# Jurnalul Oficial C 2/2009

| | ISSN 1830-3668 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 2 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 527 ianuarie 2009 |

ISSN 1830-3668

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 2

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 527 ianuarie 2009

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | AVIZE |
| | Comisie |
| 2009/C 002/01 | Avizul Comisiei din 22 decembrie 2008 privind planurile de eliminare a deșeurilor radioactive rezultate de la reactorul de cercetare JULES HOROWITZ și de la depozitul de materiale fisile MAGENTA, situate în Franța la situl Cadarache, în conformitate cu articolul 37 din Tratatul Euratom | 1 |
| | Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor |
| 2009/C 002/02 | Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unui program comunitar multianual privind protecția copiilor care utilizează internetul și alte tehnologii de comunicare | 2 |
| 2009/C 002/03 | Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor (AEPD) cu privire la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei | 7 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Comisie

2009/C 002/01

Avizul Comisiei din 22 decembrie 2008 privind planurile de eliminare a deșeurilor radioactive rezultate de la reactorul de cercetare JULES HOROWITZ și de la depozitul de materiale fisile MAGENTA, situate în Franța la situl Cadarache, în conformitate cu articolul 37 din Tratatul Euratom

1

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

2009/C 002/02

Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unui program comunitar multianual privind protecția copiilor care utilizează internetul și alte tehnologii de comunicare

2

2009/C 002/03

Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor (AEPD) cu privire la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei

7

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2009/C 002/04 | Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE — Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (
  1
  ) | 18 |
| 2009/C 002/05 | Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE — Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții | 21 |
| 2009/C 002/06 | Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE — Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții | 23 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2009/C 002/04

Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE — Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (
  1
  )

1

18

2009/C 002/05

Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE — Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții

21

2009/C 002/06

Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE — Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții

23

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2009/C 002/07 | Rata dobânzii aplicată de către Banca Centrală Europeană principalelor sale operații de refinanțare: 2,5 % în 1 ianuarie 2009 — Rata de schimb a monedei euro | 25 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2009/C 002/07

Rata dobânzii aplicată de către Banca Centrală Europeană principalelor sale operații de refinanțare: 2,5 % în 1 ianuarie 2009 — Rata de schimb a monedei euro

25

| | |
| --- | --- |
| 2009/C 002/08 | Aviz cititorilor(A se vedea coperta a treia) | s3 |

2009/C 002/08

Aviz cititorilor(A se vedea coperta a treia)

Aviz cititorilor

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Comisie

| 7.1.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 2/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 2/1

---

AVIZUL COMISIEI

din 22 decembrie 2008

privind planurile de eliminare a deșeurilor radioactive rezultate de la reactorul de cercetare JULES HOROWITZ și de la depozitul de materiale fisile MAGENTA, situate în Franța la situl Cadarache, în conformitate cu articolul 37 din Tratatul Euratom

(Numai textul în limba franceză este autentic)

(2009/C 2/01)

La 29 aprilie 2008, Comisia Europeană a primit de la guvernul francez, în conformitate cu articolul 37 din Tratatul Euratom, date generale privind planul de eliminare a deșeurilor radioactive rezultate de la reactorul de cercetare JULES HOROWITZ și de la depozitul de materiale fisile MAGENTA, instalații situate la situl Cadarache.

Pe baza acestor date și a informațiilor suplimentare prezentate de reprezentanți ai guvernului francez în cadrul reuniunii grupului de experți din 15 și 16 septembrie 2008, Comisia a formulat următorul aviz:

| 1. | Distanța dintre aceste două instalații și cel mai apropiat punct situat pe teritoriul altui stat membru, în acest caz Italia, este de aproximativ 110 km, în timp ce distanța față de Spania este de 230 km. |
| --- | --- |

1.

Distanța dintre aceste două instalații și cel mai apropiat punct situat pe teritoriul altui stat membru, în acest caz Italia, este de aproximativ 110 km, în timp ce distanța față de Spania este de 230 km.

| 2. | În timpul funcționării normale, eliminarea efluenților radioactivi lichizi și gazoși nu va cauza o expunere a populației altor state membre, care să fie semnificativă din punctul de vedere al sănătății. |
| --- | --- |

2.

În timpul funcționării normale, eliminarea efluenților radioactivi lichizi și gazoși nu va cauza o expunere a populației altor state membre, care să fie semnificativă din punctul de vedere al sănătății.

| 3. | Deșeurile radioactive solide rezultate de la ambele instalații vor fi depozitate temporar la fața locului și transferate ulterior în instalații de eliminare autorizate de guvernul francez. Elementele de combustibil uzat se vor depozita temporar la fața locului și se vor transporta ulterior la uzina de reprocesare de la Haga. |
| --- | --- |

3.

Deșeurile radioactive solide rezultate de la ambele instalații vor fi depozitate temporar la fața locului și transferate ulterior în instalații de eliminare autorizate de guvernul francez. Elementele de combustibil uzat se vor depozita temporar la fața locului și se vor transporta ulterior la uzina de reprocesare de la Haga.

| 4. | Pentru ambele instalații, în cazul unor scurgeri neprevăzute de efluenți radioactivi, care ar putea rezulta în urma unui accident de tipul și de magnitudinea celor luate în considerare în informațiile generale, dozele pe care populația din alte state membre le-ar putea primi nu ar fi semnificative din punct de vedere al sănătății. |
| --- | --- |

4.

Pentru ambele instalații, în cazul unor scurgeri neprevăzute de efluenți radioactivi, care ar putea rezulta în urma unui accident de tipul și de magnitudinea celor luate în considerare în informațiile generale, dozele pe care populația din alte state membre le-ar putea primi nu ar fi semnificative din punct de vedere al sănătății.

ÎN CONCLUZIE, Comisiei consideră că, atât în condiții de funcționare normală, cât și în eventualitatea unui accident de tipul sau de magnitudinea celor luate în considerare în informațiile generale, punerea în aplicare a planurilor de eliminare a deșeurilor radioactive rezultate fie de la reactorul de cercetare JULES HOROWITZ, fie de la depozitul de materiale fisile MAGENTA, ambele situate în Franța la situl Cadarache, nu este susceptibilă să conducă la contaminarea radioactivă a apei, solului sau aerului din alt stat membru.

---

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

| 7.1.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 2/2 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 2/2

---

Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unui program comunitar multianual privind protecția copiilor care utilizează internetul și alte tehnologii de comunicare

(2009/C 2/02)

AUTORITATEA EUROPEANĂ PENTRU PROTECȚIA DATELOR,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 286,

având în vedere Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, în special articolul 8,

având în vedere Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (2), în special, articolul 41,

având în vedere solicitarea unui aviz primită la 4 martie 2008 din partea Comisiei Europene în conformitate cu articolul 28 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001,

ADOPTĂ PREZENTUL AVIZ:

I.   INTRODUCERE

Consultarea AEPD

| 1. | Propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unui program comunitar multianual privind protecția copiilor care utilizează internetul și alte tehnologii de comunicare (denumită în continuare „propunerea”) a fost trimisă de către Comisie, la 4 martie 2008, Autorității Europene pentru Protecția Datelor în vederea consultării, în conformitate cu articolul 28 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001. Consultarea ar trebui menționată explicit în preambulul deciziei. |
| --- | --- |

1.

Propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unui program comunitar multianual privind protecția copiilor care utilizează internetul și alte tehnologii de comunicare (denumită în continuare „propunerea”) a fost trimisă de către Comisie, la 4 martie 2008, Autorității Europene pentru Protecția Datelor în vederea consultării, în conformitate cu articolul 28 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001. Consultarea ar trebui menționată explicit în preambulul deciziei.

Propunerea și contextul acesteia

| 2. | Noul program multianual (denumit în continuare „programul”) este prezentat în continuarea programelor „Programului pentru un internet mai sigur” („Safer Internet”) (1999-2004) și a „Programului pentru un internet mai sigur Plus” („Safer Internet Plus”) (2005-2008). |
| --- | --- |

2.

Noul program multianual (denumit în continuare „programul”) este prezentat în continuarea programelor „Programului pentru un internet mai sigur” („Safer Internet”) (1999-2004) și a „Programului pentru un internet mai sigur Plus” („Safer Internet Plus”) (2005-2008).

| 3. | Sunt definite patru orientări:






  — | reducerea nivelului de conținut ilegal și atacarea problemei comportamentului dăunător din mediul on-line, |
| --- | --- | --- |

3.

Sunt definite patru orientări:

—

reducerea nivelului de conținut ilegal și atacarea problemei comportamentului dăunător din mediul on-line,

| — | promovarea unui mediu on-line mai sigur, |
| --- | --- |

—

promovarea unui mediu on-line mai sigur,

| — | asigurarea conștientizării la nivel public, |
| --- | --- |

—

asigurarea conștientizării la nivel public,

| — | stabilirea unei baze de cunoștințe. |
| --- | --- |

—

stabilirea unei baze de cunoștințe.

| 4. | Programul este prezentat ca fiind consecvent față de politicile, programele și acțiunile comunitare relevante și complementar acestora. Ținând seama de numărul măsurilor de reglementare existente în domeniul protecției copilului în contextul noilor tehnologii, prezentul program se axează pe acțiuni mai mult decât pe reglementări. Accentul este pus pe eficiența și eficacitatea inițiativelor care urmează să fie adoptate și pe adaptarea la evoluția noilor tehnologii. Din această perspectivă, acesta prevede schimburi consolidate de informații și de cele mai bune practici. |
| --- | --- |

4.

Programul este prezentat ca fiind consecvent față de politicile, programele și acțiunile comunitare relevante și complementar acestora. Ținând seama de numărul măsurilor de reglementare existente în domeniul protecției copilului în contextul noilor tehnologii, prezentul program se axează pe acțiuni mai mult decât pe reglementări. Accentul este pus pe eficiența și eficacitatea inițiativelor care urmează să fie adoptate și pe adaptarea la evoluția noilor tehnologii. Din această perspectivă, acesta prevede schimburi consolidate de informații și de cele mai bune practici.

| 5. | Fiind un instrument-cadru, programul nu specifică detaliile acțiunilor care urmează a fi întreprinse, dar permite lansarea de invitații pentru prezentarea de propuneri și anunțuri de licitații, în conformitate cu cele patru orientări definite. |
| --- | --- |

5.

Fiind un instrument-cadru, programul nu specifică detaliile acțiunilor care urmează a fi întreprinse, dar permite lansarea de invitații pentru prezentarea de propuneri și anunțuri de licitații, în conformitate cu cele patru orientări definite.

Punctele centrale ale avizului

| 6. | Orientările generale ale programului se referă la protecția copiilor care utilizează internetul și alte tehnologii de comunicare, fără a se insista asupra aspectelor legate de confidențialitate ale problemei (3). Deși susține în totalitate obiectivele propunerii, AEPD va insista, în avizul său, asupra aspectelor legate de confidențialitate. |
| --- | --- |

6.

Orientările generale ale programului se referă la protecția copiilor care utilizează internetul și alte tehnologii de comunicare, fără a se insista asupra aspectelor legate de confidențialitate ale problemei (3). Deși susține în totalitate obiectivele propunerii, AEPD va insista, în avizul său, asupra aspectelor legate de confidențialitate.

| 7. | AEPD consideră că este esențială asigurarea consecvenței inițiativelor planificate cu cadrul juridic existent, astfel cum este citat în propunere (4), în special cu Directiva 2000/31/CE privind comerțul electronic, Directiva 2002/58/CE asupra confidențialității și comunicațiilor electronice și Directiva 95/46/CE privind protecția datelor (5). |
| --- | --- |

7.

AEPD consideră că este esențială asigurarea consecvenței inițiativelor planificate cu cadrul juridic existent, astfel cum este citat în propunere (4), în special cu Directiva 2000/31/CE privind comerțul electronic, Directiva 2002/58/CE asupra confidențialității și comunicațiilor electronice și Directiva 95/46/CE privind protecția datelor (5).

| 8. | Ar trebui să se țină seama de protecția datelor cu caracter personal în cazul diferitelor aspecte și a diferiților factori interesați implicați în program: protecția datelor cu caracter personal ale copiilor reprezintă fără îndoială aspectul principal, dar nu singurul: ar trebui să se țină seama, de asemenea, de datele cu caracter personal privind persoanele și conținuturile supuse verificărilor în scopul protejării copiilor. |
| --- | --- |

8.

Ar trebui să se țină seama de protecția datelor cu caracter personal în cazul diferitelor aspecte și a diferiților factori interesați implicați în program: protecția datelor cu caracter personal ale copiilor reprezintă fără îndoială aspectul principal, dar nu singurul: ar trebui să se țină seama, de asemenea, de datele cu caracter personal privind persoanele și conținuturile supuse verificărilor în scopul protejării copiilor.

| 9. | În cuprinsul prezentului aviz, aceste aspecte vor fi dezvoltate după cum urmează:






  — | Capitolul II va prezenta detaliat legătura dintre protecția datelor și siguranța copiilor, subliniind faptul că protecția datelor copiilor este un pas indispensabil în vederea unei siguranțe sporite și a prevenirii abuzurilor. |
| --- | --- | --- |

9.

În cuprinsul prezentului aviz, aceste aspecte vor fi dezvoltate după cum urmează:

—

Capitolul II va prezenta detaliat legătura dintre protecția datelor și siguranța copiilor, subliniind faptul că protecția datelor copiilor este un pas indispensabil în vederea unei siguranțe sporite și a prevenirii abuzurilor.

| — | În capitolul III, avizul va insista asupra faptului că prelucrarea datelor cu caracter personal este inerentă raportării, filtrării sau blocării conținuturilor sau persoanelor care ridică suspiciuni în mediul virtual:






  — | la primul punct va fi analizată, din perspectiva protecției datelor, chestiunea raportării cu privire la persoanele sau faptele suspectate, |
| --- | --- | --- |

—

În capitolul III, avizul va insista asupra faptului că prelucrarea datelor cu caracter personal este inerentă raportării, filtrării sau blocării conținuturilor sau persoanelor care ridică suspiciuni în mediul virtual:

—

la primul punct va fi analizată, din perspectiva protecției datelor, chestiunea raportării cu privire la persoanele sau faptele suspectate,

| — | cel de al doilea punct se va axa asupra rolului instrumentelor tehnice, |
| --- | --- |

—

cel de al doilea punct se va axa asupra rolului instrumentelor tehnice,

| — | responsabilitatea sectorului în ceea ce privește controlul exercitat de acesta asupra datelor utilizatorilor și a celor referitoare la conținut, va face obiectul ultimului punct. |
| --- | --- |

—

responsabilitatea sectorului în ceea ce privește controlul exercitat de acesta asupra datelor utilizatorilor și a celor referitoare la conținut, va face obiectul ultimului punct.

II.   PROTECȚIA DATELOR CU CARACTER PERSONAL ȘI A SIGURANȚEI COPIILOR

| 10. | AEPD susține pe deplin obiectivul programului și orientările definite pentru a spori protecția on-line a copiilor. Diminuarea conținutului ilegal sau dăunător și conștientizarea în rândul copiilor și al altor factori interesați reprezintă principalele măsuri decisive care ar trebui dezvoltate în continuare. |
| --- | --- |

10.

AEPD susține pe deplin obiectivul programului și orientările definite pentru a spori protecția on-line a copiilor. Diminuarea conținutului ilegal sau dăunător și conștientizarea în rândul copiilor și al altor factori interesați reprezintă principalele măsuri decisive care ar trebui dezvoltate în continuare.

| 11. | AEPD dorește să reamintească faptul că o protecție adecvată a informațiilor cu caracter personal ale copilului reprezintă o etapă preliminară esențială pentru garantarea siguranței on-line. Această interdependență între confidențialitate și securitatea copiilor este exprimată explicit în recenta Declarație a comitetului miniștrilor privind „protejarea demnității, securității și confidențialității în cazul copiilor care utilizează internetul” (6). Declarația respectivă reamintește dreptul copiilor la demnitate, protecție specială și îngrijire, necesare bunăstării lor, dreptul la „protecția împotriva tuturor formelor de discriminare sau de amestec arbitrar sau ilegal care le afectează confidențialitatea, precum și împotriva atacurilor ilegale la adresa onoarei și reputației lor”. |
| --- | --- |

11.

AEPD dorește să reamintească faptul că o protecție adecvată a informațiilor cu caracter personal ale copilului reprezintă o etapă preliminară esențială pentru garantarea siguranței on-line. Această interdependență între confidențialitate și securitatea copiilor este exprimată explicit în recenta Declarație a comitetului miniștrilor privind „protejarea demnității, securității și confidențialității în cazul copiilor care utilizează internetul” (6). Declarația respectivă reamintește dreptul copiilor la demnitate, protecție specială și îngrijire, necesare bunăstării lor, dreptul la „protecția împotriva tuturor formelor de discriminare sau de amestec arbitrar sau ilegal care le afectează confidențialitatea, precum și împotriva atacurilor ilegale la adresa onoarei și reputației lor”.

| 12. | Ca exemple de riscuri asociate protejării confidențialității copiilor, declarația menționează trasabilitatea activităților copiilor, care îi poate expune unor activități infracționale, precum solicitarea de favoruri sexuale, precum și altor activități ilegale. Stabilirea de profiluri și păstrarea datelor cu caracter personal legate de activitățile copiilor sunt la rândul lor prezentate ca antrenând un risc posibil de utilizare frauduloasă, de exemplu în scopuri comerciale sau pentru căutări efectuate de instituții de învățământ și potențiali angajatori. În consecință, declarația îndeamnă la eliminarea sau ștergerea, într-un termen rezonabil de limitat, a conținuturilor și a urmelor lăsate on-line de copii, precum și la dezvoltarea și promovarea informațiilor pentru copii, în special cu privire la utilizarea competentă a instrumentelor care permit accesul la informații, la dezvoltarea analizei critice a conținutului și dobândirea unor aptitudini de comunicare adecvate. |
| --- | --- |

12.

Ca exemple de riscuri asociate protejării confidențialității copiilor, declarația menționează trasabilitatea activităților copiilor, care îi poate expune unor activități infracționale, precum solicitarea de favoruri sexuale, precum și altor activități ilegale. Stabilirea de profiluri și păstrarea datelor cu caracter personal legate de activitățile copiilor sunt la rândul lor prezentate ca antrenând un risc posibil de utilizare frauduloasă, de exemplu în scopuri comerciale sau pentru căutări efectuate de instituții de învățământ și potențiali angajatori. În consecință, declarația îndeamnă la eliminarea sau ștergerea, într-un termen rezonabil de limitat, a conținuturilor și a urmelor lăsate on-line de copii, precum și la dezvoltarea și promovarea informațiilor pentru copii, în special cu privire la utilizarea competentă a instrumentelor care permit accesul la informații, la dezvoltarea analizei critice a conținutului și dobândirea unor aptitudini de comunicare adecvate.

| 13. | AEPD susține aceste concluzii. AEPD consideră esențială în special conștientizarea în rândul copiilor a riscurilor legate de comunicarea spontană a detaliilor cu caracter personal, precum numele real, vârsta sau reședința. |
| --- | --- |

13.

AEPD susține aceste concluzii. AEPD consideră esențială în special conștientizarea în rândul copiilor a riscurilor legate de comunicarea spontană a detaliilor cu caracter personal, precum numele real, vârsta sau reședința.

| 14. | Punctul 3 al măsurilor (7) propuse de programul multianual este dedicat explicit „asigurării conștientizării la nivel public” prin acțiuni destinate direct copiilor, părinților, persoanelor care au grijă de copii și educatorilor, cu privire la oportunitățile și riscurile pe care le prezintă utilizarea tehnologiilor on-line și a „modalităților de garantare a siguranței on-line”. Printre modalitățile indicate în propunere, furnizarea de informații adecvate și punerea la dispoziție a unor puncte de contact unde părinții și copiii pot primi răspunsuri la întrebările referitoare la modalitatea de menținere a siguranței on-line reprezintă două instrumente utile, care ar trebui să integreze în mod explicit această dimensiune a protecției datelor cu caracter personal ale copiilor. |
| --- | --- |

14.

Punctul 3 al măsurilor (7) propuse de programul multianual este dedicat explicit „asigurării conștientizării la nivel public” prin acțiuni destinate direct copiilor, părinților, persoanelor care au grijă de copii și educatorilor, cu privire la oportunitățile și riscurile pe care le prezintă utilizarea tehnologiilor on-line și a „modalităților de garantare a siguranței on-line”. Printre modalitățile indicate în propunere, furnizarea de informații adecvate și punerea la dispoziție a unor puncte de contact unde părinții și copiii pot primi răspunsuri la întrebările referitoare la modalitatea de menținere a siguranței on-line reprezintă două instrumente utile, care ar trebui să integreze în mod explicit această dimensiune a protecției datelor cu caracter personal ale copiilor.

| 15. | AEPD dorește să sublinieze faptul că autoritățile de protecție a datelor reprezintă interlocutori competenți în acest context. Acestea ar trebui menționate ca atare în propunere, în special acolo unde se prevede promovarea cooperării și schimburilor de informații, experiență și bune practici la nivel național și european (8). |
| --- | --- |

15.

AEPD dorește să sublinieze faptul că autoritățile de protecție a datelor reprezintă interlocutori competenți în acest context. Acestea ar trebui menționate ca atare în propunere, în special acolo unde se prevede promovarea cooperării și schimburilor de informații, experiență și bune practici la nivel național și european (8).

| 16. | Pot fi menționate câteva inițiative care ilustrează acțiunile recente întreprinse în acest sens în statele membre sau statele membre ale SEE. Autoritatea de protecție a datelor (APD) din Suedia realizează un studiu anual privind atitudinea tinerilor față de internet și supraveghere, la fel ca APD din Regatul Unit (9), care a realizat un studiu asupra a 2 000 de copii cu vârste cuprinse între 14 și 21 de ani. În ianuarie 2007, APD din Norvegia a lansat, împreună cu Ministerul Educației, o campanie de educare destinată școlilor (10). În Portugalia s-a semnat un protocol între APD și Ministerul Educației, în vederea promovării unei culturi de protecție a datelor pe internet, în special în cadrul rețelelor sociale (11). În urma acestui proiect, rețelele sociale portugheze au introdus o interfață și o mascotă destinată copiilor între 10 și 15 ani. |
| --- | --- |

16.

Pot fi menționate câteva inițiative care ilustrează acțiunile recente întreprinse în acest sens în statele membre sau statele membre ale SEE. Autoritatea de protecție a datelor (APD) din Suedia realizează un studiu anual privind atitudinea tinerilor față de internet și supraveghere, la fel ca APD din Regatul Unit (9), care a realizat un studiu asupra a 2 000 de copii cu vârste cuprinse între 14 și 21 de ani. În ianuarie 2007, APD din Norvegia a lansat, împreună cu Ministerul Educației, o campanie de educare destinată școlilor (10). În Portugalia s-a semnat un protocol între APD și Ministerul Educației, în vederea promovării unei culturi de protecție a datelor pe internet, în special în cadrul rețelelor sociale (11). În urma acestui proiect, rețelele sociale portugheze au introdus o interfață și o mascotă destinată copiilor între 10 și 15 ani.

| 17. | Aceste exemple ilustrează rolul activ și decisiv jucat de factorii implicați în protecția datelor pentru protecția copiilor în mediul on-line, precum și nevoia de includere explicită a acestora ca interlocutori în programul multianual. |
| --- | --- |

17.

Aceste exemple ilustrează rolul activ și decisiv jucat de factorii implicați în protecția datelor pentru protecția copiilor în mediul on-line, precum și nevoia de includere explicită a acestora ca interlocutori în programul multianual.

III.   PROTECȚIA DATELOR CU CARACTER PERSONAL ȘI A DREPTURILOR CELORLALȚI FACTORI INTERESAȚI

I.   Raportare și schimb de informații

| 18. | Primul punct al propunerii [„Reducerea volumului de conținut ilegal și atacarea problemei comportamentului dăunător din mediul on-line” (12)] include printre punctele principale crearea unor puncte de contact pentru semnalarea conținutului ilegal și a comportamentului dăunător on-line. Indubitabil, pentru a fi combătute eficient, conținutul ilegal sau comportamentul dăunător trebuie aduse în atenția autorităților competente. Au fost înființate deja puncte de contact pentru protecția copilului dar și, de exemplu, pentru combaterea programelor spam (13). |
| --- | --- |

18.

Primul punct al propunerii [„Reducerea volumului de conținut ilegal și atacarea problemei comportamentului dăunător din mediul on-line” (12)] include printre punctele principale crearea unor puncte de contact pentru semnalarea conținutului ilegal și a comportamentului dăunător on-line. Indubitabil, pentru a fi combătute eficient, conținutul ilegal sau comportamentul dăunător trebuie aduse în atenția autorităților competente. Au fost înființate deja puncte de contact pentru protecția copilului dar și, de exemplu, pentru combaterea programelor spam (13).

| 19. | Cu toate acestea, AEPD constată că noțiunea de comportament dăunător rămâne neclară: nu se precizează cine este responsabil pentru definirea comportamentului dăunător și pe baza căror criterii se realizează aceasta. Acest lucru este extrem de îngrijorător având în vedere implicațiile unei posibile semnalări a acestor conținuturi. |
| --- | --- |

19.

Cu toate acestea, AEPD constată că noțiunea de comportament dăunător rămâne neclară: nu se precizează cine este responsabil pentru definirea comportamentului dăunător și pe baza căror criterii se realizează aceasta. Acest lucru este extrem de îngrijorător având în vedere implicațiile unei posibile semnalări a acestor conținuturi.

| 20. | De asemenea, după cum s-a precizat deja, în contextul unui program ca acesta, sunt în joc nu numai datele cu caracter personal ale copiilor, ci și ale tuturor persoanelor legate în vreun fel de circulația informațiilor pe internet. Poate fi vorba, de exemplu, de persoana suspectată de comportament inadecvat și semnalată ca suspect, dar și de persoana care semnalează un comportament sau un conținut suspicios, sau de victima abuzului. Deși informațiile sunt necesare pentru un sistem de raportare eficient, AEPD consideră că este important să se reamintească faptul că ele trebuie întotdeauna prelucrate în conformitate cu principiile de protecție a datelor. |
| --- | --- |

20.

De asemenea, după cum s-a precizat deja, în contextul unui program ca acesta, sunt în joc nu numai datele cu caracter personal ale copiilor, ci și ale tuturor persoanelor legate în vreun fel de circulația informațiilor pe internet. Poate fi vorba, de exemplu, de persoana suspectată de comportament inadecvat și semnalată ca suspect, dar și de persoana care semnalează un comportament sau un conținut suspicios, sau de victima abuzului. Deși informațiile sunt necesare pentru un sistem de raportare eficient, AEPD consideră că este important să se reamintească faptul că ele trebuie întotdeauna prelucrate în conformitate cu principiile de protecție a datelor.

| 21. | Anumite date sensibile pot necesita chiar o protecție specială, dacă pot fi considerate ca atare în sensul articolului 8 din Directiva 95/46/CE. Poate fi cazul datelor privind autorii încălcărilor și victimele abuzurilor, mai ales când este vorba de pedopornografie. Trebuie menționat faptul că la nivel național, anumite sisteme de raportare au necesitat modificarea legislației de protecție a datelor, pentru a permite prelucrarea datelor judiciare ale infractorilor prezumați și ale victimelor prezumate (14). AEPD insistă asupra faptului că orice sistem de raportare care urmează a fi instituit trebuie să țină seama de cadrul de protecție a datelor existent. Manifestarea interesului public, precum și garanțiile legate de supravegherea sistemului, în principiu de către autoritățile de aplicare a legii sunt elemente decisive care trebuie respectate în acest cadru. |
| --- | --- |

21.

Anumite date sensibile pot necesita chiar o protecție specială, dacă pot fi considerate ca atare în sensul articolului 8 din Directiva 95/46/CE. Poate fi cazul datelor privind autorii încălcărilor și victimele abuzurilor, mai ales când este vorba de pedopornografie. Trebuie menționat faptul că la nivel național, anumite sisteme de raportare au necesitat modificarea legislației de protecție a datelor, pentru a permite prelucrarea datelor judiciare ale infractorilor prezumați și ale victimelor prezumate (14). AEPD insistă asupra faptului că orice sistem de raportare care urmează a fi instituit trebuie să țină seama de cadrul de protecție a datelor existent. Manifestarea interesului public, precum și garanțiile legate de supravegherea sistemului, în principiu de către autoritățile de aplicare a legii sunt elemente decisive care trebuie respectate în acest cadru.

II.   Rolul instrumentelor tehnice din perspectiva confidențialității

| 22. | Folosirea instrumentelor tehnice este promovată ca una dintre soluțiile de combatere a conținutului ilegal și a comportamentului dăunător (15). Evaluarea impactului cuprinde exemple de astfel de instrumente (16), inclusiv tehnologiile de recunoaștere a vârstei, recunoaștere facială (pentru identificarea victimei de către autoritățile de aplicare a legii) sau filtrare. Propunerea afirmă că aceste instrumente ar trebui să fie mai bine adaptate necesităților practice și accesibile părților interesate relevante. |
| --- | --- |

22.

Folosirea instrumentelor tehnice este promovată ca una dintre soluțiile de combatere a conținutului ilegal și a comportamentului dăunător (15). Evaluarea impactului cuprinde exemple de astfel de instrumente (16), inclusiv tehnologiile de recunoaștere a vârstei, recunoaștere facială (pentru identificarea victimei de către autoritățile de aplicare a legii) sau filtrare. Propunerea afirmă că aceste instrumente ar trebui să fie mai bine adaptate necesităților practice și accesibile părților interesate relevante.

| 23. | AEPD și-a exprimat deja poziția clară (17) în favoarea utilizării noilor tehnologii în scopul sporirii protecției drepturilor persoanelor. AEPD consideră că principiul „privacy by design” (respectarea prin concepție a confidențialității) ar trebui să fie inerentă a dezvoltării tehnologice care implică prelucrarea datelor cu caracter personal. În consecință, AEPD încurajează puternic dezvoltarea unor proiecte menite să dezvolte tehnologiile în acest sens. |
| --- | --- |

23.

AEPD și-a exprimat deja poziția clară (17) în favoarea utilizării noilor tehnologii în scopul sporirii protecției drepturilor persoanelor. AEPD consideră că principiul „privacy by design” (respectarea prin concepție a confidențialității) ar trebui să fie inerentă a dezvoltării tehnologice care implică prelucrarea datelor cu caracter personal. În consecință, AEPD încurajează puternic dezvoltarea unor proiecte menite să dezvolte tehnologiile în acest sens.

| 24. | Este importantă în special dezvoltarea unor sisteme care să reducă la minim expunerea datelor cu caracter personal ale copiilor, oferindu-le o protecție adecvată și dându-le în consecință posibilitatea de a folosi noile instrumente ale societății informaționale, precum rețelele sociale, într-un mod mai sigur. |
| --- | --- |

24.

Este importantă în special dezvoltarea unor sisteme care să reducă la minim expunerea datelor cu caracter personal ale copiilor, oferindu-le o protecție adecvată și dându-le în consecință posibilitatea de a folosi noile instrumente ale societății informaționale, precum rețelele sociale, într-un mod mai sigur.

| 25. | Cu toate acestea, ar trebui reamintit faptul că, în funcție de modul de utilizare, instrumentele tehnologice pot avea o varietate de impacturi asupra oamenilor. Când sunt folosite pentru filtrarea sau blocarea informațiilor, acestea pot împiedica accesul copiilor la informații potențial dăunătoare, dar pot bloca și accesul la informații legitime al unei persoane. |
| --- | --- |

25.

Cu toate acestea, ar trebui reamintit faptul că, în funcție de modul de utilizare, instrumentele tehnologice pot avea o varietate de impacturi asupra oamenilor. Când sunt folosite pentru filtrarea sau blocarea informațiilor, acestea pot împiedica accesul copiilor la informații potențial dăunătoare, dar pot bloca și accesul la informații legitime al unei persoane.

| 26. | Deși principala preocupare în acest caz privește libertatea accesului la informații, mai apare o consecință din perspectiva confidențialității. Într-adevăr, filtrarea, în special în urma evoluțiilor recente care fac apel la gestionarea identității, poate funcționa pe baza unor criterii date, inclusiv a unor date cu caracter personal precum vârsta persoanei conectate în rețea (pentru a împiedica accesul adulților sau al copiilor la anumite conținuturi), a conținutului informațiilor și a datelor legate de trafic, corelate cu identitatea autorului informației. În funcție de modul de prelucrare — automată — a acestor informații cu caracter personal, persoanele implicate ar putea suferi consecințe legate de dreptul de a comunica on-line. |
| --- | --- |

26.

Deși principala preocupare în acest caz privește libertatea accesului la informații, mai apare o consecință din perspectiva confidențialității. Într-adevăr, filtrarea, în special în urma evoluțiilor recente care fac apel la gestionarea identității, poate funcționa pe baza unor criterii date, inclusiv a unor date cu caracter personal precum vârsta persoanei conectate în rețea (pentru a împiedica accesul adulților sau al copiilor la anumite conținuturi), a conținutului informațiilor și a datelor legate de trafic, corelate cu identitatea autorului informației. În funcție de modul de prelucrare — automată — a acestor informații cu caracter personal, persoanele implicate ar putea suferi consecințe legate de dreptul de a comunica on-line.

| 27. | Recurgerea la instrumente de blocare sau de filtrare în vederea controlării accesului la rețele ar trebui, prin urmare, să se facă cu prudență, ținând seama de posibilul efect advers al acestora și cu valorificarea deplină a posibilităților de consolidare a confidențialității oferite de tehnologie. |
| --- | --- |

27.

Recurgerea la instrumente de blocare sau de filtrare în vederea controlării accesului la rețele ar trebui, prin urmare, să se facă cu prudență, ținând seama de posibilul efect advers al acestora și cu valorificarea deplină a posibilităților de consolidare a confidențialității oferite de tehnologie.

| 28. | AEDP salută precizia evaluării impactului (18), în care se afirmă că niciuna dintre opțiunile propuse nu ar trebui să afecteze dreptul la confidențialitate și nici libertatea de exprimare. De asemenea, AEPD împărtășește opinia exprimată în evaluarea impactului, potrivit căreia unul din obiectivele principale îl reprezintă responsabilizarea utilizatorului, respectiv „responsabilizarea în vederea luării unor decizii mai bune și a întreprinderii unor acțiuni adecvate” în vederea protejării copiilor (19). |
| --- | --- |

28.

AEDP salută precizia evaluării impactului (18), în care se afirmă că niciuna dintre opțiunile propuse nu ar trebui să afecteze dreptul la confidențialitate și nici libertatea de exprimare. De asemenea, AEPD împărtășește opinia exprimată în evaluarea impactului, potrivit căreia unul din obiectivele principale îl reprezintă responsabilizarea utilizatorului, respectiv „responsabilizarea în vederea luării unor decizii mai bune și a întreprinderii unor acțiuni adecvate” în vederea protejării copiilor (19).

III.   Responsabilitatea furnizorilor de servicii

| 29. | Propunerea consideră colaborarea cu factorii interesați ca fiind un element necesar pentru sporirea protecției copiilor care utilizează tehnologii de comunicare. Printre factorii interesați, propunerea (20) prevede participarea și implicarea sectorului în cauză, în special prin autoreglementare. |
| --- | --- |

29.

Propunerea consideră colaborarea cu factorii interesați ca fiind un element necesar pentru sporirea protecției copiilor care utilizează tehnologii de comunicare. Printre factorii interesați, propunerea (20) prevede participarea și implicarea sectorului în cauză, în special prin autoreglementare.

| 30. | Fiind responsabilă de furnizarea serviciilor de telecomunicații și de servicii legate de conținut, industria acestui sector își poate exercita influența asupra raportării, filtrării sau blocării informațiilor considerate ilegale sau dăunătoare. Cu toate acestea, măsura în care i-ar putea fi încredințată cu adevărat o astfel de sarcină, din punct de vedere juridic, rămâne discutabilă. |
| --- | --- |

30.

Fiind responsabilă de furnizarea serviciilor de telecomunicații și de servicii legate de conținut, industria acestui sector își poate exercita influența asupra raportării, filtrării sau blocării informațiilor considerate ilegale sau dăunătoare. Cu toate acestea, măsura în care i-ar putea fi încredințată cu adevărat o astfel de sarcină, din punct de vedere juridic, rămâne discutabilă.

| 31. | Colaborarea industriei în vederea unei mai bune conștientizări în rândul copiilor și al altor factori interesați implicați, precum părinții sau educatorii, este desigur binevenită. Instalarea unor sisteme de alertare și existența moderatorilor pe site-urile web, care permit excluderea conținuturilor inadecvate, reprezintă un alt aspect esențial al responsabilității furnizorilor de conținut. |
| --- | --- |

31.

Colaborarea industriei în vederea unei mai bune conștientizări în rândul copiilor și al altor factori interesați implicați, precum părinții sau educatorii, este desigur binevenită. Instalarea unor sisteme de alertare și existența moderatorilor pe site-urile web, care permit excluderea conținuturilor inadecvate, reprezintă un alt aspect esențial al responsabilității furnizorilor de conținut.

| 32. | În ceea ce privește furnizorii de servicii de telecomunicații, monitorizarea telecomunicațiilor este o chestiune discutabilă, fiind legată de controlul conținutului protejat prin drepturi de proprietate intelectuală sau al altor conținuturi ilegale. Acest aspect ridică problema intervenției unui factor comercial, care oferă un serviciu (specific de telecomunicații), într-un domeniu în care, în principiu, acesta nu ar avea dreptul să intervină, respectiv controlul conținutului telecomunicațiilor. AEPD reamintește că, în principiu, acest control nu ar trebui exercitat de furnizorii de servicii și în niciun caz în mod sistematic. Atunci când devine necesar într-un context dat, acesta ar trebui, în principiu, să fie de competența autorităților de aplicare a legii. |
| --- | --- |

32.

În ceea ce privește furnizorii de servicii de telecomunicații, monitorizarea telecomunicațiilor este o chestiune discutabilă, fiind legată de controlul conținutului protejat prin drepturi de proprietate intelectuală sau al altor conținuturi ilegale. Acest aspect ridică problema intervenției unui factor comercial, care oferă un serviciu (specific de telecomunicații), într-un domeniu în care, în principiu, acesta nu ar avea dreptul să intervină, respectiv controlul conținutului telecomunicațiilor. AEPD reamintește că, în principiu, acest control nu ar trebui exercitat de furnizorii de servicii și în niciun caz în mod sistematic. Atunci când devine necesar într-un context dat, acesta ar trebui, în principiu, să fie de competența autorităților de aplicare a legii.

| 33. | În avizul său din 18 ianuarie 2005, Grupul de lucru pentru articolul 29 a reamintit, în legătură cu acest aspect (21), că „FSI-urilor nu le poate fi impusă obligația sistematică de supraveghere și colaborare în temeiul articolului 15 din Directiva 2000/31/CE privind comerțul electronic. (...) După cum se afirmă în articolul 8 din directiva privind protecția datelor, prelucrarea datelor referitoare la infracțiuni, condamnări penale sau măsuri de securitate se poate efectua numai în condiții stricte, puse în aplicare de statele membre. Deși orice persoană beneficiază în mod evident de dreptul de a prelucra date judiciare în cadrul unui litigiu propriu, principiul nu se extinde la investigații amănunțite, colectarea și centralizarea datelor cu caracter personal de către terți incluzând, în special, cercetări sistematice la scară generală, precum analiza internetului (...). O astfel de investigație este de competența autorităților judiciare.”. |
| --- | --- |

33.

În avizul său din 18 ianuarie 2005, Grupul de lucru pentru articolul 29 a reamintit, în legătură cu acest aspect (21), că „FSI-urilor nu le poate fi impusă obligația sistematică de supraveghere și colaborare în temeiul articolului 15 din Directiva 2000/31/CE privind comerțul electronic. (...) După cum se afirmă în articolul 8 din directiva privind protecția datelor, prelucrarea datelor referitoare la infracțiuni, condamnări penale sau măsuri de securitate se poate efectua numai în condiții stricte, puse în aplicare de statele membre. Deși orice persoană beneficiază în mod evident de dreptul de a prelucra date judiciare în cadrul unui litigiu propriu, principiul nu se extinde la investigații amănunțite, colectarea și centralizarea datelor cu caracter personal de către terți incluzând, în special, cercetări sistematice la scară generală, precum analiza internetului (...). O astfel de investigație este de competența autorităților judiciare.”.

| 34. | Într-un domeniu în care sunt în joc libertatea de exprimare, accesul la informații, confidențialitatea și alte drepturi fundamentale, intervenția unor factori privați ridică întrebarea privind proporționalitatea măsurilor adoptate. Parlamentul European a adoptat recent o rezoluție în care subliniază nevoia unei soluții în conformitate cu drepturile fundamentale ale persoanelor (22). La punctul 23 al rezoluției, se afirmă că „internetul reprezintă o platformă vastă pentru expresia culturală, accesul la cunoștințe și participarea democratică la procesul de creație europeană, construind punți între generații cu ajutorul societății informaționale; [Parlamentul] invită astfel Comisia și statele membre să evite adoptarea de măsuri care contravin drepturilor omului și libertăților civile, principiilor proporționalității, eficacității și efectului de descurajare, precum întreruperea accesului la internet”. |
| --- | --- |

34.

Într-un domeniu în care sunt în joc libertatea de exprimare, accesul la informații, confidențialitatea și alte drepturi fundamentale, intervenția unor factori privați ridică întrebarea privind proporționalitatea măsurilor adoptate. Parlamentul European a adoptat recent o rezoluție în care subliniază nevoia unei soluții în conformitate cu drepturile fundamentale ale persoanelor (22). La punctul 23 al rezoluției, se afirmă că „internetul reprezintă o platformă vastă pentru expresia culturală, accesul la cunoștințe și participarea democratică la procesul de creație europeană, construind punți între generații cu ajutorul societății informaționale; [Parlamentul] invită astfel Comisia și statele membre să evite adoptarea de măsuri care contravin drepturilor omului și libertăților civile, principiilor proporționalității, eficacității și efectului de descurajare, precum întreruperea accesului la internet”.

| 35. | AEPD consideră că trebuie să se ajungă la un echilibru între obiectivul legitim de combatere a conținutului ilegal și natura adecvată a mijloacelor utilizate. AEPD reamintește că orice acțiune de supraveghere a rețelelor de telecomunicații, necesară în anumite cazuri, ar trebui să fie de resortul autorităților de aplicare a legii. |
| --- | --- |

35.

AEPD consideră că trebuie să se ajungă la un echilibru între obiectivul legitim de combatere a conținutului ilegal și natura adecvată a mijloacelor utilizate. AEPD reamintește că orice acțiune de supraveghere a rețelelor de telecomunicații, necesară în anumite cazuri, ar trebui să fie de resortul autorităților de aplicare a legii.

IV.   CONCLUZIE

| 36. | AEPD susține propunerea privind programul multianual privind protecția copiilor care utilizează internetul și alte tehnologii de comunicare. AEPD salută faptul că programul intenționează să se axeze asupra unor noi tehnologii și a derulării unor acțiuni concrete pentru sporirea eficacității în protecția copiilor. |
| --- | --- |

36.

AEPD susține propunerea privind programul multianual privind protecția copiilor care utilizează internetul și alte tehnologii de comunicare. AEPD salută faptul că programul intenționează să se axeze asupra unor noi tehnologii și a derulării unor acțiuni concrete pentru sporirea eficacității în protecția copiilor.

| 37. | AEPD reamintește faptul că protecția datelor cu caracter personal este o premisă esențială a siguranței copiilor în mediul on-line. Trebuie împiedicată folosirea frauduloasă a informațiilor cu caracter personal ale copiilor, făcându-se apel la orientările menționate în program, în special:






  — | conștientizarea în rândul copiilor și al altor factori interesați, precum părinții și cadrele didactice, |
| --- | --- | --- |

37.

AEPD reamintește faptul că protecția datelor cu caracter personal este o premisă esențială a siguranței copiilor în mediul on-line. Trebuie împiedicată folosirea frauduloasă a informațiilor cu caracter personal ale copiilor, făcându-se apel la orientările menționate în program, în special:

—

conștientizarea în rândul copiilor și al altor factori interesați, precum părinții și cadrele didactice,

| — | promovarea dezvoltării de cele mai bune practici de către sectorul în cauză, |
| --- | --- |

—

promovarea dezvoltării de cele mai bune practici de către sectorul în cauză,

| — | promovarea dezvoltării unor instrumente tehnologice care respectă confidențialitatea, |
| --- | --- |

—

promovarea dezvoltării unor instrumente tehnologice care respectă confidențialitatea,

| — | favorizarea schimbului de bune practici și de experiențe practice între autoritățile competente, inclusiv cele de protecție a datelor. |
| --- | --- |

—

favorizarea schimbului de bune practici și de experiențe practice între autoritățile competente, inclusiv cele de protecție a datelor.

| 38. | Aceste acțiuni ar trebui dezvoltate fără a se pierde din vedere faptul că protecția copiilor se desfășoară într-un mediu care ar putea periclita drepturile celorlalți. Orice inițiativă de colectare, blocare sau raportare a informațiilor ar trebui adoptată numai cu respectarea drepturilor fundamentale ale tuturor persoanelor implicate și a cadrului legal de protecție a datelor. AEPD reamintește în special faptul că orice supraveghere a rețelelor de telecomunicații, necesară în anumite cazuri, ar trebui să fie de resortul autorităților de aplicare a legii. |
| --- | --- |

38.

Aceste acțiuni ar trebui dezvoltate fără a se pierde din vedere faptul că protecția copiilor se desfășoară într-un mediu care ar putea periclita drepturile celorlalți. Orice inițiativă de colectare, blocare sau raportare a informațiilor ar trebui adoptată numai cu respectarea drepturilor fundamentale ale tuturor persoanelor implicate și a cadrului legal de protecție a datelor. AEPD reamintește în special faptul că orice supraveghere a rețelelor de telecomunicații, necesară în anumite cazuri, ar trebui să fie de resortul autorităților de aplicare a legii.

| 39. | AEPD constată că programul reprezintă un cadru general pentru viitoare acțiuni concrete. AEPD consideră că anumite observații din cuprinsul prezentului aviz sunt un prim pas și ar putea fi dezvoltate practic, cu referire la proiectele care urmează să fie demarate și în conformitate cu orientările programului. AEPD recomandă o implicare profundă a autorităților de protecție a datelor în definirea acestor proiecte practice. De asemenea, AEPD face trimitere la activitățile pe marginea acestui subiect ale Grupului de lucru pentru articolul 29, în special la activitatea curentă a Grupului de lucru cu privire la rețelele sociale (23). |
| --- | --- |

39.

AEPD constată că programul reprezintă un cadru general pentru viitoare acțiuni concrete. AEPD consideră că anumite observații din cuprinsul prezentului aviz sunt un prim pas și ar putea fi dezvoltate practic, cu referire la proiectele care urmează să fie demarate și în conformitate cu orientările programului. AEPD recomandă o implicare profundă a autorităților de protecție a datelor în definirea acestor proiecte practice. De asemenea, AEPD face trimitere la activitățile pe marginea acestui subiect ale Grupului de lucru pentru articolul 29, în special la activitatea curentă a Grupului de lucru cu privire la rețelele sociale (23).

Adoptat la Bruxelles, 23 iunie 2008.

Peter HUSTINX

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

---

(1)  JO L 281, 23.11.1995, p. 31.

1

(2)  JO L 8, 12.1.2001, p. 1.

2

(3)  Anumite trimiteri la confidențialitate se regăsesc în evaluarea impactului (3.2.2. Riscuri specifice: dezvăluirea informațiilor cu caracter personal; 3.3. Grupuri țintă; 5.2. Analiza impactului opțiunilor de politică) dar nu sunt suficient dezvoltate.

3

(4)  Expunerea de motive a propunerii, 2.1. Contextul legislativ; Rezumat al evaluării impactului, 1.2. Situația actuală: legislația.

4

(5)

5

| — | Directiva 2000/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2000 privind anumite aspecte juridice ale serviciilor societății informaționale, în special ale comerțului electronic, pe piața internă (directiva privind comerțul electronic) (JO L 178, 17.7.2000, p. 1), |
| --- | --- |

—

Directiva 2000/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2000 privind anumite aspecte juridice ale serviciilor societății informaționale, în special ale comerțului electronic, pe piața internă (directiva privind comerțul electronic) (JO L 178, 17.7.2000, p. 1),

| — | Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iulie 2002 privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice (Directiva asupra confidențialității și comunicațiilor electronice) (JO L 201, 31.7.2002, p. 37), |
| --- | --- |

—

Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iulie 2002 privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice (Directiva asupra confidențialității și comunicațiilor electronice) (JO L 201, 31.7.2002, p. 37),

| — | Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (JO L 281, 23.11.1995, p. 31). |
| --- | --- |

—

Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (JO L 281, 23.11.1995, p. 31).

(6)  Declarație adoptată de către Comitetul de Miniștri la 20 februarie 2008, la cea de a 1018-a reuniune a delegaților miniștrilor, disponibilă la: „wcd.coe.int/ViewDoc.jsp?Ref=Decl(20.02.2008)&Ver=0001”.

6

(7)  Acțiuni, punctul 3.

7

(8)  Anexa I, acțiuni, punctul 1.

8

(9)  A se vedea anexa I, www.ico.gov.uk/youngpeople

9

(10)  A se vedea: www.dubestemmer.no

10

(11)  A se vedea: dadus.cnpd.pt

11

(12)  Anexa 1 la propunere.

12

(13)  A se vedea, de exemplu, site-ul creat de autoritățile belgiene în acest scop, www.ecops.be

13

(14)  A se vedea articolul 3 alineatul (6) din Legea belgiană privind protecția datelor din 8 decembrie 1992, referitor la prelucrarea datelor de către Centrul de raportare a copiilor dispăruți sau victime ale abuzului sexual.

14

(15)  Anexa 1, acțiuni, punctul 1.

15

(16)  Evaluarea impactului, punctul 3.1.

16

(17)  Raportul anual al AEPD pentru anul 2006, partea 3.5.1. Evoluții tehnologice.

17

(18)  Evaluarea impactului, punctul 5.2.

18

(19)  În acest sens, filtrele ar trebui concepute astfel încât să fie inițializate de părinți și să poată fi dezactivate, astfel încât adultul să controleze integral efectul de filtrare.

19

(20)  Considerentul 8 din preambul; anexa 1, punctul 1.4.; rezumatul evaluării impactului, punctul 3.1.

20

(21)  Document de lucru al Grupului de lucru pentru articolul 29 privind aspecte de protecție a datelor aferente drepturilor de proprietate intelectuală, WP 104.

21

(22)  Rezoluția Parlamentului European din 10 aprilie 2008 privind industriile culturale din Europa [2007/2153(INI)], punctul 23.

22

(23)  A se vedea documentul de lucru 1/2008 din 18 februarie cu privire la protecția datelor cu caracter personal ale copiilor, WP 147 și pentru o perspectivă mai generală, programul de lucru 2008-2009 al grupului de lucru care include rețele sociale, disponibil la:

23

http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/workinggroup/wpdocs/2008_en.htm

---

| 7.1.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 2/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 2/7

---

Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor (AEPD) cu privire la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei

(2009/C 2/03)

AUTORITATEA EUROPEANĂ PENTRU PROTECȚIA DATELOR,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 286,

având în vedere Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, în special articolul 8,

având în vedere Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (2), în special articolul 41,

având în vedere solicitarea unui aviz primită la 15 mai 2008 din partea Comisiei Europene în conformitate cu articolul 28 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001,

ADOPTĂ URMĂTORUL AVIZ:

I.   INTRODUCERE

Propunerea

| 1. | La 30 aprilie 2008, Comisia a adoptat o propunere de regulament al Parlamentului european și al Consiliului privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (denumită în continuare: „propunerea”) (3). Propunerea a fost trimisă de către Comisie AEPD spre consultare, în conformitate cu articolul 28 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001/CE, și a fost primită de AEPD la 15 mai 2008. |
| --- | --- |

1.

La 30 aprilie 2008, Comisia a adoptat o propunere de regulament al Parlamentului european și al Consiliului privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (denumită în continuare: „propunerea”) (3). Propunerea a fost trimisă de către Comisie AEPD spre consultare, în conformitate cu articolul 28 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001/CE, și a fost primită de AEPD la 15 mai 2008.

| 2. | Obiectivul propunerii este acela de a aduce o serie de modificări de substanță Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 din 30 mai 2001 privind accesul public la documentele (4) Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei În memorandumul explicativ, Comisia expune motivele pentru revizuirea regulamentului existent. Comisia menționează „Inițiativa europeană în materie de transparență” (5), în care se face apel pentru o mai mare transparență, regulamentul privind aplicarea Convenției de la Aarhus (6) instituțiilor și organismelor comunitare, care are legătură cu dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 în ceea ce privește accesul la documentele care conțin informații privind mediul, precum și la jurisprudența Curții de Justiție și la plângerile soluționate de către Ombudsmanul European, în ceea ce privește Regulamentul (CE) nr. 1049/2001. |
| --- | --- |

2.

Obiectivul propunerii este acela de a aduce o serie de modificări de substanță Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 din 30 mai 2001 privind accesul public la documentele (4) Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei În memorandumul explicativ, Comisia expune motivele pentru revizuirea regulamentului existent. Comisia menționează „Inițiativa europeană în materie de transparență” (5), în care se face apel pentru o mai mare transparență, regulamentul privind aplicarea Convenției de la Aarhus (6) instituțiilor și organismelor comunitare, care are legătură cu dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 în ceea ce privește accesul la documentele care conțin informații privind mediul, precum și la jurisprudența Curții de Justiție și la plângerile soluționate de către Ombudsmanul European, în ceea ce privește Regulamentul (CE) nr. 1049/2001.

Consultarea AEPD

| 3. | AEPD salută faptul că este consultată și recomandă includerea de trimiteri la această consultare în considerentele propunerii, într-un mod similar celui din cadrul altor texte legislative asupra cărora a fost consultată AEPD, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001. |
| --- | --- |

3.

AEPD salută faptul că este consultată și recomandă includerea de trimiteri la această consultare în considerentele propunerii, într-un mod similar celui din cadrul altor texte legislative asupra cărora a fost consultată AEPD, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001.

| 4. | Atenția AEPD a fost atrasă în special de faptul că propunerea conține o dispoziție care se referă la relația delicată dintre accesul la documente și dreptul la viață privată și la protecția datelor cu caracter personal, respectiv articolul 4 alineatul (5) propus. Analiza acestei dispoziții va constitui partea esențială a prezentului aviz. |
| --- | --- |

4.

Atenția AEPD a fost atrasă în special de faptul că propunerea conține o dispoziție care se referă la relația delicată dintre accesul la documente și dreptul la viață privată și la protecția datelor cu caracter personal, respectiv articolul 4 alineatul (5) propus. Analiza acestei dispoziții va constitui partea esențială a prezentului aviz.

| 5. | Cu toate acestea, avizul nu se limitează doar la această analiză. Analiza este precedată de observații referitoare la contextul propunerii și la domeniul său de aplicare. După analiza articolului 4 alineatul (5) sunt abordate și alte chestiuni, cum ar fi dreptul de acces la datele cu caracter personal în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001. |
| --- | --- |

5.

Cu toate acestea, avizul nu se limitează doar la această analiză. Analiza este precedată de observații referitoare la contextul propunerii și la domeniul său de aplicare. După analiza articolului 4 alineatul (5) sunt abordate și alte chestiuni, cum ar fi dreptul de acces la datele cu caracter personal în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001.

II.   CONTEXTUL ȘI DOMENIUL DE APLICARE A PROPUNERII

Contextul

| 6. | Propunerea a fost precedată de o consultare publică. În memorandumul explicativ, Comisia menționează faptul că a ținut seama de opiniile majorității participanților la această consultare publică. |
| --- | --- |

6.

Propunerea a fost precedată de o consultare publică. În memorandumul explicativ, Comisia menționează faptul că a ținut seama de opiniile majorității participanților la această consultare publică.

| 7. | După adoptarea propunerii, la 2 iunie 2008, a avut loc o dezbatere publică în cadrul Parlamentului European, organizată de către Comisia pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne. Cu această ocazie, unele dintre părțile interesate și-au exprimat opinia cu privire la propunere. De asemenea, AEPD a făcut și unele comentarii provizorii. Cu această ocazie, reprezentanții Comisiei Europene — ca reacție la diverse comentarii — au subliniat faptul că propunerea reflectă starea actuală, Comisia fiind deschisă la discuții cu privire la text și la a lua în considerare propunerile de îmbunătățire a propunerii, fără a exclude variantele alternative. |
| --- | --- |

7.

După adoptarea propunerii, la 2 iunie 2008, a avut loc o dezbatere publică în cadrul Parlamentului European, organizată de către Comisia pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne. Cu această ocazie, unele dintre părțile interesate și-au exprimat opinia cu privire la propunere. De asemenea, AEPD a făcut și unele comentarii provizorii. Cu această ocazie, reprezentanții Comisiei Europene — ca reacție la diverse comentarii — au subliniat faptul că propunerea reflectă starea actuală, Comisia fiind deschisă la discuții cu privire la text și la a lua în considerare propunerile de îmbunătățire a propunerii, fără a exclude variantele alternative.

| 8. | AEPD a considerat această abordare deschisă drept o oportunitate și are în vedere să aducă în discuție o variantă alternativă de text pentru articolul 4 alineatul (5) propus. În plus, o astfel de abordare deschisă se potrivește perfect noțiunii de transparență: promovarea unei bune guvernanțe și asigurarea participării societății civile [a se vedea de exemplu articolul 15 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene]. |
| --- | --- |

8.

AEPD a considerat această abordare deschisă drept o oportunitate și are în vedere să aducă în discuție o variantă alternativă de text pentru articolul 4 alineatul (5) propus. În plus, o astfel de abordare deschisă se potrivește perfect noțiunii de transparență: promovarea unei bune guvernanțe și asigurarea participării societății civile [a se vedea de exemplu articolul 15 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene].

| 9. | În pofida nesiguranței cu privire la soarta Tratatului de la Lisabona de la momentul emiterii avizului, nu ar trebui ignorată perspectiva cadrului juridic din temeiul noului tratat. |
| --- | --- |

9.

În pofida nesiguranței cu privire la soarta Tratatului de la Lisabona de la momentul emiterii avizului, nu ar trebui ignorată perspectiva cadrului juridic din temeiul noului tratat.

| 10. | Propunerea se bazează pe articolul 255 din Tratatul CE care conferă dreptul de acces la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei. În momentul intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona, acest articol va fi înlocuit cu articolul 15 din Tratatul privind Uniunea Europeană. Articolul 15 extinde dreptul de acces la documentele tuturor instituțiilor, organismelor, birourilor și agențiilor Uniunii Europene. Acest articol modifică articolul 255, printre altele, prin introducerea principiului general de deschidere [articolul 15 alineatul (1)] și prin obligarea Parlamentului European și a Consiliului să asigure publicarea documentelor care se referă la procedurile legislative. |
| --- | --- |

10.

Propunerea se bazează pe articolul 255 din Tratatul CE care conferă dreptul de acces la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei. În momentul intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona, acest articol va fi înlocuit cu articolul 15 din Tratatul privind Uniunea Europeană. Articolul 15 extinde dreptul de acces la documentele tuturor instituțiilor, organismelor, birourilor și agențiilor Uniunii Europene. Acest articol modifică articolul 255, printre altele, prin introducerea principiului general de deschidere [articolul 15 alineatul (1)] și prin obligarea Parlamentului European și a Consiliului să asigure publicarea documentelor care se referă la procedurile legislative.

Domeniul de aplicare: noțiunea de documente

| 11. | Propunerea se aplică tuturor documentelor care intră sub incidența definiției din articolul 3 litera (a) propus. Definiția este următoarea: prin „document” se înțelege orice conținut, indiferent de suport (scris pe hârtie sau stocat sub formă electronică, înregistrare sonoră, vizuală sau audiovizuală); redactat de către o instituție și transmis în mod oficial la unul sau mai mulți destinatari, înregistrat sau primit de către o instituție în alt mod; datele existente în sistemele de stocare, prelucrare și recuperare electronică reprezintă documente dacă pot fi extrase sub formă de imprimat sau copie electronică, folosind instrumentele disponibile de exploatare a sistemului. |
| --- | --- |

11.

Propunerea se aplică tuturor documentelor care intră sub incidența definiției din articolul 3 litera (a) propus. Definiția este următoarea: prin „document” se înțelege orice conținut, indiferent de suport (scris pe hârtie sau stocat sub formă electronică, înregistrare sonoră, vizuală sau audiovizuală); redactat de către o instituție și transmis în mod oficial la unul sau mai mulți destinatari, înregistrat sau primit de către o instituție în alt mod; datele existente în sistemele de stocare, prelucrare și recuperare electronică reprezintă documente dacă pot fi extrase sub formă de imprimat sau copie electronică, folosind instrumentele disponibile de exploatare a sistemului.

| 12. | Motivul citării integrale a acestei definiții este acela că ridică o serie de semne de întrebare cu privire la domeniul de aplicare a regulamentului.






  — | obiectul dreptului de acces: este o foaie de hârtie (sau echivalentul electronic al acesteia) sau are un sens mai larg: informații despre activitățile instituțiilor UE sau informații deținute de acestea, indiferent de existența unui document? |
| --- | --- | --- |

12.

Motivul citării integrale a acestei definiții este acela că ridică o serie de semne de întrebare cu privire la domeniul de aplicare a regulamentului.

—

obiectul dreptului de acces: este o foaie de hârtie (sau echivalentul electronic al acesteia) sau are un sens mai larg: informații despre activitățile instituțiilor UE sau informații deținute de acestea, indiferent de existența unui document?

| — | care este sensul limitării domeniului de aplicare a regulamentului la documente care au fost transmise formal unuia sau mai multor destinatari sau care au fost înregistrate sau primite de către o instituție în alt mod? |
| --- | --- |

—

care este sensul limitării domeniului de aplicare a regulamentului la documente care au fost transmise formal unuia sau mai multor destinatari sau care au fost înregistrate sau primite de către o instituție în alt mod?

| — | diferența dintre domeniul de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 și Regulamentul (CE) nr. 45/2001. |
| --- | --- |

—

diferența dintre domeniul de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 și Regulamentul (CE) nr. 45/2001.

| 13. | Punctul de plecare al regulamentului îl constituie accesul la documente, și nu accesul la informații ca atare. Aceasta este noțiunea avută în vedere în articolul 255 din Tratatul CE. Tratatul de la Lisabona nu va duce la o modificare substanțială. Noul tratat doar clarifică faptul că suportul unui document nu reprezintă un factor decisiv. Totuși, Tribunalul de Primă Instanță a arătat în cauza WWF că „ar fi contrar cerinței de transparență pe care se fundamentează Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 ca instituțiile să se prevaleze de inexistența unui document pentru a se sustrage aplicării acestui regulament” (7). Așadar, conform tribunalului, instituțiile vizate trebuie să elaboreze și să păstreze, în măsura posibilului și într-un mod nearbitrar și previzibil, documentația referitoare la activitățile desfășurate. În caz contrar, dreptul de acces la documente nu poate fi exercitat într-o manieră eficientă. |
| --- | --- |

13.

Punctul de plecare al regulamentului îl constituie accesul la documente, și nu accesul la informații ca atare. Aceasta este noțiunea avută în vedere în articolul 255 din Tratatul CE. Tratatul de la Lisabona nu va duce la o modificare substanțială. Noul tratat doar clarifică faptul că suportul unui document nu reprezintă un factor decisiv. Totuși, Tribunalul de Primă Instanță a arătat în cauza WWF că „ar fi contrar cerinței de transparență pe care se fundamentează Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 ca instituțiile să se prevaleze de inexistența unui document pentru a se sustrage aplicării acestui regulament” (7). Așadar, conform tribunalului, instituțiile vizate trebuie să elaboreze și să păstreze, în măsura posibilului și într-un mod nearbitrar și previzibil, documentația referitoare la activitățile desfășurate. În caz contrar, dreptul de acces la documente nu poate fi exercitat într-o manieră eficientă.

| 14. | În acest context, pe de o parte, propunerea include în mod explicit în conceptul de document „datele existente în sistemele de stocare, prelucrare și recuperare electronică” atunci când acestea pot fi extrase. AEPD consideră că această definiție se apropie foarte mult de definiția prelucrării datelor cu caracter personal din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 și extinde eventuala suprapunere cu Regulamentul (CE) nr. 1049/2001. Solicitările de acces la simple liste de nume și/sau alte date cu caracter personal par să fie tot mai multe — și ca urmare a evoluției instrumentelor disponibile pentru exploatarea sistemelor electronice — și, prin urmare, devine cu atât mai importantă soluționarea eventualelor zone de tensiune între regulamente, precum și relațiile cu celelalte instrumente disponibile, cum ar fi accesul la datele cu caracter personal (a se vedea mai jos, punctele 64-67). |
| --- | --- |

14.

În acest context, pe de o parte, propunerea include în mod explicit în conceptul de document „datele existente în sistemele de stocare, prelucrare și recuperare electronică” atunci când acestea pot fi extrase. AEPD consideră că această definiție se apropie foarte mult de definiția prelucrării datelor cu caracter personal din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 și extinde eventuala suprapunere cu Regulamentul (CE) nr. 1049/2001. Solicitările de acces la simple liste de nume și/sau alte date cu caracter personal par să fie tot mai multe — și ca urmare a evoluției instrumentelor disponibile pentru exploatarea sistemelor electronice — și, prin urmare, devine cu atât mai importantă soluționarea eventualelor zone de tensiune între regulamente, precum și relațiile cu celelalte instrumente disponibile, cum ar fi accesul la datele cu caracter personal (a se vedea mai jos, punctele 64-67).

| 15. | Pe de altă parte, conform propunerii Comisiei, un document „există” doar dacă a fost deja trimis unor destinatari sau a fost circulat în cadrul instituției sau a fost înregistrat în alt mod. AEPD consideră că nu este nici pe departe clar în ce măsură această formulare ar limita domeniul de aplicare a regulamentului fiind, astfel, contrară principiilor de deschidere și participare a publicului. Din păcate, memorandumul explicativ oferă prea puține clarificări în acest sens. Prin urmare, AEPD propune clarificarea conceptului de „document” din propunerea Comisiei, fie chiar în dispoziția respectivă, fie într-un considerent. |
| --- | --- |

15.

Pe de altă parte, conform propunerii Comisiei, un document „există” doar dacă a fost deja trimis unor destinatari sau a fost circulat în cadrul instituției sau a fost înregistrat în alt mod. AEPD consideră că nu este nici pe departe clar în ce măsură această formulare ar limita domeniul de aplicare a regulamentului fiind, astfel, contrară principiilor de deschidere și participare a publicului. Din păcate, memorandumul explicativ oferă prea puține clarificări în acest sens. Prin urmare, AEPD propune clarificarea conceptului de „document” din propunerea Comisiei, fie chiar în dispoziția respectivă, fie într-un considerent.

| 16. | Fără a intra într-o analiză detaliată a posibilelor interpretări ale acestor dispoziții de maximă importanță, AEPD subliniază faptul că, în pofida modificărilor conceptului de „document” propus de Comisie, încă mai există o diferență între domeniul de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 și domeniul de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 45/2001. În conformitate cu articolul 3 alineatul (2), Regulamentul (CE) nr. 45/2001 se aplică doar „prelucrării de date cu caracter personal, efectuate total sau parțial prin mijloace automatizate, precum și prelucrării prin alte mijloace decât cele automatizate a datelor cu caracter personal care fac parte dintr-un sistem de evidență sau care sunt destinate să facă parte dintr-un sistem de evidență”. Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 se aplică tuturor documentelor deținute de către o instituție. |
| --- | --- |

16.

Fără a intra într-o analiză detaliată a posibilelor interpretări ale acestor dispoziții de maximă importanță, AEPD subliniază faptul că, în pofida modificărilor conceptului de „document” propus de Comisie, încă mai există o diferență între domeniul de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 și domeniul de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 45/2001. În conformitate cu articolul 3 alineatul (2), Regulamentul (CE) nr. 45/2001 se aplică doar „prelucrării de date cu caracter personal, efectuate total sau parțial prin mijloace automatizate, precum și prelucrării prin alte mijloace decât cele automatizate a datelor cu caracter personal care fac parte dintr-un sistem de evidență sau care sunt destinate să facă parte dintr-un sistem de evidență”. Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 se aplică tuturor documentelor deținute de către o instituție.

| 17. | Deși prelucrarea manuală a datelor cu caracter personal devine mai puțin importantă, este necesar să se țină cont de faptul că, în cadrul instituțiilor și al organismelor Uniunii Europene, mai sunt încă în uz dosarele pe hârtie. În cazul în care astfel de dosare pe hârtie nu au o natură structurată, atunci nu pot intra integral sub incidența Regulamentului (CE) nr. 45/2001. Totuși, documentele de acest tip pot conține date cu caracter personal și trebuie să existe siguranța că se poate aplica exceptarea de la articolul 4 alineatul (5) și în aceste cazuri. |
| --- | --- |

17.

Deși prelucrarea manuală a datelor cu caracter personal devine mai puțin importantă, este necesar să se țină cont de faptul că, în cadrul instituțiilor și al organismelor Uniunii Europene, mai sunt încă în uz dosarele pe hârtie. În cazul în care astfel de dosare pe hârtie nu au o natură structurată, atunci nu pot intra integral sub incidența Regulamentului (CE) nr. 45/2001. Totuși, documentele de acest tip pot conține date cu caracter personal și trebuie să existe siguranța că se poate aplica exceptarea de la articolul 4 alineatul (5) și în aceste cazuri.

| 18. | Această diferență existentă între domeniile de aplicare ar trebui luată în considerare în mod adecvat pentru a exista siguranța că se ține seama de interesul legitim al persoanei vizate și în cazul dosarelor pe hârtie. Acesta este încă un motiv pentru care simpla „trimitere” la Regulamentul (CE) nr. 45/2001 — după cum se explică și mai jos (a se vedea punctele 38-40) — nu este suficientă deoarece nu se oferă instrucțiuni pentru cazurile în care datele cu caracter personal cuprinse în documente nu intră sub incidența domeniului de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 45/2001. |
| --- | --- |

18.

Această diferență existentă între domeniile de aplicare ar trebui luată în considerare în mod adecvat pentru a exista siguranța că se ține seama de interesul legitim al persoanei vizate și în cazul dosarelor pe hârtie. Acesta este încă un motiv pentru care simpla „trimitere” la Regulamentul (CE) nr. 45/2001 — după cum se explică și mai jos (a se vedea punctele 38-40) — nu este suficientă deoarece nu se oferă instrucțiuni pentru cazurile în care datele cu caracter personal cuprinse în documente nu intră sub incidența domeniului de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 45/2001.

III.   ARTICOLUL 4 ALINEATUL (5)

Analiza generală a dispoziției

| 19. | Articolul 4 alienatul (5) propus abordează chestiunea relației dintre accesul la documente și dreptul la viață privată și la protecția datelor cu caracter personal, înlocuind actualul articol 4 alineatul (1) litera (b), care a fost foarte criticat pe motiv că este ambiguu cu privire la relația exactă dintre aceste drepturi fundamentale. Articolul actual a fost adus și în fața Tribunalului de Primă Instanță (8). În prezent, la Curtea de Justiție se află pe rol o cale de atac întemeiată pe motive de drept (9). |
| --- | --- |

19.

Articolul 4 alienatul (5) propus abordează chestiunea relației dintre accesul la documente și dreptul la viață privată și la protecția datelor cu caracter personal, înlocuind actualul articol 4 alineatul (1) litera (b), care a fost foarte criticat pe motiv că este ambiguu cu privire la relația exactă dintre aceste drepturi fundamentale. Articolul actual a fost adus și în fața Tribunalului de Primă Instanță (8). În prezent, la Curtea de Justiție se află pe rol o cale de atac întemeiată pe motive de drept (9).

| 20. | În acest context, există motive întemeiate să se înlocuiască articolului 4 alineatul (1) litera (b). AEPD înțelege că Comisia a folosit această ocazie pentru a propune modificarea articolului 4 alineatul (1) litera (b). Cu toate acestea, AEPD nu susține dispoziția propusă în forma redactată de către Comisie. |
| --- | --- |

20.

În acest context, există motive întemeiate să se înlocuiască articolului 4 alineatul (1) litera (b). AEPD înțelege că Comisia a folosit această ocazie pentru a propune modificarea articolului 4 alineatul (1) litera (b). Cu toate acestea, AEPD nu susține dispoziția propusă în forma redactată de către Comisie.

| 21. | În primul rând, AEPD nu este convinsă că este momentul potrivit pentru modificări, deoarece există un apel pe rolul Curții de Justiție. În acest apel sunt în joc chestiuni fundamentale. |
| --- | --- |

21.

În primul rând, AEPD nu este convinsă că este momentul potrivit pentru modificări, deoarece există un apel pe rolul Curții de Justiție. În acest apel sunt în joc chestiuni fundamentale.

| 22. | În al doilea rând, și mai important: propunerea nu oferă soluția potrivită. Ea cuprinde doar o normă generală [a doua teză din articolul 4 alineatul (5)] care:






  — | nu reflectă Hotărârea Tribunalului de Primă Instanță în cauza Bavarian Lager, |
| --- | --- | --- |

22.

În al doilea rând, și mai important: propunerea nu oferă soluția potrivită. Ea cuprinde doar o normă generală [a doua teză din articolul 4 alineatul (5)] care:

—

nu reflectă Hotărârea Tribunalului de Primă Instanță în cauza Bavarian Lager,

| — | nu răspunde nevoii de a avea un echilibru corect între drepturile fundamentale în discuție, |
| --- | --- |

—

nu răspunde nevoii de a avea un echilibru corect între drepturile fundamentale în discuție,

| — | nu este viabilă deoarece se referă la legislația CE privind protecția datelor care nu oferă un răspuns clar în cazul în care trebuie luată o decizie cu privire la accesul public. |
| --- | --- |

—

nu este viabilă deoarece se referă la legislația CE privind protecția datelor care nu oferă un răspuns clar în cazul în care trebuie luată o decizie cu privire la accesul public.

În plus, aceasta constă dintr-o normă specifică [prima teză din articolul 4 alineatul (5)] care, în principiu, este bine definită, dar are un domeniu de aplicare mult prea limitat.

Nu este momentul potrivit pentru modificări

| 23. | AEPD este pe deplin conștientă de posibilele interacțiuni — și posibilele tensiuni — dintre accesul la documente și dreptul la viață privată și la protecția datelor cu caracter personal. În documentul său de referință cu privire la accesul public la documente și protecția datelor, publicat în iulie 2005, AEPD a făcut o analiză riguroasă a chestiunilor care apar ca urmare a aplicării simultane a Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 și a Regulamentului (CE) nr. 45/2001. |
| --- | --- |

23.

AEPD este pe deplin conștientă de posibilele interacțiuni — și posibilele tensiuni — dintre accesul la documente și dreptul la viață privată și la protecția datelor cu caracter personal. În documentul său de referință cu privire la accesul public la documente și protecția datelor, publicat în iulie 2005, AEPD a făcut o analiză riguroasă a chestiunilor care apar ca urmare a aplicării simultane a Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 și a Regulamentului (CE) nr. 45/2001.

| 24. | În special, AEPD a subliniat faptul că accesul public, pe de o parte, și dreptul la viață privată și la protecția datelor, pe de altă parte, sunt drepturi fundamentale consfințite prin diferite instrumente juridice la nivel european și reprezintă elemente-cheie ale „bunei guvernanțe”. Nu există o ordine ierarhică între aceste drepturi și, în unele cazuri, aplicarea simultană a celor două regulamente nu duce la obținerea unui răspuns evident. Conform documentului de referință elaborat de AEPD, soluția poate fi găsită în excepția privind viața privată, prevăzută de actualul articol 4 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001. După cum se explică în documentul de referință, această dispoziție impune trei condiții care trebuie îndeplinite integral pentru ca excepția privind accesul public să se poată aplica:






  — | trebuie să fie în joc viața privată a persoanei vizate, |
| --- | --- | --- |

24.

În special, AEPD a subliniat faptul că accesul public, pe de o parte, și dreptul la viață privată și la protecția datelor, pe de altă parte, sunt drepturi fundamentale consfințite prin diferite instrumente juridice la nivel european și reprezintă elemente-cheie ale „bunei guvernanțe”. Nu există o ordine ierarhică între aceste drepturi și, în unele cazuri, aplicarea simultană a celor două regulamente nu duce la obținerea unui răspuns evident. Conform documentului de referință elaborat de AEPD, soluția poate fi găsită în excepția privind viața privată, prevăzută de actualul articol 4 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001. După cum se explică în documentul de referință, această dispoziție impune trei condiții care trebuie îndeplinite integral pentru ca excepția privind accesul public să se poată aplica:

—

trebuie să fie în joc viața privată a persoanei vizate,

| — | accesul public trebuie să afecteze semnificativ persoana vizată, |
| --- | --- |

—

accesul public trebuie să afecteze semnificativ persoana vizată,

| — | accesul public nu este permis prin legislația privind protecția datelor. |
| --- | --- |

—

accesul public nu este permis prin legislația privind protecția datelor.

| 25. | Liniile principale ale analizei AEPD au fost confirmate de Tribunalul de Primă Instanță în cauza Bavarian Lager, în care Tribunalul de Primă Instanță a trebuit să interpreteze relația dintre Regulamentul (CE) nr. 45/2001 și Regulamentul (CE) nr. 1049/2001, precum și excepția privind protecția datelor cu caracter personal existentă în acest ultim regulament. Principalele elemente ale acestei hotărâri vor fi folosite pentru fundamentarea prezentului aviz. Comisia a decis să facă apel împotriva hotărârii Tribunalului de Primă Instanță; în prezent, cauza se află pe rolul Curții de Justiție. În această cauză aflată la Curtea de Justiție, poziția AEPD este aceea că hotărârea Tribunalului de Primă Instanță ar trebui menținută. |
| --- | --- |

25.

Liniile principale ale analizei AEPD au fost confirmate de Tribunalul de Primă Instanță în cauza Bavarian Lager, în care Tribunalul de Primă Instanță a trebuit să interpreteze relația dintre Regulamentul (CE) nr. 45/2001 și Regulamentul (CE) nr. 1049/2001, precum și excepția privind protecția datelor cu caracter personal existentă în acest ultim regulament. Principalele elemente ale acestei hotărâri vor fi folosite pentru fundamentarea prezentului aviz. Comisia a decis să facă apel împotriva hotărârii Tribunalului de Primă Instanță; în prezent, cauza se află pe rolul Curții de Justiție. În această cauză aflată la Curtea de Justiție, poziția AEPD este aceea că hotărârea Tribunalului de Primă Instanță ar trebui menținută.

| 26. | Prin urmare, nu pare a fi momentul cel mai potrivit să se modifice dispoziția cu privire la relația dintre accesul la documente și protecția datelor cu caracter personal având în vedere cauza care se află pe rolul Curții de Justiție. Această cauză nu se referă doar la interpretarea actualei formulări din articolul 4 alineatul (1) litera (b) (10), ci abordează și problematica fundamentală a echilibrului dintre drepturile fundamentale în discuție (11). În aceste condiții, ar fi mai bine să se aștepte hotărârea instanței și să nu se adopte regulamentul înainte de pronunțare. |
| --- | --- |

26.

Prin urmare, nu pare a fi momentul cel mai potrivit să se modifice dispoziția cu privire la relația dintre accesul la documente și protecția datelor cu caracter personal având în vedere cauza care se află pe rolul Curții de Justiție. Această cauză nu se referă doar la interpretarea actualei formulări din articolul 4 alineatul (1) litera (b) (10), ci abordează și problematica fundamentală a echilibrului dintre drepturile fundamentale în discuție (11). În aceste condiții, ar fi mai bine să se aștepte hotărârea instanței și să nu se adopte regulamentul înainte de pronunțare.

Modificarea nu reflectă hotărârea Tribunalului de Primă Instanță

| 27. | Faptul că se preferă să se aștepte hotărârea Curții de Justiție este motivat și de substanța dispoziției propuse. În memorandumul explicativ, Comisia susține că modificările propuse au de asemenea rolul de a ține seama de hotărârea Tribunalului de Primă Instanță în cauza Bavarian Lager. Cu toate acestea, modificarea nu reflectă poziția Tribunalului de Primă Instanță. |
| --- | --- |

27.

Faptul că se preferă să se aștepte hotărârea Curții de Justiție este motivat și de substanța dispoziției propuse. În memorandumul explicativ, Comisia susține că modificările propuse au de asemenea rolul de a ține seama de hotărârea Tribunalului de Primă Instanță în cauza Bavarian Lager. Cu toate acestea, modificarea nu reflectă poziția Tribunalului de Primă Instanță.

| 28. | În special, AEPD menționează că propunerea Comisiei elimină orice trimitere la răul provocat „vieții private și integrității” unei persoane drept un prag necesar pentru a justifica refuzul accesului la documentele care conțin date cu caracter personal. În acest mod, propunerea Comisiei afectează foarte mult echilibrul obținut până acum de către legiuitor, aceasta fiind interpretarea Tribunalului de Primă Instanță. Propunerea redirecționează chestiunea accesului la documentele care conțin date cu caracter personal de la Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 către Regulamentul (CE) nr. 45/2001. |
| --- | --- |

28.

În special, AEPD menționează că propunerea Comisiei elimină orice trimitere la răul provocat „vieții private și integrității” unei persoane drept un prag necesar pentru a justifica refuzul accesului la documentele care conțin date cu caracter personal. În acest mod, propunerea Comisiei afectează foarte mult echilibrul obținut până acum de către legiuitor, aceasta fiind interpretarea Tribunalului de Primă Instanță. Propunerea redirecționează chestiunea accesului la documentele care conțin date cu caracter personal de la Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 către Regulamentul (CE) nr. 45/2001.

| 29. | Este important, cel puțin atât timp cât hotărârea Tribunalului de Primă Instanță rămâne punctul de referință în acest domeniu delicat, ca modificările propuse să țină cu adevărat seama de această hotărâre și să nu se îndepărteze foarte mult de ea. Hotărârea Tribunalului de Primă Instanță nu numai că oferă o interpretare a unor dispoziții relevante atât din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001, cât și din Regulamentul (CE) nr. 45/2001, ci și trasează un echilibru corect între drepturile protejate de aceste două regulamente. AEPD subliniază că este important ca legiuitorul să mențină acest echilibru, eventual clarificând, în același timp, dispozițiile relevante. |
| --- | --- |

29.

Este important, cel puțin atât timp cât hotărârea Tribunalului de Primă Instanță rămâne punctul de referință în acest domeniu delicat, ca modificările propuse să țină cu adevărat seama de această hotărâre și să nu se îndepărteze foarte mult de ea. Hotărârea Tribunalului de Primă Instanță nu numai că oferă o interpretare a unor dispoziții relevante atât din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001, cât și din Regulamentul (CE) nr. 45/2001, ci și trasează un echilibru corect între drepturile protejate de aceste două regulamente. AEPD subliniază că este important ca legiuitorul să mențină acest echilibru, eventual clarificând, în același timp, dispozițiile relevante.

| 30. | În punctele următoare ale prezentului aviz, AEPD argumentează de ce — contrar punctului de vedere exprimat de către Comisie — articolul 4 alineatul (5) propus nu reflectă jurisprudența Curții. |
| --- | --- |

30.

În punctele următoare ale prezentului aviz, AEPD argumentează de ce — contrar punctului de vedere exprimat de către Comisie — articolul 4 alineatul (5) propus nu reflectă jurisprudența Curții.

A doua teză din articolul 4 alineatul (5) nu răspunde necesității de asigurare a unui echilibru corect

| 31. | În a doua teză din articolul 4 alineatul (5) se prevede: „Alte date cu caracter personal se divulgă în conformitate cu condițiile referitoare la prelucrarea legală a unor astfel de date, stabilite prin legislația comunitară privind protecția persoanelor în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal”. |
| --- | --- |

31.

În a doua teză din articolul 4 alineatul (5) se prevede: „Alte date cu caracter personal se divulgă în conformitate cu condițiile referitoare la prelucrarea legală a unor astfel de date, stabilite prin legislația comunitară privind protecția persoanelor în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal”.

| 32. | Din această dispoziție reiese că autoritatea care decide cu privire la o solicitare de acces public trebuie să își bazeze decizia nu pe Regulamentul (CE) nr. 1049/2001, ci pe Regulamentul (CE) nr. 45/2001. Așadar, dispoziția conține așa-numita „teorie a trimiterii” (12), astfel cum a fost apărată de către Comisie în fața Tribunalului de Primă Instanță în cauza Bavarian Lager. |
| --- | --- |

32.

Din această dispoziție reiese că autoritatea care decide cu privire la o solicitare de acces public trebuie să își bazeze decizia nu pe Regulamentul (CE) nr. 1049/2001, ci pe Regulamentul (CE) nr. 45/2001. Așadar, dispoziția conține așa-numita „teorie a trimiterii” (12), astfel cum a fost apărată de către Comisie în fața Tribunalului de Primă Instanță în cauza Bavarian Lager.

| 33. | Această teorie a fost respinsă de către Curte în baza formulării actuale a articolului 4 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001. Curtea și-a bazat respingerea pe formularea următoare: divulgarea poate fi refuzată doar dacă viața privată și integritatea unei persoane ar fi subminate. Totuși, acest raționament al Curții nu este doar o interpretare textuală, ci reflectă rezultatul unei echilibru între cele două drepturi fundamentale în cauză: accesul public și protecția datelor. |
| --- | --- |

33.

Această teorie a fost respinsă de către Curte în baza formulării actuale a articolului 4 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001. Curtea și-a bazat respingerea pe formularea următoare: divulgarea poate fi refuzată doar dacă viața privată și integritatea unei persoane ar fi subminate. Totuși, acest raționament al Curții nu este doar o interpretare textuală, ci reflectă rezultatul unei echilibru între cele două drepturi fundamentale în cauză: accesul public și protecția datelor.

| 34. | Această nevoie de a avea un echilibru corespunzător între aceste drepturi fundamentale — altfel spus, o „abordare echilibrată”, după cum este definită în mod curent — a fost accentuată și într-o serie de documente care abordează coliziunea între cele două drepturi. Acesta a fost cazul, de exemplu, în Avizul 5/2001 al Grupului de lucru al articolului 29 (13) și în documentul de referință al AEPD. O abordare similară a existat și în proiectul de convenție a Consiliului Europei privind accesul la documente oficiale, în care se stabilește că părțile contractante pot limita dreptul de acces la documente oficiale cu scopul protejării, inter alia, „a vieții private și a altor interese personale legitime” (14). |
| --- | --- |

34.

Această nevoie de a avea un echilibru corespunzător între aceste drepturi fundamentale — altfel spus, o „abordare echilibrată”, după cum este definită în mod curent — a fost accentuată și într-o serie de documente care abordează coliziunea între cele două drepturi. Acesta a fost cazul, de exemplu, în Avizul 5/2001 al Grupului de lucru al articolului 29 (13) și în documentul de referință al AEPD. O abordare similară a existat și în proiectul de convenție a Consiliului Europei privind accesul la documente oficiale, în care se stabilește că părțile contractante pot limita dreptul de acces la documente oficiale cu scopul protejării, inter alia, „a vieții private și a altor interese personale legitime” (14).

| 35. | Pe de altă parte, trebuie respectat dreptul la accesul public, care înseamnă în orice caz că:






  — | obiectivul Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 ar trebui respectat. Regulamentul ar trebui să confere în cea mai mare măsură posibilă dreptul la accesul public (15). Acest lucru înseamnă că, în principiu, toate documentele instituțiilor ar trebui să fie accesibile publicului (16). În consecință, excepțiile la acest drept trebuie interpretate și aplicate în mod restrictiv, astfel încât să nu se încalce principiul general consfințit prin regulament (17), |
| --- | --- | --- |

35.

Pe de altă parte, trebuie respectat dreptul la accesul public, care înseamnă în orice caz că:

—

obiectivul Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 ar trebui respectat. Regulamentul ar trebui să confere în cea mai mare măsură posibilă dreptul la accesul public (15). Acest lucru înseamnă că, în principiu, toate documentele instituțiilor ar trebui să fie accesibile publicului (16). În consecință, excepțiile la acest drept trebuie interpretate și aplicate în mod restrictiv, astfel încât să nu se încalce principiul general consfințit prin regulament (17),

| — | având în vedere natura dreptului la acces public, nu este obligatoriu ca o persoană să își justifice cererea și, prin urmare, aceasta nu trebuie să demonstreze în nici un fel interesul pe care îl are în accesarea documentului solicitat (18). |
| --- | --- |

—

având în vedere natura dreptului la acces public, nu este obligatoriu ca o persoană să își justifice cererea și, prin urmare, aceasta nu trebuie să demonstreze în nici un fel interesul pe care îl are în accesarea documentului solicitat (18).

| 36. | Pe de altă parte, trebuie respectat dreptul la protecția datelor:






  — | protecția datelor cu caracter personal este prevăzută într-un sistem de control și echilibrare care nu interzice prelucrarea datelor cu caracter personal, dar care supune această prelucrare unei serii de măsuri de protecție și garanții. Prelucrarea datelor cu caracter personal este permisă în cazul în care persoana vizată își exprimă consimțământul ferm în acest sens sau dacă prelucrarea este necesară în alte scopuri de interes public sau privat [articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001], |
| --- | --- | --- |

36.

Pe de altă parte, trebuie respectat dreptul la protecția datelor:

—

protecția datelor cu caracter personal este prevăzută într-un sistem de control și echilibrare care nu interzice prelucrarea datelor cu caracter personal, dar care supune această prelucrare unei serii de măsuri de protecție și garanții. Prelucrarea datelor cu caracter personal este permisă în cazul în care persoana vizată își exprimă consimțământul ferm în acest sens sau dacă prelucrarea este necesară în alte scopuri de interes public sau privat [articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001],

| — | dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 45/2001 trebuie interpretate în mod necesar prin prisma drepturilor fundamentale, în special a dreptului la protecția vieții private (19), |
| --- | --- |

—

dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 45/2001 trebuie interpretate în mod necesar prin prisma drepturilor fundamentale, în special a dreptului la protecția vieții private (19),

| — | prin urmare, prelucrarea datelor cu caracter personal trebuie să se facă în conformitate cu principiul proporționalității și să nu submineze într-un mod efectiv și specific vreun interes legitim al persoanei vizate. |
| --- | --- |

—

prin urmare, prelucrarea datelor cu caracter personal trebuie să se facă în conformitate cu principiul proporționalității și să nu submineze într-un mod efectiv și specific vreun interes legitim al persoanei vizate.

| 37. | Un astfel de echilibru nu poate fi garantat printr-o simplă trimitere la Regulamentul (CE) nr. 45/2001 care „urmărește să asigure protecția drepturilor și a libertăților fundamentale ale persoanelor fizice, în special a dreptului la viață privată, în cursul prelucrării datelor cu caracter personal” (20). Probabil că această soluție respectă dreptul la protecția datelor, dar nu respectă dreptul la accesul public. |
| --- | --- |

37.

Un astfel de echilibru nu poate fi garantat printr-o simplă trimitere la Regulamentul (CE) nr. 45/2001 care „urmărește să asigure protecția drepturilor și a libertăților fundamentale ale persoanelor fizice, în special a dreptului la viață privată, în cursul prelucrării datelor cu caracter personal” (20). Probabil că această soluție respectă dreptul la protecția datelor, dar nu respectă dreptul la accesul public.

A doua teză din articolul 4 alineatul (5) nu oferă o soluție viabilă

| 38. | Regulamentul (CE) nr. 45/2001 nu oferă un răspuns clar pentru cazul în care o instituție sau un organism comunitar trebuie să decidă cu privire la o solicitare de acces public. Pe scurt (21), articolul 5 din regulament permite prelucrarea datelor cu caracter personal dacă aceasta este „necesară pentru îndeplinirea unei sarcini de interes public” sau dacă aceasta este „necesară pentru a se respecta obligația legală a operatorului”. Cu alte cuvinte, legalitatea prelucrării nu este determinată de interesul de protecție a datelor în sine, ci de necesitatea prelucrării în alt scop (indiferent dacă este sau nu prevăzut într-o obligație legală). De aici se ajunge la concluzia că, din moment ce necesitatea nu este stabilită de articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 (și nici de alte prevederi ale acestui regulament), legea concepută pentru protecția altor interese — în acest caz, dreptul de a avea acces la documente — ar trebui să conțină îndrumări adecvate. |
| --- | --- |

38.

Regulamentul (CE) nr. 45/2001 nu oferă un răspuns clar pentru cazul în care o instituție sau un organism comunitar trebuie să decidă cu privire la o solicitare de acces public. Pe scurt (21), articolul 5 din regulament permite prelucrarea datelor cu caracter personal dacă aceasta este „necesară pentru îndeplinirea unei sarcini de interes public” sau dacă aceasta este „necesară pentru a se respecta obligația legală a operatorului”. Cu alte cuvinte, legalitatea prelucrării nu este determinată de interesul de protecție a datelor în sine, ci de necesitatea prelucrării în alt scop (indiferent dacă este sau nu prevăzut într-o obligație legală). De aici se ajunge la concluzia că, din moment ce necesitatea nu este stabilită de articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 (și nici de alte prevederi ale acestui regulament), legea concepută pentru protecția altor interese — în acest caz, dreptul de a avea acces la documente — ar trebui să conțină îndrumări adecvate.

| 39. | Totuși, conform propunerii, toate solicitările de acces la documente care conțin date cu caracter personal — cu excepția cazului în care se aplică dispoziția specifică de la prima teză a articolului 4 alineatul (5) — ar trebui evaluate pe baza unei trimiteri la Regulamentul (CE) nr. 45/2001. O astfel de trimitere nu oferă îndrumarea adecvată pentru echilibrarea intereselor. Acest lucru ar putea duce la apariția unui rezultat indezirabil (o situație fără ieșire). |
| --- | --- |

39.

Totuși, conform propunerii, toate solicitările de acces la documente care conțin date cu caracter personal — cu excepția cazului în care se aplică dispoziția specifică de la prima teză a articolului 4 alineatul (5) — ar trebui evaluate pe baza unei trimiteri la Regulamentul (CE) nr. 45/2001. O astfel de trimitere nu oferă îndrumarea adecvată pentru echilibrarea intereselor. Acest lucru ar putea duce la apariția unui rezultat indezirabil (o situație fără ieșire).

| 40. | În final, trebuie menționat că trimiterea la Regulamentul (CE) nr. 45/2001 nu rezolvă incompatibilitatea dintre dreptul la acces public și obligația de a dovedi necesitatea de transferare a datelor cu caracter personal, prevăzută la articolul 8 litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001. În cauza Bavarian Lager, Tribunalul de Primă Instanță arată: „Într-adevăr, dacă solicitantul ar fi obligat să demonstreze caracterul necesar al transferului, ca o condiție suplimentară impusă prin Regulamentul (CE) nr. 45/2001, această exigență ar fi contrară obiectivului Regulamentului (CE) nr. 1049/2001, anume acela al accesului public cât mai larg la documentele deținute de instituții” (22). |
| --- | --- |

40.

În final, trebuie menționat că trimiterea la Regulamentul (CE) nr. 45/2001 nu rezolvă incompatibilitatea dintre dreptul la acces public și obligația de a dovedi necesitatea de transferare a datelor cu caracter personal, prevăzută la articolul 8 litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001. În cauza Bavarian Lager, Tribunalul de Primă Instanță arată: „Într-adevăr, dacă solicitantul ar fi obligat să demonstreze caracterul necesar al transferului, ca o condiție suplimentară impusă prin Regulamentul (CE) nr. 45/2001, această exigență ar fi contrară obiectivului Regulamentului (CE) nr. 1049/2001, anume acela al accesului public cât mai larg la documentele deținute de instituții” (22).

Domeniul de aplicare a primei teze din articolul 4 alineatul (5) este mult prea limitat

| 41. | Prima teză a articolului 4 alineatul (5) din propunere are următorul cuprins: „Se divulgă numele, titlurile și funcțiile celor care dețin o funcție publică, ale funcționarilor publici și ale reprezentanților grupurilor de interese, atunci când sunt legate de activitatea lor profesională, cu excepția cazului în care, având în vedere circumstanțele speciale, divulgarea ar afecta negativ persoanele în cauză”. În acest caz se oferă o normă specifică pentru anumite tipuri de date referitoare la o categorie specifică de persoane. |
| --- | --- |

41.

Prima teză a articolului 4 alineatul (5) din propunere are următorul cuprins: „Se divulgă numele, titlurile și funcțiile celor care dețin o funcție publică, ale funcționarilor publici și ale reprezentanților grupurilor de interese, atunci când sunt legate de activitatea lor profesională, cu excepția cazului în care, având în vedere circumstanțele speciale, divulgarea ar afecta negativ persoanele în cauză”. În acest caz se oferă o normă specifică pentru anumite tipuri de date referitoare la o categorie specifică de persoane.

| 42. | Ca o primă observație preliminară, AEPD menționează că nu există nicio îndoială că prima teză din articolul 4 alineatul (5) respectă dreptul la acces public. În situațiile abordate de această teză, în mod normal se acordă accesul public la documente. În opinia AEPD, dispoziția respectă și dreptul la protecția datelor. Aici este inclusă și situația analizată de către Tribunalul de Primă Instanță în cauza Bavarian Lager, precum și alte situații comparabile. Conform Tribunalului: în acest situații, divulgarea numelor nu conduce la o ingerință în viața privată a persoanelor, iar persoanele în cauză nu au niciun motiv să considere că au beneficiat de un tratament confidențial (23). |
| --- | --- |

42.

Ca o primă observație preliminară, AEPD menționează că nu există nicio îndoială că prima teză din articolul 4 alineatul (5) respectă dreptul la acces public. În situațiile abordate de această teză, în mod normal se acordă accesul public la documente. În opinia AEPD, dispoziția respectă și dreptul la protecția datelor. Aici este inclusă și situația analizată de către Tribunalul de Primă Instanță în cauza Bavarian Lager, precum și alte situații comparabile. Conform Tribunalului: în acest situații, divulgarea numelor nu conduce la o ingerință în viața privată a persoanelor, iar persoanele în cauză nu au niciun motiv să considere că au beneficiat de un tratament confidențial (23).

| 43. | Ca o a doua observație preliminară, se poate spune că dispoziția este, în principiu, bine definită și îndeplinește condițiile de siguranță juridică. Dispoziția definește calitățile diferite în care acționează persoanele și limitează datele cu caracter personal care pot fi divulgate. Dincolo de chestiunea caracterului adecvat al acestor limitări, ele sunt clar formulate. De asemenea, sunt conforme cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001: divulgarea datelor înseamnă prelucrarea legală — deoarece se bazează pe obligația legală prevăzută la articolul 4 alineatul (5) — iar scopul este limitat, respectiv acordarea accesului public. |
| --- | --- |

43.

Ca o a doua observație preliminară, se poate spune că dispoziția este, în principiu, bine definită și îndeplinește condițiile de siguranță juridică. Dispoziția definește calitățile diferite în care acționează persoanele și limitează datele cu caracter personal care pot fi divulgate. Dincolo de chestiunea caracterului adecvat al acestor limitări, ele sunt clar formulate. De asemenea, sunt conforme cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001: divulgarea datelor înseamnă prelucrarea legală — deoarece se bazează pe obligația legală prevăzută la articolul 4 alineatul (5) — iar scopul este limitat, respectiv acordarea accesului public.

| 44. | În ce privește limitarea domeniului de aplicare ratione personae, trebuie comunicate anumite date ale celor care dețin o funcție publică, ale funcționarilor publici și ale reprezentanților grupurilor de interese. Se pare că această dispoziție are drept obiectiv doar să rezolve consecințele hotărârii Tribunalului de Primă Instanță în cauza Bavarian Lager. Se pune întrebarea de ce dispoziția nu abordează o categorie mai mare de persoane vizate, în relație cu activitățile lor profesionale. Argumentele care stau la baza prezumției că, în această relație, datele cu caracter personal ar trebui comunicate în mod normal sunt valabile și pentru:






  — | angajații din sectorul privat sau persoanele care desfășoară activități independente, care nu se includ în categoria reprezentanților grupurilor de interese, cu excepția cazului în care există motive să se consideră că divulgarea respectivă ar avea un efect negativ asupra persoanei, |
| --- | --- | --- |

44.

În ce privește limitarea domeniului de aplicare ratione personae, trebuie comunicate anumite date ale celor care dețin o funcție publică, ale funcționarilor publici și ale reprezentanților grupurilor de interese. Se pare că această dispoziție are drept obiectiv doar să rezolve consecințele hotărârii Tribunalului de Primă Instanță în cauza Bavarian Lager. Se pune întrebarea de ce dispoziția nu abordează o categorie mai mare de persoane vizate, în relație cu activitățile lor profesionale. Argumentele care stau la baza prezumției că, în această relație, datele cu caracter personal ar trebui comunicate în mod normal sunt valabile și pentru:

—

angajații din sectorul privat sau persoanele care desfășoară activități independente, care nu se includ în categoria reprezentanților grupurilor de interese, cu excepția cazului în care există motive să se consideră că divulgarea respectivă ar avea un efect negativ asupra persoanei,

| — | cercetătorii universitari care își prezintă rezultatele cercetării lor, |
| --- | --- |

—

cercetătorii universitari care își prezintă rezultatele cercetării lor,

| — | experții care își prezintă domeniul de specializare în cadrul unui proces public, |
| --- | --- |

—

experții care își prezintă domeniul de specializare în cadrul unui proces public,

| — | cadrele didactice din învățământul preuniversitar și universitar în cadrul îndeplinirii funcțiilor lor de predare sau susținere de conferințe. |
| --- | --- |

—

cadrele didactice din învățământul preuniversitar și universitar în cadrul îndeplinirii funcțiilor lor de predare sau susținere de conferințe.

| 45. | Aceste exemple sugerează că ar fi fost util să se elaboreze o dispoziție mai amplă, sub care să intre datele a diferite categorii de persoane în cadrul desfășurării activității lor profesionale. |
| --- | --- |

45.

Aceste exemple sugerează că ar fi fost util să se elaboreze o dispoziție mai amplă, sub care să intre datele a diferite categorii de persoane în cadrul desfășurării activității lor profesionale.

| 46. | O a doua limitare — ratione materiae — din prima teză din articolul 4 alineatul (5) al propunerii se referă la elementele de date. Se divulgă doar numele, titlurile și funcțiile. Acest lucru exclude datele care divulgă elemente legate de situația privată a persoanei în cauză, chiar daca aceste date nu se califică drept sensibile în sensul articolului 10 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001. Se poate aduce în discuție și adresa privată, numărul de telefon și adresa de e-mail sau alte date — cum ar salariile și cheltuielile — ale înalților oficiali sau ale politicienilor. |
| --- | --- |

46.

O a doua limitare — ratione materiae — din prima teză din articolul 4 alineatul (5) al propunerii se referă la elementele de date. Se divulgă doar numele, titlurile și funcțiile. Acest lucru exclude datele care divulgă elemente legate de situația privată a persoanei în cauză, chiar daca aceste date nu se califică drept sensibile în sensul articolului 10 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001. Se poate aduce în discuție și adresa privată, numărul de telefon și adresa de e-mail sau alte date — cum ar salariile și cheltuielile — ale înalților oficiali sau ale politicienilor.

| 47. | Totuși, sunt excluse și elementele care nu au legătură cu situația privată a persoanei în cauză, cum ar fi adresa administrativă a persoanei respective (adresa fizică și cea de e-mail), precum și informațiile cu un caracter mai general cu privire la funcția persoanei. |
| --- | --- |

47.

Totuși, sunt excluse și elementele care nu au legătură cu situația privată a persoanei în cauză, cum ar fi adresa administrativă a persoanei respective (adresa fizică și cea de e-mail), precum și informațiile cu un caracter mai general cu privire la funcția persoanei.

| 48. | Un aspect mai important al abordării inițiate de propunere îl reprezintă faptul că în document se include rareori doar un nume. De obicei, numelui respectiv îi sunt asociate și alte date referitoare la persoană. De exemplu, cauza Bavarian Lager se referă la accesul la procesul-verbal al unei reuniuni. Este ușor de imaginat că în procesul-verbal se menționează nu doar numele persoanelor prezente la reuniune, ci și contribuția acestora la dezbaterile din cadrul reuniunii. Această contribuție ar putea fi uneori calificată drept date sensibile, în sensul articolului 10 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001, cum este cazul în care se exprimă o opinie politică. Prin urmare, este puțin probabil că datele speciale pot fi luate în considerare separat. |
| --- | --- |

48.

Un aspect mai important al abordării inițiate de propunere îl reprezintă faptul că în document se include rareori doar un nume. De obicei, numelui respectiv îi sunt asociate și alte date referitoare la persoană. De exemplu, cauza Bavarian Lager se referă la accesul la procesul-verbal al unei reuniuni. Este ușor de imaginat că în procesul-verbal se menționează nu doar numele persoanelor prezente la reuniune, ci și contribuția acestora la dezbaterile din cadrul reuniunii. Această contribuție ar putea fi uneori calificată drept date sensibile, în sensul articolului 10 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001, cum este cazul în care se exprimă o opinie politică. Prin urmare, este puțin probabil că datele speciale pot fi luate în considerare separat.

IV.   O SOLUȚIE ALTERNATIVĂ

Necesitatea de a avea îndrumări clare din partea legiuitorului

| 49. | Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 ar trebui să ofere îndrumări instituțiilor și organismelor care se ocupă de solicitările de acces public la documentele care conțin date cu caracter personal, cu respectarea deplină a echilibrului corect dintre cele două drepturi fundamentale în cauză. |
| --- | --- |

49.

Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 ar trebui să ofere îndrumări instituțiilor și organismelor care se ocupă de solicitările de acces public la documentele care conțin date cu caracter personal, cu respectarea deplină a echilibrului corect dintre cele două drepturi fundamentale în cauză.

| 50. | Conform AEPD, este necesară o discuție suplimentară cu privire la modalitatea de transpunere a acestor orientări într-o dispoziție legală specifică. După cum s-a putut vedea în trecut, aceasta este o chestiune care include considerații fundamentale și dificile. Redactarea trebuie să fie cât se poate de atentă, cu contribuții din partea diverselor părți interesate. |
| --- | --- |

50.

Conform AEPD, este necesară o discuție suplimentară cu privire la modalitatea de transpunere a acestor orientări într-o dispoziție legală specifică. După cum s-a putut vedea în trecut, aceasta este o chestiune care include considerații fundamentale și dificile. Redactarea trebuie să fie cât se poate de atentă, cu contribuții din partea diverselor părți interesate.

Soluția alternativă

| 51. | Ca o contribuție la discuție, AEPD propune următoarea dispoziție pentru accesul public la datele cu caracter personal:






  1. | Datele cu caracter personal nu se divulgă atunci când o astfel de divulgare ar aduce prejudicii vieții private sau integrității persoanei vizate. Un astfel de prejudiciu nu apare:






  (a) | în cazul în care datele se referă doar la activitățile profesionale ale persoanei în cauză, exceptând cazul în care, datorită unor circumstanțe deosebite, există un motiv să se creadă că divulgarea ar afecta în mod negativ persoana respectivă; |
| --- | --- | --- | --- |

51.

Ca o contribuție la discuție, AEPD propune următoarea dispoziție pentru accesul public la datele cu caracter personal:

1.

Datele cu caracter personal nu se divulgă atunci când o astfel de divulgare ar aduce prejudicii vieții private sau integrității persoanei vizate. Un astfel de prejudiciu nu apare:

(a)

în cazul în care datele se referă doar la activitățile profesionale ale persoanei în cauză, exceptând cazul în care, datorită unor circumstanțe deosebite, există un motiv să se creadă că divulgarea ar afecta în mod negativ persoana respectivă;

| (b) | în cazul în care datele se referă doar la o persoană publică, exceptând cazul în care, datorită unor circumstanțe deosebite, există un motiv să se creadă că divulgarea ar afecta în mod negativ persoana respectivă sau alte persoane cu care aceasta are relații; |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care datele se referă doar la o persoană publică, exceptând cazul în care, datorită unor circumstanțe deosebite, există un motiv să se creadă că divulgarea ar afecta în mod negativ persoana respectivă sau alte persoane cu care aceasta are relații;

| (c) | în cazul în care datele au fost deja publicate, cu acordul persoanei în cauză. |
| --- | --- |

(c)

în cazul în care datele au fost deja publicate, cu acordul persoanei în cauză.

| 2. | Cu toate acestea, datele cu caracter personal se divulgă atunci când un interes public major impune divulgarea acestora. În aceste cazuri, instituția sau organismul trebuie să specifice care este interesul public și să prezinte motivele pentru care, în cazul respectiv, interesul public primează în fața intereselor persoanei în cauză. |
| --- | --- |

2.

Cu toate acestea, datele cu caracter personal se divulgă atunci când un interes public major impune divulgarea acestora. În aceste cazuri, instituția sau organismul trebuie să specifice care este interesul public și să prezinte motivele pentru care, în cazul respectiv, interesul public primează în fața intereselor persoanei în cauză.

| 3. | În cazul în care o instituție sau un organism refuză accesul la un document în temeiul alineatului (1), trebuie să ia în considerare posibilitatea acordării unui acces parțial la documentul respectiv. |
| --- | --- |

3.

În cazul în care o instituție sau un organism refuză accesul la un document în temeiul alineatului (1), trebuie să ia în considerare posibilitatea acordării unui acces parțial la documentul respectiv.

| 52. | Această dispoziție poate fi explicată după cum urmează: |
| --- | --- |

52.

Această dispoziție poate fi explicată după cum urmează:

| 53. | Prima parte a alineatului (1) conține norma de bază și reflectă necesitatea existenței unui echilibru corect între drepturile fundamentale în discuție. Excepția pentru dreptul de acces public se aplică doar în cazul în care divulgarea ar aduce prejudicii vieții private sau integrității persoane vizate. Dispoziția se referă la viața privată (respectarea vieții private și a vieții de familie în sensul articolului 7 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și al articolului 8 din CEDO), și nu la protecția datelor (în sensul articolului 8 din Cartă). |
| --- | --- |

53.

Prima parte a alineatului (1) conține norma de bază și reflectă necesitatea existenței unui echilibru corect între drepturile fundamentale în discuție. Excepția pentru dreptul de acces public se aplică doar în cazul în care divulgarea ar aduce prejudicii vieții private sau integrității persoane vizate. Dispoziția se referă la viața privată (respectarea vieții private și a vieții de familie în sensul articolului 7 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și al articolului 8 din CEDO), și nu la protecția datelor (în sensul articolului 8 din Cartă).

| 54. | Totuși, dreptul la protecția datelor cu caracter personal — prevăzut într-un sistem de control și echilibrare în scopul protejării persoanei vizate, a se vedea și punctul 36 de mai sus — este pe deplin luat în considerare. Dispoziția menționează obligația legală de divulgare a datelor cu caracter personal, astfel cum este prevăzută la articolul 5 litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001. |
| --- | --- |

54.

Totuși, dreptul la protecția datelor cu caracter personal — prevăzut într-un sistem de control și echilibrare în scopul protejării persoanei vizate, a se vedea și punctul 36 de mai sus — este pe deplin luat în considerare. Dispoziția menționează obligația legală de divulgare a datelor cu caracter personal, astfel cum este prevăzută la articolul 5 litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001.

| 55. | Trebuie menționat că Regulamentul (CE) nr. 45/2001 nu interzice prelucrarea datelor cu caracter personal în măsura în care aceasta are la bază un temei juridic pentru prelucrare în temeiul articolului 5 litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001. Aplicarea unui astfel de temei juridic într-o situație specifică trebuie examinată din perspectiva articolului 8 din CEDO și a jurisprudenței Curții Europene a Drepturilor Omului. În acest context, ar trebui să se facă trimitere la hotărârea Curții de Justiție în cauza Österreichischer Rundfunk
   (24). Introducerea sintagmei „prejudicii vieții private sau integrității persoane vizate” din alineatul (1) al dispoziției arată că acest criteriu stabilește de fapt dacă se acordă accesul public la datele cu caracter personal. |
| --- | --- |

55.

Trebuie menționat că Regulamentul (CE) nr. 45/2001 nu interzice prelucrarea datelor cu caracter personal în măsura în care aceasta are la bază un temei juridic pentru prelucrare în temeiul articolului 5 litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001. Aplicarea unui astfel de temei juridic într-o situație specifică trebuie examinată din perspectiva articolului 8 din CEDO și a jurisprudenței Curții Europene a Drepturilor Omului. În acest context, ar trebui să se facă trimitere la hotărârea Curții de Justiție în cauza Österreichischer Rundfunk
   (24). Introducerea sintagmei „prejudicii vieții private sau integrității persoane vizate” din alineatul (1) al dispoziției arată că acest criteriu stabilește de fapt dacă se acordă accesul public la datele cu caracter personal.

| 56. | Termenul de integritate a fost și el inclus în textul actualului articol 4 alineatul (1) litera (b) și se referă la integritatea fizică a unei persoane. Acest termen poate avea valoare adăugată în situațiile în care, de exemplu, divulgarea datelor cu caracter personal ar putea duce la apariția unei amenințări la adresa integrității fizice a persoanei, fără o relație directă cu viața privată a acesteia. |
| --- | --- |

56.

Termenul de integritate a fost și el inclus în textul actualului articol 4 alineatul (1) litera (b) și se referă la integritatea fizică a unei persoane. Acest termen poate avea valoare adăugată în situațiile în care, de exemplu, divulgarea datelor cu caracter personal ar putea duce la apariția unei amenințări la adresa integrității fizice a persoanei, fără o relație directă cu viața privată a acesteia.

| 57. | A doua parte a alineatului (1) a dispoziției propuse are scopul de a oferi îndrumare instituției sau organismului care ia o decizie cu privire la o solicitare de acces public. Se face distincția între trei situații în care divulgarea datelor cu caracter personal nu generează, în mod normal, un prejudiciu la adresa persoanei vizate.






  — | Prima situație este cea reglementată de prima teză din articolul 4 alineatul (5) din propunerea Comisiei. Teza este formulată într-un mod mai extins și mai funcțional, ținând seama de observațiile critice pe care AEPD le-a făcut cu privire la prezentul text. Dispoziția recunoaște că și în această situație poate exista un motiv să se presupună că divulgarea ar afecta în mod negativ persoana respectivă. În acest caz, instituția sau organismul comunitar trebuie să examineze dacă există posibilitatea apariției acelui efect. Cu alte cuvinte, prezumția o constituie accesul. În final, formularea „un motiv să se presupună” (etc.) este preluată din articolul 8 litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001. |
| --- | --- | --- |

57.

A doua parte a alineatului (1) a dispoziției propuse are scopul de a oferi îndrumare instituției sau organismului care ia o decizie cu privire la o solicitare de acces public. Se face distincția între trei situații în care divulgarea datelor cu caracter personal nu generează, în mod normal, un prejudiciu la adresa persoanei vizate.

—

Prima situație este cea reglementată de prima teză din articolul 4 alineatul (5) din propunerea Comisiei. Teza este formulată într-un mod mai extins și mai funcțional, ținând seama de observațiile critice pe care AEPD le-a făcut cu privire la prezentul text. Dispoziția recunoaște că și în această situație poate exista un motiv să se presupună că divulgarea ar afecta în mod negativ persoana respectivă. În acest caz, instituția sau organismul comunitar trebuie să examineze dacă există posibilitatea apariției acelui efect. Cu alte cuvinte, prezumția o constituie accesul. În final, formularea „un motiv să se presupună” (etc.) este preluată din articolul 8 litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001.

| — | A doua situație prevede că este permis un acces și mai extins în cazul în care sunt implicate date ale persoanelor publice. Se pot încadra aici politicienii sau alte persoane ale căror funcții sau comportament justifică în mod normal un acces mai extins al publicului pe baza dreptului acestuia de a fi informat. Și acest caz face obiectul restricției potrivit căreia poate exista o concluzie diferită într-un caz specific. În această situație ar trebui de asemenea luat în considerare un eventual efect negativ asupra rudelor. |
| --- | --- |

—

A doua situație prevede că este permis un acces și mai extins în cazul în care sunt implicate date ale persoanelor publice. Se pot încadra aici politicienii sau alte persoane ale căror funcții sau comportament justifică în mod normal un acces mai extins al publicului pe baza dreptului acestuia de a fi informat. Și acest caz face obiectul restricției potrivit căreia poate exista o concluzie diferită într-un caz specific. În această situație ar trebui de asemenea luat în considerare un eventual efect negativ asupra rudelor.

| — | A treia situație se referă la datele care sunt deja în sfera publică, cu consimțământul persoanei în cauză. Acesta este cazul datelor cu caracter personal care au fost publicate pe un website sau pe un blog. |
| --- | --- |

—

A treia situație se referă la datele care sunt deja în sfera publică, cu consimțământul persoanei în cauză. Acesta este cazul datelor cu caracter personal care au fost publicate pe un website sau pe un blog.

| 58. | Alineatul (2) recunoaște faptul că poate exista un interes major care necesită accesul public. Unele date pot fi indispensabile pentru ca publicul să își poată forma o opinie informată cu privire la procesul legislativ sau la funcționarea instituțiilor europene la un mod mai general. Un exemplu l-ar putea constitui relațiile (financiare) dintre o instituție și anumite grupuri de lobby. Deoarece alineatul conține o excepție la o excepție, sunt incluse garanții suplimentare. O instituție sau un organism trebuie să specifice de la caz la caz aplicarea dispoziției respective. |
| --- | --- |

58.

Alineatul (2) recunoaște faptul că poate exista un interes major care necesită accesul public. Unele date pot fi indispensabile pentru ca publicul să își poată forma o opinie informată cu privire la procesul legislativ sau la funcționarea instituțiilor europene la un mod mai general. Un exemplu l-ar putea constitui relațiile (financiare) dintre o instituție și anumite grupuri de lobby. Deoarece alineatul conține o excepție la o excepție, sunt incluse garanții suplimentare. O instituție sau un organism trebuie să specifice de la caz la caz aplicarea dispoziției respective.

| 59. | Alineatul (3) obligă instituția sau organismul să ia în considerare accesul parțial — de exemplu, prin ștergerea numelor din documente — ca un instrument suplimentar de asigurare a unui echilibru corect între drepturile fundamentale în discuție, acesta trebuind utilizat doar dacă există motiv de refuz. |
| --- | --- |

59.

Alineatul (3) obligă instituția sau organismul să ia în considerare accesul parțial — de exemplu, prin ștergerea numelor din documente — ca un instrument suplimentar de asigurare a unui echilibru corect între drepturile fundamentale în discuție, acesta trebuind utilizat doar dacă există motiv de refuz.

| 60. | În final, AEPD subliniază faptul că această soluție ar evita situația fără ieșire menționată la punctul 39 de mai sus. |
| --- | --- |

60.

În final, AEPD subliniază faptul că această soluție ar evita situația fără ieșire menționată la punctul 39 de mai sus.

V.   AR TREBUI MODIFICAT REGULAMENTUL (CE) NR. 45/2001?

| 61. | Din hotărârea Tribunalului de Primă Instanță în cauza Bavarian Lager reiese faptul că și necesitatea de clarificare a relației dintre accesul public și protecția datelor reprezintă o urgență, având în vedere diversele interpretări care pot fi date în acest context articolului 8 litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001. Controversa, inter alia, în cauza Bavarian Lager aflată pe rolul Tribunalului de Primă Instanță era legată de sensul frazei „demonstrează că există necesitatea transferului de date” în contextul accesului public. Dacă această clauză ar fi luată literal, ar însemna că solicitantul unui document în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 ar trebui să stabilească un motiv convingător pentru solicitarea unui document, ceea ce ar fi contrar unuia dintre obiectivele regulamentului privind accesul public, respectiv accesului cât mai extins posibil la documentele deținute de instituții (25). Pentru a soluționa această problemă, Tribunalul de Primă Instanță a hotărât că, în cazul în care are loc un transfer de date cu caracter personal pentru a se permite exercitarea dreptului de acces la documente, solicitantul nu trebuie să dovedească necesitatea divulgării În mod similar, un transfer de date care nu se încadrează în excepția de la articolul 4 alineatul (1) litera (b) nu poate aduce prejudicii intereselor legitime ale persoanei vizate (26). |
| --- | --- |

61.

Din hotărârea Tribunalului de Primă Instanță în cauza Bavarian Lager reiese faptul că și necesitatea de clarificare a relației dintre accesul public și protecția datelor reprezintă o urgență, având în vedere diversele interpretări care pot fi date în acest context articolului 8 litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001. Controversa, inter alia, în cauza Bavarian Lager aflată pe rolul Tribunalului de Primă Instanță era legată de sensul frazei „demonstrează că există necesitatea transferului de date” în contextul accesului public. Dacă această clauză ar fi luată literal, ar însemna că solicitantul unui document în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 ar trebui să stabilească un motiv convingător pentru solicitarea unui document, ceea ce ar fi contrar unuia dintre obiectivele regulamentului privind accesul public, respectiv accesului cât mai extins posibil la documentele deținute de instituții (25). Pentru a soluționa această problemă, Tribunalul de Primă Instanță a hotărât că, în cazul în care are loc un transfer de date cu caracter personal pentru a se permite exercitarea dreptului de acces la documente, solicitantul nu trebuie să dovedească necesitatea divulgării În mod similar, un transfer de date care nu se încadrează în excepția de la articolul 4 alineatul (1) litera (b) nu poate aduce prejudicii intereselor legitime ale persoanei vizate (26).

| 62. | A fost nevoie de această soluție pentru a se putea face o reconciliere între cele două regulamente într-un mod satisfăcător, dar soluția este contestată de către Comisie în apelul acesteia de la Curtea de Justiție. Comisia declară că „nici în Regulamentul (CE) nr. 45/2001, nici în Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 nu există vreo dispoziție care să ceară sau să permită dezactivarea [articolului 8 litera (b)] pentru a permite unei norme să producă efecte în temeiul Regulamentul (CE) nr. 1049/2001” (27). |
| --- | --- |

62.

A fost nevoie de această soluție pentru a se putea face o reconciliere între cele două regulamente într-un mod satisfăcător, dar soluția este contestată de către Comisie în apelul acesteia de la Curtea de Justiție. Comisia declară că „nici în Regulamentul (CE) nr. 45/2001, nici în Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 nu există vreo dispoziție care să ceară sau să permită dezactivarea [articolului 8 litera (b)] pentru a permite unei norme să producă efecte în temeiul Regulamentul (CE) nr. 1049/2001” (27).

| 63. | Conform AEPD, această tensiune ar putea fi soluționată cel mai bine prin introducerea unui considerent în Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 modificat, codificându-se hotărârea Tribunalului de Primă Instanță. Un astfel de considerent ar putea avea următorul conținut: „În cazul în care datele cu caracter personal sunt transferate pentru se permite exercitarea dreptului de acces la documente, solicitantul nu trebuie să facă dovada necesității divulgării în sensul articolului 8 litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001”. |
| --- | --- |

63.

Conform AEPD, această tensiune ar putea fi soluționată cel mai bine prin introducerea unui considerent în Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 modificat, codificându-se hotărârea Tribunalului de Primă Instanță. Un astfel de considerent ar putea avea următorul conținut: „În cazul în care datele cu caracter personal sunt transferate pentru se permite exercitarea dreptului de acces la documente, solicitantul nu trebuie să facă dovada necesității divulgării în sensul articolului 8 litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001”.

VI.   DREPTUL DE ACCES LA DOCUMENTE ȘI DREPTUL DE ACCES LA PROPRIILE DATE CU CARACTER PERSONAL

| 64. | Trebuie să se facă diferența între dreptul de acces la documente, prevăzut în Regulamentul (CE) nr. 1049/2001, și articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001. Dreptul de acces prevăzut în Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 acordă tuturor un drept general de acces la documente în vederea garantării transparenței organismelor publice. Articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 este mai limitat în ce privește beneficiarii dreptului de acces deoarece acordă acest drept doar persoanei vizate, în privința informațiilor care o vizează, în special pentru a permite persoanelor să controleze informațiile care le privesc. În plus, dreptul de acces în temeiul articolului 13 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 este menționat la articolul 8 alineatul (2) Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. |
| --- | --- |

64.

Trebuie să se facă diferența între dreptul de acces la documente, prevăzut în Regulamentul (CE) nr. 1049/2001, și articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001. Dreptul de acces prevăzut în Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 acordă tuturor un drept general de acces la documente în vederea garantării transparenței organismelor publice. Articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 este mai limitat în ce privește beneficiarii dreptului de acces deoarece acordă acest drept doar persoanei vizate, în privința informațiilor care o vizează, în special pentru a permite persoanelor să controleze informațiile care le privesc. În plus, dreptul de acces în temeiul articolului 13 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 este menționat la articolul 8 alineatul (2) Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene.

| 65. | În aceste condiții, AEPD consideră că Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 ar trebui să clarifice faptul că existența dreptului de acces la documente nu aduce atingere dreptului de acces la propriile date cu caracter personal în temeiul Regulamentului (CE) nr. 45/2001. |
| --- | --- |

65.

În aceste condiții, AEPD consideră că Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 ar trebui să clarifice faptul că existența dreptului de acces la documente nu aduce atingere dreptului de acces la propriile date cu caracter personal în temeiul Regulamentului (CE) nr. 45/2001.

| 66. | În plus, AEPD recomandă legiuitorului să ia în considerare introducerea în regulamentul modificat a accesului ex officio la datele cu caracter personal ale persoanei vizate. Într-adevăr, în practică se întâmplă ca persoanele să nu aibă cunoștință de existența dreptului de acces la propriile date cu caracter personal, după cum se stipulează în articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001, și, prin urmare, solicită accesul în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1049/2001. Accesul la document le poate fi refuzat în cazul în care se aplică una din excepțiile din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 sau se poate considera că solicitarea unui acces specific nu intră în sfera de aplicabilitatea a regulamentului respectiv. Într-un astfel de caz, atunci când instituția sau organismul cunoaște motivul unei astfel de solicitări de acces (de exemplu, accesul la datele cu caracter personal ale solicitantului), instituția ar trebui să fie obligată să acorde accesul ex officio la datele cu caracter personal ale solicitantului. |
| --- | --- |

66.

În plus, AEPD recomandă legiuitorului să ia în considerare introducerea în regulamentul modificat a accesului ex officio la datele cu caracter personal ale persoanei vizate. Într-adevăr, în practică se întâmplă ca persoanele să nu aibă cunoștință de existența dreptului de acces la propriile date cu caracter personal, după cum se stipulează în articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001, și, prin urmare, solicită accesul în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1049/2001. Accesul la document le poate fi refuzat în cazul în care se aplică una din excepțiile din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 sau se poate considera că solicitarea unui acces specific nu intră în sfera de aplicabilitatea a regulamentului respectiv. Într-un astfel de caz, atunci când instituția sau organismul cunoaște motivul unei astfel de solicitări de acces (de exemplu, accesul la datele cu caracter personal ale solicitantului), instituția ar trebui să fie obligată să acorde accesul ex officio la datele cu caracter personal ale solicitantului.

| 67. | Ambele aspecte ar putea fi clarificate prin introducerea unor dispoziții specifice în considerentele la Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 modificat, eventual în legătură cu considerentul 11 din regulamentul existent. Un prim considerent (sau o parte dintr-un considerent) ar putea să prevadă că dreptul de acces la documente publice nu aduce atingere dreptului de acces la datele cu caracter personal în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001. Un al doilea considerent (sau parte dintr-un considerent) ar putea include noțiunea de acces ex officio la propriile date cu caracter personal ale unui solicitant. În cazul în care o persoană solicită accesul la propriile date, instituția ar trebui să examineze din proprie inițiativă dacă persoana respectivă are drept de acces în temeiul Regulamentului (CE) nr. 45/2001. |
| --- | --- |

67.

Ambele aspecte ar putea fi clarificate prin introducerea unor dispoziții specifice în considerentele la Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 modificat, eventual în legătură cu considerentul 11 din regulamentul existent. Un prim considerent (sau o parte dintr-un considerent) ar putea să prevadă că dreptul de acces la documente publice nu aduce atingere dreptului de acces la datele cu caracter personal în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001. Un al doilea considerent (sau parte dintr-un considerent) ar putea include noțiunea de acces ex officio la propriile date cu caracter personal ale unui solicitant. În cazul în care o persoană solicită accesul la propriile date, instituția ar trebui să examineze din proprie inițiativă dacă persoana respectivă are drept de acces în temeiul Regulamentului (CE) nr. 45/2001.

VII.   UTILIZAREA ULTERIOARĂ A DATELOR CU CARACTER PERSONAL DIN DOCUMENTELE PUBLICE

| 68. | O altă chestiune care trebuie luată în considerare și eventual clarificată în propunerea Comisiei o reprezintă utilizarea ulterioară a datelor din documentele publice. Într-adevăr, atunci când se acordă accesul la documente, utilizarea datelor cu caracter personal din aceste documente poate face obiectul normelor aplicabile cu privire la protecția datelor cu caracter personal și în special cu privire la Regulamentul (CE) nr. 45/2001 și la legislațiile naționale de punere în aplicare a Directivei 95/46/CE. Reutilizarea, difuzarea și procesarea ulterioară a acestor date cu caracter personal de către solicitant, de către instituțiile care acordă accesul sau de către terți care au acces la document ar trebui să se efectueze în cadrul legislației aplicabile în domeniul protecției datelor. |
| --- | --- |

68.

O altă chestiune care trebuie luată în considerare și eventual clarificată în propunerea Comisiei o reprezintă utilizarea ulterioară a datelor din documentele publice. Într-adevăr, atunci când se acordă accesul la documente, utilizarea datelor cu caracter personal din aceste documente poate face obiectul normelor aplicabile cu privire la protecția datelor cu caracter personal și în special cu privire la Regulamentul (CE) nr. 45/2001 și la legislațiile naționale de punere în aplicare a Directivei 95/46/CE. Reutilizarea, difuzarea și procesarea ulterioară a acestor date cu caracter personal de către solicitant, de către instituțiile care acordă accesul sau de către terți care au acces la document ar trebui să se efectueze în cadrul legislației aplicabile în domeniul protecției datelor.

| 69. | De exemplu, în cazul în care se divulgă o listă de nume și date de contact ale unor funcționari publici ca urmare a unei solicitări de acces, lista respectivă nu ar trebui folosită pentru a face din respectivii funcționari publici ținta unor campanii de marketing sau pentru a stabili profilul acestora, exceptând atunci când astfel de acțiuni sunt în conformitate cu legislația aplicabilă în domeniul protecției datelor. |
| --- | --- |

69.

De exemplu, în cazul în care se divulgă o listă de nume și date de contact ale unor funcționari publici ca urmare a unei solicitări de acces, lista respectivă nu ar trebui folosită pentru a face din respectivii funcționari publici ținta unor campanii de marketing sau pentru a stabili profilul acestora, exceptând atunci când astfel de acțiuni sunt în conformitate cu legislația aplicabilă în domeniul protecției datelor.

| 70. | Prin urmare, ar fi indicat ca legiuitorul să folosească această ocazie pentru a sublinia această relație. Această abordare este consecventă cu opțiunea legiuitorului din Directiva 2003/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 noiembrie 2003 privind reutilizarea informațiilor din sectorul public. Într-adevăr, în ultima directivă menționată, conformitatea deplină cu principiile privind protecția datelor cu caracter personal în conformitate cu Directiva 95/46/CE este una dintre condițiile care sunt menționate explicit pentru reutilizarea informațiilor din sectorul public (28). |
| --- | --- |

70.

Prin urmare, ar fi indicat ca legiuitorul să folosească această ocazie pentru a sublinia această relație. Această abordare este consecventă cu opțiunea legiuitorului din Directiva 2003/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 noiembrie 2003 privind reutilizarea informațiilor din sectorul public. Într-adevăr, în ultima directivă menționată, conformitatea deplină cu principiile privind protecția datelor cu caracter personal în conformitate cu Directiva 95/46/CE este una dintre condițiile care sunt menționate explicit pentru reutilizarea informațiilor din sectorul public (28).

| 71. | În această perspectivă, AEPD propune introducerea unui considerent în care să se prevadă că „în cazul în care se acordă accesul la documente, utilizarea ulterioară a datelor cu caracter personal din documentele respective face obiectul normelor aplicabile cu privire la protecția datelor cu caracter personal și în special al legislațiilor naționale de punere în aplicare a Directivei 95/46/CE”. |
| --- | --- |

71.

În această perspectivă, AEPD propune introducerea unui considerent în care să se prevadă că „în cazul în care se acordă accesul la documente, utilizarea ulterioară a datelor cu caracter personal din documentele respective face obiectul normelor aplicabile cu privire la protecția datelor cu caracter personal și în special al legislațiilor naționale de punere în aplicare a Directivei 95/46/CE”.

VIII.   CONCLUZIE

| 72. | Atenția AEPD a fost atrasă în special de faptul că propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei conține o dispoziție referitoare la relația delicată dintre accesul la documente și la drepturile la viața privată și la protecția datelor cu caracter personal, respectiv articolul 4 alineatul (5) propus. Prezentul aviz susține într-o oarecare măsură motivele care stau la baza înlocuirii actualului articol 4 alineatul (1) litera (b) cu o nouă dispoziție, dar nu susține dispoziția în sine. |
| --- | --- |

72.

Atenția AEPD a fost atrasă în special de faptul că propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei conține o dispoziție referitoare la relația delicată dintre accesul la documente și la drepturile la viața privată și la protecția datelor cu caracter personal, respectiv articolul 4 alineatul (5) propus. Prezentul aviz susține într-o oarecare măsură motivele care stau la baza înlocuirii actualului articol 4 alineatul (1) litera (b) cu o nouă dispoziție, dar nu susține dispoziția în sine.

| 73. | Această dispoziție este criticată din motivele următoare:






  1. | AEDP nu este convinsă că este momentul potrivit pentru modificări, deoarece există un apel pe rolul Curții de Justiție. În acest apel sunt în joc chestiuni fundamentale. |
| --- | --- | --- |

73.

Această dispoziție este criticată din motivele următoare:

1.

AEDP nu este convinsă că este momentul potrivit pentru modificări, deoarece există un apel pe rolul Curții de Justiție. În acest apel sunt în joc chestiuni fundamentale.

| 2. | Propunerea nu oferă soluția potrivită. Ea cuprinde doar o normă generală [a doua teză din articolul 4 alineatul (5)] care:






  — | nu reflectă Hotărârea Tribunalului de Primă Instanță în cauza Bavarian Lager, |
| --- | --- | --- |

2.

Propunerea nu oferă soluția potrivită. Ea cuprinde doar o normă generală [a doua teză din articolul 4 alineatul (5)] care:

—

nu reflectă Hotărârea Tribunalului de Primă Instanță în cauza Bavarian Lager,

| — | nu răspunde nevoii de a avea un echilibru corect între drepturile fundamentale în discuție, |
| --- | --- |

—

nu răspunde nevoii de a avea un echilibru corect între drepturile fundamentale în discuție,

| — | nu este viabilă deoarece se referă la legislația CE privind protecția datelor care nu oferă un răspuns clar în cazul în care trebuie luată o decizie cu privire la accesul public. |
| --- | --- |

—

nu este viabilă deoarece se referă la legislația CE privind protecția datelor care nu oferă un răspuns clar în cazul în care trebuie luată o decizie cu privire la accesul public.

| 3. | Aceasta constă dintr-o normă specifică [prima teză din articolul 4 alineatul (5)] care, în principiu, este bine definită, dar are un domeniu de aplicare mult prea limitat. |
| --- | --- |

3.

Aceasta constă dintr-o normă specifică [prima teză din articolul 4 alineatul (5)] care, în principiu, este bine definită, dar are un domeniu de aplicare mult prea limitat.

| 74. | Ca o contribuție la discuție, AEPD propune următoarea excepție de la accesul public la datele cu caracter personal:






  1. | Datele cu caracter personal nu se divulgă atunci când o astfel de divulgare ar aduce prejudicii vieții private sau integrității persoanei vizate. Un astfel de prejudiciu nu apare:







  (a) | în cazul în care datele se referă doar la activitățile profesionale ale persoanei vizate, exceptând cazul în care, datorită unor circumstanțe deosebite, există un motiv să se creadă că divulgarea ar afecta în mod negativ persoana respectivă; |
| --- | --- | --- | --- |

74.

Ca o contribuție la discuție, AEPD propune următoarea excepție de la accesul public la datele cu caracter personal:

1.

Datele cu caracter personal nu se divulgă atunci când o astfel de divulgare ar aduce prejudicii vieții private sau integrității persoanei vizate. Un astfel de prejudiciu nu apare:

(a)

în cazul în care datele se referă doar la activitățile profesionale ale persoanei vizate, exceptând cazul în care, datorită unor circumstanțe deosebite, există un motiv să se creadă că divulgarea ar afecta în mod negativ persoana respectivă;

| (b) | în cazul în care datele se referă doar la o persoană publică, exceptând cazul în care, datorită unor circumstanțe deosebite, există un motiv să se creadă că divulgarea ar afecta în mod negativ persoana respectivă sau alte persoane cu care aceasta are relații; |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care datele se referă doar la o persoană publică, exceptând cazul în care, datorită unor circumstanțe deosebite, există un motiv să se creadă că divulgarea ar afecta în mod negativ persoana respectivă sau alte persoane cu care aceasta are relații;

| (c) | în cazul în care datele au fost deja publicate, cu acordul persoanei în cauză. |
| --- | --- |

(c)

în cazul în care datele au fost deja publicate, cu acordul persoanei în cauză.

| 2 . | Cu toate acestea, datele cu caracter personal se divulgă atunci când un interes public major impune divulgarea. În aceste cazuri, instituția sau organismul trebuie să specifice care este interesul public și să prezinte motivele pentru care, în cazul respectiv, interesul public primează în fața intereselor persoanei vizate. |
| --- | --- |

2 .

Cu toate acestea, datele cu caracter personal se divulgă atunci când un interes public major impune divulgarea. În aceste cazuri, instituția sau organismul trebuie să specifice care este interesul public și să prezinte motivele pentru care, în cazul respectiv, interesul public primează în fața intereselor persoanei vizate.

| 3. | În cazul în care o instituție sau un organism refuză accesul la un document în temeiul alineatului (1), trebuie să ia în considerare posibilitatea acordării unui acces parțial la documentul respectiv. |
| --- | --- |

3.

În cazul în care o instituție sau un organism refuză accesul la un document în temeiul alineatului (1), trebuie să ia în considerare posibilitatea acordării unui acces parțial la documentul respectiv.

| 75. | Avizul identifică câteva alte puncte ale regulamentului privind accesul public în care sunt necesare clarificări, în special în ce privește relația acestuia cu dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 45/2001. Aceste clarificări pot fi realizate prin introducerea de considerente sau prin eventuale dispoziții legislative cu privire la subiectele următoare:






  (a) | Conceptul de document, astfel încât să se asigure o aplicare cât mai extinsă a regulamentului privind accesul public. |
| --- | --- | --- |

75.

Avizul identifică câteva alte puncte ale regulamentului privind accesul public în care sunt necesare clarificări, în special în ce privește relația acestuia cu dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 45/2001. Aceste clarificări pot fi realizate prin introducerea de considerente sau prin eventuale dispoziții legislative cu privire la subiectele următoare:

(a)

Conceptul de document, astfel încât să se asigure o aplicare cât mai extinsă a regulamentului privind accesul public.

| (b) | Interpretarea articolului 8 alineatul (b) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 în contextul accesului public, astfel încât să se asigure că solicitantul de acces public nu are nevoie să dovedească necesitatea divulgării. |
| --- | --- |

(b)

Interpretarea articolului 8 alineatul (b) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 în contextul accesului public, astfel încât să se asigure că solicitantul de acces public nu are nevoie să dovedească necesitatea divulgării.

| (c) | Relația dintre dreptul de acces la documente publice și dreptul de acces la propriile date cu caracter personal în temeiul Regulamentului (CE) nr. 45/2001, astfel încât să se asigure că dreptul de acces la documentele publice nu aduce prejudiciu dreptului de acces la propriile date cu caracter personal. |
| --- | --- |

(c)

Relația dintre dreptul de acces la documente publice și dreptul de acces la propriile date cu caracter personal în temeiul Regulamentului (CE) nr. 45/2001, astfel încât să se asigure că dreptul de acces la documentele publice nu aduce prejudiciu dreptului de acces la propriile date cu caracter personal.

| (d) | Obligația unei instituții de a examina din proprie inițiativă dacă persoana respectivă are drept de acces în temeiul Regulamentului (CE) nr. 45/2001, atunci când o persoană solicită accesul la datele care o vizează în temeiul regulamentului privind accesul public. |
| --- | --- |

(d)

Obligația unei instituții de a examina din proprie inițiativă dacă persoana respectivă are drept de acces în temeiul Regulamentului (CE) nr. 45/2001, atunci când o persoană solicită accesul la datele care o vizează în temeiul regulamentului privind accesul public.

| (e) | Utilizarea ulterioară a datelor cu caracter personal din documentele publice, pentru a exista siguranța că această utilizare ulterioară face obiectul normelor aplicabile cu privire la protecția datelor personale. |
| --- | --- |

(e)

Utilizarea ulterioară a datelor cu caracter personal din documentele publice, pentru a exista siguranța că această utilizare ulterioară face obiectul normelor aplicabile cu privire la protecția datelor personale.

Adoptat la Bruxelles, 30 iunie 2008.

Peter HUSTINX

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

---

(1)  JO L 281, 23.11.1995, p. 31.

1

(2)  JO L 8, 12.1.2001, p. 1.

2

(3)  Doc. COM(2008) 229 final.

3

(4)  JO L 145, 31.5.2001, p. 43.

4

(5)  Proces-verbal al ședinței Comisiei nr. 1721 din 9 noiembrie 2005, punctul 6; a se vedea, de asemenea, documentele SEC(2005) 1300 și SEC(2005) 1301.

5

(6)  Regulamentul (CE) nr. 1367/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 septembrie 2006 privind aplicarea, pentru instituțiile și organismele comunitare, a dispozițiilor Convenției de la Aarhus (JO L 264, 25.9.2006, p. 13).

6

(7)  Hotărârea din 25 aprilie 2007, cauza T-264/04, WWF European Policy Programme împotriva Consiliului Uniunii Europene, punctul 61.

7

(8)  Hotărârea din 8 noiembrie 2007, Bavarian Lager/Comisia, T-194/04. Pe rol se mai află încă alte două cauze care se referă la aceeași chestiune.

8

(9)  Cauza pe rol C-28/08 P, Comisia/Bavarian Lager (JO C 79, p. 21).

9

(10)  În mod clar, este la latitudinea legiuitorului de a modifica textul unui instrument legislativ. Faptul că interpretarea textului în cauză face obiectul unei dispute în instanță nu schimbă acest lucru.

10

(11)  Referitor la acest echilibru, a se vedea punctele 31-37 de mai jos.

11

(12)  Deoarece transferă criteriul de la Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 la Regulamentul (CE) nr. 45/2001.

12

(13)  Avizul 5/2001 privind Raportul special al Ombudsmanului European către Parlamentul European ca urmare a proiectului de recomandare adresată Comisiei Europene în plângerea 713/98/IJH, 17 mai 2001, WP 44, disponibil pe website-ul grupului de lucru.

13

(14)  Articolul 3(f) din proiectul de convenție, aflată în prezent în curs de finalizare la Consiliul Europei.Cea mai recentă variantă de proiect poate fi găsită la adresa:

14

http://assembly.coe.int/Main.asp?link=/Documents/WorkingDocs/Doc08/EDOC11631.htm

(15)  Articolul 1 și considerentul 4 din regulament; considerentul 4 va fi renumerotat considerentul 6 după modificarea regulamentului conform propunerii.

15

(16)  Considerentul 11 din regulament; considerentul 11 va fi renumerotat considerentul 17 după modificarea regulamentului conform propunerii.

16

(17)  Punctul 94 din hotărârea Tribunalului de Primă instanță în cauza Bavarian Lager și jurisprudența menționată în această hotărâre.

17

(18)  Punctul 107 din hotărârea Tribunalului de Primă instanță în cauza Bavarian Lager, analizat la punctul 40 de mai jos.

18

(19)  A se vedea, în acest sens, în special hotărârea Curții de Justiție în cauza Österreichischer Rundfunk.

19

(20)  Punctul 98 din hotărâre.

20

(21)  A se vedea documentul de referință al AEPD pentru explicații mai detaliate cu privire la articolul 5.

21

(22)  Punctul 107 din hotărârea Tribunalului de Primă Instanță. N.B.: Articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 impune, de asemenea, și alte obligații, dar acestea nu ridică niciun fel de problemă în contextul actual.

22

N.B.

(23)  A se vedea în special punctele 131, 132 și 137 din hotărâre.

23

(24)  Hotărârea Curții din 20 mai 2003, Rechnungshof (C-465/00) v Österreichischer Rundfunk și alții, precum și Christa Neukomm (C-138/01) și Joseph Lauermann (C-139/01) v Österreichischer Rundfunk, cauzele conexate C-465/00, C-138/01 și C-139/01, ECR 2003, p. I-4989.

24

(25)  A se vedea punctul 107 din hotărârea Tribunalului de Primă Instanță.

25

(26)  A se vedea punctele 107 și 108 din hotărârea Tribunalului de Primă Instanță.

26

(27)  A se vedea solicitarea Comisiei în cauza C-28/08 P menționată în nota de subsol 7.

27

(28)  A se vedea considerentul 21 și articolul 1 alineatul (4) din Directiva 2003/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 noiembrie 2003 privind reutilizarea informațiilor din sectorul public (JO L 345, 31.12.2003, p. 90).

28

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 7.1.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 2/18 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 2/18

---

Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE

Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2009/C 2/04)

| Data adoptării deciziei | 8.10.2008 |
| --- | --- |
| Ajutor nr. | N 679/07 |
| Stat membru | Franța |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Soutien de l'Agence de l'innovation industrielle en faveur du programme «DEFI COMPOSITE» |
| Temei legal | Régime N 121/06 |
| Tipul măsurii | Ajutor individual |
| Obiectiv | Cercetare și dezvoltare |
| Forma de ajutor | Subvenție directă, subvenție rambursabilă |
| Buget | Buget global: 63,638 milioane EUR |
| Valoare | 50 % |
| Durată | 4 ani |
| Sectoare economice | Industria de prelucrare |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | OSEO Innovation |
| 27-31, Av. du Général Leclerc |
| F-94710 Maisons-Alfort Cedex |

Data adoptării deciziei

8.10.2008

Ajutor nr.

N 679/07

Stat membru

Franța

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Soutien de l'Agence de l'innovation industrielle en faveur du programme «DEFI COMPOSITE»

Temei legal

Régime N 121/06

Tipul măsurii

Ajutor individual

Obiectiv

Cercetare și dezvoltare

Forma de ajutor

Subvenție directă, subvenție rambursabilă

Buget

Buget global: 63,638 milioane EUR

Valoare

50 %

Durată

4 ani

Sectoare economice

Industria de prelucrare

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

OSEO Innovation

27-31, Av. du Général Leclerc

F-94710 Maisons-Alfort Cedex

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Data adoptării deciziei | 5.11.2008 |
| --- | --- |
| Ajutor nr. | N 234/08 |
| Stat membru | Suedia |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Stöd för investeringar i solvärme |
| Temei legal | Förordning om stöd för investeringar i solvärme; Förordning (1988:764) om statligt stöd till näringslivet |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Obiectiv | Protecția mediului |
| Forma de ajutor | Subvenție directă |
| Buget | Buget global: 15,5 milioane SEK |
| Valoare | 60 % |
| Durată | 1.7.2008-30.6.2013 |
| Sectoare economice | Toate sectoarele |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Boverket Box 534 |
| S-371 23 Karlskrona |

Data adoptării deciziei

5.11.2008

Ajutor nr.

N 234/08

Stat membru

Suedia

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Stöd för investeringar i solvärme

Temei legal

Förordning om stöd för investeringar i solvärme; Förordning (1988:764) om statligt stöd till näringslivet

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Obiectiv

Protecția mediului

Forma de ajutor

Subvenție directă

Buget

Buget global: 15,5 milioane SEK

Valoare

60 %

Durată

1.7.2008-30.6.2013

Sectoare economice

Toate sectoarele

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Boverket Box 534

S-371 23 Karlskrona

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Data adoptării deciziei | 18.11.2008 |
| --- | --- |
| Ajutor nr. | N 256/08 |
| Stat membru | Germania |
| Regiune | Brandenburg |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Richtlinie des Ministeriums für Wirtschaft zur Förderung von Forschung und Entwicklungsvorhaben im Land Brandenburg — Große Richtlinie |
| Temei legal | Richtlinie des Ministeriums für Wirtschaft zur Förderung von Forschung und Entwicklungsvorhaben im Land Brandenburg — Große Richtlinie |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Obiectiv | Cercetare și dezvoltare, inovație |
| Forma de ajutor | Subvenție directă |
| Buget | Buget anual: 11,66 milioane EUR
  Buget global: 70 milioane EUR |
| Valoare | 80 % |
| Durată | 2008-31.12.2013 |
| Sectoare economice | — |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Investitionsbank des Landes Brandenburg (ILB) |
| Steinstraße 104-106 |
| D-14480 Potsdam |

Data adoptării deciziei

18.11.2008

Ajutor nr.

N 256/08

Stat membru

Germania

Regiune

Brandenburg

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Richtlinie des Ministeriums für Wirtschaft zur Förderung von Forschung und Entwicklungsvorhaben im Land Brandenburg — Große Richtlinie

Temei legal

Richtlinie des Ministeriums für Wirtschaft zur Förderung von Forschung und Entwicklungsvorhaben im Land Brandenburg — Große Richtlinie

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Obiectiv

Cercetare și dezvoltare, inovație

Forma de ajutor

Subvenție directă

Buget

Buget anual: 11,66 milioane EUR

Buget global: 70 milioane EUR

Valoare

80 %

Durată

2008-31.12.2013

Sectoare economice

—

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Investitionsbank des Landes Brandenburg (ILB)

Steinstraße 104-106

D-14480 Potsdam

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 7.1.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 2/21 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 2/21

---

Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE

Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții

(2009/C 2/05)

| Data adoptării deciziei | 26.11.2008 |
| --- | --- |
| Ajutor nr. | NN 47/04 ex N/344/A/1999 |
| Stat membru | Țările de Jos |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Programma Beheer |
| Temei juridic | De artikelen 2 en 4 van de Kaderwet LNV-subsidies, artikel 29, eerste lid, van de Wet agrarisch grondverkeer; Subsidieregeling natuurbeheer 2000 (SN) en Subsidieregeling agrarisch natuurbeheer (SAN) en de Wet Inrichting Landelijk gebied (WILG) |
| Tipul măsurii | Sistem de ajutoare pentru gestionarea naturii: ajutoare pentru investiții, ajutoare pentru compensații, ajutoare pentru agromediu și silvicultură, ajutoare pentru sectorul tehnic |
| Obiectiv | Conservarea, refacerea și întreținerea zonelor naturale, a peisajelor tradiționale |
| Forma ajutorului | Compensarea costurilor reale ale activităților și a pierderilor de venituri ca urmare a aplicării măsurilor de agromediu |
| Buget | Între 28 milioane EUR pe an în 2000 și 58 milioane EUR pe an în 2013 maximum |
| Intensitate | Maximum 100 % din costurile reale |
| Durată | 1.1.2000-31.12.2013 |
| Sectoare economice | Proprietari de terenuri, agricultură; producția primară, sectorul forestier |
| Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul | Ministerie van LNV |
| Postbus 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| NEDERLAND |

Data adoptării deciziei

26.11.2008

Ajutor nr.

NN 47/04 ex N/344/A/1999

Stat membru

Țările de Jos

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Programma Beheer

Temei juridic

De artikelen 2 en 4 van de Kaderwet LNV-subsidies, artikel 29, eerste lid, van de Wet agrarisch grondverkeer; Subsidieregeling natuurbeheer 2000 (SN) en Subsidieregeling agrarisch natuurbeheer (SAN) en de Wet Inrichting Landelijk gebied (WILG)

Tipul măsurii

Sistem de ajutoare pentru gestionarea naturii: ajutoare pentru investiții, ajutoare pentru compensații, ajutoare pentru agromediu și silvicultură, ajutoare pentru sectorul tehnic

Obiectiv

Conservarea, refacerea și întreținerea zonelor naturale, a peisajelor tradiționale

Forma ajutorului

Compensarea costurilor reale ale activităților și a pierderilor de venituri ca urmare a aplicării măsurilor de agromediu

Buget

Între 28 milioane EUR pe an în 2000 și 58 milioane EUR pe an în 2013 maximum

Intensitate

Maximum 100 % din costurile reale

Durată

1.1.2000-31.12.2013

Sectoare economice

Proprietari de terenuri, agricultură; producția primară, sectorul forestier

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul

Ministerie van LNV

Postbus 20401

2500 EK Den Haag

NEDERLAND

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Data adoptării deciziei | 26.11.2008 |
| --- | --- |
| Ajutor nr. | N 14/07 |
| Stat membru | Regatul Unit |
| Regiune | England |
| Titlu | Natural England Management Agreement Scheme |
| Temei juridic | Natural Environment § Rural Communities Act 2006; Countryside and Rights of Way Act 2000 (amended) |
| Tipul măsurii | Sistem de ajutoare |
| Obiectiv | Conservarea și ameliorarea mediului natural |
| Forma ajutorului | Subvenție |
| Buget | 250 milioane GBP |
| Intensitate | Până la 100 % |
| Durată | 2008-2013 |
| Sectoare economice | Sectorul agricol |
| Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul | Natural England |
| Endcliffe |
| Deepdale Business Park |
| Ashford Road |
| Bakewell |
| Derbyshire |
| UNITED KINGDOM |

Data adoptării deciziei

26.11.2008

Ajutor nr.

N 14/07

Stat membru

Regatul Unit

Regiune

England

Titlu

Natural England Management Agreement Scheme

Temei juridic

Natural Environment § Rural Communities Act 2006; Countryside and Rights of Way Act 2000 (amended)

Tipul măsurii

Sistem de ajutoare

Obiectiv

Conservarea și ameliorarea mediului natural

Forma ajutorului

Subvenție

Buget

250 milioane GBP

Intensitate

Până la 100 %

Durată

2008-2013

Sectoare economice

Sectorul agricol

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul

Natural England

Endcliffe

Deepdale Business Park

Ashford Road

Bakewell

Derbyshire

UNITED KINGDOM

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Data adoptării deciziei | 26.11.2008 |
| --- | --- |
| Ajutor nr. | N 380/08 |
| Stat membru | Italia |
| Regiune | Lombardia |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Aiuti al settore forestale — 10 000 ettari di boschi e sistemi verdi multifunzionali |
| Temei juridic | Legge regionale n. 27/2004 articolo 16; delibera di Giunta regionale n. 2513 dell'11 maggio 2006; delibera di Giunta regionale n. 3839 del 20 dicembre 2006 |
| Tipul măsurii | Sistem de ajutoare |
| Obiectiv | Ameliorarea fondului forestier și crearea sistemelor verzi multifuncționale |
| Forma ajutorului | Subvenție directă |
| Buget | 200 000 000 EUR |
| Intensitate | Intensitatea maximă prevăzută este de 100 % |
| Durată | Până la 31.12.2013 |
| Sectoare economice | Silvicultură |
| Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul | Regione Lombardia — Direzione Generale Agricoltura |
| Via Pola 12/14 |
| 20124 Milano MI |
| ITALIA |

Data adoptării deciziei

26.11.2008

Ajutor nr.

N 380/08

Stat membru

Italia

Regiune

Lombardia

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Aiuti al settore forestale — 10 000 ettari di boschi e sistemi verdi multifunzionali

Temei juridic

Legge regionale n. 27/2004 articolo 16; delibera di Giunta regionale n. 2513 dell'11 maggio 2006; delibera di Giunta regionale n. 3839 del 20 dicembre 2006

Tipul măsurii

Sistem de ajutoare

Obiectiv

Ameliorarea fondului forestier și crearea sistemelor verzi multifuncționale

Forma ajutorului

Subvenție directă

Buget

200 000 000 EUR

Intensitate

Intensitatea maximă prevăzută este de 100 %

Durată

Până la 31.12.2013

Sectoare economice

Silvicultură

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul

Regione Lombardia — Direzione Generale Agricoltura

Via Pola 12/14

20124 Milano MI

ITALIA

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 7.1.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 2/23 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 2/23

---

Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE

Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții

(2009/C 2/06)

| Data adoptării deciziei | 4.12.2008 |
| --- | --- |
| Ajutor nr. | N 645/07 |
| Stat membru | Spania |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Proyecto de Orden APA de medidas urgentes para reparar los daños causados por inundaciones acaecidas por el desbordamiento del río Ebro en marzo y abril de 2007 |
| Temei juridic | Proyecto de Orden APA/2007, por la que se desarrolla el artículo 4 del Real Decreto-Ley no 3/2007, de 13 de abril, por el que se adoptan medidas urgentes para reparar los daños causados por las inundaciones producidas por desbordamientos en la cuenca del río Ebro durante la última semana del mes de marzo y la primera del mes de abril de 2007 |
| Tipul măsurii | Sistem de ajutoare |
| Obiectiv | Despăgubire pentru pierderi suferite în urma unui eveniment excepțional |
| Forma ajutorului | Subvenție directă și avantaje fiscale |
| Buget | 2 287 535 EUR |
| Intensitate | Maximum 80 % |
| Durată | Ad hoc |
| Sectoare economice | Agricultură |
| Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul | Entidad Estatal de Seguros Agrarios |
| Ministerio de Agricultura |
| C/ Miguel Angel 23, 5a planta |
| 28010 Madrid |
| ESPAÑA |

Data adoptării deciziei

4.12.2008

Ajutor nr.

N 645/07

Stat membru

Spania

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Proyecto de Orden APA de medidas urgentes para reparar los daños causados por inundaciones acaecidas por el desbordamiento del río Ebro en marzo y abril de 2007

Temei juridic

Proyecto de Orden APA/2007, por la que se desarrolla el artículo 4 del Real Decreto-Ley no 3/2007, de 13 de abril, por el que se adoptan medidas urgentes para reparar los daños causados por las inundaciones producidas por desbordamientos en la cuenca del río Ebro durante la última semana del mes de marzo y la primera del mes de abril de 2007

Tipul măsurii

Sistem de ajutoare

Obiectiv

Despăgubire pentru pierderi suferite în urma unui eveniment excepțional

Forma ajutorului

Subvenție directă și avantaje fiscale

Buget

2 287 535 EUR

Intensitate

Maximum 80 %

Durată

Ad hoc

Sectoare economice

Agricultură

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul

Entidad Estatal de Seguros Agrarios

Ministerio de Agricultura

C/ Miguel Angel 23, 5a planta

28010 Madrid

ESPAÑA

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Data adoptării deciziei | 4.12.2008 |
| --- | --- |
| Ajutor nr. | N 358/08 |
| Stat membru | Țările de Jos |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Garantstelling landbouwondernemingen |
| Temei juridic | Kaderwet LNV-subisdies en Regeling LNV-subsidies |
| Tipul măsurii | Garanție |
| Obiectiv | Prezenta măsură vizează o subvenție generală pentru sectorul agricol sub forma unei garanții pentru a sprijini investițiile în scopul refacerii, preluării, menținerii sau ameliorării unei întreprinderi agricole mici sau mijlocii |
| Forma ajutorului | După plata unei prime, se acordă o garanțiede 80 % dintr-un împrumut destinat investițiilor din sectorul agricol |
| Buget | Plata efectivă pentru garanții atinge o valoare medie anuală de 3,6 milioane EUR |
| Intensitate | Garanția generală: 3,33 %; garanția pentru fermierii tineri: 5,83 %; garanția suplimentară: 3,33 %; garanția suplimentară pentru împrumut nepreferențial 3,15 % |
| Durată | 2009-2014 |
| Sectoare economice | Sectorul agricol |
| Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul | Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit |
| Postbus 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| NEDERLAND |

Data adoptării deciziei

4.12.2008

Ajutor nr.

N 358/08

Stat membru

Țările de Jos

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Garantstelling landbouwondernemingen

Temei juridic

Kaderwet LNV-subisdies en Regeling LNV-subsidies

Tipul măsurii

Garanție

Obiectiv

Prezenta măsură vizează o subvenție generală pentru sectorul agricol sub forma unei garanții pentru a sprijini investițiile în scopul refacerii, preluării, menținerii sau ameliorării unei întreprinderi agricole mici sau mijlocii

Forma ajutorului

După plata unei prime, se acordă o garanțiede 80 % dintr-un împrumut destinat investițiilor din sectorul agricol

Buget

Plata efectivă pentru garanții atinge o valoare medie anuală de 3,6 milioane EUR

Intensitate

Garanția generală: 3,33 %; garanția pentru fermierii tineri: 5,83 %; garanția suplimentară: 3,33 %; garanția suplimentară pentru împrumut nepreferențial 3,15 %

Durată

2009-2014

Sectoare economice

Sectorul agricol

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul

Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

Postbus 20401

2500 EK Den Haag

NEDERLAND

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 7.1.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 2/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 2/25

---

Rata dobânzii aplicată de către Banca Centrală Europeană principalelor sale operații de refinanțare (1):

2,5 % în 1 ianuarie 2009

Rata de schimb a monedei euro (2)

6 ianuarie 2009

(2009/C 2/07)

1 euro=

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,3332 |
| JPY | yen japonez | 125,84 |
| DKK | coroana daneză | 7,4530 |
| GBP | lira sterlină | 0,91760 |
| SEK | coroana suedeză | 10,5675 |
| CHF | franc elvețian | 1,5018 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 9,3850 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 26,410 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 266,67 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7070 |
| PLN | zlot polonez | 4,0200 |
| RON | leu românesc nou | 4,0675 |
| TRY | lira turcească | 2,0256 |
| AUD | dolar australian | 1,8727 |
| CAD | dolar canadian | 1,5850 |
| HKD | dolar Hong Kong | 10,3369 |
| NZD | dolar neozeelandez | 2,2700 |
| SGD | dolar Singapore | 1,9719 |
| KRW | won sud-coreean | 1 753,58 |
| ZAR | rand sud-african | 12,4521 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 9,1138 |
| HRK | kuna croată | 7,2835 |
| IDR | rupia indoneziană | 14 665,20 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,6789 |
| PHP | peso Filipine | 62,570 |
| RUB | rubla rusească | 38,8859 |
| THB | baht thailandez | 46,755 |
| BRL | real brazilian | 2,9517 |
| MXN | peso mexican | 17,7949 |
| INR | rupie indiană | 64,8270 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,3332

JPY

yen japonez

125,84

DKK

coroana daneză

7,4530

GBP

lira sterlină

0,91760

SEK

coroana suedeză

10,5675

CHF

franc elvețian

1,5018

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

9,3850

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

26,410

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

266,67

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7070

PLN

zlot polonez

4,0200

RON

leu românesc nou

4,0675

TRY

lira turcească

2,0256

AUD

dolar australian

1,8727

CAD

dolar canadian

1,5850

HKD

dolar Hong Kong

10,3369

NZD

dolar neozeelandez

2,2700

SGD

dolar Singapore

1,9719

KRW

won sud-coreean

1 753,58

ZAR

rand sud-african

12,4521

CNY

yuan renminbi chinezesc

9,1138

HRK

kuna croată

7,2835

IDR

rupia indoneziană

14 665,20

MYR

ringgit Malaiezia

4,6789

PHP

peso Filipine

62,570

RUB

rubla rusească

38,8859

THB

baht thailandez

46,755

BRL

real brazilian

2,9517

MXN

peso mexican

17,7949

INR

rupie indiană

64,8270

---

(1)

Rată aplicată pentru ultima operație efectuată înainte de ziua indicată. În cazul unui anunț de licitație cu rată variabilă, rata dobânzii este rata marginală.

(2)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

7.1.2009

| 7.1.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 2/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 2/s3

---

AVIZ CITITORILOR

Instituțiile au hotărât să nu mai menționeze, în textele lor, ultima modificare a actelor citate.

În lipsa unor dispoziții contrare, actele la care se face trimitere în textele publicate se consideră ca fiind actele în versiunea în vigoare a acestora.

---