitea on tyytyväinen sidosryhmien ja aikuisopetuksen tukijoiden luetteloon kattavuuteen.

Enemmän mahdollisuuksia aikuisille koulutustason nostamiseen

| 51. | uskoo, että mainitulla pätevyystason nostamisella vähintään yhdellä yksiköllä voisi olla hyvin myönteisiä vaikutuksia aikuisten motivaatioon ja opiskelijoiden jatkuvaan osallistumiseen tähän elinikäiseen prosessiin. Komitea toteaa, että näin otetaan muun muassa huomioon Euroopan muuttuva väestörakenne ja kuunnellaan aktiivisesti itse opiskelijoita. Lisäksi näin hyödynnetään tietoa laadukkaasta aikuisopetuksesta sekä ohjauspalveluista ja -resursseista. Tärkeä tekijä monille aikuisopiskelijoille ovat itsearvostus ja hyvä olo, jotka yhdistyvät (virallisen/epävirallisen) oppimisen onnistumiseen. |
| --- | --- |

51.

uskoo, että mainitulla pätevyystason nostamisella vähintään yhdellä yksiköllä voisi olla hyvin myönteisiä vaikutuksia aikuisten motivaatioon ja opiskelijoiden jatkuvaan osallistumiseen tähän elinikäiseen prosessiin. Komitea toteaa, että näin otetaan muun muassa huomioon Euroopan muuttuva väestörakenne ja kuunnellaan aktiivisesti itse opiskelijoita. Lisäksi näin hyödynnetään tietoa laadukkaasta aikuisopetuksesta sekä ohjauspalveluista ja -resursseista. Tärkeä tekijä monille aikuisopiskelijoille ovat itsearvostus ja hyvä olo, jotka yhdistyvät (virallisen/epävirallisen) oppimisen onnistumiseen.

| 52. | uskoo, että toimintasuunnitelma voisi antaa myönteisen panoksen kohderyhmien tavoittamiseen hyvin toimintatapoihin perustuvien hankkeiden toteuttamisessa ja lisätä Grundtvig-hankkeiden tapaisten hankkeiden tulosten arvostusta. Komitea ehdottaa tiedotusvälineiden hyödyntämisen tehostamista edistettäessä aikuiskoulutusohjelmien saatavuutta ja sopivuutta erityisesti vaikeasti tavoitettavien ryhmien keskuudessa. |
| --- | --- |

52.

uskoo, että toimintasuunnitelma voisi antaa myönteisen panoksen kohderyhmien tavoittamiseen hyvin toimintatapoihin perustuvien hankkeiden toteuttamisessa ja lisätä Grundtvig-hankkeiden tapaisten hankkeiden tulosten arvostusta. Komitea ehdottaa tiedotusvälineiden hyödyntämisen tehostamista edistettäessä aikuiskoulutusohjelmien saatavuutta ja sopivuutta erityisesti vaikeasti tavoitettavien ryhmien keskuudessa.

Heikommassa asemassa olevien ryhmien epävirallisen ja arkioppimisen ripeämpi arviointi ja tunnustaminen

| 53. | korostaa, että aikuiskoulutukseen osallistuvien määrän lisäämisellä ja osallistujaryhmän monipuolistamisella kattavalla ja henkilökohtaista kehitystä edistävällä tavalla tunnustetaan unionin kansalaisten erilaiset kyvyt, älykkyyden osatekijät, taidot, sosiaaliset ja henkilökohtaiset valmiudet, kokemukset jne. sekä tuetaan niiden kehittymistä. Aikuisopiskelijat antavat monipuolinen panoksen oppimisyhteisöön. On tärkeää järjestää elinikäisen oppimisen mahdollisuudet siten, että aina kun mahdollista opiskelijat voivat sovittaa uudet tiedot, taidot ja asenteet oman lähiympäristönsä tilanteeseen ja henkilökohtaisiin tarpeisiinsa. |
| --- | --- |

53.

korostaa, että aikuiskoulutukseen osallistuvien määrän lisäämisellä ja osallistujaryhmän monipuolistamisella kattavalla ja henkilökohtaista kehitystä edistävällä tavalla tunnustetaan unionin kansalaisten erilaiset kyvyt, älykkyyden osatekijät, taidot, sosiaaliset ja henkilökohtaiset valmiudet, kokemukset jne. sekä tuetaan niiden kehittymistä. Aikuisopiskelijat antavat monipuolinen panoksen oppimisyhteisöön. On tärkeää järjestää elinikäisen oppimisen mahdollisuudet siten, että aina kun mahdollista opiskelijat voivat sovittaa uudet tiedot, taidot ja asenteet oman lähiympäristönsä tilanteeseen ja henkilökohtaisiin tarpeisiinsa.

| 54. | on tyytyväinen toimintasuunnitelman ehdotuksiin, joita ovat muun muassa hyvien toimintatapojen kartoittaminen virallisen ja arkioppimisen tunnustamisessa ja validioinnissa, vertaisoppimisen korostaminen sekä yleisen oppimateriaalin yhteistuotanto, sillä tunnustaminen ja hyväksyttävyys lisäävät motivaatiota alalla yleisesti ja aivan erityisesti aikuisopiskelijan itsensä motivaatiota. Validointi on sen vuoksi toteutettava menestyksekkäästi alue- ja paikallistasolla, ja on tärkeää, että työelämän eri alat osallistuvat sekä tarvittavien taitojen määrittelyyn että validointiin. |
| --- | --- |

54.

on tyytyväinen toimintasuunnitelman ehdotuksiin, joita ovat muun muassa hyvien toimintatapojen kartoittaminen virallisen ja arkioppimisen tunnustamisessa ja validioinnissa, vertaisoppimisen korostaminen sekä yleisen oppimateriaalin yhteistuotanto, sillä tunnustaminen ja hyväksyttävyys lisäävät motivaatiota alalla yleisesti ja aivan erityisesti aikuisopiskelijan itsensä motivaatiota. Validointi on sen vuoksi toteutettava menestyksekkäästi alue- ja paikallistasolla, ja on tärkeää, että työelämän eri alat osallistuvat sekä tarvittavien taitojen määrittelyyn että validointiin.

| 55. | toteaa, että aiemman oppimisen kattava tunnustaminen on erityisen arvokasta laajennettaessa ja syvennettäessä ikääntyvien eurooppalaisten osallistumista. Tutkimustiedot osoittavat, että ikääntyvät eivät ole näkyvä ryhmä unionin oppimisjärjestelmissä, ja väestöpoliittiset suuntaukset osoittavat selvästi, että on kiireellistä lähestyä tätä ryhmää kohdennetusti ja keskitetysti. |
| --- | --- |

55.

toteaa, että aiemman oppimisen kattava tunnustaminen on erityisen arvokasta laajennettaessa ja syvennettäessä ikääntyvien eurooppalaisten osallistumista. Tutkimustiedot osoittavat, että ikääntyvät eivät ole näkyvä ryhmä unionin oppimisjärjestelmissä, ja väestöpoliittiset suuntaukset osoittavat selvästi, että on kiireellistä lähestyä tätä ryhmää kohdennetusti ja keskitetysti.

| 56. | uskoo, että tämän ryhmän osallistumatta jättäminen tai vähäinen osallistuminen vaikuttaa suuresti ryhmään itseensä sekä terveyteen, yhteiskunnalliseen ja kansalaistoimintaan, taloudelliseen, kulttuuriseen, sukupolvien väliseen yhteenkuuluvuuteen ja unionin yhteenkuuluvuutta koskeviin pohdintoihin. Ikääntyvien oppimisen tutkimuksen hyvillä periaatteilla ja toimintatavoilla on pyrittävä luomaan tehokkaita aikuiskoulutuksen kumppanuuksia tämän ryhmän kanssa, tunnustamaan ja validioimaan heidän oppimistarpeensa, toiveensa, saavutuksensa, kokemuksensa, motivaationsa, oppimistyylinsä, odotuksensa jne. sekä kyseenalaistamaan ikääntyvien aikuiskoulutusta koskevat uskomukset ja stereotypiat. |
| --- | --- |

56.

uskoo, että tämän ryhmän osallistumatta jättäminen tai vähäinen osallistuminen vaikuttaa suuresti ryhmään itseensä sekä terveyteen, yhteiskunnalliseen ja kansalaistoimintaan, taloudelliseen, kulttuuriseen, sukupolvien väliseen yhteenkuuluvuuteen ja unionin yhteenkuuluvuutta koskeviin pohdintoihin. Ikääntyvien oppimisen tutkimuksen hyvillä periaatteilla ja toimintatavoilla on pyrittävä luomaan tehokkaita aikuiskoulutuksen kumppanuuksia tämän ryhmän kanssa, tunnustamaan ja validioimaan heidän oppimistarpeensa, toiveensa, saavutuksensa, kokemuksensa, motivaationsa, oppimistyylinsä, odotuksensa jne. sekä kyseenalaistamaan ikääntyvien aikuiskoulutusta koskevat uskomukset ja stereotypiat.

| 57. | kehottaa tarjoamaan tarkoituksenmukaisia, julkisesti rahoitettuja ja laadukkaita oppimismahdollisuuksia, jotta voidaan ottaa asianmukaisesti huomioon tämän yhä tärkeämmän eurooppalaisen aikuiskoulutuksen ryhmän tiedolliset, fyysiset, motivaatiota ja valmiuksia koskevat seikat sekä oppimisasenteet jne. |
| --- | --- |

57.

kehottaa tarjoamaan tarkoituksenmukaisia, julkisesti rahoitettuja ja laadukkaita oppimismahdollisuuksia, jotta voidaan ottaa asianmukaisesti huomioon tämän yhä tärkeämmän eurooppalaisen aikuiskoulutuksen ryhmän tiedolliset, fyysiset, motivaatiota ja valmiuksia koskevat seikat sekä oppimisasenteet jne.

| 58. | pyrkii toimimaan sen hyväksi, että tieto- ja viestintätekniikan (Information and Communications Technology, ICT) käytöstä ja vaikutuksista aikuiskoulutuksessa hyötyvät entistä useammat. |
| --- | --- |

58.

pyrkii toimimaan sen hyväksi, että tieto- ja viestintätekniikan (Information and Communications Technology, ICT) käytöstä ja vaikutuksista aikuiskoulutuksessa hyötyvät entistä useammat.

| 59. | korostaa olevan paljon näyttöä siitä, että sähköisen oppimisen nopea laajentuminen Euroopassa saattaa synnyttää sosiaalisen eriarvoisuuden uuden muodon, joka on digitaalinen syrjäytyminen. Tutkimustiedoista ilmenee, että vaikka yleisesti ottaen pääsy internetiin ja sen jatkuva hyödyntäminen (opiskelutarkoituksessa) ovat kasvussa eurooppalaisessa yhteiskunnassa, internetin hyödyntäminen on yhä melko vähäistä eri riskiryhmissä. |
| --- | --- |

59.

korostaa olevan paljon näyttöä siitä, että sähköisen oppimisen nopea laajentuminen Euroopassa saattaa synnyttää sosiaalisen eriarvoisuuden uuden muodon, joka on digitaalinen syrjäytyminen. Tutkimustiedoista ilmenee, että vaikka yleisesti ottaen pääsy internetiin ja sen jatkuva hyödyntäminen (opiskelutarkoituksessa) ovat kasvussa eurooppalaisessa yhteiskunnassa, internetin hyödyntäminen on yhä melko vähäistä eri riskiryhmissä.

| 60. | katsoo, että eriarvoisuus tieto- ja viestintätekniikan saatavuudessa pikemmin vahvistaa kuin vähentää olemassa olevia aikuiskoulutukseen osallistumisen esteitä. Termi ”digitaalinen jako” tarkoittaa suuria eroavuuksia ja olennaisen epätasapainon esiintymistä sukupolvien välillä, maantieteellisesti, sosioekonomisesti, sukupuolten välillä sekä tieto- ja viestintätekniikan eriarvoisen saatavuuden ja hyödyntämisen mukaan. ”Sekamenetelmät”, sähköisestä oppimisesta saatujen kokemusten laatu, sähköiseen oppimiseen osallistumisen esteet jne. ovat kaikki tehokkaan ja tuloksellisen aikuisten sähköisen oppimisen tärkeitä näkökohtia EU:ssa. Kyse on ennemminkin uuden tekniikan tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämisestä sekä sen varmistamisesta, että paikallisen ja alueellisen opetusinfrastruktuurin ansiosta uudesta tekniikasta hyötyvät entistä useammat. |
| --- | --- |

60.

katsoo, että eriarvoisuus tieto- ja viestintätekniikan saatavuudessa pikemmin vahvistaa kuin vähentää olemassa olevia aikuiskoulutukseen osallistumisen esteitä. Termi ”digitaalinen jako” tarkoittaa suuria eroavuuksia ja olennaisen epätasapainon esiintymistä sukupolvien välillä, maantieteellisesti, sosioekonomisesti, sukupuolten välillä sekä tieto- ja viestintätekniikan eriarvoisen saatavuuden ja hyödyntämisen mukaan. ”Sekamenetelmät”, sähköisestä oppimisesta saatujen kokemusten laatu, sähköiseen oppimiseen osallistumisen esteet jne. ovat kaikki tehokkaan ja tuloksellisen aikuisten sähköisen oppimisen tärkeitä näkökohtia EU:ssa. Kyse on ennemminkin uuden tekniikan tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämisestä sekä sen varmistamisesta, että paikallisen ja alueellisen opetusinfrastruktuurin ansiosta uudesta tekniikasta hyötyvät entistä useammat.

Tehokkaampaa aikuiskoulutusalan seurantaa

| 61. | toteaa, että epäonnistuminen aikuiskoulutuksen hyötyjen osoittamisessa on tämän alan merkittävä heikkous, ja sillä on suuria yksilökohtaisia, sosiaalisia, taloudellisia, poliittisia, resursseja koskevia ja rakenteellisia vaikutuksia. |
| --- | --- |

61.

toteaa, että epäonnistuminen aikuiskoulutuksen hyötyjen osoittamisessa on tämän alan merkittävä heikkous, ja sillä on suuria yksilökohtaisia, sosiaalisia, taloudellisia, poliittisia, resursseja koskevia ja rakenteellisia vaikutuksia.

| 62. | katsoo, että aikuisopiskelu ei ole määrällisten panos–tuotos-tietojen ja -tulosten mustan laatikon prosessi, vaan pikemminkin tutkimusperusteista, laadullista ja viestintäpainotteista toimintaa, joka voisi parantaa aikuiskoulutuksen asemaa ja arvostusta itsessään yksilökohtaisissa, paikallisissa, alueellisissa ja maakohtaisissa asenteissa ja toiminnoissa. Pyrkimys yhteiseen ymmärrykseen, ensisijaisiin periaatteisiin jne. auttaa tässä, ja tiedonannossa esitetyt alan toimet ovat tervetulleita. |
| --- | --- |

62.

katsoo, että aikuisopiskelu ei ole määrällisten panos–tuotos-tietojen ja -tulosten mustan laatikon prosessi, vaan pikemminkin tutkimusperusteista, laadullista ja viestintäpainotteista toimintaa, joka voisi parantaa aikuiskoulutuksen asemaa ja arvostusta itsessään yksilökohtaisissa, paikallisissa, alueellisissa ja maakohtaisissa asenteissa ja toiminnoissa. Pyrkimys yhteiseen ymmärrykseen, ensisijaisiin periaatteisiin jne. auttaa tässä, ja tiedonannossa esitetyt alan toimet ovat tervetulleita.

Bryssel 19. kesäkuuta 2008

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Tällaisia muuttujia ovat i) aiempi oppimiskokemus/kohderyhmien havainnot ii) osallistujien motivaatio ja oppimistyyli iii) kumppanuuden laajuus ja luonne oppimisfoorumeilla iv) aikuisille suunnattujen tukijärjestelmien, ohjauksen ja vertaisoppimisen ala ja laadukkuus v) aikuisten työpaikalla tapahtuvan virallisen ja epävirallisen oppimisen tunnustaminen ja validointi vi) aikuiskoulutuksen suhde osallistujien sosiaalisiin ja henkilökohtaisiin tarpeisiin ja vii) kattavien innovatiivisten oppimismenetelmien käyttö ja erityisesti sellaisten näkökohtien huomioon ottaminen kuin vertaisohjaus ja -tuki, myönteinen psykososiaalinen oppimisympäristö jne.

1

---

| 9.10.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 257/76 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 257/76

---

Alueiden komitean Lausunto aiheesta Klusterit ja klusteripolitiikka

(2008/C 257/12)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | kehottaa Euroopan komissiota laatimaan puiteohjelman, jolla helpotetaan kaikkien asiaankuuluvien hallintojen yhteistyötä ja verkostoitumista, sekä suuntaviivat klusterien perustamista ja rajatylittävää yhteistyötä varten. Klusterien välinen yhteistyö on lupaava keino vahvistaa Euroopan innovaatiokykyä ja kiinnittää sijoittajien ja innovoijien huomiota maailmanlaajuisesti. Klusteriorganisaatioiden rajatylittävän yhteistyön ei sen vuoksi pidä rajoittua pelkästään Eurooppaan vaan sen tulisi olla maailmanlaajuista, ja lopullisena tavoitteena tulisi olla ns. maailmanluokan klustereiden muodostaminen. |
| --- | --- |

—

kehottaa Euroopan komissiota laatimaan puiteohjelman, jolla helpotetaan kaikkien asiaankuuluvien hallintojen yhteistyötä ja verkostoitumista, sekä suuntaviivat klusterien perustamista ja rajatylittävää yhteistyötä varten. Klusterien välinen yhteistyö on lupaava keino vahvistaa Euroopan innovaatiokykyä ja kiinnittää sijoittajien ja innovoijien huomiota maailmanlaajuisesti. Klusteriorganisaatioiden rajatylittävän yhteistyön ei sen vuoksi pidä rajoittua pelkästään Eurooppaan vaan sen tulisi olla maailmanlaajuista, ja lopullisena tavoitteena tulisi olla ns. maailmanluokan klustereiden muodostaminen.

| — | katsoo, että tulisi luoda yleinen strateginen kehys, jolla koottaisiin yhteen eri sidosryhmien eli julkishallintojen, korkeakoulujen, tutkimuskeskusten ja yritysten käyttämät lähestymistavat, jotta edellä mainittua kolmea prosessia voitaisiin soveltaa koordinoidusti.






  — | Näin mahdollistetaan edellytysten luominen klusterien perustamiselle ja edistetään niiden kehitystä |
| --- | --- | --- |

—

katsoo, että tulisi luoda yleinen strateginen kehys, jolla koottaisiin yhteen eri sidosryhmien eli julkishallintojen, korkeakoulujen, tutkimuskeskusten ja yritysten käyttämät lähestymistavat, jotta edellä mainittua kolmea prosessia voitaisiin soveltaa koordinoidusti.

—

Näin mahdollistetaan edellytysten luominen klusterien perustamiselle ja edistetään niiden kehitystä

| — | kannustetaan klusterien ehdottamien aloitteiden toteuttamiseen |
| --- | --- |

—

kannustetaan klusterien ehdottamien aloitteiden toteuttamiseen

| — | yhdistetään klusterit sekä kansallisella että kansainvälisellä tasolla yhteistyötä ja kokemusten vaihtoa varten. |
| --- | --- |

—

yhdistetään klusterit sekä kansallisella että kansainvälisellä tasolla yhteistyötä ja kokemusten vaihtoa varten.

| — | ehdottaa näin ollen strategisen kehyksen luomisprosessin ensiaskeleeksi korkean tason asiantuntijaryhmän perustamista. Ryhmän tehtävänä olisi tutkia aihetta ja osoittaa neuvostolle ja komissiolle suuntaviivat kriteerien integroimiseksi ja yhdenmukaistamiseksi. |
| --- | --- |

—

ehdottaa näin ollen strategisen kehyksen luomisprosessin ensiaskeleeksi korkean tason asiantuntijaryhmän perustamista. Ryhmän tehtävänä olisi tutkia aihetta ja osoittaa neuvostolle ja komissiolle suuntaviivat kriteerien integroimiseksi ja yhdenmukaistamiseksi.

| Esittelijä | : | Antonio GONZÁLEZ TEROL (ES, PPE) Eurooppa-asioista vastaava pääjohtaja, Madridin autonominen alue |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Antonio GONZÁLEZ TEROL (ES, PPE) Eurooppa-asioista vastaava pääjohtaja, Madridin autonominen alue

POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon, että 4. joulukuuta 2006 kokoontunut kilpailuneuvosto määritteli klusterit yhdeksi yhdeksästä Euroopan tason ensisijaisesta toimesta innovaation kehittämiseksi, ja

ottaa huomioon, että unionin puheenjohtajavaltio Slovenia on kehottanut alueiden komiteaa laatimaan lausunnon kesäkuun loppuun mennessä, jotta komitean näkemykset voidaan ottaa huomioon Euroopan komission valmistelemassa klusteripolitiikkaa käsittelevässä tiedonannossa (heinäkuu 2008),

ottaa huomioon Brysselissä 13.–14. maaliskuuta 2008 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät, joissa todetaan, että innovoinnin toimintaedellytysten parantamiseen suunnattuja toimia olisi koordinoitava paremmin muun muassa tieteen ja teollisuuden välisten tiiviimpien yhteyksien ja maailmanluokan innovaatioklusterien avulla sekä kehittämällä alueellisia klustereita ja verkostoja ja että innovatiivisten pk-yritysten laajempaa osallistumista klustereihin ja julkisiin hankintoihin olisi helpotettava.

Yleiset huomiot

| 1. | kehottaa unionin tulevaa puheenjohtajavaltiota Ranskaa jatkamaan klustereita käsitteleviä selontekoja, tutkimuksia ja poliittista keskustelua sekä tarkastelemaan uusia aloitteita, joita voitaisiin kehittää osana komission valmistelemaa klusteristrategiaa. |
| --- | --- |

1.

kehottaa unionin tulevaa puheenjohtajavaltiota Ranskaa jatkamaan klustereita käsitteleviä selontekoja, tutkimuksia ja poliittista keskustelua sekä tarkastelemaan uusia aloitteita, joita voitaisiin kehittää osana komission valmistelemaa klusteristrategiaa.

| 2. | katsoo, että termi ”klusteri” tarkoittaa tiettyyn alaan erikoistuneiden yritysten maantieteellistä keskittymää, johon kuuluvilla yrityksillä on yhteyksiä tiettyihin tavarantoimittajiin ja alan muihin yrityksiin ja jotka kilpailevat keskenään mutta tekevät myös yhteistyötä. Tähän alaan kuuluu useita toimintalohkoja, ja se on erilaisten tieteenalojen ja toiminta-alojen yhdistelmä. Klusterien potentiaali on suurimmillaan silloin, kun ne pystyvät hyödyntämään keskinäiset riippuvuussuhteensa ja luomaan täydentävää liiketoimintaa, joka saa aikaan kaikkia klusterin jäseniä hyödyttäviä yhteisvaikutuksia ja kasvua koko alalle. Termiä coopetition käytetään kuvaamaan klustereille ominaista liiketoimintastrategiaa, jossa kilpailu ja yhteistyö yhdistyvät kilpailukyvyn maksimoimiseksi. Klusterin jäseniltä edellytetään keskinäistä luottamusta, ja niillä on oltava tiettyjä samoja tavoitteita ja painopisteitä, jotta voidaan toteuttaa täysipainoista koordinointia monitasoisessa toimintaympäristössä. |
| --- | --- |

2.

katsoo, että termi ”klusteri” tarkoittaa tiettyyn alaan erikoistuneiden yritysten maantieteellistä keskittymää, johon kuuluvilla yrityksillä on yhteyksiä tiettyihin tavarantoimittajiin ja alan muihin yrityksiin ja jotka kilpailevat keskenään mutta tekevät myös yhteistyötä. Tähän alaan kuuluu useita toimintalohkoja, ja se on erilaisten tieteenalojen ja toiminta-alojen yhdistelmä. Klusterien potentiaali on suurimmillaan silloin, kun ne pystyvät hyödyntämään keskinäiset riippuvuussuhteensa ja luomaan täydentävää liiketoimintaa, joka saa aikaan kaikkia klusterin jäseniä hyödyttäviä yhteisvaikutuksia ja kasvua koko alalle. Termiä coopetition käytetään kuvaamaan klustereille ominaista liiketoimintastrategiaa, jossa kilpailu ja yhteistyö yhdistyvät kilpailukyvyn maksimoimiseksi. Klusterin jäseniltä edellytetään keskinäistä luottamusta, ja niillä on oltava tiettyjä samoja tavoitteita ja painopisteitä, jotta voidaan toteuttaa täysipainoista koordinointia monitasoisessa toimintaympäristössä.

| 3. | toteaa, että EU:lla on parantamisen varaa ideoiden muuntamisessa uusiksi tuotteiksi ja palveluiksi, ja katsoo, että on otettava käyttöön uusia politiikkoja, joilla helpotetaan tiedon luomiseen, välittämiseen ja soveltamiseen osallistuvien erilaisten yhteiskunnallisten toimijoiden verkostoitumista. Käytännössä tämä tarkoittaa, että julkishallintojen, korkeakoulujen, tutkimuskeskusten ja yritysten välille on luotava uusia yhteyksiä. |
| --- | --- |

3.

toteaa, että EU:lla on parantamisen varaa ideoiden muuntamisessa uusiksi tuotteiksi ja palveluiksi, ja katsoo, että on otettava käyttöön uusia politiikkoja, joilla helpotetaan tiedon luomiseen, välittämiseen ja soveltamiseen osallistuvien erilaisten yhteiskunnallisten toimijoiden verkostoitumista. Käytännössä tämä tarkoittaa, että julkishallintojen, korkeakoulujen, tutkimuskeskusten ja yritysten välille on luotava uusia yhteyksiä.

| 4. | katsoo, että investoiminen tutkimukseen ja kehitykseen on välttämätöntä mutta että se on tähän asti ollut riittämätöntä. Innovoinnin tukemiseksi Euroopassa on tärkeää yhdistää voimat ja kannustaa investoimista tutkimukseen erityisesti strategisilla aloilla. |
| --- | --- |

4.

katsoo, että investoiminen tutkimukseen ja kehitykseen on välttämätöntä mutta että se on tähän asti ollut riittämätöntä. Innovoinnin tukemiseksi Euroopassa on tärkeää yhdistää voimat ja kannustaa investoimista tutkimukseen erityisesti strategisilla aloilla.

| 5. | korostaa, että pelkästään yritysten maantieteellinen keskittäminen ei takaa klustereiden, verkostotalouden tai synergioiden syntymistä tai kilpailukyvyn kehittymistä. Klustereiden olemassaolo edellyttää kriittistä massaa ja riittävää tuotannon määrää. Yhteistoiminnan sujuminen ja jatkuvuus edellyttävät myös laadullisten näkökohtien ja ulkoisten olosuhteiden huomioonottamista ja erityisesti yritysten välistä luottamusta ja asianmukaisia suhteita. |
| --- | --- |

5.

korostaa, että pelkästään yritysten maantieteellinen keskittäminen ei takaa klustereiden, verkostotalouden tai synergioiden syntymistä tai kilpailukyvyn kehittymistä. Klustereiden olemassaolo edellyttää kriittistä massaa ja riittävää tuotannon määrää. Yhteistoiminnan sujuminen ja jatkuvuus edellyttävät myös laadullisten näkökohtien ja ulkoisten olosuhteiden huomioonottamista ja erityisesti yritysten välistä luottamusta ja asianmukaisia suhteita.

| 6. | katsoo, että kahden edellä mainitun tekijän mittaamiseen ei ole riittävästi tilastotietoa, ja ehdottaa, että Euroopan klusterienseurantakeskus tekisi tutkimuksen niiden edellytyksistä, koska ne määrittävät klusterien olemassaoloa. Tässä yhteydessä komitea voi tarjota tukeaan, koska sillä on kokemusta ja läheiset yhteydet alueisiin. |
| --- | --- |

6.

katsoo, että kahden edellä mainitun tekijän mittaamiseen ei ole riittävästi tilastotietoa, ja ehdottaa, että Euroopan klusterienseurantakeskus tekisi tutkimuksen niiden edellytyksistä, koska ne määrittävät klusterien olemassaoloa. Tässä yhteydessä komitea voi tarjota tukeaan, koska sillä on kokemusta ja läheiset yhteydet alueisiin.

| 7. | toteaa, että klusterit ovat tärkeitä innovaation vetureita. Ne edistävät teollisuuden ja palvelualan kilpailukykyä ja kestävää kehitystä sekä vauhdittavat alueiden talouskehitystä luomalla vaurautta ja työpaikkoja ja vaikuttamalla alueelliseen yhteenkuuluvuuteen, joka on yksi Lissabonin strategiaan sisältyvistä EU:n tavoitteista. |
| --- | --- |

7.

toteaa, että klusterit ovat tärkeitä innovaation vetureita. Ne edistävät teollisuuden ja palvelualan kilpailukykyä ja kestävää kehitystä sekä vauhdittavat alueiden talouskehitystä luomalla vaurautta ja työpaikkoja ja vaikuttamalla alueelliseen yhteenkuuluvuuteen, joka on yksi Lissabonin strategiaan sisältyvistä EU:n tavoitteista.

| 8. | katsoo, että monissa tapauksissa viranomaisten ja yksityisten tahojen tulisi osallistua klusterien toiminnan edistämiseen ja auttaa pitämään ne toimialansa huipulla. |
| --- | --- |

8.

katsoo, että monissa tapauksissa viranomaisten ja yksityisten tahojen tulisi osallistua klusterien toiminnan edistämiseen ja auttaa pitämään ne toimialansa huipulla.

| 9. | katsoo, että julkisella sektorilla voi myös olla merkittävä rooli pyrittäessä vastaamaan haasteisiin, joita liittyy klustereita koskeviin aloitteisiin. Se voi






  — | auttaa tavoitteiden asettamisessa ja tulosten seurannassa, |
| --- | --- | --- |

9.

katsoo, että julkisella sektorilla voi myös olla merkittävä rooli pyrittäessä vastaamaan haasteisiin, joita liittyy klustereita koskeviin aloitteisiin. Se voi

—

auttaa tavoitteiden asettamisessa ja tulosten seurannassa,

| — | helpottaa klustereiden luomiseen tähtäävää prosessia sen kehittyessä ja kypsyessä ajan myötä (kuten seuraavassa kohdassa esitetään), |
| --- | --- |

—

helpottaa klustereiden luomiseen tähtäävää prosessia sen kehittyessä ja kypsyessä ajan myötä (kuten seuraavassa kohdassa esitetään),

| — | sisällyttää klustereita koskevan aloitteen laajempaan poliittiseen toimintalistaan. |
| --- | --- |

—

sisällyttää klustereita koskevan aloitteen laajempaan poliittiseen toimintalistaan.

| 10. | katsoo myös, että viranomaisten tehtävänä on luoda klustereille myönteinen toimintaympäristö esimerkiksi seuraavin tavoin:






  — | Varmistetaan ammattitaitoisen työvoiman saanti. |
| --- | --- | --- |

10.

katsoo myös, että viranomaisten tehtävänä on luoda klustereille myönteinen toimintaympäristö esimerkiksi seuraavin tavoin:

—

Varmistetaan ammattitaitoisen työvoiman saanti.

| — | Yksinkertaistetaan klusterien perustamisen ja kehittämisen edellyttämiä hallintomenettelyjä. |
| --- | --- |

—

Yksinkertaistetaan klusterien perustamisen ja kehittämisen edellyttämiä hallintomenettelyjä.

| — | Kannustetaan tietokeskusten ja integroitujen palvelukeskusten perustamiseen. |
| --- | --- |

—

Kannustetaan tietokeskusten ja integroitujen palvelukeskusten perustamiseen.

| — | Tuetaan oppilaitosten ja klusterien välistä yhteistyötä etenkin perustamalla erityiskoulutusta tarjoavia yhteisiä keskuksia. Jokaisessa jäsenvaltiossa olisi syytä olla ainakin yksi klustereihin liittyvää erityiskoulutusta tarjoava oppilaitos. |
| --- | --- |

—

Tuetaan oppilaitosten ja klusterien välistä yhteistyötä etenkin perustamalla erityiskoulutusta tarjoavia yhteisiä keskuksia. Jokaisessa jäsenvaltiossa olisi syytä olla ainakin yksi klustereihin liittyvää erityiskoulutusta tarjoava oppilaitos.

| — | Varmistetaan, että saatavilla on klusterien tarpeet täyttäviä sopivia rahoitusvälineitä, ja vahvistetaan yrittäjien, innovaatiokeskusten, investoijien ja rahoituslähteiden välisiä suhteita. |
| --- | --- |

—

Varmistetaan, että saatavilla on klusterien tarpeet täyttäviä sopivia rahoitusvälineitä, ja vahvistetaan yrittäjien, innovaatiokeskusten, investoijien ja rahoituslähteiden välisiä suhteita.

| — | Helpotetaan koordinointia sekä klusterin sisällä että muiden klusterien kanssa sekä klusterien ja julkishallintojen välisiä yhteyksiä. |
| --- | --- |

—

Helpotetaan koordinointia sekä klusterin sisällä että muiden klusterien kanssa sekä klusterien ja julkishallintojen välisiä yhteyksiä.

| — | Edistetään klusterien ulkoisia kehittämismahdollisuuksia, vauhditetaan niiden toimintaa kansainvälisesti ja kannustetaan rajatylittävien verkostojen perustamiseen. Asianmukaisella politiikalla voidaan luoda alueelle ja klusterille merkki-imago, joka vahvistaa niiden mahdollisuuksia ulkoiseen kasvuun. |
| --- | --- |

—

Edistetään klusterien ulkoisia kehittämismahdollisuuksia, vauhditetaan niiden toimintaa kansainvälisesti ja kannustetaan rajatylittävien verkostojen perustamiseen. Asianmukaisella politiikalla voidaan luoda alueelle ja klusterille merkki-imago, joka vahvistaa niiden mahdollisuuksia ulkoiseen kasvuun.

| — | Edistetään tutkimus- ja kehitystoimintaa ja innovointia klusterien omalla vaikutusalueella ja kiinnitetään erityistä huomiota innovatiivisten aloitteiden käynnistämisen ja kehittämisen avaintekijöihin, jotka voivat saada aikaan kerrannaisvaikutuksia yksityissektorilla. |
| --- | --- |

—

Edistetään tutkimus- ja kehitystoimintaa ja innovointia klusterien omalla vaikutusalueella ja kiinnitetään erityistä huomiota innovatiivisten aloitteiden käynnistämisen ja kehittämisen avaintekijöihin, jotka voivat saada aikaan kerrannaisvaikutuksia yksityissektorilla.

| — | Tuetaan ja vauhditetaan yksityissektorin aloitteita ja muistetaan, että hallinnon kolme tasoa eli yhteisön taso sekä kansallinen ja alueellinen taso on nivottava yhteen ja että alueilla on keskeinen rooli määriteltäessä ja toteutettaessa klusterien tukemiseen tarkoitettuja politiikkoja. |
| --- | --- |

—

Tuetaan ja vauhditetaan yksityissektorin aloitteita ja muistetaan, että hallinnon kolme tasoa eli yhteisön taso sekä kansallinen ja alueellinen taso on nivottava yhteen ja että alueilla on keskeinen rooli määriteltäessä ja toteutettaessa klusterien tukemiseen tarkoitettuja politiikkoja.

Komitea korostaa kuitenkin, että viranomaisten on vältettävä kahta merkittävää virhettä:

| — | Klustereita ei pidä luoda tyhjästä. Ne kehittyvät yleensä luonnostaan, ja niiden keinotekoinen perustaminen ei todennäköisesti onnistu. |
| --- | --- |

—

Klustereita ei pidä luoda tyhjästä. Ne kehittyvät yleensä luonnostaan, ja niiden keinotekoinen perustaminen ei todennäköisesti onnistu.

| — | Samoista syistä on vältettävä klusterien elinkaaren keinotekoista pidentämistä silloin, kun markkinat ja teknologiat ovat jo tehneet ne tarpeettomiksi. |
| --- | --- |

—

Samoista syistä on vältettävä klusterien elinkaaren keinotekoista pidentämistä silloin, kun markkinat ja teknologiat ovat jo tehneet ne tarpeettomiksi.

| 11. | katsoo, että voidakseen kilpailla maailmanlaajuisilla markkinoilla klusterien on rakennettava vahva verkosto, johon kuuluu yrityksiä, korkeakouluja ja viranomaisia, ja ylläpidettävä jatkuvaa innovointiprosessia, joka mahdollistaa uusien yhteisvaikutusten syntymisen. Tämä on ainoa tapa varmistaa klusterien elinkelpoisuus tulevaisuudessa. On muistettava, että vaikka huippuosaaminen on yksi klusterien piirteistä, kaikki klusterit eivät voi saavuttaa samaa kehitystasoa tai kansainvälistä ulottuvuutta. Huippuosaaminen syntyy vähitellen ajan kuluessa erityisrahoituksen, hyvän hallinnoinnin ja rakenteellisten, markkinasuuntautuneiden uudistusten avulla. Niillä mahdollistetaan tuotannontekijöiden tarvittava liikkuvuus (riskipääoma ja tutkijat). |
| --- | --- |

11.

katsoo, että voidakseen kilpailla maailmanlaajuisilla markkinoilla klusterien on rakennettava vahva verkosto, johon kuuluu yrityksiä, korkeakouluja ja viranomaisia, ja ylläpidettävä jatkuvaa innovointiprosessia, joka mahdollistaa uusien yhteisvaikutusten syntymisen. Tämä on ainoa tapa varmistaa klusterien elinkelpoisuus tulevaisuudessa. On muistettava, että vaikka huippuosaaminen on yksi klusterien piirteistä, kaikki klusterit eivät voi saavuttaa samaa kehitystasoa tai kansainvälistä ulottuvuutta. Huippuosaaminen syntyy vähitellen ajan kuluessa erityisrahoituksen, hyvän hallinnoinnin ja rakenteellisten, markkinasuuntautuneiden uudistusten avulla. Niillä mahdollistetaan tuotannontekijöiden tarvittava liikkuvuus (riskipääoma ja tutkijat).

| 12. | katsoo, että nykyään markkinoiden globalisoituessa on keskeisen tärkeää luoda klustereiden avulla maailmanlaajuisia arvoketjuja yritysten välisen koordinoinnin ja yleisen kilpailukyvyn kehittämiseksi. Innovointi on kaikkien klusterien perusominaisuus, mutta kaikki niistä eivät toimi korkean teknologian aloilla, vaan jotkut toimivat myös keskitason tai matalan teknologian aloilla. |
| --- | --- |

12.

katsoo, että nykyään markkinoiden globalisoituessa on keskeisen tärkeää luoda klustereiden avulla maailmanlaajuisia arvoketjuja yritysten välisen koordinoinnin ja yleisen kilpailukyvyn kehittämiseksi. Innovointi on kaikkien klusterien perusominaisuus, mutta kaikki niistä eivät toimi korkean teknologian aloilla, vaan jotkut toimivat myös keskitason tai matalan teknologian aloilla.

| 13. | muistuttaa, että klusterit ovat erityisen hyödyllisiä pk-yrityksille, koska niiden tarjoama toimintaympäristö kannustaa yhteyksiin korkeakoulujen ja suurten yritysten kanssa ja mahdollistaa pääsyn kansainvälisiin kaupan verkostoihin. |
| --- | --- |

13.

muistuttaa, että klusterit ovat erityisen hyödyllisiä pk-yrityksille, koska niiden tarjoama toimintaympäristö kannustaa yhteyksiin korkeakoulujen ja suurten yritysten kanssa ja mahdollistaa pääsyn kansainvälisiin kaupan verkostoihin.

| 14. | varoittaa kuitenkin siitä, että jotkut maat ja alueet keskittyvät liikaa pk-yrityksiin ja jättävät huomiotta sen tosiseikan, että ellei klustereihin kuulu riittävän suuria yrityksiä, niiden vaikutus voi jäädä vaatimattomaksi. |
| --- | --- |

14.

varoittaa kuitenkin siitä, että jotkut maat ja alueet keskittyvät liikaa pk-yrityksiin ja jättävät huomiotta sen tosiseikan, että ellei klustereihin kuulu riittävän suuria yrityksiä, niiden vaikutus voi jäädä vaatimattomaksi.

Panos Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamiseen

| 15. | katsoo, että nykyisin tuotannontekijöiden vapaa liikkuvuus ja kehittyneiden talouksien korkeat kustannukset suosivat toiminnan siirtämistä. Siihen on vastattava suuntaamalla tuotantojärjestelmiä korkean lisäarvon toimintaan ja erityisesti tutkimukseen ja kehitykseen sekä innovointiin. |
| --- | --- |

15.

katsoo, että nykyisin tuotannontekijöiden vapaa liikkuvuus ja kehittyneiden talouksien korkeat kustannukset suosivat toiminnan siirtämistä. Siihen on vastattava suuntaamalla tuotantojärjestelmiä korkean lisäarvon toimintaan ja erityisesti tutkimukseen ja kehitykseen sekä innovointiin.

| 16. | toteaa, että Lissabonin strategia oli vastaus globalisaation uusiin haasteisiin, koska sen tarkoituksena oli vahvistaa EU:n inhimillistä pääomaa, lisätä innovaatiopolitiikan johdonmukaisuutta ja luoda sille lainsäädäntökehys, edistää innovatiivisten yritysten perustamista ja kasvua ja kehittää innovaatiojärjestelmän sisäisiä rajapintoja. Näiden tavoitteiden saavuttaminen helpottaa siirtymistä innovoinnille ja osaamiselle avoimeen ja siten myös — ellei kustannusten niin ainakin lisäarvon kannalta — kilpailukykyiseen yhteiskuntaan. |
| --- | --- |

16.

toteaa, että Lissabonin strategia oli vastaus globalisaation uusiin haasteisiin, koska sen tarkoituksena oli vahvistaa EU:n inhimillistä pääomaa, lisätä innovaatiopolitiikan johdonmukaisuutta ja luoda sille lainsäädäntökehys, edistää innovatiivisten yritysten perustamista ja kasvua ja kehittää innovaatiojärjestelmän sisäisiä rajapintoja. Näiden tavoitteiden saavuttaminen helpottaa siirtymistä innovoinnille ja osaamiselle avoimeen ja siten myös — ellei kustannusten niin ainakin lisäarvon kannalta — kilpailukykyiseen yhteiskuntaan.

| 17. | korostaa, että alueiden kilpailukyvyn lisäämiseksi on tärkeää edistää pääomavaltaisia ja selkeästi innovatiivisia aloja, joiden henkilöstö on pitkälle erikoistunutta. |
| --- | --- |

17.

korostaa, että alueiden kilpailukyvyn lisäämiseksi on tärkeää edistää pääomavaltaisia ja selkeästi innovatiivisia aloja, joiden henkilöstö on pitkälle erikoistunutta.

| 18. | toteaa, että yksityisiä investointeja tutkimus- ja kehitystoimintaan ei Euroopassa ole riittävästi. Komitea katsoo kuitenkin, että julkisten varojen lisääminen tutkimus- ja kehitystoimintaan ei ole järkevää, elleivät yritykset itse omaksu tavoitteita ja käynnistä tarvittavia aloitteita. Onkin tärkeää, että kunkin maan julkiset t&k-menot ovat riittävällä tasolla ollakseen tehokkaita. Tämä on ainoa tapa ohjata tutkimus- ja kehitystoiminnan kustannuksia markkinoille. Julkisten tutkimus- ja kehitystoimintaan tehtävien sijoitusten tulisi tukea yksityisen sektorin t&k-toimintaan sijoittamista, jotta sen osuus bruttokansantuotteesta nousisi merkittävästi Euroopan alueilla. Tämän tavoitteen saavuttamisessa on neljä tärkeää toimintalohkoa:






  — | Kannustetaan klusterien sekä yritysten ja julkisten laitosten muodostamien ryhmittymien kehittämistä erittäin innovatiivisille aloille. |
| --- | --- | --- |

18.

toteaa, että yksityisiä investointeja tutkimus- ja kehitystoimintaan ei Euroopassa ole riittävästi. Komitea katsoo kuitenkin, että julkisten varojen lisääminen tutkimus- ja kehitystoimintaan ei ole järkevää, elleivät yritykset itse omaksu tavoitteita ja käynnistä tarvittavia aloitteita. Onkin tärkeää, että kunkin maan julkiset t&k-menot ovat riittävällä tasolla ollakseen tehokkaita. Tämä on ainoa tapa ohjata tutkimus- ja kehitystoiminnan kustannuksia markkinoille. Julkisten tutkimus- ja kehitystoimintaan tehtävien sijoitusten tulisi tukea yksityisen sektorin t&k-toimintaan sijoittamista, jotta sen osuus bruttokansantuotteesta nousisi merkittävästi Euroopan alueilla. Tämän tavoitteen saavuttamisessa on neljä tärkeää toimintalohkoa:

—

Kannustetaan klusterien sekä yritysten ja julkisten laitosten muodostamien ryhmittymien kehittämistä erittäin innovatiivisille aloille.

| — | Perustetaan tällaiseen toimintaan sopivia paikkoja, joissa osaaminen (korkeakoulut) ja yritykset sijaitsevat vieri vieressä (tiede- ja teknologiapuistot). |
| --- | --- |

—

Perustetaan tällaiseen toimintaan sopivia paikkoja, joissa osaaminen (korkeakoulut) ja yritykset sijaitsevat vieri vieressä (tiede- ja teknologiapuistot).

| — | Lisätään sekä rahoitus- että muita välineitä, joilla tuetaan uusien innovatiivisten yritysten perustamista. |
| --- | --- |

—

Lisätään sekä rahoitus- että muita välineitä, joilla tuetaan uusien innovatiivisten yritysten perustamista.

| — | Kannustetaan erilaisten osaamis-, tutkimus- ja kehitys- sekä innovaatiokeskusten välistä verkostoitumista sekä edistetään tiedonvaihtofoorumeja ja innovaatiotoiminnassa menestyvien alueiden verkostojen perustamista. |
| --- | --- |

—

Kannustetaan erilaisten osaamis-, tutkimus- ja kehitys- sekä innovaatiokeskusten välistä verkostoitumista sekä edistetään tiedonvaihtofoorumeja ja innovaatiotoiminnassa menestyvien alueiden verkostojen perustamista.

Yhteisön ulottuvuuden kehittäminen

| 19. | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission lukuisten ohjelmien ja verkostojen välityksellä toteuttamiin toimiin, jotka ovat johtaneet todelliseen edistymiseen klusterien suunnittelussa ja perustamisessa ja mahdollistaneet kokemusten vaihtamisen. |
| --- | --- |

19.

suhtautuu myönteisesti Euroopan komission lukuisten ohjelmien ja verkostojen välityksellä toteuttamiin toimiin, jotka ovat johtaneet todelliseen edistymiseen klusterien suunnittelussa ja perustamisessa ja mahdollistaneet kokemusten vaihtamisen.

| 20. | ei aseta kyseenalaiseksi Euroopan komission tukea uusien ja vahvistettujen klusterien kehittämiseksi kansallisella tai alueellisella tasolla. Komitea katsoo kuitenkin, että tarvitaan tietoa hyvien käytäntöjen tunnistamisesta ja kehittämisestä. Lisäksi tarvitaan keskuksia määrittelemään välineitä, joita voitaisiin hyödyntää järjestelmällisesti ja joiden tulisi olla helposti toimijoiden saatavilla. Komitea huomauttaa, että se on käynnistänyt tätä tarkoitusta varten tutkimuksen aiheesta ”Klusterit ja klusteripolitiikka — opas paikallis- ja aluetason päättäjille”. |
| --- | --- |

20.

ei aseta kyseenalaiseksi Euroopan komission tukea uusien ja vahvistettujen klusterien kehittämiseksi kansallisella tai alueellisella tasolla. Komitea katsoo kuitenkin, että tarvitaan tietoa hyvien käytäntöjen tunnistamisesta ja kehittämisestä. Lisäksi tarvitaan keskuksia määrittelemään välineitä, joita voitaisiin hyödyntää järjestelmällisesti ja joiden tulisi olla helposti toimijoiden saatavilla. Komitea huomauttaa, että se on käynnistänyt tätä tarkoitusta varten tutkimuksen aiheesta ”Klusterit ja klusteripolitiikka — opas paikallis- ja aluetason päättäjille”.

| 21. | kehottaa Euroopan komissiota laatimaan puiteohjelman, jolla helpotetaan kaikkien asiaankuuluvien hallintojen yhteistyötä ja verkostoitumista, sekä suuntaviivat klusterien perustamista ja rajatylittävää yhteistyötä varten. Klusterien välinen yhteistyö on lupaava keino vahvistaa Euroopan innovaatiokykyä ja kiinnittää sijoittajien ja innovoijien huomiota maailmanlaajuisesti. Klusteriorganisaatioiden rajatylittävän yhteistyön ei sen vuoksi pidä rajoittua pelkästään Eurooppaan vaan sen tulisi olla maailmanlaajuista, ja lopullisena tavoitteena tulisi olla ns. maailmanluokan klustereiden muodostaminen. |
| --- | --- |

21.

kehottaa Euroopan komissiota laatimaan puiteohjelman, jolla helpotetaan kaikkien asiaankuuluvien hallintojen yhteistyötä ja verkostoitumista, sekä suuntaviivat klusterien perustamista ja rajatylittävää yhteistyötä varten. Klusterien välinen yhteistyö on lupaava keino vahvistaa Euroopan innovaatiokykyä ja kiinnittää sijoittajien ja innovoijien huomiota maailmanlaajuisesti. Klusteriorganisaatioiden rajatylittävän yhteistyön ei sen vuoksi pidä rajoittua pelkästään Eurooppaan vaan sen tulisi olla maailmanlaajuista, ja lopullisena tavoitteena tulisi olla ns. maailmanluokan klustereiden muodostaminen.

| 22. | katsoo, että klusterien välinen yhteistyö on pk-yrityksille ratkaisevan tärkeää. Se helpottaa tiedonkulkua ja teknisen tiedon vaihtoa ja mahdollistaa tutkimusinfrastruktuurin ja tuotantoresurssien jakamisen. |
| --- | --- |

22.

katsoo, että klusterien välinen yhteistyö on pk-yrityksille ratkaisevan tärkeää. Se helpottaa tiedonkulkua ja teknisen tiedon vaihtoa ja mahdollistaa tutkimusinfrastruktuurin ja tuotantoresurssien jakamisen.

| 23. | katsoo, että on olemassa tietynlaista ristiriitaa, koska monet klusterit haluavat kehittää toimintaansa omilla alueillaan tai kotimaissaan, kun taas toisaalta tiedon ja parhaiden käytäntöjen vaihtaminen muissa valtioissa sijaitsevien naapuriklusterien kanssa tarjoaa suuria mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

23.

katsoo, että on olemassa tietynlaista ristiriitaa, koska monet klusterit haluavat kehittää toimintaansa omilla alueillaan tai kotimaissaan, kun taas toisaalta tiedon ja parhaiden käytäntöjen vaihtaminen muissa valtioissa sijaitsevien naapuriklusterien kanssa tarjoaa suuria mahdollisuuksia.

| 24. | kehottaa komissiota poistamaan EU:sta kaikki kaupan ja investointien esteet. Sisämarkkinoiden täysimääräinen toteuttaminen on keskeinen osa markkinoiden avaamista kilpailulle. |
| --- | --- |

24.

kehottaa komissiota poistamaan EU:sta kaikki kaupan ja investointien esteet. Sisämarkkinoiden täysimääräinen toteuttaminen on keskeinen osa markkinoiden avaamista kilpailulle.

| 25. | huomauttaa, että kaupan esteet sekä lainsäädännön, sosiaaliturvan ja hallinto- ja verojärjestelmien erot voivat haitata merkittävästi rajatylittävää yhteistyötä. Lisäksi kielirajat vaikuttavat niin, että klusterit toimivat ja toteuttavat tavoitteitaan useimmiten kotimaansa rajojen sisäpuolella, mikä rajoittaa niiden kansainvälisiä yhteyksiä. |
| --- | --- |

25.

huomauttaa, että kaupan esteet sekä lainsäädännön, sosiaaliturvan ja hallinto- ja verojärjestelmien erot voivat haitata merkittävästi rajatylittävää yhteistyötä. Lisäksi kielirajat vaikuttavat niin, että klusterit toimivat ja toteuttavat tavoitteitaan useimmiten kotimaansa rajojen sisäpuolella, mikä rajoittaa niiden kansainvälisiä yhteyksiä.

AK:n suositukset

| 26. | suosittaa, että Euroopan komissio korjaa klusterien edistämiseen tarkoitettujen toimien hajanaisuuden, ja katsoo, että ne tulisi koota yhteen erityiseen toimintalinjaan, jolla edistetään klusterien toimintaa ja tuetaan niiden yhteistyötä. |
| --- | --- |

26.

suosittaa, että Euroopan komissio korjaa klusterien edistämiseen tarkoitettujen toimien hajanaisuuden, ja katsoo, että ne tulisi koota yhteen erityiseen toimintalinjaan, jolla edistetään klusterien toimintaa ja tuetaan niiden yhteistyötä.

| 27. | katsoo, että kun otetaan huomioon komission antama entistä suurempi merkitys alueviranomaisten toiminnalle klusterialoitteiden edistämisessä, koordinoinnissa ja hyödyntämisessä, komission tulee välttämättömänä täydentävänä toimena varmistaa, että sen suoraan hallinnoimat tutkimus- ja innovaatioaloitteet (pääasiassa seitsemäs puiteohjelma ja yhteisöaloiteohjelmat) ovat entistä näkyvämmin esillä aluetasolla. Asiaan on myös kiinnitettävä erityistä huomiota, jotta voidaan varmistaa asianmukainen vuorovaikutus komission tutkimuksen ja innovoinnin alalle perustamien riippumattomien virastojen ja yhteisten teknologialoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

27.

katsoo, että kun otetaan huomioon komission antama entistä suurempi merkitys alueviranomaisten toiminnalle klusterialoitteiden edistämisessä, koordinoinnissa ja hyödyntämisessä, komission tulee välttämättömänä täydentävänä toimena varmistaa, että sen suoraan hallinnoimat tutkimus- ja innovaatioaloitteet (pääasiassa seitsemäs puiteohjelma ja yhteisöaloiteohjelmat) ovat entistä näkyvämmin esillä aluetasolla. Asiaan on myös kiinnitettävä erityistä huomiota, jotta voidaan varmistaa asianmukainen vuorovaikutus komission tutkimuksen ja innovoinnin alalle perustamien riippumattomien virastojen ja yhteisten teknologialoitteiden kanssa.

| 28. | kehottaa yhdenmukaistamaan klustereiden kannustuskriteerit ja sisällyttämään ne kaikkeen yhteisötason toimintaan, sillä AK katsoo niiden olevan tärkeä lisä yhteisön nykyisiin politiikkoihin kaikilla tasoilla. Näin voidaan luoda yksi johdonmukainen lähestymistapa nykyisin monilla aloilla sovellettavien erilaisten klustereita koskevien unionin aloitteiden sijaan. Esimerkkejä tällaisista osa-alueista ovat tutkimus- ja kehitystoiminta, alueidenvälinen yhteistyöpolitiikka, teknologia- tai kilpailuseuranta ja projektirahoitustuki. |
| --- | --- |

28.

kehottaa yhdenmukaistamaan klustereiden kannustuskriteerit ja sisällyttämään ne kaikkeen yhteisötason toimintaan, sillä AK katsoo niiden olevan tärkeä lisä yhteisön nykyisiin politiikkoihin kaikilla tasoilla. Näin voidaan luoda yksi johdonmukainen lähestymistapa nykyisin monilla aloilla sovellettavien erilaisten klustereita koskevien unionin aloitteiden sijaan. Esimerkkejä tällaisista osa-alueista ovat tutkimus- ja kehitystoiminta, alueidenvälinen yhteistyöpolitiikka, teknologia- tai kilpailuseuranta ja projektirahoitustuki.

Image

| 29. | korostaa, että kaikissa kyseisen yhtenäisen näkemyksen mukaisesti edistettävissä toimenpiteissä tulisi keskittyä kasvuun ja kilpailukykyyn sekä ensisijaisiin toiminta-aloihin, joiden on kokemusten ja tietojen vaihdon lisäksi sisällettävä yhteisiä hankkeita ja aloitteita, hankkeiden välistä henkilökunnan ja edunsaajien vaihtoa, yhteisön verkostojen ja laitosten kehittämistä jne.

  Tätä tarkoitusta varten komitea ehdottaa seuraavia toimia:







  1. | OTETAAN KÄYTTÖÖN YHTEINEN STRATEGINEN KLUSTERIKEHYS
  katsoo, että tulisi luoda yleinen strateginen kehys, jolla koottaisiin yhteen eri sidosryhmien eli julkishallintojen, korkeakoulujen, tutkimuskeskusten ja yritysten käyttämät lähestymistavat, jotta edellä mainittua kolmea prosessia voitaisiin soveltaa koordinoidusti. Näin






  — | mahdollistetaan edellytysten luominen klusterien perustamiselle ja edistetään niiden kehitystä |
| --- | --- | --- | --- |

29.

korostaa, että kaikissa kyseisen yhtenäisen näkemyksen mukaisesti edistettävissä toimenpiteissä tulisi keskittyä kasvuun ja kilpailukykyyn sekä ensisijaisiin toiminta-aloihin, joiden on kokemusten ja tietojen vaihdon lisäksi sisällettävä yhteisiä hankkeita ja aloitteita, hankkeiden välistä henkilökunnan ja edunsaajien vaihtoa, yhteisön verkostojen ja laitosten kehittämistä jne.

Tätä tarkoitusta varten komitea ehdottaa seuraavia toimia:

1.

OTETAAN KÄYTTÖÖN YHTEINEN STRATEGINEN KLUSTERIKEHYS

katsoo, että tulisi luoda yleinen strateginen kehys, jolla koottaisiin yhteen eri sidosryhmien eli julkishallintojen, korkeakoulujen, tutkimuskeskusten ja yritysten käyttämät lähestymistavat, jotta edellä mainittua kolmea prosessia voitaisiin soveltaa koordinoidusti. Näin

—

mahdollistetaan edellytysten luominen klusterien perustamiselle ja edistetään niiden kehitystä

| — | kannustetaan klusterien ehdottamien aloitteiden toteuttamiseen |
| --- | --- |

—

kannustetaan klusterien ehdottamien aloitteiden toteuttamiseen

| — | yhdistetään klusterit sekä kansallisella että kansainvälisellä tasolla yhteistyötä ja kokemusten vaihtoa varten. |
| --- | --- |

—

yhdistetään klusterit sekä kansallisella että kansainvälisellä tasolla yhteistyötä ja kokemusten vaihtoa varten.

ehdottaa näin ollen strategisen kehyksen luomisprosessin ensiaskeleeksi korkean tason asiantuntijaryhmän perustamista. Ryhmän tehtävänä olisi tutkia aihetta ja osoittaa neuvostolle ja komissiolle suuntaviivat kriteerien integroimiseksi ja yhdenmukaistamiseksi. Ryhmän tulisi toimia hyvin itsenäisesti ja sen puheenjohtajan tulisi olla alalla tunnustettua arvovaltaa nauttiva henkilö. Ryhmään tulisi niin ikään kuulua kaikkien aiheeseen liittyvien tahojen edustajia: poliittisia edustajia, eri hallintojen, erityisesti aluehallinnon, edustajia, klustereiden hallinnasta kokemusta hankkineiden yritysten edustajia, yliopistojen, tutkimus- ja teknologiakeskusten, rahoituslaitosten sekä muiden mahdollisten rahoittajatahojen (bisnesenkeleiden verkostojen, riskipääomarahastojen jne.) edustajia.

katsoo, että strateginen kehys hyödyttäisi tietyillä aloilla jo olemassaolevia klustereihin liittyviä aloitteita, kokoaisi ne yhteen ja loisi toimintalinjoja, joilla voidaan edistää klusterien kehittämiseen kuuluvia prosesseja.

Pohdintavaihe

| — | Luodaan kehittämiseen tarvittavat ulkoiset olosuhteet. |
| --- | --- |

—

Luodaan kehittämiseen tarvittavat ulkoiset olosuhteet.

| — | Tarjotaan rahoitusapua, jotta voidaan liittää yhteen samalla alueella sijaitsevat pienet ja suuret yritykset ja hyödyntää mahdollisia yhteisvaikutuksia. |
| --- | --- |

—

Tarjotaan rahoitusapua, jotta voidaan liittää yhteen samalla alueella sijaitsevat pienet ja suuret yritykset ja hyödyntää mahdollisia yhteisvaikutuksia.

| — | Yksilöidään hankkeen vetureina toimivat yritykset. |
| --- | --- |

—

Yksilöidään hankkeen vetureina toimivat yritykset.

| — | Luodaan yhteyksiä alan tutkimuskeskusten kanssa. |
| --- | --- |

—

Luodaan yhteyksiä alan tutkimuskeskusten kanssa.

Käynnistysvaihe

| — | Kehitetään luottamukselliset suhteet. |
| --- | --- |

—

Kehitetään luottamukselliset suhteet.

| — | Yhdistetään eri klustereihin kuuluvia yrityksiä rajatylittävien metaklusterien luomiseksi. |
| --- | --- |

—

Yhdistetään eri klustereihin kuuluvia yrityksiä rajatylittävien metaklusterien luomiseksi.

| — | Luodaan oma organisaatiorakenne ja merkki-imago. |
| --- | --- |

—

Luodaan oma organisaatiorakenne ja merkki-imago.

| — | Kehitetään strategista yhteistyötä koskeva suunnitelma. |
| --- | --- |

—

Kehitetään strategista yhteistyötä koskeva suunnitelma.

Kasvuvaihe

| — | Luodaan ja kehitetään omia projekteja. |
| --- | --- |

—

Luodaan ja kehitetään omia projekteja.

| — | Sisällytetään klusterit eurooppalaisiin teknologiafoorumeihin. |
| --- | --- |

—

Sisällytetään klusterit eurooppalaisiin teknologiafoorumeihin.

| — | Luodaan klusterien välisiä kumppanuuksia ja alueidenvälinen yhteistyöfoorumi. |
| --- | --- |

—

Luodaan klusterien välisiä kumppanuuksia ja alueidenvälinen yhteistyöfoorumi.

| — | Tiedotetaan klustereiden yhteistyön tuloksista ja varmistetaan, että hankkeen tulokset tulevat tunnetuiksi myös muilla alueilla. |
| --- | --- |

—

Tiedotetaan klustereiden yhteistyön tuloksista ja varmistetaan, että hankkeen tulokset tulevat tunnetuiksi myös muilla alueilla.

| — | Luodaan uusia tuotteita yhteisten aloitteiden tuloksena. |
| --- | --- |

—

Luodaan uusia tuotteita yhteisten aloitteiden tuloksena.

Kypsyysvaihe

| — | Luodaan omia patentteja ja innovaatioita. |
| --- | --- |

—

Luodaan omia patentteja ja innovaatioita.

| — | Syntyy kaupallisia alaklustereita. |
| --- | --- |

—

Syntyy kaupallisia alaklustereita.

| — | Kehitetään strategisia kumppanuuksia taloudellista kehitystä varten. |
| --- | --- |

—

Kehitetään strategisia kumppanuuksia taloudellista kehitystä varten.

| — | Houkutellaan alueelle uusia investointeja. |
| --- | --- |

—

Houkutellaan alueelle uusia investointeja.

| 2. | ALOITTEET, JOILLA EDISTETÄÄN STRATEGISEN KEHYKSEN LUOMISTA JA LISÄTÄÄN HANKKEEN USKOTTAVUUTTA
  toteaa, että klustereissa tehtävää yritysten välistä yhteistyötä on kannustettava edistämällä ensiluokkaisen klusteriverkkojen verkoston luomista, jotta kyseiset klusterit voivat jakaa palveluja sekä tietoa parhaista käytänteistä EU:n tasolla ja maailmanlaajuisesti. Yhteistyötä olisi kannustettava esimerkiksi seuraavin tavoin:






  — | Kehitetään ja otetaan käyttöön yhteistyövälineitä, jotta alueellisissa klustereissa saatua osaamista voidaan jakaa. |
| --- | --- | --- |

2.

ALOITTEET, JOILLA EDISTETÄÄN STRATEGISEN KEHYKSEN LUOMISTA JA LISÄTÄÄN HANKKEEN USKOTTAVUUTTA

toteaa, että klustereissa tehtävää yritysten välistä yhteistyötä on kannustettava edistämällä ensiluokkaisen klusteriverkkojen verkoston luomista, jotta kyseiset klusterit voivat jakaa palveluja sekä tietoa parhaista käytänteistä EU:n tasolla ja maailmanlaajuisesti. Yhteistyötä olisi kannustettava esimerkiksi seuraavin tavoin:

—

Kehitetään ja otetaan käyttöön yhteistyövälineitä, jotta alueellisissa klustereissa saatua osaamista voidaan jakaa.

| — | Tuetaan eri klustereihin kuuluvien toimijoiden ja erityisesti yritysten yhteisiä tapahtumia ja tapaamisia. |
| --- | --- |

—

Tuetaan eri klustereihin kuuluvien toimijoiden ja erityisesti yritysten yhteisiä tapahtumia ja tapaamisia.

| — | Laaditaan kaikkien eurooppalaisten klusterien toiminnasta yhteinen vuosikertomus. |
| --- | --- |

—

Laaditaan kaikkien eurooppalaisten klusterien toiminnasta yhteinen vuosikertomus.

| — | Edistetään yhteisten palvelujen kehittämistä koulutus-, tiedotus- ym. aloilla. |
| --- | --- |

—

Edistetään yhteisten palvelujen kehittämistä koulutus-, tiedotus- ym. aloilla.

korostaa, että julkishallintojen on tärkeää kannustaa kysyntää ennakoivia hankkeita seuraavin tavoin:

| — | Yhdistetään eri alueilla sijaitsevat teknologian seurantakeskukset luomalla teollisen tutkimuksen ja innovoinnin eurooppalainen seurantajärjestelmä ja lisäämällä henkistä pääomaa koskevaa tietoa, jotta voidaan ennakoida mahdollisia tarjontapuolen ratkaisuja ja lisäarvoa tuottavia teknologioita. |
| --- | --- |

—

Yhdistetään eri alueilla sijaitsevat teknologian seurantakeskukset luomalla teollisen tutkimuksen ja innovoinnin eurooppalainen seurantajärjestelmä ja lisäämällä henkistä pääomaa koskevaa tietoa, jotta voidaan ennakoida mahdollisia tarjontapuolen ratkaisuja ja lisäarvoa tuottavia teknologioita.

| — | Kannustetaan yhteistyöhön eurooppalaisten teknologiafoorumien kanssa |
| --- | --- |

—

Kannustetaan yhteistyöhön eurooppalaisten teknologiafoorumien kanssa

| — | Toteutetaan useiden alueiden yhteisiä julkisen sektorin hankkeita (yhteiset vaatimusmäärittelyt ja hankintaprosessit) |
| --- | --- |

—

Toteutetaan useiden alueiden yhteisiä julkisen sektorin hankkeita (yhteiset vaatimusmäärittelyt ja hankintaprosessit)

| — | Edistetään yhteisten sääntöjen luomista eri aloille, jotta voidaan kannustaa ja valmistautua innovatiivisten teknologioiden kehittämiseen. |
| --- | --- |

—

Edistetään yhteisten sääntöjen luomista eri aloille, jotta voidaan kannustaa ja valmistautua innovatiivisten teknologioiden kehittämiseen.

korostaa, että on erittäin tärkeää koota kaikki olemassaoleva tieto yhteen klustereita koskevaan eurooppalaiseen tietojärjestelmään (Infocluster) ja sisällyttää siihen yrityksille hyödyllisiä tietoja, joita nykyään on vain osittain saatavilla. Komitea katsoo, että parhaiten tällaista tietojärjestelmätehtävää voisi hoitaa eurooppalainen klustereiden seurantakeskus. Järjestelmään sisältyisi:

| — | alueellinen tietojärjestelmä, joka kattaa nykyiset infrastruktuurit ja tutkimuskeskukset, tutkimuksen ja kehityksen sekä innovoinnin alalla toimivat yritykset, korkeakoulut ja muut laitokset, kehitettävät tutkimusalat, tärkeimmät tekniset ja poliittiset yhteydet jne. Järjestelmä helpottaisi osaamiskeskusten ja klusterien verkostoitumista. Euroopan komissio voisi hallinnoida järjestelmää yhteistyössä AK:n kanssa, ja AK voisi osaltaan tarjota yhteyksiä alueisiin ja aluetason klustereihin. |
| --- | --- |

—

alueellinen tietojärjestelmä, joka kattaa nykyiset infrastruktuurit ja tutkimuskeskukset, tutkimuksen ja kehityksen sekä innovoinnin alalla toimivat yritykset, korkeakoulut ja muut laitokset, kehitettävät tutkimusalat, tärkeimmät tekniset ja poliittiset yhteydet jne. Järjestelmä helpottaisi osaamiskeskusten ja klusterien verkostoitumista. Euroopan komissio voisi hallinnoida järjestelmää yhteistyössä AK:n kanssa, ja AK voisi osaltaan tarjota yhteyksiä alueisiin ja aluetason klustereihin.

| — | dynaaminen eurooppalainen kilpailubarometri, jonka avulla klusterit voisivat verrata toimintaansa muihin vastaaviin ja nähdä asemansa kilpailussa |
| --- | --- |

—

dynaaminen eurooppalainen kilpailubarometri, jonka avulla klusterit voisivat verrata toimintaansa muihin vastaaviin ja nähdä asemansa kilpailussa

| — | klusteripoliittinen kartoitus, joka sisältää kunkin maantieteellisen alueen kansalliset ja alueelliset politiikat kaikilla aloilla (tutkimuksen ja kehityksen sekä innovoinnin rahoitus, rahoitusvälineet, koulutus ja vaihto-ohjelmat jne.) tiedonvaihtoa varten |
| --- | --- |

—

klusteripoliittinen kartoitus, joka sisältää kunkin maantieteellisen alueen kansalliset ja alueelliset politiikat kaikilla aloilla (tutkimuksen ja kehityksen sekä innovoinnin rahoitus, rahoitusvälineet, koulutus ja vaihto-ohjelmat jne.) tiedonvaihtoa varten

| — | erilaisia kertomuksia yritysten tai klusterien soveltamista parhaista käytännöistä osaamisen jakamiseksi. |
| --- | --- |

—

erilaisia kertomuksia yritysten tai klusterien soveltamista parhaista käytännöistä osaamisen jakamiseksi.

katsoo, että innovoinnin tukemiseen tarkoitettuja rahoitusvälineitä (pääoma/lainat/suora tuki) on koordinoitava alueittain tai valtioittain, jotta investointeja useisiin Euroopan valtioihin kuuluvia alueita käsittäviin suuriin hankkeisiin voidaan helpottaa klusterien välityksellä hyödyntämällä täysipainoisemmin Euroopan investointipankin ja Euroopan investointirahaston kaltaisten unionin rahastojen tukea.

toteaa, että klusterit voivat hyödyntää yhteisiä resursseja ja palveluita, jotta voidaan varmistaa korkealaatuisten palvelujen saatavuus. Tällaisia palveluja ovat esimerkiksi:

| — | erikoisalojen työpaikkojen vaihto, tutkijanvaihto-ohjelmat ja yksityisen sektorin tarjoama koulutus |
| --- | --- |

—

erikoisalojen työpaikkojen vaihto, tutkijanvaihto-ohjelmat ja yksityisen sektorin tarjoama koulutus

| — | yrityshautomopalveluita jakavien yritysten liikkuvuus |
| --- | --- |

—

yrityshautomopalveluita jakavien yritysten liikkuvuus

| — | teknisten taitojen, tutkimusrakenteiden ja tuotantovalmiuksien vaihto mittakaavaetujen saavuttamiseksi |
| --- | --- |

—

teknisten taitojen, tutkimusrakenteiden ja tuotantovalmiuksien vaihto mittakaavaetujen saavuttamiseksi

| — | tutkimuksen seurantaa, teollista innovointia ja henkistä pääomaa koskevaa tietoa käsittelevän eurooppalaisen järjestelmän kehittäminen. |
| --- | --- |

—

tutkimuksen seurantaa, teollista innovointia ja henkistä pääomaa koskevaa tietoa käsittelevän eurooppalaisen järjestelmän kehittäminen.

| 3. | ARVIOINTITOIMET (ENNEN HANKETTA, SEN AIKANA JA SEN JÄLKEEN) TULEVIEN HANKKEIDEN OHJEISTAMISEKSI
  katsoo, että arviointi on tutkimusväline, jonka puitteissa voidaan hyödyntää erityisiä tekniikkoja ja vastata seuraavanlaisiin kysymyksiin: Onko klusterin tarpeet täytetty? Onko suunniteltu sopiva strategia ja onko se otettu asianmukaisesti käyttöön? Onko sillä toivottu vaikutus? Voidaanko saavuttamatta jääneitä tavoitteita tarkastella uudelleen? Voidaanko strategian tehokkuutta lisätä?
  toteaa, että arviointi on väline, jota tulisi käyttää koko toteuttamisvaiheen ajan, ja että sen tulisi muun muassa lisätä klusteripolitiikan uskottavuutta. |
| --- | --- |

3.

ARVIOINTITOIMET (ENNEN HANKETTA, SEN AIKANA JA SEN JÄLKEEN) TULEVIEN HANKKEIDEN OHJEISTAMISEKSI

katsoo, että arviointi on tutkimusväline, jonka puitteissa voidaan hyödyntää erityisiä tekniikkoja ja vastata seuraavanlaisiin kysymyksiin: Onko klusterin tarpeet täytetty? Onko suunniteltu sopiva strategia ja onko se otettu asianmukaisesti käyttöön? Onko sillä toivottu vaikutus? Voidaanko saavuttamatta jääneitä tavoitteita tarkastella uudelleen? Voidaanko strategian tehokkuutta lisätä?

toteaa, että arviointi on väline, jota tulisi käyttää koko toteuttamisvaiheen ajan, ja että sen tulisi muun muassa lisätä klusteripolitiikan uskottavuutta.

Bryssel 19. kesäkuuta 2008

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Luc VAN DEN BRANDE

---

9.10.2008

| 9.10.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 257/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 257/s3

---

HUOMAUTUS LUKIJALLE

Toimielimet ovat päättäneet, ettei niiden säädöksissä enää viitata niissä mainittujen säädösten viimeisimpään muutokseen.

Ellei toisin mainita, julkaistuissa teksteissä mainituilla säädöksillä tarkoitetaan säädöksiä niiden tällä hetkellä voimassa olevassa muodossa.

---